сохранитьСохранить «Upravljanje Organskim Otpadom Beogradskih Pijaca» для последующего чтения\nRegionalni centar za talente - Beograd II\nAutor: Tijana Ivanovi Trea beogradska gimnazija\nMentori: Snjeana Rakovi, profesor Tree beogradske gimnazije Ivan Novkovi, asistent Geografskog fakulteta Univerziteta u Beogradu\nBeograd, april 2012.\nstrana 1. Rezime.......................................................................................................................... 2. Uvod............................................................................................................................ 3. Materijali i metode....................................................................................................... 3.1. Analiza otpada u kontejneru.................................................................................. 3.2. Analiza otpada na tezgama.................................................................................... 3.3. Dinamika odnoenja otpada i zbrinjavanje............................................................ 4. Rezultati istraivanja i diskusija................................................................................... 4.1. Hijerarhija upravljanja otpadom........................................................................... 4.2. Redukcija na izvoru............................................................................................... 4.3. Odvajanje vrsta otpada......................................................................................... 4.4. Transport otpada do centra za tretman i njegova lokacija..................................... 4.5. Anaerobna digestija.............................................................................................. 4.5.1. Tehnologija anaerobne digestije kroz primer prakse grada Vasterasa u vedskoj......................................................................................................... 4.5.2. Praksa i primenjivost anaerobne digestije u Evropskoj uniji...................... 4.5.3. Znaaj i prednosti anaerobne digestije........................................................ 4.6. Kompostiranje....................................................................................................... 4.6.1. Tehnologija i tehnike kompostiranja........................................................... 4.6.2. Kvalitet komposta....................................................................................... 4.6.3. Povrine zemljita neophodne za kompostiranje........................................ 4.6.4. Primenljivost komposta u poljoprivredi...................................................... 5. Zakljuak...................................................................................................................... 6. Literatura...................................................................................................................... Zahvalnost autora............................................................................................................... 13. 14. 15. 15. 16. 18. 18. 18. 20. 21. 22. 3. 5. 6. 7. 8. 8. 11. 12. 12. 12. 12. 12.\n1. Rezime Cilj rada Upravljanje organskim otpadom beogradskih pijaca je da se prikae trenutne aktivnosti u ovoj oblasti i da iznese predloge za njhovo unapreenje. Najvei proizvoai komercijalnog bio-otpada u gradu Beogradu su pijace, supermarketi, trgovinski lanci, restorani, ketering slube i dr. U radu su prikazani metodologija i rezultati istraivanja koje je JKP Gradske pijace uradilo u oktobru 2011. godine. Takoe, izneti su evropski primeri dobre prakse upravljanja bio-otpadom i tehnologija koja stoji iza njih. Rezultati rada ukazuju na injenicu da beogradske pijace godinje generiu oko 5500 t organskog otpada od kog se anaerobnom digestijom moe dobiti do 825.000 poljoprivrednog zemljita. U radu je predloeno da se problem sakupljanja i nesanitarnog odlaganja organskog otpada rei izgradnjom separacionih centara u kojima bi zaposlenje pronali neformalni sakupljai koji trenutno odvajaju reciklabilan otpad iz gradskih kontejnera. Preradom tako separisanog otpada mogu se dobiti prethodno navedene koliine biogasa i komposta. Takoe je neophodno raditi na svesti stanovnitva o znaaju prerade otpada koji ima tendenciju da nas, u budunosti, sve zatrpa. Kljune rei: organski otpad, bio otpad, gradske pijace, anaerobna digestija, kompostiranje, prirodno ubrivo... biogasa ili\n2800 tona komposta (putem kompostiranja), za tretiranje proizvodnje na 700 ha\nThe aim of the paper Management of organic waste from Belgrade markets is to present the current activities in this field and to present proposals for their improvement. The largest producers of commercial bio-waste in Belgrade are markets, supermarkets, retail chains, restaurants, catering services, etc. This paper presents the methodology and results that the PUC City Market did in October 2011. Also, it presents the European examples of good practices of bio-waste management and the technology behind them. Our results suggest that the Belgrade markets annually generate about 5500 t of organic waste from which anaerobic digestion can produce up to 825000 of biogas or\n2800 t of compost (through composting), which can be used to treat the production on 700 ha of agricultural land. In the paper, it was suggested that the problem of collection and unsanitary disposal of organic waste should be solved by building separation centres which would employ informal collectors who are currently separating recyclable waste from municipal dumpsters. The processing of thus separated waste can produce the above mentioned quantity of biogas and compost. It is also necessary to raise public awareness of the importance of processing waste which tends bury us all in the future.\nKey words: organic waste, bio-waste, city markets, anaerobic digestion, composting, natural fertilizer...\n2. Uvod Ovaj rad se bavi razvojem savremenog sistema upravljanja organskim otpadom u urbanim sredinama. Organski otpad se definie kao biorazgradiva masa biljnog ili ivotinjskog porekla koja obuhvata voe i povre, biljke i cvee, meso, ljuske od jaja, sir, kosti i kotanu masu, salvete, ubruse i kesice od aja... kao i sav batenski otpad. lan 30. Zakona o zatiti ivotne sredine  specifikuje sledee: Upravljanje otpadom sprovodi se po propisanim uslovima i merama postupanja sa otpadom u okviru sistema sakupljanja, transporta, tretmana i odlaganja otpada, ukljuujui i nadzor nad tim aktivnostima i brigu o postrojenjima za upravljanje otpadom posle njihovog zatvaranja. Uprkos postojanju zakonske regulative, na teritoriji grada Beograda ne postoji ni jedno postojenje za preradu organskog otpada i sav pijani otpad se odvozi i odlae na nesanitarnu deponiju Vina. Najvee koliine organskog otpada u Beogradu generiu maloprodajni trgovaki lanci, pijace, restorani i ketering slube. Istraivanje koje se nalazi u osnovi ovog rada se odnosi na upravljanje organskim otpadom sa beogradskih pijaca. Na teritoriji grada Beograda postoje 32 aktivne pijace koje zajedno proizvode oko 6900 tona otpada godinje. Otpad koji se pojavljuje na gradskim pijacama po svojoj strukturi je slian komunalnom otpadu, ali poto sadri ak 79,54% bio-otpada  daleko je podloniji separaciji i tretmanu organskog otpada. U svetskoj praksi se primenjuje nekoliko vrsta tretmana bio otpada putem kojih se dobije energija i ubrivo, a koje su zasnovane na procesima anaerobne digestije i kompostiranja. U Evropskoj uniji je primetan jak politiki interes u promovisanju industrije koja povezuje tretman otpada sa obnovljivom energijom. U dravama kao to su Italija (Zeleni sertifikati) ili Nemaka (Zakon o obnovljivoj energiji), danas postoji cilj da proizvoai ove tehnologije rade u zakonskom okviru koji omoguava isplativost anaerobne digestije, usled visokih naknada za odlaganje otpada, i posebnim cenama koji se plaaju za proizvodnju obnovljive energije.\n3. Materijali i metode Prikupljanje podataka za istraivaki deo rada se sastojalo od nekoliko koraka. Prvo, bilo je neophodno pronai pouzdane informacije o koliinama otpada, u emu je saradnja sa nadlenima u JKP Gradske pijace puno pomogla. Takoe, u susret su izali profesori Beogradskog univerziteta i Beogradske politehnike koji su me uputili u tehnoloke procese. Zatim sam pristupila potrazi za podacima o evropskoj praksi upravljanja otpadom. Tu su kao izvor posluile razne knjige i internet stranice prikupljene viemesenim istraivanjem. Bilo je neophodno definisati podruje rada, kvalitetno odvojiti znaajno od nebitnog i dobro protumaiti pruene podatke. Naime, na teritoriji grada Beograda postoje 32 aktivne pijace. To su: TC Novi Beograd, Kvantaka, Gornja Varo, OTC, Duanovac, Blok 44, Zemun, Beanija, Smederevski eram, Kaleni, Zvezdara, Palilula, Skadarlija, Miljakovac, Mirijevo, Vidikovac, Zeleni venac, Brae Jerkovi, Banovo Brdo, Banjica, Bora, Senjak, Vodovac, Novo Kijevo, Bele vode, TC Krnjaa, Konjarnik, Karaburma, eleznik, TC Depo, Mali mokri lug i Koutnjak. Vee beogradske pijace imaju kontejnere unutar svojih povrina, dok tamo gde za to nema mogunosti postoje kontejneri koje dele okolno stanovitvo i pijaca. Na svakoj od pijaca postoje pokretni objekti, tj. tezge (iji broj varira) i pratei lokali: prodavnice, marketi, cveare, pekare... JKP Gradske pijace je u oktobru 2011. godine uradilo istraivanje na temu morfolokog sastava i koliina otpada u kontejnerima i na pijanim tezgama, dok otpad iz pojedinanih lokala u okviru pijaca nije bio predmet istraivanja, tako da za njih ne postoje pouzdani podaci. Ovo istraivanje, iji su rezultati prikazani u Elaboratu  (o koliinama organskog otpada sa tezgi i morfolokom sastavu otpada u kontejnerima) zasnovano je na sopstvenoj metodologiju ija je sutina da se uz minimalna sredstva, opremu i ljudstvo izvri analiza, doe do realnih podataka o strukturi otpada i informacija za izradu odrivog modela upravljanja otpadom. Za potrebe izrade ovog Elaborata JKP Gradske pijace je sluajnim izborom izabralo dve pijace na kojima su vrene analize : TC Novi Beograd i Smederevski eram. Izvrena je i podela pokretnih objekata po grupama proizvoda koji se prodaju, a iz svake od navedenih kategorija izabrana su po 4 predstavnika: 1. voe i povre; 2. cvee;\n3. jaja, mleko i mleni proizvodi, meso i testenina; 4. konditorski proizvodi, med, ajevi; 5. odea, obua, higijena i ostala roba iroke potronje Otpad je sakupljan u dva pravca: 1. na 20 izabranih tezgi; analiza je raena na pijaci Smederevski eram tokom 5 dana 2. u kontejnerima za ukupan otpad to ukljuuje otpad koji generiu posetioci i lokali; analiza je raena na obe pomenute pijace Razvrstavanje i merenje otpada takoe je raeno odvojeno: 1. na tezgama je otpad grupisan u dve kese koje su svakodnevno dodeljivane odabranim zakupcima: jednu zelenu kesu, za organski otpad i drugu, crnu kesu za ostali otpad; otpad je potom meren na digitalnoj vagi 2. otpad iz kontejenera je runo razvrstavan na 7 vrsta otpada i meren na digitalnoj vagi; ovaj podatak je jako bitan jer daje strukturu ukupnog generisanog otpada na pijacama\n3.1. Analiza otpada u kontejneru Analizom morfolokog sastava i koliine otpada u kontejneru, raenom na pijaci TC Novi Beograd , ustanovljeno je da: Ukupna masa u jednom kontejneru zapremine 1,1 organskog otpada i 11,7 kg ostalog otpada Srednja gustina nesabijenog otpada je: 51,9091 kg/ U kontejneru preovladava organski otpad sa 79,54%, to se moe videti na Tabeli 1.\niznosi 57,1 kg, od ega 45,4 kg\n0,00% Organski bio otpad\n7,43% 0,27% Staklo 0,14% Metal 0,42% Drvo Plastika\nTabela 1. Udeo otpada u kontejneru Table 1. Waste procentage in a dumpster\n3.2. Analiza otpada na tezgama Ovim postupkom izraunat je doprinos zakupaca u stvaranju ukupne koliine otpada. U toku nedelje primeene su promene koliina organskog otpada po danima u nedelji. Iz Tabele 2. moe se videti da najvie otpada nastaje petkom i subotom. S obzirom da su ovo najposeeniji dani na pijaci tokom kojih da zakupci donose najvie robe, ovaj podatak je oekivan.\nSreda 19.10.2011. 17% 25% 25%\nPetak 21.11.2011. Subota 22.11.2011. Nedelja 23.11.2011.\nTabela 2. Udeo organskog otpada u jednoj nedelji Table 2. Organic waste production per day in a week\nSrednja vrednost otpada koja dnevno nastaje na jednoj tezgi iznosi oko 2,3 kg. injenica da relativna standardna devijacija u jednom danu za jednu vrstu otpada uglavnom vea od 100%, ukazuje da postoje velika odstupanja izmeu dva merenja (na dve tezge u jednom danu). Ova odstupanja su znatno nia ako se posmatra jedan zakupac tokom nedelju dana. Visoka odstupanja nisu zadovoljila polazni kriterijum pouzdanosti od 80% i odstupanja u merenju od 20% pa se ovaj podatak uzima sa zadrkom. Meutim i pored statistiki nepouzdanih podataka, uoena je znaajna razlika u koliinama otpada koji generiu zakupci i ukupne koliine u kontejnerima. Procenjeno je da ta razlika ini oko 50 t na godinjem nivou na pijaci Smederevski eram . Ovaj podatak ukazuje da skoro petina ukupne godinje koliine otpada dolazi iz nepokretnih objekata, te da zakupci tezgi znaajno doprinose u generisanju ukupne koliine otpada. 3.3. Dinamika odnoenja otpada i zbrinjavanje Dinamika odvoenja otpada sa pijaca varira i zavisi od njene povrine, prometa, lokacije... Sav kontejnerski otpad odvozi se na deponiju Vina gde se nepovratno skladiti. Taj proces se obavlja uz pomo tri kamiona, jednog kamiona JKP Gradska istoa i dva kamiona Gradskih pijaca. Broj nedeljnih pranjenja kontejnera sa i oko pijaca se kree u opsegu od 4 do 7.\nAko pretpostavimo da jedan kontejner zapremine 1,1\nsadri proseno 45,4 kg\norganskog otpada, dobijamo godinju koliinu od oko 4500 organskog otpada tj. oko 5700 kg ukupnog otpada (Tabela 3.) .\nGradske pijace kamion 1 TC Novi Beograd Kvantaka Gornja Varo OTC Duanovac Blok 44 Zemun Beanija Smederevski eram Kaleni Zvezdara Palilula Skadarlija Miljakovac Mirijevo Vidikovac Zeleni venac Brae Jerkovi Banovo brdo Banjica Bora Senjak Vodovac Novo Kijevo Bele vode TC Krnjaa Konjarnik Karaburma eleznik TC Depo Mali mokri lug Koutnjak Gradske pijace kamion 2 Gradska istoa Broj kontejnera (1,1 12 56 3 16 7 14 18 2 8 15 13 5 10 9 11 17 11 7 10 13 6 3 2 2 4 3 2 3 4 2 4 2 Broj nedeljnih pranjenja 7 7 4 6 7 7 7 7 7 7 7 7 7 6 7 7 7 7 7 7 4 4 4 4 4 4 4 4 4 7 4 4 186 Koliina iznetog organskog otpada godinje (izraeno u tonama) 198,8792 928,1031 28,41132 227,2906 116,0129 232,0258 298,3189 33,14654 132,5862 248,5991 215,4525 82,86635 165,7327 127,8509 182,306 281,7456 182,306 116,0129 165,7327 215,4525 56,82264 28,41132 18,94088 18,94088 37,88176 28,41132 18,94088 28,41132 37,88176 33,14654 37,88176 18,94088 4543,444 tona\n294 Ukupno Tabela 3. Dinamika odnoenja otpada sa svake gradske pijace Table 3. Dynamics of waste disposal from green markets\nKada se prethodno izneti podaci uporede sa onima dobijenim u 2009. godini ( Tabela 4.) uoava se da sezonalnost igra veliku ulogu u mesenim koliinama otpada, tj. da je generisanje otpada najintenzivnije u mesecu julu (i iznosi 871,16 t) , dok je u februaru ta koliina gotovo 2,5 puta manja. Tabela 4. je sastavljena na osnovu podataka dobijenih u JKP Gradske pijace i odnosi se iskljuivo na otpad sa pijaca koje odrava ovo preduzee.\n871,16 371,97 353,25 427,68 547,47 553,46 617,34\n709,98 728,5 662,42 603,32 535,56\nTabela 4. Koliina otpada odveena na deponiju od strane JKP Gradske pijace u 2009. godini (u tonama) Table 4. Amount of total waste disposed by PUC City Markets in 2009. (in tones)\nKoliina otpada odveena u 2009. godini od strane JKP Gradske pijace iznosi 6980 tona otpada. Meutim JKP Gradske pijace odrava, tj. realizuje odvoenje sa 20 od ukupno 32 pijace (Tabela 3.). One procentualno imaju 86% udela u ukupnoj godinjoj generisanoj koliini . To znai da je u 2009. godini ukupno odveeno 8116 tona otpada, od ega 6450 tona organskog otpada. Taj podatak ukazuje na ogromno odstupanje u odnosu na projetovanu cifru iz 2011. godine  koja iznosi 4550 tona organskog otpada (prethodno pomenuta analiza vrena u oktobru mesecu 2011. godine). Smatram da je najverovatniji razlog ovolikog odstupanja lei u sezonalnosti i injenici da se najvie otpada proizvede onda kada ima najvie poljoprivrednih kultura. Analiza je radjena u mesecu oktobru, kada je koliina organskog otpada manja. Zbog ovakvih odstupanja, za potrebe ovog rada sam odluila da usvojim princip geometrijske sredine dve prethodno navedene vrednosti (4550 t i 6450 t) i da za procenjenu koliinu otpada definiem 5500 tona organskog otpada godinje. Na isti nain dola sam do cifre od 6900 tona ukupnog otpada godinje.\n4. Rezultati istraivanja i diskusija Kao to je u uvodu ovog rada izneto, u Beogradu ne postoji ni jedno postrojenje za preradu organskog otpada, a kada ga bude svoj rad e morati da zasniva na nekoj od poznatih tehnologija rada sa bio-otpadom, kao to su anaerobna digestija i kompostiranje. Anaerobna digestija je biohemijski proces pri kojem, u odsustvu kiseonika, bakterije razlau organske materije, proizvodei biogas. Kompostiranje je proces pri kom se organska materija razlae aerobno, a rezultat ovog tretmana su azotom i ugljenikom bogate supstance koje se mogu dodati zemljitu za poboljanje stukture i kvaliteta. Ta budua postrojenja e pored pomenutih tehnologija, morati da potuju celokupnu hijerarhiju upravljanja otpadom koja je u skladu sa zakonskom regulativom.\n4.1. Hijerarhija upravljanja otpadom Hijerarhija upravljanja otpadom koristi se u cilju rangiranja aktivnosti rukovanja otpadom. Prema hijerarhiji upravljanja koju je usvojila Agencija za zatitu ivotne sredine SAD (US Environmental Protection Agency, US EPA) prioritetne aktivnosti se navode sledeim redosledom: redukcija na izvoru > recikliranje > sagorevanje otpada > deponovanje . Slino tome, preporuena hijerarhija upravljanja otpadom u Evropskoj uniji se zasniva na sledeim aktivnostima: spreavanje nastajanja otpada i redukcija njegove tetnosti; ponovna upotreba; recikliranje; iskorienje za dobijanje energije. Na kraju se pristupa sigurnom odlaganju, tj. spaljivanju ili deponovanju. Kada je hijerarhija prioriteta u pitanju, bar na komunalnom nivou, esto se misli na takozvanu 3R piramidu koja obuhvata smanjenje otpada (reduce), ponovnu upotrebu (reuse) i recikliranje nastalog otpada (recycle). Ipak hijerarhija upravljanja nikad nije tako jednostavna pa se zato ee pominje takozvana 5R piramida koja pored navedenih obuhvata hemijski, termiki, fiziki i bioloki tretman (recover) i odlaganje (residual management) .\nKada hijerarhiju upravljanja otpadom primenimo na pitanje upravljanja organskim otpadom na komunalnom nivou dobijamo sledei niz postupaka: redukcija na izvoru > odvajanje vrste otpada (podela na crnu i zelenu kesu) > transport otpada do centra za tretman > anaerobna digestija otpada > kompostiranje > korienje produkata u poljoprivredne i energetske svrhe\n4.2. Redukcija na izvoru Redukcija na izvoru svodi se na smanjenje koliina baenog otpada. Prema izvetaju Evropskog parlamenta  do 50% zdrave i jestive hrane se baci u domainstvima, industiji, supermarketima i restoranima irom EU. Ako ne doe do promena, procenjeno je da e bacanje hrane do 2020. godine dovesti do 126 miliona tona prehrambenog otpada, to predstavlja uveanje od ak 40% u odnosu na sadanjih 179 kg po stanovniku godinje. Vano je naglasiti da se u supermarketima i prodavnicama baci 5% od ukupnih 126 miliona tona to iznosi 6,45 miliona tona hrane godinje. Na beogradskim pijacama dnevno se baci oko 2,3 kg otpada po tezgi, a za prolene i letnje mesece i do tri puta toliko, dok u pijanim kontejenerima udeo organskog otpada iznosi 79,54% ukupne mase, od kojih dobar deo moe da se izbegne.\n4.3. Odvajanje vrste otpada Postoji vie modela prikupljanja otpada od kojih je onaj sa razvrstvanjem na lokaciji nastajanja na tzv. zelenu i crnu kesu jedini izvodljiv u istraivakoj fazi projekta (u kojoj se procenjuje koliina otpada). Zelena kesa bi obuhvatala samo organski otpad, dok bi se u crnoj kesi nalazio sav ostali otpad. Ovakav sistem kao sledeu fazu predlae centre za separaciju otpada i njegov tretman na nivou grada. Pun smisao separacija otpada e dobiti kada grad Beograd izgradi makar jedan takav centar.\n4.4. Transport otpada do centra za tretman i njegova lokacija Transport bi se vrio na isti nain kao to je u ovom radu ve navedeno. Obzirom na to da se trenutno sav otpad vozi na deponiju Vina, najbolje mesto za postrojenje za preradu organskog otpada je njena neposredna blizina. Taj kompleks za tretman otpada obuhvatao bi reaktore za anaearobnu digestiju kao i postrojenje za kompostiranje.\n4.5. Anaerobna digestija Anaerobna digestija predstavlja biohemijski proces pri kojem, u odsustvu kiseonika, bakterije razlau organske materije, proizvodei biogas . Biogas se sastoji od 55-70% metana i 30-45% ugljen-dioksida. U zavisnosti od sastava organske materije, od jedne tone otpada se moe dobiti od 100 do 150 biogasa. Iz toga sledi, da grad Beograd od 5500 biogasa. tona organskog pijanog otpada moe godinje proizvesti do 825.000\nKod ovog tretmana primenjuje se i metanizacija gasa, kada se iz njega izdvaja ugljendioksid, pa je dobijeni gas po sastavu slian prirodnom. Tada moe da se ubacuje u mreu za distribuciju prirodnog gasa, ili da se koristi kao gorivo za motore s unutranjim sagorevanjem. Jedna austrijska kompanija razvila je takozvani hibridni reaktor sa visokim optereenjem  koji je projektovan za tretman velikih zapremina organskog otpada i tokova ostataka od biogoriva, koji podrazumevaju kompleksne supstrate u svom procesu. Ovakva tehnologija je prvi put instalirana u Italiji 2005. godine. Postrojenje se sastoji od dva fermentatora zapremine 2.900 koji obrauju oko 120.000 tona prethodno pripremljenog organskog otpada godinje. Biogas koji se dobija, koristi se za pokretanje postrojenja za kombinovanu proizvodnju elektrine i toplotne energije od 3,0 MWe elektrine energije . Primer postrojenja malih razmera prikazan je na slici 1.\nSlika 1. Primer postorojenja za anerobnu digestiju malih razmera http://www.sustainableyoulgrave.org/moxie/casestudies/from-cow-dung-to-electric.shtml\n4.5.1.Tehnologija anerobne digestije kroz primer prakse grada Vasterasa u vedskoj Fabrika poseduje nekoliko postrojenja za razliite procese . Naime, nakon prijema vrstog bio otpada, on se u tri turbomiksera mea sa vodom kako bi se dobila organska kaa sa svega 10% vrste materije. Ta kaa se filtrira i odlazi na toplotni tretman u tri velika rezervoara gde se zadrava jedan sat na temperaturi od 70C. Taj deo procesa se vri tako to jedan rezervoar obrauje materiju, drugi se puni, a trei prazni. Nakon ovoga kaa prelazi u digestor zapremine 4000 . Proizvedeni gas je u opsegu od 250-300 N /h. Odmah nakon izlaska gas prolazi kroz kompresor, a zatim kroz merno-regulatorni set gde se regulie njegov protok i meri proizvedena koliina. Taj gas se zatim skladiti u rezervoare kapaciteta 800 .\nNa ovaj nain godinje se proizode energetski ekvivalent od 2,3 miliona litara gasa , a nusproizvod ovog procesa je visoko kvalitetno ubrivo koje okolni poljoprivrednici koriste u proizvodnji useva. Ipak, osnovna potronja gasa je kao pogonsko gorivo za gradska vozila kao i sva vozila koja uestvuju u procesu prozvodnje (40 autobusa, 10 kamion i 500 lakih vozila), a viak gasa se koristi u gradskom sistemu grejanja . Na slici 2. je vizuelno predstavljen proces upravljanja otpadom u okviru fabrike za anaerobnu digestiju.\nSlika 2. Kruenje otpada u okviru postojenja http://www.epd.gov.hk/epd/english/environmentinhk/waste/prob_solutions/WFdev_OWTF.html\n4.5.2. Praksa i primenjivost anaerobne digestije u Evropskoj uniji Trenutno se u Evropskoj uniji 4% od ukupnih energetskih potreba proizvodi iz biomase, to je ekvivalentno koliini od 69 miliona tona nafte . Vei deo komunalnog vrstog otpada u Evopskoj uniji, trenutno se odlae na deponiju sa 49%, sledi insineracija, pa recikliranje i kompostiranje sa 33%. Prema Evropskoj agenciji za zatitu ivotne sredine (EEA) od 30% do 40% komunalnog vrstog otpada koji se generie irom Evrope moe se koristiti za anaerobnu digestiju. U 2005, u Evropi (EU 25) generisano je 120 miliona tona otpada koji se mogao tretirati anaerobnom digestijom i iz kojeg bi se moglo proizvesti oko 9 miliona tona. biogasa, ili naftnog ekvivalenta od 4,6 miliona\n4.5.3. Znaaj i prednosti anaerobne digestije Postoji veliki broj faktora koji e doprineti poveanom interesovanju za tehnologije poput anaerobne digestije. Neki od njih su: rastue koliine otpada, poveana potranja za energijom u svetu, rastua cena energije i velika zavisnost od fosilnih goriva, klimatske promene koje zahtevaju hitne reakcije i aktivnosti, i to da veliki deo zemljita u Evropi, pa i u Srbiji ima mali sadraj organskih materija i smanjenu plodnost. Najpraktinije reenje za zatitu ivotne sredine predstavljae dobijanje energije iz otpada, ne samo iz komunalnog vrstog otpada, nego i iz ostataka iz industrije. Anaerobna digestija ima znaajan potencijal za industrije sa organskim tokovima , kao to je proizvodnja hrane, industrija tekstila i papira, farmaceutska industrija i proizvodnja bio goriva jer kombinuje nekoliko prednosti . Kao tehnologija se moe smatrati neutralnom, zato to nema dodavanja u atmosferu. Tehnologija anaerobne digestije moe smanjiti nepoeljne i nekontrolisane emisije metana, iskoriavanjem energetskog potencijala ovog gasa, uz smanjenje zapremine otpada koja se usmerava na deponiju. To dovodi do raznovrsnosti snabdevanja energijom, znaajnog smanjenje emisija gasova koji izazivaju efekat staklene bate (209 miliona tona samo u EU), direktnog zapoljavanja velikog broja ljudi i manje upotrebe fosilnih goriva.\n4.6. Kompostiranje Kompostiranje je proces bioloke transformacije u kome se, aktivnou mikroorganizama, organske materije konvertuju u proizvod slian humusu, poznat kao kompost . Kontrolisano kompostiranje koje se primenjuje za tretman biorazgradive organske materije razlikuje se od onog koje se odigrava u prirodi po uslovima odigravanja. Primenom naunih saznanja i savremenih tehnolokih reenja proces razlaganja je ubrzan i obezbeena je bolja kontrola kvaliteta krajnjeg proizvoda. Zbog primene ovakvih tehnologija krajnji proizvod tretiranja je stabilan, bez patogena i semena biljaka, pogodan za primenu na zemljitu. Direktiva EU o deponovanju  kojom se zabranjuje odlaganje biorazgradivog otpada na deponije stimulie kompostiranje i druge tretmane kao veoma pogodne naine smanjenja koliine deponovanog otpada. U Evropskoj uniji postoje drave koje imaju iroko razraenu i primenjenu strategiju upravljanja bio otpadom, a tu spadaju Austrija, Holandija, vajcarska, Belgija (uglavnom Flandrija), Luksemburg i Nemaka koja prednjai sa upotrebom ak 80% ovog otpada.\n4.6.1. Tehnologija i tehnike kompostiranja Proces kompostiranja se odigrava u dve faze. U prvoj fazi mikroorganizmi razlau organske materije na prostije i oslobaa se toplota. U ovoj fazi se zapremina naslage koja se kompostira smanjuje, a materija se sui. U drugoj fazi nastali proizvod sazreva, jer su svi prethodno dostupni hranjivi sastojci iskorieni i smanjuje se broj metabolikih procesa. To za posledicu ima i smanjenje koliine osloboene toplote. Kada je proces zavren zapremina naslage je smanjena od 20% do 60%, a masa i do 50%, dok je sadraj vlage svega 40% jer je velika koliina vode isparila . Neprijatni mirisi koji su se javljali u prvoj fazi, na kraju potpuno nestaju, a proizovod postaje pH-neutralan ( pH je oko 7). Iz toga sledi, da grad Beograd od 5500 tona organskog pijanog otpada moe godinje proizvesti do 2800 t komposta, koji se moe rasporediti na 700 hektara obradivog poljoprivrednog zemljita. Postoje dve osnovne metode kompostiranja, a to su statiki i tip sa agitacijom . Kod statikog tipa materijal se ne pomera, a vazduh se uduvava kroz materijal. Kod metode sa agitacijom, materijal se okree s vremena na vreme da bi se obezbedio kiseonik i ujednaen proizvod. Za najprimenjiviji i ekonomski najisplativiji metod, smatram kompostiranje u polju. Meutim, kako se radi o gradskoj odnosno prigradskoj sredini potrebno je u to veoj meri eliminisati neprijatne mirise koji se izdvajaju tokom procesa. Najbolje reenje za taj problem je izgradnja zatvorenog postojenja, gde bi bili ugraeni biloki filteri ili kontaktori sa aktivnim ugljem, to u velikoj meri spreava irenje mirisa. Kada se kompostiranje vri u polju, kod statikog metoda otpad se nanosi u obliku nasipa, a kod agitacione metode u obliku naslage/gomile . Aerisano kompostiranje statikog nasipa, poznato je jo pod nazivom Beltsvil proces  po gradu Beltsville-u u SAD gde je Odeljenje za poljoprivredu SAD razvilo ovaj postupak. Naime, nasipi se sastoje od mree aeracionih cevi, obino probuenih plastinih cevi na koje se nanosi prethodno obraena organska materija. Svaki nasip ima sopstveni ventilator za bolju kontrolu snabdevanja vazduhom, kako bi se obezbedila dovoljna koliina kiseonika za bioloke procese i odrala stalna temperatura. Ti ventilatori mogu biti deo nekog kompjuterizovanog sistema da bi se obezbedila uniformisanost svih nasipa. Takoe, kako bi se spreilo irenje mirisa, obino se nanosi sloj ve sazrelog komposta, preko formirane gomile. Kompostiranje se vri 3 do 4 nedelje, a sazrevanje tokom sledeih 4 i vie nedelja.\nSlika 3. Aerisano kompostiranje statikog nasipa (http://www.grand-island.com/index.aspx?page=173)\nKompostiranje metodom naslage je jedan od najstarijih metoda. Kao jedini primenljiv sistem ovog metoda izdvajam tzv. visokostepeni sistem  koji se sastoji od gomila manjeg poprenog preseka, visine oko 2 metra i irine osnove oko 4,5 metra. Pre nego to se formira gomila, materijal se melje i prosejava kako bi se dobio ujednaen preliminarni proizvod. Kod ovakvog sistema materijal se obre dva puta nedeljno, pri emu se ire neprijatni mirisi, a temperatura raste na 55C. Ovako se postupa 3 do 4 nedelje kada se prvi deo procesa zavrava i poinje sazrevanje koje traje jo 3 do 4 nedelje. Ukoliko se neka organska materija nije do tada razgradila, to se u procesu sazrevanja deava pod dejstvom gljivica .\nSlika 4. Kompostiranje metodom naslage (http://backtalk.tumblr.com/page/3)\nZbog veeg kvaliteta komposta, manjeg irenja neprijatnih mirisa i mogunosti kompjuterskog upravljanja procesom kompostiranja, smatram da je Beltsvile proces napogodniji za tretiranja velikih koliina 4.6.2. Kvalitet komposta Kvalitet komposta se ogleda u sadraju hranljivih materija, koliini vlage, prisustvu stranih materija, stepenu zrelosti, koncentraciji soli, prisustvu patogena, koncentraciji tekih metala... Meutim, ni do danas nisu jasno definisani kriterijumi o kvalitetu komposta sa aspekta navedenih promenljivih. ak se u Evropskoj uniji kriterijumi razlikuju od zemlje do zemlje. U Austriji se na primer, kvalitet deli na klase A+, A i B, dok se u Holandiji deli na veoma dobar i dobar, a u Nemakoj takoe na dve klase, u zavisnosti od koncentracije tekih metala. U Tabeli 5. se vide granine vrednosti tekih metala u okviru A i A+ klase, koje se primenjuju u Austriji od 2001. godine . Klasa B nije data jer je ona minimalnog kvaliteta i ne moe da se primenjuje u poljoprivredi, a to je prema ovom radu i namena komposta. bio-otpada.\nCd Klasa A+ Klasa A 0,7 1,0\nNi 25 60\nPb 45 120\nCu 70 150\nZn 200 500\nCr 70 70\nHg 0,4 0,7\nTabela 5. Maksimalne vrednosti koncentracije tekih metala u kompostu u Austriji Table 5. The maximum concentration values of heavy metals in compost in Austria\n4.6.3. Povrine zemljita neophodne za kompostiranje Za kompostiranje materijala u obliku nasipa kapaciteta 50 tona dnevno potrebno je obezbediti povrinu od 1 ha. Takoe za upravne zgrade, opremu i pristupne puteve neophodno je jo 0,6 ha. Za svakih dodatnih 50 tona otpada za kompostiranje potrebno je jo oko 0,4 ha za nasipe i 0,1 ha za ostale potrebe . Prema ovoj raunici, a znajui da dnevno proseno stie oko 20 tona organskog otpada sa pijaca, mogu zakljuiti da je neophodno 0,7 ha za potrebe postojenja i prateih objekata.\n4.6.4. Primenljivost komposta u poljoprivredi Sve vea orijentisanost proizvoaa ka poboljanju kvaliteta zemljita poveava potranju organskog otpada, pogotovo u ve zagaenim zemljitima u okolinama velikih gradova. Po reima Ralfa Jurgensa, komercijalnog proizvoaa komposta iz Nemake  broj korisnika ovog ubriva je utrostruen u poslednjih 5 godina.\nRaznim analizama i praksom  utrvreno je da 4 tone komposta po hektaru, donose vee prinose nego preporuenih 10 tona pregorelog, tj. 20 tona sirovog stajnjaka. Korienje komposta kao dodatka zemljitu ima brojne pozitivne efekte: poboljava fiziku i hemijsku strukturu zemljita, tj. njegovu plodnost obezbeuje unos korisnih mikroorganizama podstie rast, zdravlje i kvalitet ploda Kompost poveava poroznost i doprinosi prozranosti zemljita, zadrava vei procenat vlage pa samim tim smanjuje potrebu za navodnjavanjem. Zbog svoje specifine tamno braon boje uveava apsorpciju suneve svetlosti, ime dodatno zagreva povrinski sloj zemlje. Mnogi mikroorganizmi sadrani u kompostu vezuju atmosferski azot i prebacuju ga u biljci prihvatljiv oblik. Gljivice u kompostu odgovorne su za razgradnju organske materije kao to su celuloza i razni polimeri, a u samom kompostu stvaraju huminske kiseline koje sadre 3 do 5 puta vie hranljivih materija od zemlje. Gljivice su kljune za rast biljaka jer oslobaaju azot i ugljenik, a neke lue antibiotike koji eliminiu patogene . Bakterije vezane za koren su, takoe, u stanju da lue antibiotike koji podiu otpornost biljke na pojedine bolesti, pa se pesticidi mogu drastino redukovati ili ak iskljuiti. Plodovi gajeni uz upotrebu komposta su trini prihvatljiviji, jer su boljeg ukusa i sadre vee koncentracije korisnih supstanci. Naime, naunim istraivanjima  utvreno je da paradajz gajen na ovaj nain sadri vie hlorofila. Drugim istraivanjem  ukazano je da krompir sadri vie skroba, a kupus vie vitamina C u odnosu na onaj gajen na vetakim ubrivima. Pored ovog, prinos krompira povean je za 8%, to je uvealo prihod po hektaru za 292$.\n5. Zakljuak Upravljanje organskim otpadom je sistem koji e morati da bude reen u bliskoj budunosti. Kako otpada ima sve vie, a prostora za njegovo skladitenje sve manje, (posmatrajui brzinu rasta populacije u gradu Beogradu) najpraktinije reenje za zatitu ivotne sredine predstavljae dobijanje energije iz otpada, ne samo komunalnog (vrstog) otpada, nego i iz ostataka iz industrije i trgovine. Zato je strateki vano uklopiti pijani otpad u sistem upravljanja svim komercijalnim organskim otpadom iji su najvei proizvoai pijace, supermarketi, trgovinski lanci, ketering slube, cveare, restorani i dr. Reenje ovog sistema lei u primeni dobre prakse iz Evrope za potrebe grada Beograda. Otpad koji se prerauje anaerobnom digestijom, ne samo to proizvodi biogas, ve je kao tehnologija neutralna. Koliine gasa koje se dobijaju ovim postupkom nisu velike kada se posmatra samo pijani otpad, meutim kada se posmatra sav organski otpad komercijanog porekla, ove koliine se drastino poveavaju. Nusproizvod anaerobne digestije je organska masa pogodna za kompostiranje. Na ovaj nain ne samo to se dobija gas pogodan za grejanje ili pogon motora ve i korisno, netetno ubrivo, a koliina emitovanih gasova staklene bate je daleko manja. Kako je obradivo zemljite u prigradskoj sredini sve vie kontaminirano raznim hemijskim sredstvima kao to su pesticidi, ali i atmosferskim padavinama poput kiselih kia najpogodniji nain za njegovu revitalizaciju je upotreba prirodnih sredstava poput komposta. Kao to je u radu izneto, kompost poboljava pozornost i prozranost zemljita, a mikroorganizmi koji se nalaze u njegovom sastavu pruaju biljkama neophodne nutrijente, pa se samim tim ponovo uspostavlja prirodna ravnotea u zemljitu. Poto je poljoprivredna grana budunost Srbije, a kako bi se promovisala upotreba komposta, poljoprivrednici sa teritorije grada Beograda bi kompost, nastao u postojenjima za preradu, trebalo da kupuju po beneficiranim cenama ili budu potpomognuti raznim\nbespovratnim kreditima i subvencijama. Sakupljanje i odvajanje organskog otpada e dobiti pun smisao tek kada se izgrade separacioni centri, u kojima bi zaposlenje nali oni pojedinci, neformalni sakupljai, koji trenutno izdvajaju reciklabilni otpad (poput papira i kartona) iz kontejnera na teritoriji grada Beograda. to se tie vremenske dimenzije uvoenja razdvajanja otpada, domainstva bi trebalo da budu poslednja koja ulaze u ovaj lanac, jer je za tako neto neophodna iroka svest ljudi o\nproblemima ove vrste, to u ovom trenutku, naalost nije sluaj. Do tih okolnosti, razdvajanje otpada treba da postane obaveza pravnih subjekata: javno-komunalnih, trgovakih i ugostiteljsko-uslunih preduzea. Stoga preporuujem da je, pored rada na izradi plana i njegovoj primeni, neophodno raditi na irenju svesti kod stanovnitva jer je ono glavni uzronik otpada u gradskim sredinama.\n[ 1] M.Risti i M.Vukovi, Upravljanje vrstim otpadom: tehnologije prerade i odlaganja vrstog otpada,\nTehniki fakultet u Boru Univerziteta u Beogradu, Bor, 2006. [ 2] Zakon o zatiti ivotne sredine, Sl.glasnik RS, br 135/05 [ 3] Doc. dr Goran Vuji i dr., Studija mogunosti korienja komunalnog otpada u energetske svrhe na teritoriji Autonomne pokrajine Vojvodine i Republike Srbije, Fakultet tehnikih nauka u Novom Sadu Univerziteta u Novom Sadu, 2008 [ 4] Jelena Gavrilovi, doc. dr Jasmina Radosaljevi dipl.ing, Analiza tretmana komunalnog vrstog otpada, Zbornik radova, Ekoloka istina, Sokobanja, 2006, 354. [ 5] http://www.iswabeacon.rs/files/2011/S2-1.pptx [ 6] http://www.europarl.europa.eu/news/en/pressroom/content/20120118IPR35648/html/Parliament- calls-forurgent-measures-to-halve-food-wastage-in-the-EU [ 7] http://www.scribd.com/doc/11053053/Organic-Recycling-Organic-Waste [ 8] http://www.biogassrbija.com/prednosti-biogasa.php [ 9] http://www.aleksinac.net/nauka/biogas.html [ 10] http://www.ramiran.net/ramiran2010/docs/Ramiran2010_0112_final.pdf [ 11] http://www.agroplod.rs/aktuelnosti/reportaze/organsko-dubrivo-i-kompost-za-vece-prinose/\nZahvalnost autora Ovom prilikom elela bih da se zahvalim svima koji su doprineli da rad dobije ovaj oblik. Veliku zahvalnost dugujem dr. Slavii Putiu, profesoru na Tehnoloko-metalurkom fakultetu u Beogradu, koji me je podravao i pruao svaki vid pomoi i dr. Marini Stamenkovi, predavau sa Beogradske politehnike, koja mi je obezbedila deo koriene literature. Znaajni deo rada baziran je na istraivanjima koje je uradilo JKP Gradske pijace, a sa kojim su me upoznali Bojana Vlahovi, rukovodilac Sektora pijane politike i ore Teofilovi, rukovodilac Volonterskog centra. Takoe napominjem da mi je Mirjana Kari, PR JKP Gradska istoa pruila podatke o ueu ovog preduzea u odvoenju otpada sa pijaca. Centru za talente dugujem zahvalnost na pruenoj mogunosti saradnje sa strunjacima iz ove oblasti. Najveu zahvalnost dugujem svojim mentorima, profesorki Tree beogradske gimanzije, Snjeani Rakovi i asistentu Geografskog fakulteta u Beogradu, Ivanu Novkoviu na podrci i smernicama u izradi rada.


Viza za Veliku Britaniju - strana 2 - Turističke vize - Putovanja.info\nSad sam proverio, obična viza (turistička, 6 meseci) više nije ni 8000, već su je podigli na 8900 dinara.\nDaaakle niko ne zna koja bi to dodatna dokumenta mogla biti?\nNa sajtu Worldbridge-a stvarno pise da je obicna viza (turisticka, 6 meseci) 8900 din. Medjutim, ja juce bila da apliciram i platila 9010 din. Al sam se zbunila pa zaboravila da pitam zasto\nMislim da za ove dodatne dokumente niko ne moze tacno da ti kaze sta to moze da bude. To zavisi od slucaja do slucaja, al ako su ti ova osnovna dokumenta uredna, vrlo je verovatno da ti nece traziti nista dodatno.\nAh, da! Upravo sam ukapirala zasto sam platila 9010 din. Zato sto je 8900 din viza a 110 din je obavestenje sms-om koje se dobija, a u kome pise kada moze da se dodje po pasos. :kez:\nIzmenjeno 30 jun 2010 (Soma)\nIskreno se nadam da ce biti uredna posto ja za drugu prijavu necu imati para ^_^\nOvako...sa porodicom,suprugom i ćerkom,bi' trebao da putujem u Englesku početkom novembra.Idemo kod naših prijatelja Engleza koji su kod nas bili početkom juna!Zajedno smo overili sajt ambasade V.B.,i ni nama ni njima nije ništa jasno...u stilu pozivno pismo i svaki dokument koji Vi smatrate da bi doprineo dobijanju turističke vize!Ovih dana bi' trebali da kupimo avionske karte,znači da uložimo novac a nije nam jasno šta je to što bi' trebali da podnesemo od dokumenata da bi dobili vize...Da li neko ima iskustva sa time?\nSve je vrlo slicno kao i sa nekadasnjim sengen vizama. Dakle, sve sto je trebalo za sengen turisticku vizu - preporucuje se i za britansku vizu. To znaci da treba da prilozite dokumenta koja ukazuju na vas status u Srbiji (da ste zaposleni, da imate prosecnu platu toliku i toliku, da vam je odobren godisnji odmor...). Takodje se preporucuje da imate dokaz o posedovanju finansijskih sredstava kojima cete finansirati svoj boravak tamo (npr. stanje na deviznom racunu). Ako cete biti smesteni kod svojih domacina - treba da vam posalju garantno pismo... itd. U britanskoj ambasadi preporucuju da se avionske karte ne kupuju pre nego sto se dobije viza. Doduse, treba reci i da neke aviokompanije (Lufthansa, CSA) vracaju novac ukoliko im prilozite odbijenicu.\n:-) na žalost,nikada nisam vadio Šengen vizu...garantno pismo je obično pozivno pismo koje mogu da mi pošalju e mailom,ili je to formular koji moraju tamo da overe pa da mi pošalju klasičnom poštom!?I šta bi mogli još da mi pošalju što bi pomoglo pri dobijanju vize?\nNe znam za garantno pismo, nisam ga koristila, mislim da može da se šalje i e-mailom.\nOvde ima dosta korisnih informacija (pogledaj deo FAQs):\nGarantno pismo valjda mogu i mejlom da ti pošalju, zajedno sa kopijom pasoša osobe koja te poziva, a ako ta osoba garantuje da će da ti pokrije troškove puta treba i izvod iz banke kako bi videli da ima dovoljno para.\nPotrebna mi je pomoc...mozda ce zvucati glupo...ali, bolje da pitam\nDakle, da li se novac uplacuje na neki racun pre odlaska, kao za recimo USA vizu, ili se tamo placa? Za razgovor za vizu se odlazi u ambasadu Britanije ili...? Koliko se ceka na odgovor? Hvala unapred!!!!\nViza se placa na licu mesta, u kesu i dobije se fiskalni racun. Dokumenta se ne predaju u ambasadi V. Britanije nego u agenciji koja obavlja prijem aplikacija za potrebe ambasade i nalazi se u Airport City-u. Kada budes zakazala svoj termin, dobices na mail i adresu gde treba da odes. A inace to sve pise na sajtu https://www.visainfoservices.com.\nA na vizu se ceka 10-15 dana, u proseku. Pogotovo se to malo otegne leti, zbog guzvi.


djordje djokovic devojka\n2015.09.28 2016.07.18 Pobeda je moguća uz veliku borbu, ukoliko budete istrajni. Outdoor $10,000 Outdoor 2054 600 Outdoor Robujete nekim ubeđenjima koja nisu racionalna. 658 2015.10.05 Dosta vam je čekanja i cupkanja u mestu. 32\nHe is an actor and producer, known for (2020), (2014) and (2020).. Born on , , Djordje Djokovic hails from , , . UMRO MI JE NA RUKAMA, SRCE MU JE STALO: Otac dečaka koji je iznenada preminuo u Neumu skrhan bolomLjULjA JAVOR: Admin superligaša iz Ivanjice sipao Barsi so na ranuMLADI ISTRAŽIVAČI - Nova energija i budućnost Vojnotehničkog institutaNE SMIRUJE SE OLUJNI TALAS: Poznati meteorolog objasnio uzroke nestabilnog vremena iznad SrbijeBEN NAJAVIO ULAZAK U ISTORIJU ZVEZDE: Protiv Evrope 50. gol u crveno-belomTROVAO STARCE ŽIVOTINjSKIM LEKOM: Uhapšen direktor Zavoda za smeštaj odraslih lica “Male pčelice”STIGLO HITNO UPOZORENjE RHMZ: Nevreme koje je haralo Hrvatskom stiže u Srbiju, ovaj deo zemlje je prvi na udaruSKANDALOZNA IZJAVA CRNOGORSKOG UGOSTITELjA: Sirotinja ne treba da letuje, Bosanci samo troše asepsol (VIDEO)MENjA SE RADNO VREME KAFIĆA: Vučić najavio do koliko će raditiVUČIĆ O SASTANKU U BELOJ KUĆI: Kosovo nikada nećemo tretirati kao nezavisno ni u Vašingtonu, ni u BriseluVUČIĆ O NAJAVI DA ĆE CRNA GORA OTVORITI GRANICE: Izneo stav, a onda objasnio kakva je situacija sa koronom u SrbijiHAJKA NA SRPSKI TELEKOM: Reakcije povodom napada na ovu kompanijuVUČIĆ O POMOĆI VEČITIMA: Više smo para dali košarkaškom i fudbalskom klubu Partizan, nego li ZvezdiVUČIĆ O SASTANKU U BELOJ KUĆI: Kosovo nikada nećemo tretirati kao nezavisno ni u Vašingtonu, ni u BriseluTROVAO STARCE ŽIVOTINjSKIM LEKOM: Uhapšen direktor Zavoda za smeštaj odraslih lica “Male pčelice”SKANDALOZNA IZJAVA CRNOGORSKOG UGOSTITELjA: Sirotinja ne treba da letuje, Bosanci samo troše asepsol (VIDEO)KRIZNI ŠTAB DONEO ODLUKU O ULASKU STRANACA U SRBIJU: Evo iz kojih zemalja će morati da imaju PCR test\n© Copyright 1994 - 2020 ATP Tour, Inc. All Rights Reserved. SUTRA se otvara granica sa Srbijom, Bosnom i Hercegovinom, Albanijom, Makedonijom, rekao je u "Bojama jutra" direktor Institua za javno zdravlje dr Boban Mugoša. Čišćenje, kako u svom domu tako i na radnom mestu, stvoriće vam ambijent za realizaciju mnogih poslovnih projekata. Total Financial Commitment MINISTARSTVO unutrašnjih poslova Republike Srbije izdalo je zvanično saopštenje povodom slučaja Tanje Savić, koja je muža Dušana Jovančevića prijavila za otmicu sinova.\nTotal Financial Commitment 2 107. Lepa Tijana živi u Milanu, gde je Đorđe često posećuje, a prvi put su zajedno viđeni u … Tokom večeri stiže neočekivani obrt koji će vas poljuljati.Pred vama je dan prepun dinamike. Možete da se nadate nekim novim informacijama koje ćete dobiti od nadređenih. Već izvesno vreme vas muči nešto na poslu, a niste u stanju da se tome suprotstavite. Тако да ова вест, хм, даје лажну слику. Beijing, China\nNe budite brzopleti, jer greške koje biste danas napravili mogu biti nepopravljive.Pravite kompromis bez preke potrebe. Total Financial Commitment\nRank 16 DIREKTOR Zavoda za smeštaj odraslih lica “Male pčelice” Vladica Stanojević uhapšen je nakon što je, kako se sumnja koristio nedozvoljene supstance u lečenju štićenika svoje ustanove i to vešto krio. The two tennis stars were greeted by the Djoko brothers at the airport. (1995.07.17) 807 Hard Total Financial Commitment The world no.1 tennis player, Novak Djokovic, host of the Adria Tour along with his brother Djordje, who is also the tournament director, made a warm welcome for the Austrian Dominic Thiem and German Alexander Zverev in Belgrade. Sva prava su zadržana. SGL PREDSEDNIK Srbije Aleksandar Vučić gost je Novog Jutra na TV Pink u 9 sati. Teodora Dzehverovic i Djordje Djokovic u vezi. BIVŠI rukometaš Vlada Mandić (40) oženio se Jasminom Trnavac (25) s kojom je, tokom šest godina veze, dobio troje dece. Mislite da ćete se smiriti ako odmah razrešite sve zavrzlame i nedoumice koje vas muče neko vreme. Belgrade, Serbia Clay Ovo polje vam je stabilno postavljeno, znate dobro na čemu ste i kakvo ...POSAO: Možete da očekujete da ćete u poslovnim pregovorima ostvariti veći uspeh. Rank Možete da očekujete sasvim mirnu i opuštenu situaciju, bez ikakvog stresa.POSAO: Imate neke unutrašnje dileme u vezi sa poslovnim odlukama koje bi trebalo da donesete. Srećno deco:-)Ljudi pa vi ste novosti a ne svet tabloid ili ne znam kako se zoviu ostaliНоле мора да лупа рекетом да би остала двојица могли да лупају главу у ком кафићу да кулирају.Баш лепо ... само, у Паризу је тренутно полу-ратно стање, Шанзелизе је пун барикада, дима коцки из калдрме, ђубрета, саобраћај практично не тече кроз град због протеста, полиција бесомучно јури тамо-амо у безуспешном покушају да уведе ред, веома је напето ... He is the youngest son of Dijana and Srđan Đoković. TENISER Đorđe Đoković (23), Noletov najmlađi brat, ovih dana uživa u Parizu sa devojkom Tijanom. Clay\nAmerican Expressions And Idioms, Courier Guy Tracking, 10 Lines On Independence Day, Angelique Kerber Racket, Kevin Hearne First Dangle, Pick-up Artist Summary, Bulletproof 2 Cast, Pendulum Physics Formula, Disco Bob Simpsons, Probability Of Independent Events Worksheet, Norman Burton Death, Suchitra Pillai Age, Online Shopping Nepal, Rhys Ifans In Harry Potter, Types Of Rubble Masonry, The Quebec Bridge Collapse: A Preventable Failure, Phosagro Trading Sa, Wake Me Up Inside Remix, June 16 Saint, John Gandel Point Leo, Kettler Axos Cross P, Unity Sprite Atlas, Dell Emc Ireland, Dailymotion Chicago Pd Season 7, Kirby And The Rainbow Curse Bosses, Suchitra Pillai Age, Denny Mclain Hall Of Fame, M-24 Michigan Highway, Night Of The Proms Belgium, Hysterical You're Doomed, Rone Name Meaning, Studebaker Museum Dayton, Ohio, Ellen DeGeneres Acting, Lido E For Espresso, Motorway To Blackpool, Ffxiv Daxio Le Chimiste, Craftsman Rivet Gun, Eric Andre Parents Names, Super Wings Restaurant, Mark Schwarzer Number 1, The Pantheon Series, Lady B Instagram, Houston We Have Lift Off Quote, Surf Tshirt Sale, Come And See For Yourself Meaning, Dickies Bbq Richland, Colm Feore Tv Shows, Liszt Consolation 3 Sheet Music, Modern Pompadour Fade, Tim Henman Wiki, Koto Lebanon, Nh, 3M Command Hooks, Nuggets Vs Mavericks, Office Jacket Men's, Does A Headstone Go At The Head Or Feet, Soundscape Drama Definition, Youtube Tennis 2019, Spiral Binding Machine Walmart, How Is Bedrock Formed, Pizza Delivery Bloomington, Il, R&g Lounge Sf, Chansons In English, Tahm Bout Beer Virus, La Canción Genius, Stereo Hearts (Glee), A Dog's Promise Movie, Something About Love Quotes, Trek Townie E Bike, Jones Soda Flavors, Borderlands Pre Sequel Holodome Badass Round, Dive Song Luke Combs, Danny Buderus Rugby League Project, Old Navy Denim Jacket Mens, Saka Assists This Season,\nCopyright 2020 djordje djokovic devojka


"Novi unajmitelj je, kao što je to bio slučaj i sa brodom Bar, renomirana brodarska kompanija Norden iz Danske", saopšteno je iz Barske plovdbe.\n5251 pregleda\t0 komentar(a)\nOdbor direktora Barske plovidbe prihvatio je ugovor o najmu i drugog broda - Budva, na period od deset mjeseci do godinu, koji će važiti od 1. februara.\nIz kompanije su kazali da je visina dogovorenog dnevnog najma za brod Budva skoro ista kao i za brod Bar i pored činjenice da su najamnine na svjetskom pomorskom tržištu, u proteklih nekoliko sedmica, pale oko 30 odsto u odnosu na berzanske iznose iz decembra, kada je zaključen brod Bar sa istom kompanijom na isti vremenski period.\n"To je još jedna potvrda kvalitetno dogovorenog budućeg komercijalnog angažovanja naših brodova. Na osnovu toga se očekuje da će Barska plovidba uspjeti da prihoduje dovoljno sredstava, ne samo za izmirenje predstojećih obaveza, već i za vraćanje ranijih dugova prema budžetu Crne Gore, iz kojeg su umjesto naše kompanije izmirivane rate kineskoj banci", dodaje se u saopštenju.\nKao prvi korak, Barska plovidba je iz sopstvenih sredstava danas realizovala plaćanje rate za kredit prema kineskoj Exim banci u iznosu od 1,91 milion USD, koja dospijeva za plaćanje u petak, a po osnovu kredita uzetog za nabavku brodova Bar i Budva.\nBarska plovidbaBudvaBrod BudvaNorden


Najbolji svetski kreativci i komunikatori na festivalu #KAKTUS2018 | Adria Daily\nNajbolji i najnagrađivaniji svetski kreativci i komunikacioni stručnjaci iz agencija David&Goliath Los Anđeles, Leavingstone Tbilisi, McCann London, Havas Blockchain Pariz, WINGS Creative Leadership Lab, Ketchum Moskva, Wecollab i We are Social, samo su neki od predavača na četvrtom po redu nacionalnom festivalu integrisanih komunikacija – KAKTUS 2018. Festival će biti održan 12. i 13. novembra u hotelu Hyatt Regency u Beogradu, pod sloganom „Idea is nothing without execution!„.\nTagsfestival integrisanih komunikacija Ivana Parčetić Mitić Kaktus 2018 marketing mreža\nNIDS: Panel diskusija „Kako do bezbednijeg Interneta“


Naša stranka nalazi se tako pred još jednom prekretnicom, u prelomnom trenutku u kojem opet mora pronaći svoj jasan identitet, orijentaciju i rukovodstvo koje je dovoljno snažno da u skladu s time djeluje\nSocijalno-liberalna Naša stranka ovih dana prolazi kroz jedan od najtežih trenutaka do sada. Dosadašnji predsjednik Predrag Kojović dao je ostavku, čeka se da se iskristaliziraju opcije za novog predsjednika, članovi su podijeljeni, a brojni stranački funkcioneri i simpatizeri su zabrinuti oko budućnosti stranke.\nIstaknuti intelektualac Tarik Haverić, koji je član te stranke i podržavao je godinama njezinu liberalnu orijentaciju, u svom tekstu Šta zamjeram Predragu Kojoviću ističe Kojovićevu pomirljivost, demokratičnost i objašnjava okolnosti pod kojima su prije nekoliko godina stranku napustili Dennis Gratz, Albin Zuhrić i drugi.\nU prilog Haverićevim tezama definitivno ide to što su mnogi koji su tada izašli iz Naše stranke iz faznog stanja latentnih nacionalista prešli u terminalnu fazu nacionalizma te se razmilili po kabinetima Šefika Džaferovića ili Željka Komšića, svejedno, a nisu propuštali nijednu priliku da napadaju svoju bivšu stranku onda kada ona nije htjela da igru u kolu većinskog, tj. bošnjačkog nacionalizma.\nPredragu Kojoviću može se zamjeriti povremena snishodljivost prema tom nacionalizmu i njegovim temeljnim pričama i „istinama“. Potreba da dokaže lojalnost tako što pristaje na simboličke poteze koji apsolutno nisu ili ne trebaju biti u duhu Naše stranke (hodočašće na mezar osnivača SDA koji je igrom slučaja bio prvi predsjednik Predsjedništva BiH, što je činjenica koja nikoga ne treba da obavezuje, samo su jedan primjer) pravila je više štete nego koristi, vjerojatno i u praktičnom političko-trgovačkom smislu, a posebno u suštinskom smislu razumijevanja današnje Bosne i Hercegovine i pogubnosti takvog načina dokazivanja „lojalnosti“, „patriotizma“ i slično.\nMeđutim, za izdržati toliko godina neprestanog huškanja sa oba spektra bošnjačkog nacionalizma, i klerikalnog (SDA sa svojim medijima i botovima) i neklerikalnog (za čije simbole može uzeti famozni dvojac Bajrović-Suljagić i medije koji promiču njihove stavove i vizije uređenja naše zemlje i društva), trebalo je puno snage, fizičke i mentalne, i svako Kojovićevo očajničko upadanje u zamku potrebe za dokazivanjem svoje „pravovjernosti“, „patriotizma“ i tako dalje, koliko god predstavljalo lični i društveni poraz, zaslužuje svoju dozu razumijevanja.\nNaša stranka nalazi se tako pred još jednom prekretnicom, u prelomnom trenutku u kojem opet mora pronaći svoj jasan identitet, orijentaciju i rukovodstvo koje je dovoljno snažno da u skladu s time djeluje. Da li je našem društvu jedna takva stranka potrebna i da li ona donosi kvalitativne promjene, pitanje je čiji odgovor zavisi od onoga kome se postavi.\nMogli bismo se složiti da je bosanskohercegovačkom društvu, koje u stvarnosti funkcionira kao tri odvojena društva koja žive u svojim svjetovima, sa svojim historijskim i transhistorijskim istinama i sa svojim nepomirljivim vizijama budućnosti zemlje u kojoj žive, s tek stidljivim naznakama onog četvrtog društva, koje bi imalo biti natkrovljujuće – stidljivim i minornim, jer ono što se često nekritički naziva građanskom opcijom uglavnom je samo kulturniji način da se potvrdi pristajanje uz prvu od triju nacionalnih ideologija, a tako shvaćeno građanstvo, bilo izravno u svome tekstu ili u podtekstu, ne znači ništa doli vlast etničke većine nad etničkim manjinama – nasušno potrebna politička organizacija i opcija koja će prkositi postojećem poretku i pružati nadu da je drukčije društvo u BiH moguće.\nPitanje je, međutim, što imamo od te nade.\n“Stranke poput Naše stranke i SDP-a su najgore od svih, zato što mnogim ljudima daju lažnu nadu da ima smisla ostati u Bosni i Hercegovini i da će to biti bolje i zdravije društvo, pa ih tako zadržavaju na njihovom ličnom putu ka Evropi. Dobro bi bilo da propadnu sve lažne nade”.\nOvo je poruka jednog mladića koji je iz Sarajeva odselio u Austriju. Ne moramo se s njom složiti, možda nade ima, možda nisu sve opcije potrošene i možda se tendencije mogu preokrenuti, ali ovakvi po našu zemlju tragični krikovi nešto su pred čime se treba dobro zamisliti.\n#izdvojeno#naša stranka#franjo šarčević#fakttest


Čak, štaviše i pored svega, još jedan ostvaren cilj – Charolija\nCharolija December 10, 2013 Čak, štaviše i pored svega, još jedan ostvaren cilj2013-12-10T15:41:44+00:00 Gramatika, Istorija jednog života, Snovi No Comment\nNekako je uobičajeno da se na kraju godine ili pred rođendan setimo da malo svedemo rezultate prethodne godine. Pravi planeri čak i spisak naprave, šta sve žele da postignu, kakav im je osnovni cilj za tu godinu, koji su sporedni, ali ništa manje važni… Čak!\nIako nisam planer, ipak sam prošle godine i ja napravila takav spisak. S obzirom da nisam planer, štaviše nemam pojma ni gde sam to zapisala. Treba dobro da se potrudim da bih pronašla tu svesku. Štaviše! Šta više!!!\nPored svega što sam napisala ove godine nemam pojma, ni šta taj spisak uopšte sadrži, ali se svakako sećam jedne stavke. Napisati knjigu! Napisala sam je. Pored svega!\nOd napisati knjigu, do urediti je i objaviti stoji određeni put, tako da za narednih 20 dana to svakako ne mogu da postignem. Na kraju krajeva to i nije bio cilj za ovu godinu. Mnogo bi bilo. 🙂 Cilj je bio NAPISATI JE, što znači da mogu da kažem da sam ovu godinu uspešno privela kraju. Ostvarila sam još jedan cilj.\nMoja knjiga je prepuna grešaka, često namernih, ponekad i slučajnih koje se daju ispraviti, naravno i onih napisanih iz neznanja. Pisana tako da ceo tim lektora ne može da je lektoriše, ne zato što oni ne znaju svoj posao, već od trenutka kada se poneke greške isprave, izgubi se osnovni smisao i značenje od onoga “šta je pisac hteo da kaže”.\nP.S. Čak štaviše i pored svega što sam vam u ovom postu ispričala, a vi pomislili da je bespotrebno, mogu vam reći da ja lično mislim da ipak bar nešto možete da naučite. Mnogo puta sam svojim vlastitim očima do sada videla da ljudi kada nešto zaista žele, to i ostvare, bez obzira na sve prepreke koje im se nađu na putu. Ako nema nikakve koristi od ovog posta, eto jedne lekcije iz srpskog jezika. Pleonazam. 😉\nReč čak i reč štaviše su sinonimi i imaju isto ili slično značenje i znače pored svega.\nNe razumeju svi, al’ jbga!\nhttp://www.charolija.com/snovi/cak-stavise-i-pored-svega-jos-jedan-ostvaren-cilj/Čak šta više i pored svega, još jedan ostvaren ciljhttp://www.charolija.com/wp-content/uploads/2013/12/pleonazam.jpghttp://www.charolija.com/wp-content/uploads/2013/12/pleonazam-200x200.jpg 2013-12-10T15:41:44+00:00 CharolijaGramatikaIstorija jednog životaSnovičak,ciljevi,knjiga,pisac,planovi,pleonazam,pored svega,srpski jezik,štavišeNekako je uobičajeno da se na kraju godine ili pred rođendan setimo da malo svedemo rezultate prethodne godine. Pravi planeri čak i spisak naprave, šta sve žele da postignu, kakav im je osnovni cilj za tu godinu, koji su sporedni, ali ništa manje važni... Čak! Iako nisam planer, ipak...CharolijaIvana Charolijacharolija2017@yahoo.comAdministratorCharolija\nčak, ciljevi, knjiga, pisac, planovi, pleonazam, pored svega, srpski jezik, štaviše\n« Opasne misli\nMoj prijatelj Aca – uhapšen! »


Pomaže Blog: Solidarnost sa anarhistima iz Belorusije\nNovi talas solidarnosti preko je potreban ne bi li pomogao da se uhapšeni anarhisti iz Belorusije izvuku iz zatvora.\nAktivisti Ihar Alinevič, Mikolaj Dziadok, Artsiom Prakapenka, Pavel Siramolatau, Aleksandar Frantskievič, Jauhen Vaskovič zatočeni su u jesen 2010. odnosno zimu 2011., a zatim osuđeni u maju 2011. na kazne zatvora u trajanju od 3-8 godina zbog serije napada na državu i simbole grupnog kapitala. Sada već završavaju svoju drugu godinu u zatvoru. Tokom tog perioda njihovi drugovi i rođaci dali su sve od sebe da se oni što prijatnije osećaju u pritvoru i da ih što pre odatle izbave. U oktobru 2011. od strane posmatrača za ljudska prava okarakterisani su kao politički zatvorenici. Ova činjenica daje im mnogo veće šanse za skorijim oslobađanjem jer se u ovom trenutku, predsednik Belorusije, Aleksandar Lukašenko, suočava sa pritiskom od strane EU, koja od njega zahteva da što je pre moguće, oslobodi sve političke zatvorenike i dekriminalizuje ih. Оd avgusta 2011., Lukašenko je pomilovao više od 30 njih, ali ni jedan od naših drugova nije dobio slobodu. Lukašenko je javno rekao da će oprostiti samo onima koji napišu peticiju za pomilovanje, u kojoj bi priznali svoju krivicu i zatržili milost od njega lično. Svi ostali će ostati u zatvoru, rekao je on. Dvojici drugova, Mikolaju Dziadoku i Aleksandru Frantskieviču ponuđeno je da potpišu peticiju u avgustu 2011., ali su obojica odbila da to urade. Trenutno je ostalo 13 političkih zatvorenika u Belorusiji, od kojih su 5 naši drugovi i još jedan koji je uhapšen zbog akcije solidarnosti sa nima. Sigurni smo da niko od njih neće tražiti milost, jer bi to bila sramota za anarhizam i anarhiste i uopšte bilo koju drugu poštenu osobu. Svi zatvorenici su suočeni sa različitim vrstama pritiska od strane zatvorske uprave (* vidi na kraju teksta). Lukašenko želi da izađe kao pobednik iz ove situacije, postavio se tako da on ne snosi nikakve političke ili ekonomske sankcije od strane EU koja ga primorava da oslobodi sve političke zatvorenike. Kako kaže, njegova je dobra volja da ih oslobodi sve, samo treba da zatraže od njega milost.\nPozivamo sve ljude na pobunu protiv ovakve represije i zahtevamo oslobođenje i prestanak torture svih političkih zatvorenika, uključujući (naravno) i anarhiste.\nPozivamo na sve vrste akcija, na njihovo kontinuirano izvođenje i sprovođenje širom sveta, sve dok naši drugovi ne budu oslobođeni.\n* Pritisci sa kojima su suočeni zatvorenici: prebacivanje u drugu kaznenu ustanovu, zabrana donošenja hrane zatvorenicima, lišavanje prava poseta i telefonskih razgovora, namerno zadržavanje pisama, često slanje u samice, prebacivanje u objekte sa posebnim režimima itd.\n-Prijatelji i rođaci uhapšenih\nViše o njihovim akcijama:\nSerija direktnih akcija anarhista iz Belorusije u periodu 2009/2010:\n* ilegalne anti-militarističke demonstracije u Septembru 2009. protiv uzajamnih Rusko-Beloruskih vojnih vežbi, kada je na njihov štab bačena dimna bomba.\n* Napad farbom i signalnim raketama na kazina u Minsku, u znak protesta zbog preseljenja većine ruskih kazina u Belorusiju posle donošenja zakona u Rusiji o zabrani istih.\n* Napad na policijsku stanicu u Soligorsku tokom dana zajedničkih akcija protiv policije (prozori su polupani i ubačena je baklja unutra)\n* Napad 1. maja na sedište Saveza sindikata zbog toga što ova formalna organizacija u saradnji sa državom koristi radnike za svoje interese i ne brani njihova prava, često ih sprečava da se ujedine sa drugim radnicima ili da organizuju štrajkove.\n* Napad molotovljevim koktelima na banku (Belarusbank) u znak protesta zbog finansijskog sistema u svetu.\n* Napad na rusku ambasadu u Minsku (30.avgusta 2010.) u znak solidarnosti sa uhapšenima u "bitci za Khimki" (link za khimki battle). Svi automobili koji pripadaju ambasadi bili su spaljeni.\nOvo je bila kap koja je prelila čašu. Ta poslednja akcija bila je izvedena u vreme velike netrpeljivosti između ruskog i beloruskog lidera. Pre nego što su anarhisti preuzeli na sebe odgovornost, obe države su se međusobno osuđivale za ovaj napad i tvrdile da je u pitanju čista provokacija.\nA onda je osmoro ljudi saslušano u različitim stanovima, 3. avgusta, od kojih je njih sedmoro odvedeno u pritvor u trajanju od devet dana. U tom periodu izvedena je još jedna radikalna akcija.\n* Napad na pritvor i zahtev da se oslobode pritvorenici. Napadači su uspeli da zapale ulazna vrata. Video klip koji je napravljen prilikom izvedbe ove akcije ubrzo je uklonjen sa Youtube-a.\nPosle devet dana pet od sedam pritvorenika je pušteno, ali je u međuvremenu privedeno nekoliko novih ljudi. Jedan od njih, Aleaksandar Frantskevič, je osumnjičen za napad na policijsku stanicu u Soligorsku. On je priznao da je snimao akciju.\nDrugi je bio Mikolai Dziadok, koji je pod različitim izgovorima zadržan u pritvoru sve do 1. Oktobra, kada je optužen za organizaciju anti-militarističke akcije. U međuvremenu su navodno našli i svedoka koji je potvrdio da je on bio organizator i napada na kazino kao i napada na zgradu saveza sindikata. Sve to je kasnije stavljeno pod jedan slučaj.\n* U Oktobru mesecu, u Bobrujsku, napadnuta je molotovljevim koktelima zgrada KGB-a. Priveden je mladić koji živi u komšiluku, Sergej Sliusar, i zadržan u pritvoru 10 dana bez ikakve optužbe. (On je takođe bio u pritvoru 9 dana u Septembru)\n* Maksim Vetkin je uhapšen i optužen 4. Novembra, za napad na rusku ambasadu i Belarusbank-u. On je priznao svoju krivicu. Takođe je svedočio protiv ostalih drugova tako da smo odustali od pružanja podrške njemu.\n* Dzianis Bistrik je priveden 17. Novembra, gde mu je rečeno da je Maksim Vetkin svedočio da je on snimao akciju paljenja automobila ispred ruske ambasade. Uspeo je da se izvuče bez optužbe. Pokušao je da kontaktira još jednog od osumnjičenih, Ihara Alineviča, ali bez uspeha, 29. Novembra Ihar Alievič je priveden u Moskvi, kada je pokušavao da se sastane sa drugom Antonom Lapštionekom (jednim od privedenih 3. Septembra).\nOn je optužen za napad na rusku ambasadu i tada se nalazio u zatvoru KGB-a. Ihar je priznao da je učestvovao u anti-militarističkim akcijama, ali da to ne smatra za kriminalni čin. Sve ostale optužbe je poreko.\nDana 17. Januara Jauhen Vaskovič, novinar lista "Bobruiski kurir", nacionalista koji nema veze sa anarhističkim pokretom, Artsiom Prakapenka i Pavel Siramolatau optuženi su napad na zgradu KGB-a u Bobrujsku. Svi oni mogu dobiti kazne zatvora 10-12 godina. Takođe mogu biti optuženi i po zakonu o "uništavanju međunarodne imovine od strane organizovane grupe (što uključuje kaznu zatvora 7-12 godina)."\nPreko ove adrese možete da šaljete online pisma zatvorenim drugovima i na taj način im bar malo olakšate služenje zatvorske kazne.\nNažalost Iharu je dozvoljeno slanje pisama samo na beloruskom i ruskom, ali možete poslati razglednicu i sl. na sledeću adresu:\nIhar Alinevich, P.O. Box 8, Glavpochtampt, 220050 Minsk, Belaru\nUkoliko želite da saznate više o njihovim kaznama posetite http://abc-belarus.org/?p=326&lang=ен~~dobj\nОбјавио uzajmna-pomoc у 08:54


Šta se dešava sa vašim telom ako svakodnevno jedete banane? - B92\nIako pune kalijuma, vlakana, vitamina C i B6, ipak se ne preporuèuju svima.\nIzvor: hhdresearch.org subota, 6.04.2019. | 16:09 -> 10:45\nUzgoj ove biljke veoma je isplativ - ona je u top èetiri po isplativosti proizvodnje, a uzgaja se u èak 107 zemalja sveta.\nKaže se da ni sa èime na treba preterivati - ovo pravilo se posebno odnosi na konzumaciju ove voæke. Saznajte koliko banana je prosto - previše.\nKad želimo da spustimo krvni pritisak, prvo na šta pomislimo je natrijum. Posredi je zapravo balans kolièine natrijuma i kalijuma. Smatra se da manje od dva odsto odraslih odoba unosi na dnevnoj bazi dovolju kolièinu kalijuma, tako da ovaj balans retko ko postiže.\nUnos dovoljne kolièine svežeg voæa i povræa umnogome smanjuje verovatnoæu da obolite od malignih bolesti, jer su ove namirnice bogate nutrijentima bez dodatih soli, rafinisanog šeæera, konzervansa i veštaèkih boja.\nKonkretno banane su dobar izvor vitamina C, koji pomaže u borbi protiv formiranja slobodnih radikala, a koji se smatra uzroènikom raka. Takoðe, sadrže visoke kolièine vlakana, èijim se unosom preventivno deluje protiv raka debelog creva.\nPrisustvo prevelikih kolièina sodijuma u organizmu negativno utièe na rad srca. Podizanje nivoa potasijuma, a smanjenje sodijuma je verovatno najvažnija promena koju možete da naèinite kako biste smanjili rizik od kardiovaskularnih bolesti.\nJedna studija je pokazala da ljudi koji unose najmanje 4,069 miligrama kalijuma dnevno smanjuju rizik od srèanih bolesti za èak 49 odsto, u odnosu na one koji unose manje od jednog miligrama dnevno. Banane i na drugi naèin povoljno utièu na oèuvanje srca: vlakna, vitamin C i B6 kojima obiluju su veoma bitni za održanje optimalne sredine u organizmu.\nLjudima koji pade od problemima s varenjem èesto se preporuèuje dijeta koja ukljuèuje i ovu namirnicu. Ne samo da su mekane i lagano "padnu na stomak", veæ se njihov dodatni znaèaj ogleda u tome što zamenjuju vitalne elektrolite kao što je kalijum koji se u velikoj meri gube usled dijareje, a prisustvo vlakana dovodi varenje u ravnotežu.\nKalijum je nutrijent koji se nalazi u svakoj æeliji našeg tela i služi da generiše energizaciju koje omoguæava da æeilije pravilno fukcionišu. Takoðe, pomaže da srce radi ujednaèeno, podstièe oslobaðanje insulina kako bi se kontrolisao nivo šeæera u krvi i uèestvuje u regulaciji krvog pritiska.\nZa zdrave odrasle osobe preporuèuje se unos izmeðu 3.500 i 4.700 miligrama kalijuma dnevno, u zavisnosti od životnih navika i drugih faktora. Jedna banana u proseku sadrži oko 450 miligrama ove esencijalne supstance.\nLjudi koji koriste beta blokatore zbog problema sa srcem ne bi trebalo da preteruju s konzumiranjem banana, jer se njima ne preporuèuje prevelik unos kalijuma isto se odnosi i na ljude èiji bubrezi ne funkcionišu najbolje.\nTakoðe, smatra se da konzumiranje banana može da podstakne migrenozni napad kod osoba koje su sklone migrenama, pa ako spadate u neku od ovih kategorija, a veliki ste ljubitelj ove voæke, zadržite se na polovini banane dnevno - više od toga može biti opasno.\nPostoje, takoðe, i oni koji su alergièni na banane, pa ih izbegavajte ako primetite da se nakon konzumacije javljaju simptomi kao što je svrab, otok, koprivnjaèa ili otežano disanje.


Odlazak pesnika rokenrola: preminuo Leonard Koen | Happynovisad / Muzika\n11. nov 2016. @ 22:42 | vesti\nLegendarni muzičar, pesnik, tekstopisac, pevač i književnik Leonard Koen (Leonard Cohen) preminuo je u 82. godini. Ostaće upamćen po specifičnoj boji glasa, po pesmama koje su uvek "utočište" za depresivce, ali i nastupu i šarmu, koji se oseća i u stihovima koje je pevao.\nVest o smrti objavljena na njegovoj zvaničnoj Fejsbuk stranici. "Izgubili smo jednog od najcenjenijih i najplodnijih vizionara muzike", navodi se. Detalji o uzroku smrti nisu navedeni. Porodica je zamolila za privatnost, a komemoracija će biti obavljena u Los Anđelesu, narednih dana.\nRođen je u Montrealu, 1934. godine, u jevrejskoj porodici.\nOd rane mladosti pisao je pesme, a 1956. godine objavljuje i svoju prvu zbirku, kasnije i mnoge druge. Pisao je i prozu, međutim njegov književni rad ostaje u senci njegove bogate muzičke karijere, koju započinje u Njujorku. Stvarao je do svojih poslednjih dana, a iza sebe ima 14 albuma.\nSvoj muzički prvenac objavljuje 1967. godine, a poslednji album "You Want It Darker", prošlog meseca. Primljen je u Rokenrol kuću slavnih 2008. godine, a Gremija za životno delo dobio je dve godine kasnije.\nNeobičan događaj koji se Leonardu Koenu desio davno u Beogradu (b92)\nOdrastao je kao Jevrejin, a kasnije je postao sledbenik zen-budizma. Od 1994. do 1999. napravio je pauzu u muzičkoj karijeri, i živeo u Baldi Zen centru, na planini istočno od Los Anđelesa. "Moj život je bio prepun haosa i bez reda, stekao sam malo discipline tamo... Pa sam odlučio da se vratim muzici", rekao je tada. I njoj veran ostao do kraja.\nPesmu Hallelujah objavio je 1984. godine, i jedna je od najviše obrađivanih pesama.\nAlbum "You want it darker", objavljen je pre samo mesec, i dobio je odlične kritike... "Hineni, hineni, I'm ready, my lord..." otpevao je u istoimenoj pesmi... I otišao gospodin Leonard Koen...\nNovi album Leonarda Cohena za 80. rođendan?\nLeonard Cohen uživo izveo novu pesmu\nPoslušajte besplatno kompletan novi album Leonarda Cohena\nPoslušajte novi singl Leonarda Cohena\nPoslušajte prvi singl sa novog albuma Leonard-a Cohen-a\nNa pomolu novi album Leonarda Cohena\nPovezane teme: Leonard Cohen


Dnevni pregled - 25.10.2015 - Vijesti.me\nDnevni pregled 25.10.2015 Arhiva\nNakon prvog finala sve izgleda lakše\n„Cijelu karijeru idem korak po korak. Ne volim nikada da postavljam ciljeve koji nisu realni i da budem nezadovoljna ako ih ne ostvarim”, rekla je Danka\nRoma preuzela prvo mjesto, Napoli nastavio seriju\nStrijelci za Rimljane na "Frankiju" bili su Mohamed Salah i Žervinjo u prvom poluvremenu\nBarsa stigla Real het trikom Suaresa, Atletiko sve bolji\nLuis Suares je upisao het-trik protiv Ejbara\nUznemirujuće: Brutalno prebijanje Mija Martinovića\nPolicija je sinoć kod zgrade Crvenog krsta izvukla iz auta i pretukla predsjednika profesonalne crnogorske bokserske organizacije Mija Martinovića\nOvako su izgledali neredi kod Hrama Hristovog Vaskrsenja\nVeselin Veljović: Ne stojim iza kriminalnih grupa i ljudi sa fantomkama\nFunkcioner DF-a Predrag Bulatović je za nerede na sinoćnjim protestima u Podgorici optužio bivšeg šefa Uprave policije Veselina Veljovića i aktuelnog potpredsjednika Vlade Duška Markovića\nReprezentacija bolja od Lovćena na Cetinju\nNa Cetinju je danas prvi put opod reflektorima u Crnoj Gori odigran jedan ragbi meč\nPozitivna: Ako je policija prekorčila ovlašćenja, ti slučajevi moraju biti procesuirani\n"Pozitivna osuđuje nasilje sa bilo koje strane da dolazi, kazala je portparolka Pozitivne Nataša Gojković\nMUP i MVPEI: Crna Gora pokazala čvrstu opredijeljenost za očuvanje demokratskog poretka\nMinistri vanjskih poslova i evropskih integracija i unutrašnjih poslova Igor Lukšić i Raško Konjević održali su brifing sa predstavnicima diplomatskog kora povodom aktuelne situacije u vezi sa protestima i neredima u Glavnom gradu\nRaonić: Lica koja nijesu pružala otpor brutalno prebijana\n"Brutalne scene su viđene i mene brine što od samog rukovodstva Uprave policije ne postoji ni naznaka da su pozvali ijednog građanina da im se obrati sa takvim primjerima, niti su rekli da će svi oni koji su napadali građane biti procesuirani", rekao je predsjednik Građanske alijanse, Boris Raonić\nJoš jedan primjer brutalnosti: SAJ-ovac udara urednika portala IN4S\nUrednik portala IN4S brutalno je pretučen i završio je u Urgentnom centru 17. oktobra, nakon što je uhapšen tokom akcije razbijanja protesta ispred Skupštine Crne Gore\nMinistarstvo kulture: Neki mediji brutalno napali državotvorni identitet Crne Gore\n"Izazivajući nemire, grupa demonstranata je stvorila atmosferu u kojoj je novinarima, koji su izvještavali sa protesta bilo onemogućeno da bezbjedno obavljaju svoj posao“, kaže se u saopštenju Ministarstva kulture\nLazović: Dio opozicije uhvaćen u pokušaju državnog udara\n„Poslali smo poruku da smo stabilno demokratsko društvo, da možemo i ovakvim izazovima da odolimo i da ih riješimo u skladu sa Zakonom i Ustavom“, poručio je Lazović\nPogledajte sukob policije i demonstranata ispred Pink M televizije\nMinistar unutrašnjih poslova potvrdio je sinoć da je jedna od najaktivnijih grupa demonstranata bila u blizini zgrade Pink Televizije\nĐukanović: Brutalnim nasiljem pokušali da izvrše državni udar\n"Protesti nijesu ekslairali u nasilje ranije "prije svega zbog uzdržanosti policije i drugih državnih organa koji su radili na obezbijeđivanju tog skupa i koji su od 27. septembra pa do sinoć do neko doba stojički podnosili provociranje ljudi koji su učestvovali na tim skupovima", kazao je Đukanović\nVujanović: Država sposobna da zaštiti ustavni poredak, spremni za EU i NATO\nVujanović je kazao da je da je temelj suvereniteta Crne Gore poštovanje volje građana u formiranju vlasti. "Vlast mora da bude iskaz volje građana na izborima"\nMidtjiland osvojio Đer\nEduarda Amorim-Taleska je na početku nastavka pogodila za 12:11, da bi Midtjiland serijom 7:0 poveo 18:12 i riješio meč\nKlop: Fudbal nije bajka\n„Fudbal nije bajka. Momci se trude, rade, znaju da igraju i svi ste vidjeli koliko su bili razočarani nakon meča. Ali, to je fudbal”, rekao je harizmatični Njemac\n"Smirenje" koštalo 150.000 eura\nIzabrani doktor u podgoričkom Domu zdravlja Bojan Bekan kazao je “Vijestima” da je primjena tablete za smirenje široka, te da ih najčešće propisuju pacijentima uz ljekove za visoki pritisak, kao i onima koji imaju probleme sa mišićima i zglobovima\nMandić i Radunović pušteni da se brane sa slobode\nIz tužilaštva su nezvanično "Vijestima" kazali da su Mandić i Radunović sinoć, nakon konsultacija tužilaca, dati u nadležnost Višeg državnog tužilaštva, iako je kazna koja je zaprijećena za ovo krivično djelo do pet godina zatvora\nMoje su zlato oldtajmeri\n„Radio sam kod stričeva u njihovim zlatarama, ali nijesam se pronašao u tome. Odmalena volim automobile"\nUbistvo Slavoljuba Šćekića: Kome odgovara suđenje bez kraja?\n"Moj brat nije ubijen samo zbog istrage bombaških napada na “Splendid”. To se može vidjeti i u ponašanju sudova koji su u pat poziciji. Niti mogu da ih osude niti mogu da ih oslobode. Oni znaju pravi motiv, ali ga kriju…”\nRusija se zalaže za izbore u Siriji\nSpoljni igrači ne mogu ništa da odlučuju za Sirijce. Moramo ih primorati da osmisle plan za svoju zemlju prema kojem će interesi svake religije, etničke i političke grupe biti dobro zaštićeni“\nPreminuo Flip Saunders\nIskusni trener je 11. avgusta u saopštenju napisao da ide na hemioterapije i da su mu doktori rekli da može da se izliječi, zbog čega nije ni napuštao mjesta predjednika košarkaških operacija i šefa stručnog štaba Minesote\nOdbor za bezbjednost: Situacija u državi stabilna\n"Sinoć je jasno bilo da je u pitanju atak na ustavni poredak Crne Gore, brutalni napad na policiju Crne Gore, atak na mir i stabilnost u Crnoj Gori"\nŽivković: Član DF Berane Marinko Dobrašinović prošao kroz policijsku torturu\n"Vijestima" se javila Beranka Novka Kićović koja je kazala da je njen suprug Milinko (56) smješten na hirurgiji Opšte bolnice u Beranama sa povredama glave\nMoramo potpuno da promijenimo shvatanje rukometa u Crnoj Gori\nPrvi pravi pokušaj da se nešto promijeni u crnogorskom rukometu je napravljen formiranjem nacionalne akademije. Na njeno čelo je zasjeo selektor seniora, Ljubomir Obradović, čovjek koji je poznat po izvanrednom radu sa mladim igračima\nDortmund pregazio Augsburg, Menhengladbah bolji od Šalkea\nHet-trik je za Dortmund postigao Gabonac Pjer Emerik Obamejang, dok se dva puta mrežu Augsburga pogodio Marko Rojs, Andre Šubertu peta uzastopna pobjeda na klupi Menhengladbaha, jer je slavio i protiv Šalkea\nPovrijeđeno 29 policijaca i 26 građana\n"U sinoćnjim napadima na policijske službenike povrede je zadobilo 29 policijskih službenika od čega je jedan policijski službenik zadobio teške tjelesne povrede. Medicinsku pomoć u zdravstvenim ustanovama zatražilo je 26 građana"\nKrivokapić: Da se što prije odluči o pritvoru Mandiću i Radunoviću\nOn je na Kolegijumu predsjednika Skupštine kazao da nema potrebe da posreduje EU jer "moramo pokazati da smo sposobni da sami rješavamo probleme"\nNula u derbiju Mančestera, treći Klopov remi\nČinilo se da će Liverpul trijumfovati kada je Kristijan Benteke u 77. minutu glavom fenomenalno zatresao mrežu, ali je devet minuta kasnije bod Sautemptonu donio Sadio Mane\nMilačić: Ljudi bez zakona batinaju, hvataju nas kao zečeve po kvartovima\nŽivi zid od 15 demonstanata stajao je tokom protesta na uglu Ulice Slobode i Karađorđeve i odvajao demonstrane koji tuda prolaze od policije\nKamenovanje ambasade Albanije daje odgovor zašto nismo bili na protestu\n"DUA nije zadovoljna trenutnim stasusom Albanaca u Crnoj Gori, ali je kategotično protiv povratka u rane devedesete, svjesni zla koje je to vrijemo donijelo narodima u regionu a naročito manjinskim"\nZeman: Merkel je lažni humanista, neke izbjeglice koriste djecu kao živi štit\nČeški predsjednik kaže i da su to muškarci s "ajfonima" i "ajpodima", koji "u drugom džepu imaju hiljade eura ili dolara, kao i da se mnogi od njih predstavljaju kao Sirijci, iako sa Sirijom nemaju nikakve veze, s obzirom na to da je kod njih pronađeno mnogo lažnih sirijskih pasoša"\nLP: Ukinuti imunitet svim poslanicima\n“Pozivi liberala liderima protesta na dijalog i mirno rješavanje problema, nažalost, nije imao ko da čuje, a parlamentarna demokratija u Crnoj Gori pretvorila se u uličnu demokratiju”, navodi se u saopštenju LP\nNjemačka: Desničari organizovali anti-islamske proteste, policija vodenim topovima na ljevičare\nSkup je obezbjeđivalo oko 3.500 policajaca pod punom opremom, koji su povremeno morali da reaguju kako bi spriječili ljevičare i desničare da izazovu opštu tuču, prenijela su agencije\nDPS: DF ne prihvata odgovornost za brutalno huliganstvo\nz DPS-a navode da su, "uz podršku manje od jedan odsto biračkog tijela, lider DF-a Andrija Mandić, Slaven Radunović i ostali pokušali da izvedu državni udar u Crnoj Gori"\nBerdihu Stokholm, Fereru Beč, Čiliću Moskva\nFerer je pobjedom nad Stivom Džonsonom osigurao nastup na ATP šampionatu u Londonu\nPogledajte kako su američke snage i kurdske pešmerge oslobodile taoce od Islamske države\nNapad na islamiste se dogodio u četvrtak u jednom zatvoru u gradu Huvija, oko 15 kilometara zapadno od Kirkuka\nPolicajac se hvalio da je "rastjerao bande zlotvora"\nNakon što je se društvenim mrežama masovno počela širiti njegova fotografija sa porukom, Popović je promijenio opis fotografije i stavio novu poruku: "profesionalno primijenio ovlašćenja"\nMANS, IA I CGO: Hitno istražiti primjere prekoračenja ovlašćenja policijskih službenika\n"MANS, CGO i IA cijene da javno dostupni video snimci prebijanja građana predstavljaju jasan dokaz da su pojedini policijski službenici nezakonito koristili silu"\nAmfilohije: NATO ti uzme obrаz, dušu, morаl, zemlju i još trebа dа mu kаžeš hvаlа\nOn je kazao dа je sаdаšnjа Evropа posunovrаćenа Evropа i dа ne služi nа čаst dijelu Crnogorаcа koji se u ime ljudskih prаvа, interesа i svegа drugogа, nаmjesto dа ostаnu vjerni svemu onome čemu je Crnа Gorа bilа vjernа vjekovimа, kаo puzаvci klаnjаju tаkvoj Evropi\nFlert je zdrav\nSvi stručnjaci na temu ljubavi i seksualnosti, slažu se da bezazleni flert, onaj koji služi samo za razonodu, nije čin nevjere\nKako dobar pas postane opasan?\nUmjesto da psima sudimo na osnovi njihove rase, zapitajmo se kakva je njihova "istorija vlasnika", odnosno ko je o njima do tada brinuo\nBBC i Guardian izvještavaju o Crnoj Gori\n"Đukanović vlada više od 25 godina. Pa i da je Mahatma Gandi mnogo je", prenosi Guardian riječi jednog od demonstranata\nSindikat medija osudio napade demonstranata i policije na novinare\nSindikat medija zahtijeva i od Uprave policije da preispita postupanje svojih službenika, naročito onih koji su izdavali naređenja, i da utvrdi da li su prekoračili ovlašćenja u odnosu na brojne novinarske ekipe\nRozbergu pol pozicija\nNjujork tajms: 42 odsto ljudi bi ubilo Hitlera u kolijevci\nDrugi svjetski rat je uzrokovao najmasovniju migraciju evropskog stanovništva i bio najsmrtonosniji sukob u istoriji sa više od 60 miliona ubijenih, što je iznosilo 2,5 odsto tadašnjeg svjetskog stanovništva\nCrna Gora savladala San Marino\nPobjede Halep i Šarapove\nAmbasada SAD: Brzo sprovesti potpunu istragu svih incidenata\n"Iako su sloboda mirnog okupljanja i sloboda izražavanja fundamentalna načela demokratije, pozivamo sve strane da pokažu suzdržanost i poštovanje zakona"\nKlop: Mogu biti prijatelj igračima\nDoris Pak: Neizbježna ostavka Đukanovića i izbori po novim pravilima\n"Nedjelje demonstracija u Podgorici nijesu bile protiv NATO-a, već protiv Đukanovića", tvrdi Pak\nVladin snimak: Šta je Rečević rekao Milutinu Đukanoviću\nNa snimku se čuje da se policijski komandir obraća preko megafona funkcioneru Nove Milutinu Đukanoviću\nRakčević: Izigrana očekivanja demonstranata, režim hoće da utjera strah u kosti građana\nOn je dodao da URA traži da se kazne svi vinovnici nasilja i na osnovu evidentnih dokaza istraže svi nepotrebni slučajevi prekomjerne upotrebe sile od strane policije\nMilić zaustavljen u trećem kolu\nPljevlja: Stare obilaze samo geronto domaćice\nSmetnje sa kretanjem prijavila su 2.562 stanovnika, loše čuje njih 680, ili 2,2 odsto, a 1.148, ili 3,7 procenata, ima problem sa vidom\nKneževiću uzimaju Meljine\nVlada je zadužila ministarstva finansija i zdravlja da pokrenu proceduru raskida ugovora\nMultimedijalni projekat Kristine Radović\nNa pozornici Nikšićkog pozorišta smjenjivaće se glumci, pjevači, plesači, izvođači na harmonici i gitari, a sve će biti upotpunjeno sa video projekcijama na platnu u pozadini\nLigeti najbrži u Zeldenu\nDF zatražio da Mandić i Radunović budu pušteni\nFunkcioneri su odbacili optužbe za nasilno rušenje ustavnog poretka i poručili da su "samo htjeli mirno da uđu parlament"\nZašto na Zapadu više niko neće da gleda Mihalkova?\nNaizgled liberalani Zapad nikada ne prašta kada se neko usudi da zadire u prostor njegovog djelovanja i da se sukobi sa njegovom željom\nSaunders neće voditi Minesotu u predstojećoj sezoni\nIvana Pilja: Modna pista je pozornica za dizajnera\nNa stvaranje moje kolekcije uticaj imaju moje inspiracije, jer u izgradnji svog stila mislim da je apsurdno pratiti druge, smatra Ivana Pilja\nIzložba Ivana Pljušća u podgoričkoj galeriji "Pizana"\nPljušćov rad nadilazi puku sociološku opservaciju. On reinterpretira istoriju umjetnosti, norme socijalnog realizma, posebno monumentalne skulpture i integriše ih u slike\nŽPCG: U septembru prevezeno više putnika\nUkupan broj prevezenih putnika u lokalnom saobraćaju u septembru je iznosio je 102,94 hiljade\nSaznajte kako da spriječite kvarove komon-rejl dizelaša\nEmisija "Za volanom" na programu je u nedjelju u 15:55h na TV "Vijesti"\nAston Vila uručila otkaz Šervudu\nMarković: Manifestacija namjere osvajanja vlasti sa ulice\nOn smatra da je Crna Gora sinoć pokazala demokratski kapacitet i snagu da očuva stabilnost i ostane na kursu spoljne politike - članstva u NATO i Evropsku uniju\nVlahović: Cdu pozdravlja sprječavanje pokušaja državnog udara\nVlahović dodaje da Crna Gora ima sve uslove i pretpostavke da važne odluke donosi na način koji će potvrditi kapacitete države\nRanitović osvojio peto mjesto u skoku uvis\nLekić: Ne dolazim na Kolegijum, dramatično stanje u državi\n"Poziv na jutrošnji sastanak skupštinskog kolegijuma na navodni dijalog između poslanika sa već viđenim političkim profilima i nesposobnostima demokratskog mišljenja i odluka jeste sasvim deplasiran."\nMladić poginuo u nesreći na putu Tivat-Budva\nPozitivna: U Podgorici spriječen pokušaj rušenja države\nPozitivna Crna Gora poziva na očuvanje mira i stabilnosti uz toleranciju i neophodnost političkog dijaloga, te uspostavljanje novog modela političke kulture, kako bi se narasle političke tenzije usmjerile ka rješenjima koja su dobra za državu i sve njene građane bez obzira na političku pripadnost\nGagić pred otkazom u Brindiziju\nSagrada familija: Nići će još šest kula\n„Kula Isusa Hrista“ na vrhu će imati krst i biti okružena sa pet ostalih tornjeva\nNajbrži Kiprono i Jevtić\nIstorija je nekad šaljivdžija - najbolji pijanista SSSR-a koji ne voli avione, leti na vođinu sahranu u službenom aeroplanu krcatom posmrtnih vijenaca\nEvropa je umrla u blatu u koje propadaju dječje noge na ničijoj zemlji između Srbije i Hrvatske, na ogradama i bodljikavoj žici između Mađarske i Srbije, odnosno Hrvatske...\nI Seksvale želi na čelo FIFA\nVučić: Vlada Srbije vodi miroljubivu politiku prema susjedima\n"Ja sam zadovoljan brojem teških i hrabrih odluka, koje su je dovele do toga da bude jedna od najuglednijih zemalja Jugoistočne Evrope", naveo je premijer Srbije\nBrutalan lov specijalaca: Prebijali i silom izvlačili iz automobila\nPakjao 9. aprila 2016. godine posljednji put u ringu\nBS: Organizatori su odgovorni za nasilje i pokušaj nasilnog ulaska u Skupštinu\nBošnjačka stranka osuđuje vandalizam i "poharu" objekata u centru Podgorice\nŽabljak: Provalili u prostorije mjesne zajednice u Virku\nIzvršilac ili više njih, kamenjem su polomili prozore pa su, najvjerovatnije, kroz napravljene otvore ušli u hodnik gdje su polomili i isprevrtali inventar koji se tu nalazio\nRosiju oduzeta tri boda, posljednji startuje u Valensiji\nKinezi kupuju teksaška naftna polja\nolding kompanija "Yantai Xinchao Industry Co. Ltd" je u saopštenju za šangajsku berzu u subotu navela da će naftna polja u okruzima Hauard i Borden biti kupljena od dvije kompanije\nDelegacija EU apeluje na partije: Pričajte u Skupštini\nU Delegaciji očekuju od nadležnih organa da efikasno istraže sve incidente u skladu sa principima vladavine prava\nSvi snimci na jednom mjestu: Video priča iz Podgorice\nPratite godine - manje šminke, a više njege\nNakon 40-e zaboravite na nanošenje maskare na donje trepavice. Radije u više slojeva nanesite maskaru na gornje trepavice\nVolton vodi Golden Stejt na startu nove sezone\nLukašenko kritikovao Svetlanu Aleksijevič zbog "narušavanja imidža zemlje"\nLukašenko je izjavio da neki kreativni ljudi, čak i Nobelovci, idu u inostranstvo i sramote svoju zemlju\nRajan Rejnolds: Od komedija do akcionog heroja\n“Želio sam da igram duhovitog komšiju u nekom sitkomu i moja očekivanja bila su mala..."\nU Ukrajini se održavaju lokalni izbori, ne i u Mariupolju\nGlasanje neće biti u regionu Donbasu - ni u 271 naseljenih mjesta pod kontrolom Kijeva niti u ostalim djelovima istoka Ukrajine, pod vojnom kontrolom\nBler: Žao mi je zbog grešaka u ratu u Iraku, ali ne zbog svrgavanja Huseina\nSAD i Velika Britanija su rat protiv Iraka pokrenule na osnovu informacija da Sadamov režim posjeduje oružje za masovno uništenje\nPobjeda Pedrose, Rosi "izgurao" Markesa sa staze\nNajgori start Čelsija u istoriji\nPartija pristalica Ivana Brajovića: Ovo je bio pokušaj državnog udara\nPartija poziva nadležne državne organe da sankcioniše one koji su krivi za nemile događaje\nSaobraća se nesmetano na crnogorskim putevima\nProtest u 72 fotografije\nDubljević: Počinje da me zabrinjava igra\nTvrdi da je priveden u sobnim papučama\n“Izašao sam u sobne papuče i nakon jedno 15 minuta naišla je policija, prišla nam, ne sjećam se jesu li nas što pitali, ali su nas nakon toga priveli u CB Podgorica”\nKuk: Važna pobjeda\nKleopatru nije mogao da ubije ujed zmija\nPostoji samo deset odsto šanse da se umre od ujeda kobre, pošto su kod većine njih “suvi” ujedi, bez ubrizgavanja otrova\nTinejdžerska trudnoća: Seksualno vaspitanje je stvar roditelja\nOko 37 posto seksualno aktivnih neoženjenih mladih ljudi nije upotrijebilo kontraceptivno sredstvo kod zadnjeg polnog odnosa\nPapa: Crkvene vođe da ne guraju glave u pijesak\nPoglavar Rimokatoličke crkve rekao je i da sinod često ne pokazuje srce, krijući se iza crkvenog učenja ili dobrih namjera\nGrađani bili zarobljeni na Blažovom mostu, grupe ih gađale kamenjem\nDruga grupa demonstranata povlačila se Ulicom slobode dok ih je pratila policija zasipajući ih, takođe, suzavcem\nGovori završili, haos počeo\n“Nove vlasti sprovešće lustraciju, a Đukanović će odgovarati za lopovluke. Pozivam policajce da bace štitove i budu pametni", poručio je Radulović sinoć\nJutarnja temperatura od -5 do 10, najviša dnevna od 17 do 24 stepena\nRadunović zapalio masu, specijalci brutalno ugušili protest\nNeredi koji su izbili tri sata nakon početka masovnog okupljanja - rezultirali su sa više od 40 građana i policajaca koji su zatražili ljekarsku pomoć\nPovrijeđeno preko 40 ljudi\nStojanović je kazao da se treba zapitati zašto se kod Skupštine nalazio kamion na kom su se nalazile motke, kamenje i bejzbol palice\nSituacija u gradu se smirila\nU Ulici Slobode nakon incidenata može se vidjeti više razbijenih izloga a slolmljena su tri semafora na raskrsnici kod hotela Hilton\nPrivedeni Mandić i Radunović, Radulović tvrdi da su probali da ga ubiju\nPrema nezvaničnim informacijama svjedoka, Mandić se tada nalazio u kafani "Kristal" na Pobrežju\nĆipranić: Sve mi je namješteno, ne znam jesu li hakeri ili policija\nIz Uprave policije je saopšteno da je o tom slučaju obaviješten dežurni zamjenik opštinskog državnog tužioca\nDPS: DF napao državu\n"DPS poziva sve političke partije, njihove pristalice, sve društvene subjekte i sve građane Crne Gore da doprinesu smirivanju tenzija i učvršćivanju stabilnosti"\nSnimak TV "Vijesti": Evo šta se dešavalo ispred Skupštine, na Trgu...\nPogledajte ekskluzivan snimak\nPogledajte Vladin snimak nereda\nDodaje se da su “demonstranti spriječeni u daljim napadima”\nKrivokapić sazvao vanredni Kolegijum predsjednika Skupštine\n“Mora se doći u Skupštinu i razgovarati. Mirni protesti jesu demokratsko sredstvo, ali ne mogu biti trajno sredstvo. Mora se razgovarati, nema drugog načina”, kazao je Krivokapić "Vijestima" nakon demonstracija\nOpšti haos u Podgorici\nPolicija je potom počela da baca suzavac, tjerajući demonstrante sa bulevara Svetog Petra Cetinjskog\nDemokrate: Mir i stabilnost moraju biti cilj svih nas\n"Demokrate uporno svih ovih dana pozivaju na mir i stabilnost, jer ako to sačuvamo možemo imati sve, a ako ih izgubimo nećemo imati ništa", saopšteno je iz ove partije\nKračković: Policija bacila suzavac u pravcu novinara\n"Ne bih ulazio u to da li je policija bila isprovocirana, vjerovatno jeste jer poletjele su velike količine raznih predmeta prema njima", kazao je Kračković\nRadošević nokautirao Kovača u Njemačkoj\nRadošević je izazaivača, Mađara Gabora Kovača nokautirao u trećoj rundi


Šesta Mastercard studija o digitalnim plaćanjima naglašava trendove na društvenim mrežama u vezi sa većom kupovnom moći dostupnom potrošačima – Personal magazin\nŽelite li da u pokretu uzmete kafu ili preuzmete pošiljku? Niste sami. Danas, više nego ikada pre, ljudi žive digitalnim – i mobilnim – životima i očekuju da budu u…\nŠesta Mastercard studija o digitalnim plaćanjima naglašava trendove na društvenim mrežama u vezi sa većom kupovnom moći dostupnom potrošačima was last modified: February 25th, 2019 by Redakcija


21. oktobra 2021. - PK "Vrbica" - Velika Plana\nDan: 21. oktobra 2021.\nVesti: Obuka sportskih planinrskih vodiča\nDejan Filipović 21. oktobra 2021.\t Nema komentara.\nPlaninarski klub Vrbica je u oktobru mesecu postao bogatiji za još dva licencirana sportska planinarska vodiča. Naši polaznici, iskusni planinari, Ivan Slavnić i Ivan Petrović uspešno su završili obuku u organizaciji Planinarskog saveza Srbija, koja je održana u nastavnom centru u Sopotnici na planini Jadovnik kraj Prijepolja. Naš klub sada broji 6 aktivnih od ukupnoNastavite čitanjeVesti: Obuka sportskih planinrskih vodiča\nDana 17. oktobra 2021. Akcija planinara PK Vrbice i upisan vrh za naš klub pri učešću u akciji #120vrhovaSrbija! Šestočlana ekipa izvršila je uspona na vrh Kablara! Akcija #120vrhovaSrbije traje do 11. novembra, a Planinarski klub Vrbica na listi zauzima 7 mesto!\nIzveštaj sa akcije: Palanačke staze zdravlja\nDana 17. oktobra 2021. Planinari PK Vrbice gostovali su u komšiluku i učestvovali u šetnji od Kiseljaka do manastira Koporin u organizaciji naših komšija i prijatelja iz POSK Jasenica iz Smederevske Palanke. foto album: Palanačke staze zdravlja – autor fotografija: PK Jasenica\nIzveštaj sa akcije: 6. kolo TLS Zlakusa\nDana 16. oktobra 2021. godine Treking tim PK Vrbice učestvovao je na 6. kolu Treking lige Srbije. Još jedna srebrna medelja u juniorskoj konkurenciji u Zlakusi na obroncima Zlatibora. Naš klub pred poslednje kolo zauzima 11 mesto u ekipnom plasmanu. foto album: 6. kolo TLS Zlakusa – autor fotografija: Radiša Veličković\nIzveštaj sa akcije: Kanjon Panjice i Uvca i planina Žilindar i Javor\nDana 18. i 19. septembra 2021. Planinari PK Vrbice boravili su u jugozapadnom delu Srbije i za dva dana obiši su kanjone reka Panjice i Uvca i popeli najviše vrhove planina Žilindar i Javor. foto album: Kanjon Panjice i Uvca i planina Žilindar – autor: PK Vrbica\nIzveštaj sa akcije: Dan čistih planina i Rajac 5. kolo Treking lige Srbije\nDana 26. septembra 2021. Par planinra PK Vrbice popelo je najviši vrh planine Suvobor i time pružili podršku Treking timu PK Vrbice. Nakon još jedne bronzane medalje u juniorskoj konkurenciji naš klub nakon 5. kola na Rajcu zauzima 16 mesto u konkurenciji od 30 klubova. foto album: Dan čistih planina i Rajac 5. kolo TLSNastavite čitanjeIzveštaj sa akcije: Dan čistih planina i Rajac 5. kolo Treking lige Srbije