Nikon D5500, Nikon D5500, Novi Beograd, Novi Sad, Srbija, Nikon D5500 cene, prodaja, akcija, cenovnik, Novi Beograd Srbija digitalni fotoaparati i oprema @ BMFocus Beograd Srbija\nNikon D5500 AF-S 18-55 VR II\nProizvođač: Nikon D5500 AF-S 18-55 VR II\nŠifra Proizvoda: 4689\nPrvi D-SLR fotoaparat DX formata sa delimično pokretnim ekranom osetljivim na dodir\nZabeležite svet oko sebe u pravom svetlu i snimajte neprevaziđene slike uz D5500. Lagan i moćan, ovaj tanak D-SLR fotoaparat sa dobro poznatim rukovanjem ekranom osetljivim na dodir pruža više mogućnosti za fotografisanje.\nOd brzih pokreta do loših uslova snimanja pri slabom osvetljenju, D5500 vas neće razočarati. Čak ni kada se odštampaju uvećane ili prikažu na velikom ekranu, vaše fotografije i filmovi će kristalno jasno odražavati vaše viđenje sveta koji vas okružuje.\nDelimično pokretni ekran osetljiv na dodir sa brzim odzivom omogućava intuitivno rukovanje, a ugrađena mogućnost Wi-Fi povezivanja olakšava deljenje kvalitetnih fotografija preko pametnog uređaja. Budući da je neverovatno lako prenosiv i izuzetno ugodan za korišćenje, uz ovaj D-SLR fotoaparat savršene slike će vam biti nadohvat prstiju.\nInspirišući kvalitet slike\nZaboravite na mutne slike i uživajte u živopisnim slikama bogatim detaljima. Od brzih pokreta do snimanja u uslovima slabog osvetljenja, snimci nikada nisu bili privlačniji.\nDelimično pokretni ekran osetljiv na dodir\nKontrolišite fotoaparat kao pametni telefon. Preklapajte, naginjite ili okrećite ekran osetljiv na dodir da biste kadrirali snimke iz uzbudljivih uglova, a zatim dodirom fokusirajte i fotografišite.\nPametni uređaj će vam biti među omiljenom dodatnom opremom fotoaparata. Pomoću ugrađene Wi-Fi funkcije možete lako da delite impresivne fotografije preko kompatibilnog pametnog telefona ili tablet računara.¹\nSavijte prste oko dubokog rukohvata i nećete želeti da pustite ovaj fotoaparat iz ruku. Kada se tome doda lagano, tanko telo, jasno je da je ključna odlika modela D5500 ugodnost pri radu.\nVrhunska osetljivost na svetlost\nSnimajte sjajne fotografije i filmove, čak i pri slabom osvetljenju. Zahvaljujući ISO opsegu od 100–25.600, dobijaćete čiste, jasne slike češće nego ikada do sada.\nSnimajte besprekorne, Full HD video sekvence sa finim detaljima na koje ćete biti ponosni, sa brojem slika u sekundi i do 50p/60p. Kontinualni autofokus živog prikaza slike zadržava oštrinu subjekta, čak i prilikom brzih pokreta.\nNikonov vrhunski sistem autofokusa sa 39 tačaka uvek precizno cilja vašu metu. Napredno 3D praćenje subjekta zadržava fokus čak i na najmanjim subjektima, bez obzira na to koliko nepredvidivi bili njihovi pokreti.\nPogledajte kako najbolji objektivi obezbeđuju najbolje fotografije i filmove. Koristite brz osnovni objektiv za prelepo zamućenu pozadinu, telefoto objektiv za udaljene subjekte ili širokougaoni objektiv za dramatične efekte.\nPuna snaga od 24,2 megapiksela: uživajte u bogatstvu detalja slike koje će uvek izazivati divljenje. Posebno dizajniran bez optičkog niskopropusnog filtera (OLPF), senzor slike modela D5500 u najvećoj mogućoj meri iskorišćava rezoluciju od 24,2 megapiksela kako bi oštro snimio čak i najfinije teksture, čime se dobijaju slike sa kristalno jasnim detaljima.\nKontinualno fotografisanje brzinom od 5 fps: snimajte brze pokrete ili izraze lica u pravom trenutku. Zahvaljujući mogućnosti fotografisanja akcije brzinom od pet slika u sekundi, D5500 beleži svaki pokret.\nEXPEED 4: uživajte u brzom radu i kristalno jasnim slikama verodostojnih boja u svim uslovima osvetljenja. Brz i moćan sistem za obradu slike kompanije Nikon poseduje napredne mogućnosti smanjenja šuma i omogućava snimanje besprekornih filmova.\nPojednostavljen dizajn: neverovatno lako prenosiv D5500 biće vaš prvi izbor češće nego što biste očekivali. Zahvaljujući laganoj i istovremeno robusnoj monokok strukturi, ovaj tanak D-SLR fotoaparat je savršen partner za fotografisanje u svim situacijama.\nVeliki monitor visoke rezolucije: pregledajte svaki detalj svojih fotografija i filmova dok fotografišete iz uzbudljivih perspektiva. Veliki delimično pokretni LCD monitor dijagonale 8,1 cm (3,2 inča) odlikuje se širokim uglom gledanja i visokom rezolucijom od 1.037.000 tačaka. Kadrirajte ili pregledajte snimke i primenjujte specijalne efekte sa velikom jasnoćom, bez obzira na to da li fotografišete u zatvorenom ili na otvorenom prostoru.\nKontrola pomoću dodira: ostvarite savršeni sklad sa onim što radite. Ekran osetljiv na dodir sa brzim odzivom omogućava podjednako intuitivno fotografisanje fotoaparatom D5500 kao sa bilo kojim pametnim uređajem. Samo dodirnite ekran da biste fokusirali i fotografisali ili prilagodite podešavanja, kao što su otvor blende, ISO postavke i brzina zatvarača. Prevlačite prstima po ekranu da biste pregledali slike ili skupljajte ili širite prste kako biste zumirali objekte tokom reprodukcije.\nFn na dodir: brzo prilagođavajte ključna podešavanja prevlačenjem prsta kada fotografišete gledajući kroz tražilo. Funkciji Fn na dodir možete da dodelite do osam postavki, uključujući tačke fokusa, režime AF oblasti, otvor blende i ISO osetljivost.\nRežim efekata: kreirajte upečatljive fotografije i filmove pomoću niza specijalnih efekata. Možete da odaberete „Pop“ da biste posvetlili boje, opciju „Laka panorama“ da biste zabeležili ceo prikaz ili „Efekat igračke fotoaparata“ da biste kreirali retro efekat. Izabrani efekat možete da pregledate i da podešavate njegov intenzitet dok fotografišete.\nPicture control 2.0: savršeno predstavite svoju kreativnu viziju. Picture Control vam omogućava da lako preuzmete potpunu kontrolu nad uoštravanjem, kontrastom, svetlinom, tonom i zasićenošću kada fotografišete statične slike i video zapise. Odaberite neki od sedam režima: Standardno, Neutralno, Živo, Monohromatski, Portret, Pejzaž i Ravnomerno, koji zadržava sve detalje i čuva kompletne informacije o tonovima. Zato je to idealan izbor ako nameravate da retuširate slike nakon fotografisanja.\nOptičko tražilo: gledajte sve što se vidi na fotoaparatu i fotografišite sa apsolutnom jasnoćom. Postavite oko na tražilo i pratite subjekte u realnom vremenu, bez odlaganja ili odvlačenja pažnje. Da bi proces fotografisanja bio još jednostavniji, D5500 automatski prikazuje na LCD monitoru sliku koju ste upravo snimili čim sklonite oko sa tražila.\nProširenje sistema: proširite kreativne opcije uz Nikonovu sistemsku dodatnu opremu za D-SLR fotoaparate. Otkrijte kako fotografisanje pomoću blica može da bude jednostavno uz Nikon Speedlight ili pravite snimke najboljeg mogućeg kvaliteta pomoću opcionalnog stereo mikrofona ME-1. Bez obzira na pravac u kom želite da se vaše fotografije kreću, Nikonove alatke će zadovoljiti sve vaše potrebe.\nBajonet Nikon F bajonet\nSenzor slike DX, 23,5 mm x 15,6 mm CMOS\nSistem za uklanjanje prašine Referentni podaci o čišćenju senzora slike i softverskom uklanjanju tragova prašine na senzoru sa slike (potreban je Capture NX-D softver)\nVeličina slike (pikseli) (L) 6000 x 4000, (M) 4496 x 3000, (S) 2992 x 2000\nSkladištenje - Format datoteke NEF (RAW): 12-bitni ili 14-bitni, komprimovani. JPEG: JPEG osnova usaglašena sa finom (približno 1: 4), normalnom (približno 1: 8) ili osnovnom (približno 1: 16) kompresijom. NEF (RAW)+JPEG: Jedna fotografija snimljena i u NEF (RAW) i u JPEG formatu\nMedijum za skladištenje podataka Standardno, Neutralno, Živo, Monohromatski, Portret, Pejzaž, Ravnomerno; izabrana opcija za Picture Control se može izmeniti; skladište za korisnički Picture Control\nStorage media SD, SDHC (u skladu sa UHS-I standardom), SDXC (u skladu sa UHS-I standardom)\nSistem datoteka DCF 2.0, DPOF, Exif 2.3, PictBridge\nPokrivanje slike Približno 95% horizontalno i 95% vertikalno\nUvećanje Približno 0,82x (objektiv 50 mm f/1,4 sa fokusom u beskonačnosti, -1,0 m-¹)\nRastojanje oka od okulara 17 mm (-1,0 m-¹; od centralne površine sočiva okulara tražila)\nPodešavanje dioptrije Od -1,7 do +0,5 m-1\nMat staklo Tip B BriteView Clear Matte Mark VII mat staklo\nPrikaz dubinske oštrine Da\nOtvor blende objektiva Trenutno vraćanje, elektronski kontrolisano\nBrzina zatvarača 1/4000–30 s u koracima od 1/3 ili 1/2 EV; beskonačna ekspozicija; beskonačno (Time)\nBrzina sinhronizacije blica X=1/200 s; sinhronizuje se sa zatvaračem pri brzini od 1/200 sekundi ili manjoj\nRežim okidanja S (pojedinačna slika), CL (kontinualna mala brzina), CH (kontinualna velika brzina), Q (tiho okidanje), samookidač, intervalsko fotografisanje, odložena daljinska kontrola; ML-L3, daljinska kontrola sa brzim odzivom; ML-L3\nBrzina kontinualnog fotografisanja Približno 5 fps. L: Najviše 3 fps. H: Do 5 fps (JPEG i 12-bitni NEF/RAW) ili 4 fps (14-bitni NEF/RAW). Napomena: Broj slika u sekundi podrazumeva kontinualni servo AF, manuelnu ekspoziciju ili automatsku ekspoziciju sa prioritetom zatvarača, brzinu zatvarača od 1/250 s ili veću, okidanje izabrano za prilagođenu postavku „a1“ (izbor AF-C prioriteta) i druge postavke sa podrazumevanim vrednostima.\nSamookidač 2 s, 5 s, 10 s, 20 s; 1–9 ekspozicija\nMetod merenja Matrix merenje: 3D color matrix metering II (objektivi tipa G, E i D); color matrix metering II (ostali CPU objektivi). Merenje sa prioritetom centra: Prioritet od 75% unutar kruga od 8 mm u centru slike. Spot merenje: Meri se unutar kruga od 3,5 mm (oko 2,5% slike) centriranog na izabranu tačku fokusa\nOpseg merenja (ISO 100, f/1,4 objektiv, 20°C) Matrix merenje ili merenje sa prioritetom centra: 0–20 EV. Spot merenje: 2–20 EV\nPriključak za merenje ekspozicije CPU\nRežim Automatski režimi (automatski; automatski, blic isključen); automatski programirano sa fleksibilnim programom (P); automatski sa prioritetom zatvarača (S); automatski sa prioritetom blende (A); manuelni (M); režimi scene (portret; pejzaž; dete; sport; krupni plan; noćni portret; noćni pejzaž; zabava/u zatvorenom prostoru; plaža/sneg; zalazak sunca; sumrak/svitanje; portret kućnog ljubimca; svetlost sveća; rascvetavanje; jesenje boje; hrana); režimi specijalnih efekata (noćni prikaz, super živo, pop, ilustracija fotografije, efekat igračke fotoaparata, efekat minijature, izbor boja, silueta, preovlađivanje svetlih tonova, preovlađivanje tamnih tonova)\nKorekcija ekspozicije Može da se podešava u opsegu od -5 do +5 EV, u koracima od 1/3 ili 1/2 EV, u režimima P, S, A, M, SCENA i noćni prikaz\nBracketing ekspozicije 3 slike, u koracima od 1/3 ili 1/2 EV\nISO osetljivost 100–25.600, u koracima od 1/3 EV. Automatska kontrola ISO osetljivosti je dostupna\nADL bracketing 2 snimka\nAutofokus Nikon Multi-CAM 4800DX modul sa senzorom za autofokus sa TTL detekcijom faze, 39 tačaka fokusa (uključujući 9 unakrsnih senzora) i AF-assist osvetljivačem (opseg približno 0,5–3 m)\nOpseg detekcije Od -1 do +19 EV (ISO 100, 20°C)\nElektromotor objektiva Pojedinačni servo AF (AF-S); kontinualni servo AF (AF-C); automatski AF-S/AF-C izbor (AF-A); intuitivno praćenje fokusa se automatski aktivira u skladu sa statusom subjekta, manuelni fokus (MF): Može da se koristi elektronski daljinomer\nFokusne tačke 39, možete izabrati jednu od 39 ili 11 tačaka fokusa\nRežim AF oblasti AF u jednoj tački, dinamička oblast AF u 9, 21 ili 39 tačaka, 3D praćenje, automatska AF oblast\nZaključavanje fokusa Fokus može da se zaključa kada se dugme okidača pritisne do pola (pojedinačni servo AF) ili pritiskom na dugme AE-L/AF-L\nUgrađeni blic Automatski, portret, dete, krupni plan, noćni portret, zabava/u zatvorenom prostoru, portret kućnog ljubimca, super živo, pop, ilustracija fotografije, efekat igračke fotoaparata: Automatski blic sa automatskim iskakanjem. P, S, A, M, hrana: Manuelno iskakanje se aktivira pritiskom na dugme\nVodeći broj Približno 12/39, 12/39 sa manuelnim blicem (m, ISO 100, 20°C)\nKontrola blica TTL: i-TTL kontrola blica korišćenjem RGB senzora od 2016 piksela je dostupna sa ugrađenim blicem; i-TTL balansirani fleš za digitalne SLR fotoaparate se koristi sa matrix merenjem i merenjem sa prioritetom centra, standardni i-TTL blic za digitalne SLR fotoaparate sa spot merenjem\nRežim blica Automatski, automatski sa smanjenjem efekta crvenih očiju, automatski sa sporom sinhronizacijom, automatski sa sporom sinhronizacijom i smanjenjem efekta crvenih očiju, doblicavanje, smanjenje efekta crvenih očiju, spora sinhronizacija, spora sinhronizacija sa smanjenjem efekta crvenih očiju, zadnja zavesa sa sporom sinhronizacijom, sinhronizacija sa zadnjom zavesom, isključeno\nKorekcija snage blica od -3 do +1 EV u koracima od 1/3 ili 1/2 EV, u režimima P, S, A, M i SCENA\nIndikator spremnosti blica Svetli kada su ugrađeni blic ili opcioni blic u potpunosti napunjeni; treperi nakon što blic bljesne punim intenzitetom\nStopica za blic i opremu ISO 518 šina za blic sa sinhro kontaktom i kontaktom za podatke, kao i sa otvorom za zaključavanje\nNikon Creative Lighting System Funkcija Advanced Wireless Lighting (Napredno bežično osvetljavanje) podržana kod modela SB-910, SB-900, SB-800, SB-700 ili SB-500 kao glavni blic ili kod modela SU-800 kao commander; funkcija Flash Color Information Communication podržana kod svih bliceva kompatibilnih sa CLS sistemom\nSinhro kontakt Adapter sa sinhro kontaktom AS-15 (dostupan zasebno)\nBalans bele Automatski, žarulja, fluorescentno (7 tipova), direktna sunčeva svetlost, blic, oblačno, hlad, zapamćena manuelna postavka, za sve osim zapamćene manuelne postavke moguće fino podešavanje.\nBracketing balansa bele 3 snimka u koracima od 1\nŽivi prikaz slike – Elektromotor objektiva Autofokus (AF): Pojedinačni servo AF (AF-S); stalni servo AF (AF-F). Manuelni fokus (MF)\nŽivi prikaz slike - Automatski izbor scene Dostupno u režimima automatski, isključen blic\nMerenje ekspozicije TTL merenje ekspozicije pomoću glavnog senzora slike\nMetod merenja Matrično\nFilm – Veličina slike (u pikselima) i broj slika u sekundi 1920 x 1080, 60p (progresivno skeniranje)/50p/30p/25p/24p, visoko/normalno. 1280 x 720, 60p/50p, visoko/normalno. 640 x 424, 30p/25p, visoko/normalno. Broj slika u sekundi od 30p (stvarni broj slika u sekundi 29,97 fps) i 60p (stvarni broj slika u sekundi 59,94 fps) dostupan je kada je za video režim izabran NTSC. Brzine od 25p i 50p su dostupne kada je za video režim izabran PAL. Kada je izabran broj slika u sekundi od 24p, stvaran broj slika u sekundi je 23,976 fps.\nFilm - Format datoteke MOV\nFilm - Kompresija video zapisa H.264/MPEG-4 napredno kodiranje video zapisa\nFilm - Format zvučnog zapisa Linearni PCM\nFilm – Uređaj za snimanje zvuka Ugrađeni ili eksterni stereo mikrofon; podesiva osetljivost\nFilm - ISO osetljivost 100–25.600\nMonitor 8,1 cm (3,2 inča) dijagonalno. Delimično pokretni TFT LCD ekran osetljiv na dodir sa uglom gledanja od 170°, približno 100% pokrivanja slike, podešavanjem svetline i uključenom/isključenom kontrolom pomoću senzora oka Približno 1.037.000 tačaka (720 x 480 x 3 = 1.036.800 tačaka)\nReprodukcija Reprodukcija punih slika i sličica (4, 12 ili 80 slika ili kalendar) sa zumiranjem reprodukcije, reprodukcija filma, projekcije slajdova fotografija i/ili filma, histogramski prikaz, prikaz svetlijih delova, informacije o fotografiji, prikaz podataka o lokaciji, automatsko rotiranje slike, ocenjivanje slika i unos komentara slike (do 36 znakova)\nUSB USB velike brzine; preporučuje se povezivanje sa ugrađenim USB portom\nHDMI izlaz HDMI konektor tipa C\nAudio ulaz Stereo mini-pin džek (prečnik od 3,5 mm); podržava opcionalne stereo mikrofone ME-1\nPriključci za dodatnu opremu Bežični daljinski kontroleri: WR-1, WR-R10 (dostupno zasebno). Žičane daljinske kontrole: MC-DC2 (dostupno zasebno). GPS jedinice: GP-1/GP-1A (dostupno zasebno)\nWi-Fi (bežična LAN mreža) standardi IEEE 802.11b, IEEE 802.11g\nWi-Fi (bežična LAN mreža) komunikacioni protokoli IEEE 802.11b: DSSS/CCK. IEEE 802.11g: OFDM\nWi-Fi (bežična LAN mreža) opseg (linija optičke vidljivosti) Približno 30 m (ne podrazumeva smetnje; opseg može da varira u zavisnosti od jačine signala i prisustva ili odsustva prepreka)\nWi-Fi (bežična LAN mreža) brzine prenosa podataka (stvarne izmerene vrednosti) 54 Mbps. Maksimalne logične brzine prenosa podataka prema IEEE standardu. Stvarne brzine mogu da se razlikuju.\nWi-Fi (bežična LAN mreža) bezbednost Autentifikacija: Otvoreni sistem, WPA2-PSK. Šifrovanje: AES\nPodržani jezici arapski, bengalski, bugarski, kineski (pojednostavljeni i tradicionalni), češki, danski, holandski, engleski, finski, francuski, nemački, grčki, hindi, mađarski, indonežanski, italijanski, japanski, korejski, marati, norveški, persijski, poljski, portugalski (portugalski i brazilski), rumunski, ruski, srpski, španski, švedski, tamilski, telugu, tajski, turski, ukrajinski, vijetnamski\nAC adapter AC adapter EH-5b; zahteva priključak napajanja EP-5A (dostupan zasebno)\nDimenzije (Š x V x D) Približno 124 x 97 x 70 mm\nTežina Približno 470 g, sa baterijom i memorijskom karticom, ali bez poklopca tela; približno 420 g (samo telo fotoaparata)\nDodatna oprema u kompletu Gumeni štitnik okulara DK-25, poklopac tela BF-1B, punjiva Li-jonska baterija EN-EL14a (sa poklopcem izvoda), punjač baterije MH-24 (adapter za utičnice se isporučuje samo u zemljama ili regionima gde je to potrebno; oblik zavisi od zemlje prodaje), kaiš AN-DC3, USB kabl UC-E23, audio/video kabl EG-CP16


Dodeljena gradska priznanja | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Dodeljena gradska priznanja\nVIDEO K9: Povodom 23. oktobra, Dana oslobođenja Novog Sada na svečanosti u Gradskoj kući dodeljena su najviša gradska priznanja dobitnicima - Oktobarska nagrada i Novembarska povelja.\nAnsambl “Vila” srpskog kulturno-umetničkog društva “Železničar”, izdavač “Pravoslavna reč” i odbornik u Skupštini grada Miroslav Kopanja dobitnici su ovogodišnje Oktobarske nagrade Grada Novog Sada, dok je Novembarska povelja dodeljena Stanku Matiću direktoru Tehničke škole “Mileva Marić – Ajnštajn”.\nNajviša godišnja gradska priznanja dobitnicima su svečano uručili gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević i predsednik Skupštine grada Zdravko Jelušić.\n“Novi Sad je ponosan što ima Izdavačko preduzeće „Pravoslavna reč“, koje obnavlja i čuva naš nacionalni identitet, i svetu predstavlja našu kulturnu baštinu, koje je svojevrstan svetionik naše istorije i kulture. Novi Sad je, kao Evropska prestonica kulture 2021. godine, ponosan i na to što ima Ansambl „Vila“ KUD-a „Železničar“, koji kroz igru, pesme i običaje neguje narodno stvaralaštvo i tradicionalne vrednosti. I konačno, za šah se kaže da je ispit uma. U nekim zemljama je obavezan predmet u školi. U Novom Sadu uživa veliku popularnost. Za doc. dr Miroslava Kopanju to je životna misija. Zahvalni smo i ovogodišnjem nosiocu Novembarske povelje Grada Novog Sada dr Stanku Matiću, direktoru Tehničke škole „Mileva Marić, za izuzetne rezultate ostvarene u prosveti, za razvijanje novih standarda, za promovisanje učenja za život, a ne bubanja, za to što je pokazao kako direktori žive za svoj kolektiv, kako mogu da budu i vođe i drugari”, rekao je tom prilikom Vučević.\n23. oktobar je jedan od najčvršćih temelja Novog Sada, datum kada je izvojevana sloboda od fašizma, stoga je od važnosti da se na taj dan setimo onih koji su u toj borbi dali najvrednije što su imali, istakao je predsednik gradskog parlamenta.\n“Dobitnici nagrada, koje dodeljujemo na današnji dan, bi trebali da prenose duh ljudi koji su verovali da život bez slobode nema smisla, koji su u borbi za oslobođenje žrtvovali ono najvažnije i koje mi nikada ne smemo zaboraviti”, kazao je Jelušić.\nOdluku o dobitnicima i novčanom iznosu nagrade od 130.000 dinara je donela Skupština grada na sednici održanoj prošle nedelje.\n“Danas je veliki dan za Novi Sad, za njegove stanovnike, a posebno za nas koji smo odabrani među mnogim zaslužnim građanima da ponesemo ova priznanja. Ona nas obavezuju da budemo još bolji i ja lično se tome veoma radujem”, istakao je Zoran Gutović, direktor Izdavačke kuće „Pravoslavna reč“ u ime nagrađenih.\nOktobarska nagrada, podsetimo, dodeljuje se povodom obeležavanja 23. oktobra, Dana oslobođenja Novog Sada u Drugom svetskom ratu, a Novembarska povelja povodom obeležavanja 9. novembra 1918. godine, dana kada je srpska vojska oslobodila Novi Sad i 25. novembra 1918. godine, dana kada je Velika narodna skupština Srba, Bunjevaca i drugih Slovena Banata, Bačke i Baranje, donela Odluku o prisajedinjenju Vojvodine Kraljevini Srbiji.\nnovembarska povelja 2018\noktobarska nagrada 2018\nPrethodni tekstDan oslobođenja Novog Sada od fašizma – sećanje na oslobodioce\nSledeći tekstZlatni kuvari sa PMF-a


nekretnine oglasi stanovi kuce fotografije | Magazin | Stil\n30. jul, 21:10\n7 STVARI KOJE KUPCI PRVO PRIMETE U VAŠEM OGLASU: Bukvalno odlučuju cenu, a kad vide poslednju BEŽE glavom bez obzira! 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n07.05.2021. / 06:10\nAgenti za nekretnine otkrili šta kupci prvo vide i od čega im se diže kosa na glavi!\nNovo istraživanje pratilo je ponašanje ljudi koji razgledaju fotografije na oglasima za nekretnine, uz pomoć softvera koji prati kretanje očiju tokom gledanja sajta.\nUtvrđeno je šta buduće kupce najviše privlači, ali i šta ih odbija, pa dobro zapamtite ako želite da prodate ili iznajmite svoj dom!\nPrema podacima prikupljenim u istraživanju, jarke boje privlačile su pogled potencijalnih kupaca. U pitanju su mali komadi jarkih boja, a ne čitavi zidovi okrečeni u boju koja "boli" za gledanje!\nIsto je važilo i za dekor, neobični komadi privlačili su i zadržavali poglede potencijalnih kupaca. Stručnjaci savetuju da nikako ne idete na velike komade, već boju i stil dodate manjim ukrasima kao što su lampe, jastučići ili saksije. Čak i činija voća privlači pogled!\nUčesnici studije duže su se zadržavali na slikama koje su prikazivale i fotografije u ramovima. To daje toplinu i ljudskost domu, ali ne preterujte jer kupac mora da bude u stanju da zamisli sebe i svoju porodicu u tom prostoru, ne da se oseća kao da je zakoračio u vaš porodični album.\nNEKRETNINE ZA MALE PARE |\nKLJUČ U RUKE ZA 400 EVRA PO KVADRATU! U Srbiji ih reklamiraju kao najbolju investiciju, kupac tvrdi - TOTALNI PROMAŠAJ\nIsto važi i za nameštaj, dok on privlači pažnju kupaca koji razgledaju, to je često iz pogrešnog razloga - naš mozak ne uspeva sebi da predstavi kako bi ta prostorija izgledala da je prazna, ili da je u njoj naš nameštaj. Ako možete, samo minimalno opremite prostoriju pre fotografisanja, trebalo bi da bude jasno šta joj je svrha ali ne i da bude zakrčena komadima nameštaja kao što su sofe, stolice i stočići.\nIstraživanje britanske brokerske kuće "Strike" je utvrdilo da ljudi koji razgledaju izuzetno žele da vide nacrt stana ili kuće! Ovo nije nešto što se automatski nalazi u svakom oglasu, pa ako nemate nacrt u svom oglasu, obavezno ga dodajte. Praćenje ponašanja potencijalnih kupaca pokazalo je da često klikću dalje da bi videli da li je među fotografijama i nacrt ili barem skica, i ako ih pronađu, vrate se da gledaju još fotografija.\nKljučno je šta ste stavili na prvu sliku, utvrdilo je istraživanje. Kupac će mišljenje formirati u roku od dve do tri sekunde, imate samo toliko vremena da ga ubedite da bi trebalo da nastavi da gleda!\nAgenti za nekretnine često će vam reći da nije važno da fotografije budu visoke rezolucije, jer bi trebalo samo da zainteresuju kupca tako da vas pozove i zakaže razgledanje. Ali to nije tačno, naročito u 2021. godini kada čak i mobilni telefon može zameniti profesionalni aparat. Potrudite se oko fotografija, jer je utvrđeno da su kupci napuštali oglas pun mutnih ili nejasnih slika.\nMožda niste imali mnogo vremena pre fotografisanja, ali znajte da bilo koji oblik nereda privlači pažnju osobe koja razgleda sliku. I to na najgori način! Fotografije na kojima su se videle nagomilane stvari "nagurane" u neki ćošak bile su poslednje koje bi kupci pogledali pre nego što zatvore taj prozor u pregledaču.\nnekretnine oglas Kako da fotografije\n07.05.2021. / 07:10\nSrbin prodaje tako da nikada ne proda, eventualno da nađe budalu. Sve neki mnogo široki na tuđe pare, a sebi ni foliju sa ekrana ne skida dok sama ne otpadne.


mmgradiska 07. maj. 2021.\n“U skladu sa povoljnijom epidemiološkom situacijom, od 10. do 24. maja 2021. godine, dozvoljava se rad bioskopa i bazena u Srpskoj, uz strogo pridržavanje mjera propisanih od strane JZU “Institut za javno zdravstvo Republike Srpske”, navodi se u saopštenju Instituta za javno zdravstvo RS.\nPožar u Londonu: Preko 125 vatrogasaca u akciji gašenja (VIDEO)


UPUĆEN ZAJEDNIČKI APEL, SVI NA GRADSKI STADION! - FK BORAC BANJALUKA FK Borac Banjaluka\nObjavljeno: 30.03.2017. u 14:31\nUPUĆEN ZAJEDNIČKI APEL, SVI NA GRADSKI STADION!\nU Trofejnoj sali na Gradskom stadionu danas je održana vanredna konferencija za novinare, čija je tema bila humanitarna akcija Fudbalskog kluba Borac i navijačke grupe Lešinari za pomoć trogodišnjoj Banjalučanki Sofiji Mićević, koja boluje od akutne limfoblastne leukemije.\nKao što je već svima poznato, fudbaleri Borca u subotu od 18 časova na Gradskom stadionu, uz direktan prenos na televiziji Elta, dočekuju ekipu Sutjeske iz Foče u okviru 20. kola Prve lige Republike Srpske, a sav prihod od prodatih ulaznica biće uplaćen za potrebe liječenja male Sofije.\nPredstavnicima medija danas su se obratili direktor marketing službe Velikana iz Platonove Boris Udovičić, predstavnik navijačke grupe Lešinari Dejan Kostić, predstavnica humanitarne organizacije Budimo ljudi Danijela Ratešić, te Sofijin otac Vanja Mićević.\n– Želim da vam se zahvalim što ste na današnju konferenciju za novinare došli u tako velikom broju i što redovno pratite sve aktivnosti Fudbalskog kluba Borac. Kao što je već svima poznato, utakmica 20. kola Prve lige Republike Srpske protiv Sutjeske, koja se igra u subotu od 18 časova na Gradskom stadionu, pored takmičarskog ima i humanitarni karakter, s obzirom da će sav prihod od prodaje ulaznica, te kačketa, majica i Jelen piva pred utakmicu, biti uplaćen za potrebe liječenja trogodišnje Banjalučanke Sofije Mićević, koja boluje od akutne limfoblastne leukemije. Svi mi koji vodimo Fudbalski klub Borac svjesni smo ovog grba, snage koju ovaj simbol Banjaluke ima, ali i društvene odgovornosti koju vođenje jednog ovakvog kluba nosi sa sobom. S obzirom na to, Fudbalski klub Borac ima moralnu dužnost da se svaki put uključi u humanitarne akcije poput ove. Kao direktor marketing službe Fudbalskog kluba Borac, želim da pozovem sve Banjalučane da u subotu od 18 časova dođu na Gradski stadion da se svi ujedinimo oko ovog grba, ispunimo tribine do posljednjeg mjesta i damo svoj doprinos u Sofijinom liječenju. Zahvalio bih se našim vjernim navijačima koji su zajedno sa nama pokrenuli ovu humanu misiju i bez kojih mi ne bismo bili to što jesmo, najveći klub u našoj državi. Lešinari su svojim zalaganjem i odličnom organizacijom unutar grupe uspjeli da dignu grad na noge i uruče veliki broj karata, te tako prikupe sredstva za liječenje naše Sofije. Takođe, želim da se zahvalim i kompanijama i institucijama, te ugostiteljskim objektima i svima ostalima koji su dali svoj doprinos u ovoj humanoj akciji. Posebno se zahvaljujem kompaniji EuroExpress brza pošta koja je aktivno podržala našu humanu misiju. Njihov prijedlog da banjalučkim osnovcima omoguće besplatne ulaznice za sjevernu tribinu, čiji novčani iznosi će biti donirani za liječenje Sofije, prihvatili smo sa velikim oduševljenjem jer je tim potezom cijela akcija dobila novu dimeziju društvene angažovanosti, dok najmlađima šaljemo poruku da je humanost odlika velikih ljudi. Zato i ovim putem pozivam sve đake osnovnih škola da u subotu dođu kod sjeverne tribine da preuzmu svoje besplatne ulaznice i da navijaju za Sofiju i Borac. Veliku zahvalnost dugujemo i Ministarstvu prosvjete i kulture Republike Srpske koje nam je urgentno izašlo u susret i dalo saglasnost za čitanje oglasa u svim osnovnim školama. Zahvaljujem se i kompaniji Molson Coors – Jelen pivo, koja se odrekla svog kontingenta od 1000 karata koje dobijaju po ugovoru za svaku domaću utakmicu u Prvoj ligi RS, kako bi ostavili prostor da iste budu prodate i na taj način se skupi još više sredstava za Sofijino liječenje. Takođe, spomenuta kompanija donirala je i kačkete, majice i pivo, od čije će prodaje, takođe, sav prihod biti uplaćen za Sofiju. Na kraju, ne preostaje ništa drugo nego samo da kažem SVI NA GRADSKI STADION – VELIKAN IGRA ZA SOFIJU! Vidimo se u subotu – riječi su kojima je Udovičić pozdravio sve prisutne.\nNavijačka grupa Lešinari je, pred meč sa Fočacima, odradili ogroman posao na terenu isporučivši veliki broj ulaznica koje su već stigle do svojih vlasnika.\n– Lešinari su svojim zalaganjem i odličnom organizacijom unutar grupe uspjeli da dignu grad na noge i uruče veliki broj karata, te tako prikupe sredstva za liječenje naše Sofije. Pozivam sve građane da dođu na utakmicu, da budu humani i pokažu koliko je srce Banjaluke – apelovao je predstavnik Lešinara Dejan Kostić.\nDanijela Ratešić, predstavnica humanitarne organizacije Budimo ljudi, zahvalila se navijačima na ogromnoj podršci.\n– Prvo bih se zahvalila Lešinarima koji su od samog početka uz malu Sofiju i sve nas u organizaciji. Takođe su kao volonteri učestvovali u raznim akcijama u proteklih desetak dana, koliko traje ova naša humana misija za Sofiju Mićević. Zahvaljujem se i upravi Borca, kao i igračima koji učestvuju svojom igrom i koji će sigurno, u to ne sumnjam, ostaviti srce na terenu za Sofiju. Hvala svim građanima koji nas podržavaju u proteklih 10 dana i nadam se da će u subotu podržati i nas i Sofiju i Borac i doći da pokažemo da zajedno možemo sve – rekla je Danijela Ratešić, ističući da je Republici Srpskoj potreban „Sofijin zakon“ kako bi se stvari poput ove sistemski rješavale jer je, kako poručuje, „borba za Sofiju borba za svako dijete“.\nRiječi zahvalnosti na svemu do sada učinjenom uputio je i Sofijin otac Vanja Mićević.\n– Zahvalio bih se Fudbalskom klubu Borac na podršci Sofiji, kao i Lešinarima koji su od početka ispratili ovu akciju. Pozivam građane Banjaluke da se odazovu akciji Srcem za Sofiju i podrže Fudbalski klub Borac na putu ka novim bodovima i šampionskoj tituli – naveo je Mićević, rekavši da Sofija, prema preporuci beogradskih doktora, nije u stanju da izdrži let do Baltimora i da je preporuka da putuje samo sanitetskim avionom, te da je američka ambasada u BiH maksimalno izašla u susret kada je u pitanju izdavanje vize.


Ime manastira Esfigmen potiče od grčke reči Sphigmeno što znaći stisnuti, jer izgleda kao da je stisnut između dve planine.Drugi kažu da je ime dobio po osnivaču koji je imao tanak konopac oko vrata (Sphigmenos). Po tradiciji, manastir (koji slavi Hristovo vaskrsnuće) su sagradili Theodosius Micros i njegova sestra, kraljica Poulheria (408-450), koja je bila Marciano-ova žena. Kasnije je manastir uništen velikom stenom koja je pala sa planine. Ruševine starog manastira su pola kilometra dalje od današnjeg. Novi manastir je podignut krajem 10. veka, od monaha iz starog manastira.\nPrvi pisani dokument o manastiru je pismo Paula Xeropotamitskog iz 1001. godine. Kratko vreme u 14. veku iguman je bio poznati Gregory Palamas, koji je kanije postao solunski Arhiepiskop. Dva puta u 16. veku gusari su rušili i pljaćkali manastir, ali je on nanovo podugnut. U 17. veku je pao u zaborav, ali za vreme ruskog kralja Aleksandra Mihajlovića dobio je mnogo pomoći iz Rusije kao i od drugih pravoslavnih hrišćana koji su pomogli da manastir bude obnovljen.\nZa vreme grčke revolucije 1821 Turci su naneli mnogo štete ovom manastiru. Od 1850-1858 mnogo novih ćelija je podignuto. Pored glavnog hrama tu su još i 8 kapela. Poznati monah Antoni Pećerski, osnivač poznatog manastira Lavra u Kievu, živeo je u ovom manastiru u 11. veku. On je doneo motive manastira u svoju zemlju i postao osnivač ruskog manastirskog izgleda. Danas, on je poznat kao svetac.\nBiblioteka sadrži 320 rukom pisanih dokumenata,od toga 75 na pergamentu. Jedan je obrisan i ponovo napisan. Neki od njih imaju odlične minijature koje potiću čak i iz 11. veka. Takođe, tu je i 2500 štampanih dokumenata. Blago manastira sadrži krst Pulheria-e, izvrsnu mozaik-ikonu iz 13. veka, minijaturne ikone, liturgijske objekte, sceptre, krstove, razne mošti (kosti svetaca), nekoliko veoma vrednih dokumenata, jedan deo Napoleonovog šatora iz Egipta i drugo.


Beogradski izbori 2018 - Page 2 - Politika - Srbija i region - Parapsihopatologija™\na da, i falsifikovao je doktorat, zaposljavao masovno, i to je znamo ciji specijalitet. naprednjak u srcu i dusi, sto ce i dokazati posle gradskih ako mu se pruzi prilika.\nEdited June 16, 2017 by Nikodije\nNiko ni ne kaže da je Šapić projekat OO Novi Beograd, već višeg nivoa ili čak vrha SNS.\nPrilicno sam siguran da je sukob sa Vesicem fingiran (a i izbor Vesica, neomiljenog lika kod SNS-ovaca dovoljno govori o tome), a on treba da obezbedi Sapicu opozicioni legitimitet.\nUopste ne mora da bude fingiran, moguce je da je Vesic vidjen za neku drugu funkciju, zajedno sa Malim, van gradske administracije. Pa nek se svadjaju, onda ce Vucic da ukloni nepopularnog Vesica i zameni ga popularnim Sapicem i eto sve super. A Vesic ce biti udomljen negde u pozadini, brinuce se o tokovima novca, kao Dinkic.\noo sns nbg nije u stanju da sačuva dve nacrtane ovce,\nUpravo zato se neguje Gangula. Ne bi bilo prvi put da SNS raspusta svoj nesposobni lokalni odbor a onda celu organizaciju na tom lokalu predaje nekoj GG ili nekom kompletnom OO druge stranke koji je preleteo kod njih (je l' tako bese u Beloj Palanci, gde je on SDS razvaljivao tri puta za redom, pa je resenje bilo upravo njihov prelazak u SNS, kolektivno?).\nPojavila se prica po KG da SNS (cak Vucic licno, uz Dinkicevo posredovanje) pregovara sa Verkom da se prikloni SNS-u i bude gradonacelnik. Verko navodno trazi pismeni dogovor. Za sad nije demantovao, ali uzeti sa solju™. No, mene licno ne bi iznenadilo da je tacno niti bi me cudilo da se desi.\nMozda je malo off topic, ali zalicilo mi na ovo sa Sapicem.\nEdited June 16, 2017 by Sludge Factory\nKao Borg, sve asimiluje\nOpet ti ono kako kaže Hamlet Ad Hominem ili tako nešto...\nI ja ti oprostim , a ti meni ovako vraćaš...\nTo za SNS guraju Radulovi reptilijanci.\nSad ne mogu da pričam žurim na bus za Temišvar. Glupo je da ne iskoristim kad imam karticu NBG kluba...\n(je l' tako bese u Beloj Palanci, gde je on SDS razvaljivao tri puta za redom, pa je resenje bilo upravo njihov prelazak u SNS, kolektivno?).\nZapravo 2016. godine dva puta je bilo izbora. Prvi izbori su bili redovni, osporeni od strane SNS-a i SPS-a, a na njima je SDS pobedio sa 41%. Drugi izbori su održani posle preleta SDS u SNS i formiranja privremenog organa (jedan od razloga prelaska odbora SDS u SNS) i na njima je SNS pobedio sa 75%, a cenzus je prešao još samo SPS (čiji je odnos sa lokalnim SNS ex SDS sve samo ne dobar).\nEdited June 16, 2017 by bigic\nOvo ću postovati i u ovoj temi: DJB u subotu u 18:30 ima nekakvu tribinu. http://dostajebilo.rs/pocetak-kampanje-djb-za-beograd/?lang=lat\nŠutanovac je izjavio da je za opoziciju u BG najbolje da ide u 2 kolone: http://ds.org.rs/medija-centar/intervjui/20831-sutanovac-za-betu-opozicija-u-dve-kolone-koje-nece-saradjivati-sa-sns\nDok je ovakve opozicije,Vucic ni ne mora da krade.Dobro nije rekao kako je Nata Mesarovic bila najpostenija i najbolja,a sudstvo nezavisno za vreme DS.Plus Djilas the boss.\nПоли патка Шапића да се увлачи у дупе снс-у.Да је опозиција паметна као што није па да изађе са само једним кандидатом онда можемо да дискутујемо о томе за кога гласати с обзиром да ће се опет поделити што више могу снс ће добити изборе све и да се Маријан Ристичевић кандидује за градоначелника.\na dobro, uvek ostaju dveri kao opcija\nJa bih prvo obratio pažnju na Jankovićev pokret. Osim što SNS dobro uništava sve čega se dohvati, dobar je i u bušenju malih stranaka.\nTako da - ne bi bilo loše pomoći mu nekako. Ne znam ni ja kako, osim što mi pada na pamet da na listu ne bi trebalo stavljati neke koji su polupoznati.\nKome pomoci, Vucicu u busenju ili SJu u pravljenju stranke ?\nKrenula istrazivanja, faktor plus vidi SNS bez SPSa na 38% u BGD\nJankoviću pri pravljenju spiska. Mislio sam da je to očigledno.


Niška televizija » U Prokuplju uhapšeno 11 osoba\nU Prokuplju uhapšeno 11 osoba\nObjavljeno 17.04.2014. 11:23\nPripadnici policije uhapsili su jedanaest osoba iz Prokuplja i oni su uz odgovarajuće krivične prijave sprovedeni Osnovnom javnom tužiocu u Prokuplju.\nUhapšeni su V. I. (1969) i N. S. (1986), zbog postojanja osnova sumnje da su počinili krivična dela nasilničko ponašanje, neovlašćeno držanje, nošenje i promet oružja i eksplozivnih materija i izazivanje opšte opasnosti. M.R. (1986), M. S.(1990), G. I. (1971), M. Z. (1978), R.U. (1972), M.U. (1993), M.S. (1978), P.K. (1973), M.C. (1987) zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivično delo nasilničko ponašanje.\nPostoje osnovi sumnje da su osumnjičeni 15. aprila 2014. godine oko pola dva u ulici Ratka Pavlovića u Prokuplju, ispred kafića „Kastelo“, učestvovali u masovnoj tuči gde je ispaljeno nekoliko hitaca iz za sada nepoznatog oružja pri čemu je R.U. (1972) iz Prokuplja zadobio prostrelnu ranu u predelu desne natkolenice.\nSudija za prethodni postupak odredio je osumnjičenima pritvor do 30 dana.\nU Prokuplju nakon svađe – pucnjava (VIDEO)


strategija - Sputnjik Srbija\n19:46 25 Januar 2020\nAmeriku će iznenaditi odgovor Rusije na agresivni plan Pentagona\nCilj Sjedinjenih Američkih Država je da nateraju Rusiju da uđe u trku u naoružanju i da joj ne dozvole da investira u privredu, nauku, obrazovanje... Dakle, zadatak je izmoriti i istrošiti protivnika. Moskva je, međutim, ističu sagovornici Sputnjika, više puta saopštavala da neće ulaziti u trku u naoružanju.\nEvropska unija je dugo zanemarivala Zapadni Balkan, ali on je sada vraćen u fokus, a neki od razloga za to su geopolitički — da se ubrza prijem zemalja regiona u članstvo kako bi se sklonile od uticaja drugih globalnih aktera. Pritom, pre objavljivanja Strategije proširenje pitala se i Amerika.\nEvropska komisija ne samo da se privolela španskom zahtevu da se Kosovo ne tretira kao država u procesu proširenja, već je i potpuno promenila retoriku u svom dokumentu kojim se Kosovo poistovećivalo sa suverenim državama Zapadnog Balkana.\nDa li će Srbija zaista biti članica EU do 2025? Ovo je odgovor Federike Mogerini\nDa li će Srbija biti članica EU do 2025. godine zavisiće od toka reformi, od toga koliko Srbija i EU postignu u tom periodu, kao i od toga koliko će Srbija biti odlučna da učini potrebne korake, rekla je za RTS šefica evropske diplomatije Federika Mogerini.\nRešavanje srpskog nacionalnog pitanja ne sme se prepustiti evropskim birokratama, izjavio je ministar odbrane Aleksandar Vulin povodom preporuka iznetih u Strategiji proširenja EU da bi Srbija trebalo da postigne pravno-obavezujući sporazum sa Kosovom i Metohijom.\nStrategija EU za Zapadni Balkan: Umesto rokova — hitno\nIz Strategije EU za proširenje na Zapadni Balkan izostavljeni su rokovi za ispunjenje uslova na putu do članstva u EU, koji su bili precizirani u prethodnoj verziji.\nPriština će pobesneti kada vidi strategiju EU za Balkan\nU Strategiji o proširenju zemalja Zapadnog Balkana, koja se bavi pristupanjem zemalja Zapadnog Balkana EU, nema Kosova, piše prištinska „Gazeta ekspres“ i dodaje da se Priština u tom dokumentu pominje samo u kontekstu dijaloga sa Beogradom.\nCilj američke strategije u Siriji — podela zemlje\nStrategija SAD u Siriji ima za cilj podelu te zemlje, izjavila je na redovnom brifingu portparolka Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova.\nZaoštravanje: Rusija spremna da obuzda novu vojnu strategiju Amerike\nNova američka vojna strategija, u kojoj su Rusija, Kina, Severna Koreja i Iran označeni kao glavni konkurenti, pokazuje da je jačanje Rusije na vojno-političkom i geostrateškom planu jedan od najvećih problema za SAD.\nOfanziva: Kakvo iznenađenje Evropa sprema za Balkan\nStrategija proširenja EU i Samit EU - Zapadni Balkan, koji bi trebalo da se održi u Sofiji u prvoj polovini 2018. godine, ključni su događaji koji bi mogli da odrede sudbinu našeg regiona.\nTrampova bitka karijere: Kazniti Rusiju, a odmah zatim i Srbiju\nMajkl Anton, portparol američkog Saveta za nacionalnu bezbednost, nije mogao sa sigurnošću da potvrdi da je predsednik SAD Donald Tramp pročitao baš celu svoju Nacionalnu bezbednosnu strategiju, dokument od 55 stranica koji je obelodanjen ovog ponedeljka, ali je rekao da pouzdano zna da je Trampu prepričana sadržina te strategije.\nPjongjang: Trampova nova strategija „kriminalni dokument“\nNova strategija bezbednosti američkog predsednika Donalda Trampa je „kriminalni dokument“, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova Severne Koreje.\nNova strategija: Sporazum Srbije i Kosova do 2019, Srbija u EU 2025.\nNova strategija EU za Zapadni Balkan predviđa da Srbija i Kosovo do kraja 2019. godine potpišu pravno obavezujući sporazum, piše prištinski list „Koha ditore“.\nU Vašingtonu su zabrinuti zbog opadanja moći Amerike i rasta moći Rusije i Kine u svetu, pa i na Balkanu. To je za njih, logično, pretnja i zato žele da se suprostave. Prvo bi da reše pitanje Kosova.\nAmerika saopštila šta tačno namerava u Iranu\nVašington namerava da se suprotstavi destabilizujućem uticaju Irana i zbog toga će u regionu biti nastavljena saradnja sa nekolicinom država, saopštila je Bela kuća.


Ketrin Ešton u utorak u Beogradu | Belle Amie\nGrupa mladih traži socijalnu pravdu\nObeležena 202. godišnjica nezavisnosti\n22:36, 05. 07. 2013 Politika, Srbija, Vesti 0\nVisoka predstavnica Evropske unije za spoljnu politiku i bezbednost Ketrin Ešton doputovaće u utorak u službenu posetu Beogradu, saopšteno je večeras iz njenog kabineta.\nEšton će sa predsednikom Tomislavom Nikolićem, premjerom Ivicom Dačićem i prvim predsednikom vlade Aleksandrom Vučićem razgovarati o primeni briselskog sporazuma i napretku Srbije prema EU, kaže se u saopštenju, a dan kasnije će posetiti i Kosovo.\n“Radujem se nastavku razgovora sa srpskim i kosovskim liderima kako bismo unapredili dijalog i primenu dosad postignutih dogovora”, izjavila je visoka predstavnica.\nU Briselu će u njenom kabinetu u ponedeljak, 8. jula, biti održana trinaesta runda dijaloga između Dačića i kosovskog premijera Hašima Tačija.\nAleksandar VučićdijalogEUKetrin EštonTomislav Nikolić


Evo koliko je novca dobila BiH zbog migrantske krize\nPotvrdilo Ministarstvo bezbjednosti\nU proteklom periodu Bosni i Hercegovini odobreno je više od 21 milion KM u svrhu ublažavanja posljedica migrantske krize, potvrdilo je Ministarstvo bezbjednosti BiH.\nPoslanik SDP-a u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH Saša Magazinović tražio je od Ministarstva bezbjednosti BiH da mu dostavi odgovore na pitanja o tome koliko je novca došlo u BiH kao pomoć za ublažavanje posljedica migrantske krize, ko je dobio novac, ko provodi projekte, u kojem iznosu i za koju svrhu se troše sredstva i da li institucije BiH uopšte vladaju situacijom na terenu i informacijama koje se odnose na ova pitanja.\nMinistarstvo bezbjednosti je u odgovoru navelo da su u 2018. godini potpisana dva sporazuma sa donatorima. Prvi je Ugovor s UNHCR-om kojim su, kao podrška sistemu azila u BiH, donirana sredstva u iznosu od 291.170 KM, od čega je utrošeno 261.942 KM, a preostala sredstva su u skladu s ugovorom vraćena UNHCR-u.\n- Bitno je napomenuti da se ugovori sa UNHCR-om potpisuju svake godine, ali je u 2018. godini zbog migrantske krize iznos doniranih sredstava povećan. Novac koji je doniran Ministarstvu bezbjednosti BiH je podrška za finansiranje rada Azilantskog centra - navelo je Ministarstvo bezbjednosti BiH.\nDrugi sporazum je Memorandum o razumijevanju između Ministarstva unutrašnjih poslova Češke i Ministarstva bezbjednosti BiH, kojim su ovom Ministarstvu donirana sredstva u iznosu od 1.890.860 KM za nabavku opreme za Graničnu policiju BiH.\n- Ova sredstva još uvijek nisu realizovana jer su u toku aktivnosti i procedura nabavke specijalizovane opreme za nadzor granice uz podršku Evropske komisije. Obje spomenute donacije su evidentirane kroz Јedinstveni račun trezora BiH koji je u nadležnosti Ministarstva finansija i trezora BiH i za iste su otvoreni programi posebne namjene u okviru budžeta Ministarstva bezbjednosti BiH - ističu iz ovog ministarstva.\nMeđunarodna organizacija za migracije (IOM) dostavila je na zahtjev Ministarstva bezbjednosti izvještaj o utrošku finansijskih sredstava na ime pomoći u vezi sa migrantskom krizom u BiH. Prema izvještaju IOM-a, iznos odobrenih sredstava koja su upotrebljena u svrhu ublažavanja posljedica migrantske krize u BiH, zaključeno sa 23. martom 2019. godine, iznosi 12.310.384 američkih dolara (21,21 milion KM).\n- Ministarstvo bezbjednosti BiH ne raspolaže informacijama o projektima drugih međunarodnih organizacija koje koriste finansijska sredstva u svrhu ublažavanja posljedica migrantske krize u BiH - navodi Ministarstvo bezbjednosti BiH.\nNovi incident s migrantima, izboden Pakistanac\nLažnim novcem platio drogu, kao štit poveo svoje dijete, a onda je došlo do tragedije\nMektićev vulgarni napad na Vučića


Clementine cake - Coolinarika\n4-5 komada klementina oko 375g\n250g mlevenih blanširanih badema\nKlementine dobro oprati, kuvati sa korom prekrivene vodom oko 2h. Prepoloviti, izvaditi semenke ako ih ima i izblendirati u kašu. Ohladiti do sobne temperature.\nMikserom umutiti cela jaja sa šećerom u penastu smesu, dodati izblendirane klementine postepeno. Zatim dodati mešavinu badema i praška za pecivo, ručno izmešati kašikom isto postepeno dodavati.\nSve izliti u pleh prečnika 20-22cm koji je namazan maslacem i posut mrvicama ili bademima. Peći u prethodno zagrejanoj rerni na temperaturi 165 C oko 1h, posle 45 minuta gledati ako je test čačkalicom u centar čist onda je kolač gotov\nIzvaditi iz rerne, prekriti krpom 10 minuta i onda izvaditi iz pleha, ostaviti da se do kraja ohladi na žici za hlađenje. Kolač je sočan, ukusan, kao da ste ga prelili prelivom, klementine mu daju poseban ukus, ako se koristi druga vrsta možda bude malo gorko. Uživajte. :) IZVOR.\nDa sa korom ali bez semenki, prepolovite ih izvadite semenke ako ih imaju i izblendirajte. 👋\nDugo sam planirala da ga napravim, i sad mislim da je idealna prilika dok klementine još traju. Samo bih imala jedno pitanje: kada se klementine miksaju da li se miksaju sa korom i ako ne da li se onda čiste i od kožica i opnica ili ne?


Afera Godot: Mirko Barišić; 'Modrić je sam inzistirao na potpisivanju aneksa ugovora' - nogometplus.net\nPočetna»DOMAĆI NOGOMET » HT Prva liga » Dinamo » Afera Godot: Mirko Barišić; ‘Modrić je sam inzistirao na potpisivanju aneksa ugovora’\nZoran Mamić još se uvijek nije pojavio na raspravi, a ovaj put nije bilo ni Damira Vrbanovića, dok je Zdravko Mamić za to vrijeme svojim ispadima pokušao skrenuti pažnju javnosti s iznošenja činjenica u čemu je dijelom i uspio obzirom da se većina medija više koncentrirala na njegove neprimjerene izjave nego na same činjenice iznesene u raspravi. No krenimo redom…\nRasprava, kojoj je od optuženih ovaj put prisustvovao samo Milan Pernar, započela je svjedočenjem poreznice Ane Štimac koja je u to vrijeme vodila porezni nadzor u Dinamu. Štimac je izjavila da ju je za vrijeme provođenja nadzora Zdravko Mamić telefonski nazvao te je pritom zatražio da više ne dolazi u klub optuživši je da prejudicira određene stvari te da ometa normalan rad djelatnika u klubu. Dodala je i da je Mamić nakon toga službenim dopisom tražio da se ona isključi iz daljnjeg poreznog nadzora kluba.\nVezano uz pozajmice kluba fizičkim i pravnim osobama, od koji je najviše puta spominjana ona Zoranu Mamiću u iznosu od 24 milijuna kuna, Štimac je rekla da je stav Porezne uprave bio da Dinamo kao udruga građana ne može davati pozajmice fizičkim osobama uz kamatu odnosno, obzirom da se iste ne vraćaju, da ih treba tretirati kao drugi dohodak od nesamostalnog rada i na njih platiti odgovarajući porez. Klub se s tim nije složio te je uložio žalbu koju je drugostupanjsko tijelo u Poreznoj upravi prihvatilo i vratilo predmet na ponovni postupak.\nNačelnica Odjela za nadzor velikih poreznih obveznika zagrebačkog ureda Porezne uprave Srebrenka Pečenjak potvrdila je da je davanjem pozajmica u tako velikim iznosima klub obavljao djelatnost za koju kao udruga građana nije bio registriran. Dodala je da je se, prema Zakonu o porezu na dobit, udruga koja se počne baviti djelatnošću za koju nije registrirana, a kojom pritom ostvaruje dobit, dužna prijaviti u sustav PDV-a te da je u skladu s tim nakon ovog poreznog nadzora Dinamo stavljen u sustav poreza na dobit.\nTadašnja pomoćnica pročelnice Porezne uprave Natalija Beg-Sić potvrdila je da je praksa u provođenju poreznih nadzora bila da se pozajmice koje se ne vraćaju u ugovoreno vrijeme evidentiraju kao prividni pravni posao, odnosno da to u praksi nije pozajmica nego dohodak te da na isti treba platiti odgovarajući porez. Zanimljivo je da je većina spornih pozajmica vraćena upravo tijekom provođenja poreznog nadzora u klubu.\nŠurbek je na većinu pitanja odgovorio na identičan način i po njegovom svjedočenju ispada da, usprkos 14 godina provedenih u Izvršnom odboru, ne zna gotovo ništa o poslovanju kluba. Izjavio je tako da nije upućen u činjenicu da je klub davao pozajmice fizičkim osobama, a ne zna ni detalje transfera Luke Modrića i Dejana Lovrena. Šurbek je izjavio da je većinu detalja vezanih za te transfere saznao tek iz pisanja medija te da su članovi Izvršnog odbora samo okvirno izvještavani o poslovanju kluba na svojim sjednicama.\nPotvrdno je odgovorio na pitanje Zdravka Mamića o tome jesu li njih dvojica nakon tih sjednica znali razgovarati o financijskim i drugim detaljima te je dodao je Mamić „pedantno“ vodio te podatke. Međutim, izjavio je da mu Mamić u tim razgovorima nikad nije spomenuo činjenicu da određeni igrači imaju pravo na dio odštete, niti da je Zoran Mamić dobio pozajmicu od kluba.\nNakon Šurbeka, na red je došao i predsjednik Dinama Mirko Barišić koji je potvrdio da ima saznanja o detaljima transfera igrača te da je upoznat s postojanjem naknadnih aneksa ugovora. U daljnjem razgovoru objasnio je da je 2000. godine, kad je došao u klub, bilo uobičajeno da klub i igrač dijele iznos odštete od transfera, ali da se kasnije prestalo s takvom praksom te da je većina novih ugovora potpisana na način da cijeli iznos odštete pripada klubu. Međutim, postojali su igrači, među njima i Modrić i Lovren, koji su bili iznimka od te nove prakse. Barišić tako tvrdi da je upravo sam Modrić inzistirao na potpisivanju aneksa ugovora po kojem mu pripada značajan dio odštete od transfera, ali je ujedno izjavio i da ne zna koliki je točno postotak odštete pripadao Modriću po novom aneksu, te da ne zna što je Modrić kasnije napravio s tim novcem. Na pitanje odgovaraju li datumi na aneksima stvarnim datumima kad su ti aneksi sklopljeni, odgovorio je da to ne zna iz razloga što anekse nikad nije vidio (!).\nBarišić je zatim trebao odgovoriti ima li saznanja o detaljima oko transfera Eduarda da Silve, Ivana Bošnjaka, Matea Kovačića, Tina Jedvaja i Alena Halilovića, odnosno je li odšteta od tih transfera također dijeljena između igrača i kluba. Međutim, prije nego što je Barišić uopće mogao odgovoriti, reagirao je Zdravko Mamić pobunivši se na činjenicu da predstavnik USKOK-a „pet puta postavlja isto pitanje“. Pritom je prozvao i svoju obranu te se požalio da ga nije zaštitila od „napada koje stalno trpi od strane tužitelja“. Predsjednik sudskog vijeća Darko Krušlin nije imao razumijevanja za još jedan njegov ispad i upozorio ga je da prestane sa upadicama u trenucima dok nema riječ jer bi u suprotnom mogao biti kažnjen novčanom kaznom u iznosu do 50 000 kuna.\nBarišić je zatim izjavio da ne zna s kojim igračima je Mamić imao potpisane privatne ugovore, te je još jednom ponovio stajalište da Dinamo nije oštećen aneksima ugovora za Modrića i Lovrena. Isto tako je rekao da je upoznat sa činjenicom da je Dinamo jedno vrijeme davao pozajmice uz kamatu fizičkim i pravnim osobama, ali da su, nakon što je klub upozoren da te pozajmice nisu u skladu sa zakonom, iste vraćane zajedno s pripadajućim kamatama. Potvrdio je da je jedna od tih pozajmica bila i ona Zoranu Mamiću u iznosu od 24 milijuna kuna te da je ista vraćena klubu zajedno s pripadajućom kamatom, ali da mu nije poznato iz kojih sredstava.\nPodsjećamo da USKOK optužuje Mamiće da su upravo tu pozajmicu vratili od odštete dobivene za Dejana Lovrena.\n>> Afera Godot: Znate li uopće zašto terete Mamiće? USKOK tražio blokadu imovine braće, Modrić već ispitani, istražuje se transfer Kramarića…\n>> Mamić izašao iz zatvora, kronologija Afere Godot\n>> USKOK već godinu dana istražuje poslovanje Mamića u Hong Kongu i Ujedinjenom Kraljevstvu\n>> USKOK proširio istragu u aferi Godot\n>> DORH: Neistinite su informacije da je propalo proširenje istrage protiv Zdravka Mamića\nTagovi : Afera Godot, suđenje Zdravku Mamiću


Mermerni automobili - novi trend među auto zaluđenicima - AutoExclusive - Auto vesti, Novi, Luksuzni, Polovni automobili...\nMermerni automobili - novi trend među auto zaluđenicima\nDa li biste ukrasili vaš automobil na ovaj način?\nKako bi svoja ultra luksuzna vozila učinili još interesantnijim i kako bi ona postala internet senzacije, bogati ljudi sa Bliskog Istoka, redovno troše neverovatne količine novca na personalizaciju. Zlatni automobili su bili favorit među njima duži niz godina, ali upravo se pojavio sasvim novi trend.\nMermerni detalji na automobilima su postali pravi hit, a posebno u svojoj beloj verziji. Fotografija Ferrari 812 Superfast modela i Bentley Bentayga SUV drapiranih vinilom u dizajnu mermera dobila je neverovatnu dozu popularnosti.\nOba modela imaju registarske oznake Saudijske Arabije. Nakon kratkog istraživanja, videli smo i brojne druge modele uređene u ovom stilu, poput Lamborghini Urus, Bentley i Bugatti Chiron. Po svemu sudeći, ultra lagani naked karbon više nije sasvim dovoljan i interesantan novim vlasnicima egzotičnih automobila.\nmermerni automobili |


Policija - Stranica 5 od 11 - Ozonpress :: internet portal\nNaša redakcija dobila je jutros od čitalaca nove fotografije na kojima se vide nepropisno parkirani automobili zbog kojih je došlo do zagušenja saobraćaja. Reč o Ulici cara Lazara, kod Poštanske štedionice. Kao i do sada, policije nema nema da sankcioniše nesavesne vozače koji ne...\nKretanje ulicama grada već odavno je postalo naporno kako za pešake tako i vozače. Čini se da nikad nije bila gora situacija kada je parkiranje u pitanju. Stiče se utisak da parkira ko gde stigne, bez ikakvog reda i posledica. Posebno je teško osobama sa invaliditetom u kolicima,...


Naučnici kažu da urbanizacija dotadašnjih divljina doprinosi pojavi zoonotskih bolesti, onih koje sa životinja prelaze na ljude. To uključuje novi korona virus, koji je najverovatnije prešao sa slepog miša na ljude u kineskoj pokrajini Hubej koja se rapidno urbanizuje.\nLapola (38), koji proučava kako ljudska aktivnost preoblikuje ekosisteme tropskih šuma, tvrdi da se isti procesi dešavaju u Amazoniji, prenosi zagrebački portal Index.hr.\n– Amazonija je ogroman rezervoar virusa. Bolje da ne iskušavamo sreću – rekao je Lapola.\nTrend se nastavlja i ove godine, pa je, prema podacima brazilskog Nacionalnog instituta za istraživanje svemira, od januara do aprila ‘izbrisano’ 1200 kvadratnih kilometara šume, što je novi rekord za jedan kvartal.\n– Ti virusi su se pojavili i raširili zbog ekoloških neravnoteža – kaže Lapola.\n-Veliki biodiverzitet Amazonije mogla bi da pretvori region „u najveći svetski basen koronavirusa“-, rekao je Lapola misleći na koronaviruse generalno, a ne samo na uzročnika postojeće pandemije.


Započeo drugi krug edukacije ˝Program socijalizacije sa pravom u FBIH˝\n13.09.2019. u 10:50 Broj citanja: 358\nKao nastavak aktivnosti započetih u avgustu 2019. godine, u saradnji sa Project Harmony International, Ured u BiH, jučer (12.09.2019.god.) je započeo drugi krug radionice za policijske službenike Uprave policije MUP TK-a i prosvjetne radnike u okviru projekta "Program socijalizacije sa pravom u FBIH".\nProjekt je podržan od strane Vlade Sjedinjenih američkih država, s ciljem približavanja koncepta vladavine prava svim relevantnim akterima u lokalnoj zajednici.\nRiječ je trodnevnoj edukaciji, koja je usmjerena na akciono planiranje i izradu projektnih prijedloga u lokalnoj zajednici, koji će imati za cilj prevenciju maloljetničke delinkvencije, kroz model podizanja svijesti o značaju poštivanja zakona i važnost partnerskih odnosa između odgojno-obrazovnih ustanova i policijskih službi.


Sarajevo: Zbog građevinskih radova prijeti odron ceste, građani zabrinuti za živote i imovinu - Klix.ba\nSarajevo: Zbog građevinskih radova prijeti odron ceste, građani zabrinuti za živote i imovinu\n8/19 Ermin Bahtanović (Foto: Davorin Sekulić/Klix.ba)\nU zadnjih sedam dana na ulici Urijan Dedina koja se nalazi u blizini Jevrejskog groblja i okolnim stambenim objektima počele su se pojavljivati ozbiljne pukotine. Vlasnici oštećenih stambenih objekata tvrde da je razlog za to gradilište koje se nalazi u podnožju ceste Put mladih muslimana.\nKako su naveli vlasnici objekata, zbog radova na izgradnji stambenog kompleksa ispod tranzita, došlo je do oštećena trupa dijela ceste.\nDo sada je došlo do pucanja potpornih zidova okolnih objekata i ceste, koja naizgled prijeti obrušavanjem u trideset metara duboku provaliju koja se nalazi ispod same saobraćajnice.\nKako tvrde građani, samo je pitanje vremena kada će doći do katastrofe.\n"U posljednjih sedam dana u cesti su se otvorile pukotine i do 12 centimetara širine. Došlo je do pucanja i na našim objektima. Lako se može desiti da ne daj Bože, propadne autobus s putnicima ili neka slična katastrofa. Naši životi i imovina su ugroženi", rekao je za Klix.ba Ermin Bahtanović, vlasnik jednog od oštećenih objekata.\nNa snagu je stavljena i zabrana kretanja teretnih vozila u toku trajanja građevinskih radova. Međutim, za 20 minuta koliko je ekipa portala Klix.ba provela na ovom lokalitetu, cestom je prošlo najmanje 10 kamiona i šlepera.\n"Na prijedlog JP Ceste FBiH od 23.11. godine Ministarstvo saobraćaja KS je na snagu stavilo zabranu kretanja teretnih vozila na ovom dijelu ceste, a saobraćaj je preusmjeren na centar grada. Međutim, činjenica je da se ta zabrana ne poštuje, te nadležne institucije trebaju postupiti u skladu sa svojim dužnostima. Znači vjerujem da će, ukoliko se desi nešto ozbiljno, doći do prebacivanja krivice", rekao je za Klix.ba Senad Smajlović, šef Sektora za održavanje JP Ceste FBiH.\nGrađani tvrde da su se do sada obraćali svim nadležnim institucijama, od Općine Centar, do JP Ceste FBiH, ali da do sada nisu dobili nijedan odgovor, niti je iko izašao na teren. Jedino što je urađeno jeste sanacija ulice, koja je nakon samo sedam dana ponovo pukla.\nSarajevo Ceste FBiH


Djevojka u Bangladešu spaljena jer je prijavila seksualno uznemiravanje - Klix.ba\n18.4.2019. u 22:50\nNusrat Jahan Rafi natopljena je kerozinom i zapaljena u jednoj Bangladeškoj školi. Samo dvije sedmice prije, prijavila je školu da ju je direktor škole seksualno uznemiravao, te je zbog tog poteza osuđena na groznu smrt, prenosi BBC.\nNusrat je imala 19 godina, te je išla u jednu od Islamskih škola u Bangladešu. Njen direktor ju je 27. marta pozvao u svoj ured, gdje ju je seksualno uznemiravao. Uspjela je pobjeći iz njegovog ureda prije nego su stvari izmakle kontroli.\nNusrat je rodom iz malog grada, te dolazi iz konzervativne porodice koja ju je slala u religioznu školu. Za djevojku u njenoj poziciji, prijavljivanje ovakvog incidenta sa sobom može donijeti velike posljedice.\nDirektor je uhapšen nedugo nakon što je nesretna djevojka prijavila slučaj policiji. Grupa ljudi se nedugo zatim okupila na ulici protestujući i tražeći da ga puste na slobodu. Proteste su organizovala dva mlađa muškarca, a prisutni su bili i brojni bangladeški političari. Ljudi su krivili Nusrat, a njena porodica je brinula za njenu sigurnost.\nBangladeš: U smrtonosnom požaru u neboderu poginulo najmanje 19 osoba\n28.03.2019. u 16:15\n13.03.2019. u 18:10\n26.02.2019. u 14:56\nprije 10h 24m 263\nprije 12h 28m 76\nprije 16h 3m 221


Hillary Clinton najavila otvaranje ‘virtualnog veleposlanstva’ u Teheranu – Hrvatska riječ\nHillary Clinton najavila otvaranje ‘virtualnog veleposlanstva’ u Teheranu\n26.10.2011 hrijec Svijet 0\nAmerička državna tajnica Hillary Clinton izjavila je za Glas Amerike kako smatra da je vlada Irana diktatura i da Sjedinjene Države žele pružiti uvjeravanja Irancima kako su njihove aspiracije za slobodom legitimne. Američka je državna tajnica ovo izjavila u interviewu za perzijsku redakciju Glasa Amerike obraćajući se izravno iranskom narodu. Dodala je kako se nada da će Sjedinjene Države do kraja godine otvoriti online “virtualno veleposlanstvo u Teheranu”.\nRekla je da Amerika jako želi poboljšavanje odnosa s Irancima i pozvala je iranske studente da “dođu studirati u Sjedinjene Države”. Po njenim riječima, Washington traži načine kako da omogući Irancima da zaobiđu “elektronsku zavjesu” za koju je rekla da ju je Iran uveo kako bi spriječio online komunikaciju.\nU razgovoru za popularni program Glasa Amerike namijenjen Iranu Parazit, Hillary Clinton je dodala da su sankcije Ujedinjenih naroda protiv Irana uvedene kako bi se “izvršio utjecaj i promijenilo ponašanje režima”. Rekla je kako dokaza “ima na pretek” da tamošnja vlada nastavlja program nuklearnog oružja.\nSankcije su nužne, rekla je Hillary Clinton, ali nisu zamišljene tako da prouzroče patnju iranskog naroda. Dodala je da međunarodna zajednica pokušava i dalje pregovarati o iranskom nuklearnom programu.\nDržavna tajnica je podsjetila da Sjedinjene Države imaju “vrlo pouzdane dokaze” o navodnoj zavjeri jednog Amerikanca iranskog podrijetla da se ubije veleposlanik Saudijske Arabije u Washingtonu. Nazvala je tu zavjeru šokantnom, dodavši kako se Washington nada da će Iran izručiti drugu osobu koja se sumnjiči u tom slučaju i koja je pripadnik elitne iranske jedinice Quds.\nClinton je rekla da Washington vidi “uznemirujući trend” u kojem pripadnici Iranske revolucionarne garde preuzimaju neke velike iranske kompanije, što – po njenim riječima – “u praksi znači da vojska preuzima sve veći dio upravljanja zemljom u svoje ruke”.\nIran testirao bespilotnu letjelicu dometa 2.000 kilometara


Ana Sević pokazala ĆERKICU, pa otkrila koje NEOBIČNO ime joj je dala! – Haber.ba\nAna Sević pokazala ĆERKICU, pa otkrila koje NEOBIČNO ime joj je dala!\nPjevačica se nedavno porodila po drugi put i na svijet donela ćerkicu\nPevačica Ana Sević nedavno je na svet donela svoje drugo dete.\nNakon rođenja ćerkice Lorene koju je pre šest godina dobila u braku sa bivšim suprugom i kolegom Darkom Lazićem, Ana Sević je sa svojim novim izabranikom Danijelom Nedeljkovićem poželela dobrodošlicu još jednoj ćerkici.\nAna i Danijel svojoj naslednici dali su nesvakidašnje ime – Sena, a sada su poželeli i da je predstave javnosti.\nPevačica je fotografiju malene Sene objavila na Instagramu, a komentari i čestitke oduševljenih fanova ne prestaju da pristižu.Dobro veče svete! Ja sam Sena Nedeljković – napisala je ponosna mama uz objavljenu fotografiju koja je oduševila javnost,piše Glossy\nTeme:Ana Sević, ime, kćerka


Beograd Mage Magazinović | SEEcult.org\nVest | Beograd | Zene | Tribina | KCB | Maga Magazinovic\n15.11.2011 | 17:08\nBeograd Mage Magazinović\nKulturni centar Beograda organizuje 17. novembra tribinu posvećenu životu i delu Mage Magazinović (1882-1968), prve žene u mnogim oblastima u svom vremenu, a prethodno će, u prepodnevnim satima, provesti zainteresovane i kroz gradske punktove koji su imali poseban značaj u njenom životu.\nMaga Magazinović bila je prva bibliotekarka i novinarka, prva žena koja donela moderan ples u Srbiju i koja se temeljno borila za rodnu ravnopravnost, a o njenoj svestranoj ličnosti govoriće na tribini Tanja Korićanac, Anđelka Cvijić, Dubravka Đurić i Vera Obradović, dok će plesnu numeru izvesti Ana Džanković.\nPrethodno će zainteresovani biti povedeni u šetnju “Beogradom Mage Magazinović”, počev od 11 sati ispred Kolarčeve zadužbine, preko Narodnog pozorišta, (zatvorenog) bioskopa “Balkan”, kuće Krsmanović, Ruskog i Oficirskog doma, zaključno sa parkom Manjež i Jugoslovenskim dramskim pozorištem.\nU šetnju vodi istoričarka umetnosti Bojana Ibrajter Gazibara, a biće odlzozena samo u slučaju kiše i ledene košave.\nReč je o nastavku serijala “Beograd iz ženskog ugla /One su bile prve”, koji je KCB pokrenuo 2010. godine u nameri da osvetli život i rad Beograđanki koje su bile pioniri u pojedinim oblastima kulture i nauke Beograda, ali su uspomene na njih izbledele.\nPosle Jelisavete Načić i Anice Savić Rebac, serijal se bavi životom i delom Marije Mage Magazinović, koja je rođena u Užicu 1882, a umrla u Beogradu 1968. godine.\nU Beogradu je završila Višu žensku školu, a potom i fakultet, gde je diplomirala 1904. kod profesora Brane Petronijevića. U Nemačku je otišla 1909. godine, gde je na Berlinskom univerzitetu nastavila usavršavanje iz nemačkog jezika i studirala istoriju umetnosti, a baletsku umetnost učila kod najpoznatijih umetnika i teoretičara tog vremena Elizabete i Isodore Dankan, Minete Vegman. Pohađala je i glumu, i to kod velikog Maksa Rajnharta.\nU Beogradu, uz odobrenje Ministarstva prosvete, 1910. otvorila je Školu za deklamaciju, estetsku gimnastiku i inostrane jezike.\nNakon još nekoliko boravaka i usavršavanja u Nemačkoj, promenila je ime svoje škole u Školu za ritmiku i plastiku Mage Magazinović, koja je sve do 1935. radila i postojala paralelno sa klasičnim baletskim obrazovanjem u Beogradu.\nMaga Magazinović je i prva bibliotekarka u Narodnoj biblioteci Srbije i prva žena kojoj je žurnalistika bila poziv.\nRadila je u “Politici”, a sarađivala i u “Pijemontu” i “Srpkinji”.\nIako je pola veka bila potpuno posvećena modernoj umetničkoj igri, nikada se nije sasvim odrekla novinarske profesije. Pisala je za “Politiku” tekstove o ritmici i plastici kao oblicima telesnog i duhovnog vaspitanja omladine, a posebno ženske mladeži.\nPunih 40 godina Maga Magazinović bila je i profesor filozofije, nemačkog i srpskog jezika u Prvoj ženskog gimnaziji.\nUprkos tome, ona je veliku energiju ulagala u razvoj umetnosti igre na ovim prostorima, stalno se usavršavajući na specijalističkim kursevima u Evropi, sve do početka Drugog svetskog rata.\nPosle rata bila je angažovana kao profesor u Državnoj baletskoj školi za nekoliko predmeta, između ostalog i za istoriju igre, za koji je napisala prvu takvu istoriju na srpskom jeziku.\nObjavila je više stručnih radova vezanih za pedagogiju, modernu umetničku igru, telesnu kulturu. Bavila se i prevođenjem sa nemačkog i ruskog jezika.\nNapisala je autobiografsku knjigu “Jedan život”, koja je u delovima štampana u Letopisu matice srpske, a u celini objavljena u knjizi “Moj život”, koju je priredila Jelena Šantić, a objavila izdavačka kuća Clio 2000.\nU njenom rodnom Užicu od 2003. godine postoji ulica koja nosi njeno ime, u samom centru grada, gde je i Narodno pozorište. I u Beogradu, na teritoriji opštine Zvezdara, postoji ulica Mage Magazinović.\n*Foto: Maga Magazinović 1919.


Vojnici se suočavaju i sa problemima u obezbeđivanju stabilne veza sa dronom, kao i njegova navigacije u uslovima kada je reljef veoma složen\nObjavljeno: 12.10.2021. 17:31h 17:35h\n- Posada malog raketnog broda ‘Veliki Ustjug’ Kaspijske flotile je u okviru godišnjih provera gađala iz raketnih kompleksa ‘Kalibar’. Vojnici su prvi put primenili nestandardni način kontrole pogađanja ciljeva dronovima ‘Orlan 10’ i ‘Eleron 3’, koje su lansirali sa raketnog broda „Dagestan, rekli su u Južnom vojnom okrugu.\nNaveli su i da primena dronova sa broda sa sobom nosi niz poteškoća. Između ostalog, na brodu su složni uslovi za poletanje i sletanje, jer se brod ljulja, ima ograničenu površinu startne pozicije, dron može da sleti na vodu i drugo. Pored toga, klimatski uslovi su nekada veoma loši, pa je, na primer, korišćenje drona otežano na visini iznad 1.500 metara prilikom udara vetra od 10 metara u sekundi.\nVojnici se suočavaju i sa problemima u obezbeđivanju stabilne veza sa dronom, kao i njegova navigacije u uslovima kada je reljef veoma složen ili su ispod letelice velika vodena prostranstva pa je teško pronaći mesto za sletanje.\nRobot ušao u središte URAGANA: Pogledajte jezive snimke koje je zabeležio (VIDEO)\nPRVI PUT U ZEMLJI: Crveni krst Austrije trasportovao krv dronom\nSRUŠIO SE ALBANSKI DRON: Letelica pala kod Zubinog potoga, nadletala teritoriju KiM!\nMornariIzviđački dronoviRusijaRusko naoružanjeManevri


Izlazna strategija Srbije na Kosovu i Metohiji - Slobodan G. Marković - Peščanik\nSlobodan G. Marković01/03/2008\nTokom 2007. godine, Srbija se se nalazila pod velikim pritiskom glavnih država članica NATO-a da sarađuje u postupku konačnog osamostaljenja Kosova. Vodeće političke elite u Srbiji odlučile su da se politički i diplomatski suprotstave ovakvim planovima. Javnost Srbije, bežeći od trauma iz devedesetih godina, donekle je izmestila Kosovo iz žiže interesovanja u godinama posle pobede demokratskih snaga. Ovo se stanje promenilo tokom 2006. i 2007. kada je došlo do novog usresređivanja javnosti na pitanje Kosova. Sve jasniji izgledi da će Kosovo krenuti putem nezavisnosti izazvali su snažnu kampanju srpskih političkih stranaka i prvaka. To je svakako uticalo na srpsku javnost da pitanje Kosova ponovo prisvoji kao jedno od najvažnijih, ako ne i najvažnije nacionalno pitanje.\nU suprotstavljanju zapadnim planovima vlada dr Vojislava Koštunica našla je jednog snažnog međunarodnog saveznika – Rusiju, a uspela je da podstakne i određene podele u okviru Evropske unije. Problem je, međutim, bio i ostao u tome što su vlast na Kosovu i Metohiji od 1999. faktički držale SAD i najistaknutije evropske člance NATO-a. U tom smislu, otpor Srbije bio je prevashodno formalne prirode. Ovaj otpor je imao i faktičan značaj svuda tamo gde su ostali da žive Srbi, a posebno na severu Kosova gde je od više godina tekao uporedan proces uvođenja paralelnih ustanova pod nadzorom Beograda,\nU diplomatskom otporu nezavisnosti Kosova i Metohije zvaničan Beograd je istrajavao na tome da mu međunarodno pravo jemči suverenost i nepromenjivost granica. Ovakav stav imao je značaj dokle god su zapadne zemlje bile spremne da rešavaju ovo pitanje u okvirima Ujedinjenih nacija gde je Srbija mogla da računa na veto Rusije. Međutim, tokom posete Albaniji, u junu 2007, predsednik SAD Džordž Buš izjavio je, povodom više pute odlaganih i produžavanih pregovora o Kosovu: „U određenom trenutku, i to što pre, moramo da kažemo, ‘dosta je bilo – Kosovo je nezavisno’“. Ova izjava značila je jasnu obećanje da će Kosovo da bude nezavisno, i to bez obzira na rezultate pregovora i eventualno protivljenje Rusije. Posle ove izjave nametnulo se pitanje izlazne strategije Srbije sa KiM jer je postalo sasvim izvesno da će SAD i evropski saveznici SAD da priznaju nezavisno Kosovo sa ili bez podrške Saveta bezbednosti.\nIzlazna strategija Srbije bila je potrebna i mnogo ranije jer je situacija na samom Kosovu bila takva da je već dugo vremena onemogućavala stvarnu vlast Srbije u ovoj oblasti.\nPitanje etničke većine na Kosovu i Metohiji\nSrpska etnička većina na Kosovu i Metohiji odavno je izgubljena mada ne može da se nedvosmisleno utvrdi u kom se desetleću to dogodilo. Najviše što može da se utvrdi jeste da se dâ okvirna procena da se to dogodilo posle 1690. kada su ovi krajevi opusteli, a svakako tokom XVIII veka.\nPojava alabanskog nacionalnog pokreta i Prizrenske lige (1878) samo je ubrzala konsolidaciju albanskog elementa na Kosovu. Prema podacima Vladana Đorđevića sa Kosova i Metohije pobeglo je u Srbiju oko 60.000 duša u razdoblju 1880-1898, s tim da je egzodus Srba počeo još 1876. Tome treba dodati i da je preki vojni sud – urfija tokom četvorogodišnjeg rada (1882-1886) pogubio 7.000 Srba. Dušan T. Bataković navodi jednu nedovoljno pouzdanu, ali sasvim ilustrativnu, austrougarsku statitiku iz 1903. Prema njoj je u Pećkom sandžaku živelo 16,4% pravoslavnih Srba, 9,2% Srba muslimana, 6,4% Albanaca katolika i 66,6% Albanaca muslimana.\nOd sedamdesetih godina XIX veka do početka XXI veka traje gotovo neprekidna represija na Kosovu koja povremeno poprima odlike terora širokih razmera. Ovaj talas represijâ svodio se na to da je grupa koja je držala vlast koristila sve mehanizme da potiskuje onu drugu. Tako Srbi vrše odmazde nad Albancima 1912-1913, pa ponovo 1945-1946, i 1999. a Albanci nad Srbima od 1876, do 1912, 1941-1944, i ponovo 1999. i 2004.\nEtnički sastav na Kosovu išao je u korist Albanaca, i čak ni napori činjeni u Kraljevini Jugoslaviji da se to popravi u korist Srba nisu doveli do promena. Prema popisu iz 1921 u okruzima Kosovo, Metohija, Prizren i Zvečane živelo je 428.283 stanovnika od čega Srba (i Hrvata) 113.848 ili 26,58%, a „Arnauta“ 278.081, ili 64,93% sa albanskom apsolutnom etničkom većinom u svakom od četiriju okruga. Isti popis je u Banatu, Bačkoj i Baranji zabeležio 1.346.527 stanovnika od čega 502.415 Srba ili Hrvata, odnosno 473.112 pravoslavnih. Kada se od tog broja oduzme 69.530 Rumuna dobija se oko 400.000 Srba u Banatu, Bačkoj i Baranji odnosno blizu 30% Srba. Od ovoga broja postotak Srba u Vojvodini je porastao na oko 65% do 2002. godine. To znači da Srbi tokom XX veka nisu uspeli da etnički povrate Kosovo i Metohiju, ali je zato postotak Srba u Vojvodini porastao više nego dvostruko.\nPopis iz 1948. zabeležio je 727.820 stanovnika AKMO, a od toga 498.242 „Šiptara“ (ovaj naziv upotrebljen je u popisu) ili 68,46% i 171.911 Srba, ili 23,62%. Udeo Srba je ostao isti i 1953 (23,5%), i 1961 (23,55%), od kada je počeo naglo da opada, pa je 1971. bilo 18,35% Srba na Kosovu i Metohiji. Od ovog popisa broj Srba, kojih je te godine bilo 228.264, neprekidno opada i u apsolutnom zbiru. Tako je 1981. Srba bilo 13.22% odnosno 209.497, a broj Albanaca je porastao na 1.226.736 ili 77,4%. To je i poslednji popis na kojem su učestvovali Albanci. Kao što se vidi broj Srba opao je ispod četvrtine još od Drugog svetskog rata, da bi tokom sedamdesetih bio smanjen na ispod 15%.\nPosledice demografskog i ekonomskog stanja na KiM\nStanovništvo KiM bilo je 1991 procenjeno na 1,95 miliona. Ako stanovništvo KiM procenimo danas na najmanje 2 miliona, onda preostalih 100.000 Srba čini oko 5%. Na KiM živi većinsko stanovništvo koje je naraštajima naučilo da u srpskim vlastima vidi krvnog neprijatelja, a da na Srbe gleda kao na strani element koji treba da bude iseljen čim se ukaže mogućnost. Slično je stanje i sa odnosom Srba na KiM prema Albancima. Jasno je da modeli kohabitacije ovde nisu primenjivi u neposrednoj budućnosti, osim uz ogromna materijalna izdvajanja kojima Srbija ni izbliza ne raspolaže, a koje čak ni međunarodna zajednica nije bila spremna da obezbedi ni na KiM ni u BiH. I pored polukolonijalnog stanja na Kosovu u Metohiji, koje je zavedeno 1999. uspostvaljanjem vlasti UNMIK-a i KFOR-a, kolonijalni uravnici nisu uspeli da stvore multietničko društvo i čak su i odustali u praksi od ovog cilja posle izvesnog vremena. Štaviše, pred njihovim očima dogodila se erupcija etnički motivisanog nasilja Albanaca protiv Srba u martu 2004.\nΠored toga gustina naseljenosti na KiM je skoro 200, a u Srbiji ispod 100 stanovnika po kilometru kvadratnom sa tendencijom daljeg pada. Dakle, agrarna prenaseljenost vodi nekontrolisanoj urbanizaciji koja nije proizvod tržišnih potreba. To može da ima za posledicu stvaranje širokih slojeva stanovništva u Prištini koji žive ispod granice siromaštva, koji se bave sivom ili crnom ekonomijom i koji su prisiljeni da se bave raznim nezakonitim aktivnostima. Takvu eksplozivnu socijalnu situaciju može da kontroliše samo država ili entitet koji raspolaže velikim budžetom.\nNa KiM je trenutna nezaposlenost oko 50%. UNMIK zvanično priznaje da je nezaposlenost na KiM 2005. bila između 42 i 43.7%, sa oko 90% nezaposlenih koji već dugo čekaju na posao bez izgleda da će ga dobiti. Pri tome nezaposlenost je od 2004. godine u porastu. Da bi Srbija držala vlast na KiM ona bi samo za sprečavanje socijalne eksplozije morala da ulaže minimalna 3 dolara po stanovniku dnevno. To predstavlja granicu linije siromaštva, za jednu polovinu stanovništva, odnosno 1.100 dolara godišnje po stanovniku za oko milion stanovnika što ukupno daje sumu od 1,1 milijarde dolara. Ako se dodaju troškovi uređenja glomazne uprave, policjskog aparata, vojske itd, izdvajanja bi se najmanje udvostručila. Jasno je da bi uspostavljanje suverenosti značilo neizdrživ finanijski teret, čak i da međunarodnog faktora uopšte i nema, ili da on neočekivano postane blagonaklon prema zvaničnoj politici Beograda u odnosu na KiM. Pri tome stepen nezaposlenosti u samoj Srbiji je 2006. bio oko 21% što znači da Srbija i sama mora da rešava sopstveno nepovoljno socijalno stanje.\nStav vlade Srbije\nVlada Srbije od 2005. neprekidno zastupa formulu „više od autonomije manje od nezavisnosti“. Oličenje autonomije na KiM je Ustav iz 1974. Ovim Ustavom Srbija je izgubila sve ingerencije na KiM, a KiM je i dalje imao predstavnike u skupštinskim većima Srbije. Time je KiM imao institucionalan način da se meša u poslove Srbije, ali ne i obratno. Šta dakle može da bude više od autonomije iz 1974, a manje od nezavisnosti, kada je Kosovo već Ustavom iz 1974. bilo nezavisno od Srbije?\nSrpski pregovarački tim pristao je najpre na potpunu finansijsku autonomiju pokrajine, zatim na ingerencije Kosova „u 99% oblasti“, pa čak i na članstvo u međunarodnim organizacijama, osim u UN. Šta je onda ostalo Srbiji osim tzv. prazne suverenosti koja predstavlja cotradictio in adiecto. Suveren je onaj koji poseduje vrhovnu vlast, to je u predlogu srpske vlasti narod Kosova. O kakvoj je onda tu suverenosti reč? Očigledno reč je oksimoronu tzv. simboličkoj suverenosti.\nUkoliko Srbiji nije dozvoljeno od strane međunarodne zajednice da povrati vlast nad Kosovom, a ionako i sama nije u stanju da ga uspostavi, koja je onda izlazna strategija?\nA) Konfederacija, odnosno savez nezavisnih država Jedna od strategija bila je da se uspostavi konfederacija. Međutim, time bi Srbija došla u još nezgodniji položaj nego što je bila sa Državnom zajednicom Srbija i Crna Gora. Naime, Srbija je mogla da računa na stalnu podršku između 40 i 50% biračkog tela Crne Gore u Državnoj zajednici, a u slučaju KiM mogla bi da računa na samo 10-15% poslanika sa koalicionim potencijalom i sa 85% antidržavne opozicije što bi činilo skoro 20% ukupnog broja poslanika u nekakvom veću građana takve konfederacije, i to sa tendencijom daljeg rasta antidržavnog bloka.\nB) Nezavisnost Kosova bi predstavljala potpuni poraz državne politike Srbije ne samo od 1987. do 2000, već i od 2000. nadalje. Opasnost tzv. post-trijanonskog sindroma nameće se sama po sebi, kao i kratkoročna a možda i srednjoročna radikalizacija stanovništva. Budući da je namera međunarodne zajednice i Saveta za primenu mira u BiH da stvori funkcionalnu državu Bosne i Hercegovine i da smanji značaj konstitutuvnosti naroda to može da vodi obesmišljavanju entiteta. Ukoliko bi došlo do ovakvog razvoja događaja, uporedni gubitak srpske kvazidržavnosti u BiH i stvaranje nezavisnog Kosova vodili bi ka tome da radikalizacija u Srbiji još više ojača.\nIstina, Kosovo nikada nije dobilo obećanje međunaodne zajednice da će odmah da dobije pravu nezavisnost. Tako postoji uporedna manipulacija stanovništvom Kosova i Srbije. Kao što se zvanični Beograd poigravao sa rečju suverenost, tako se i međunarodna zajednica i albanski političari na Kosovu poigravaju rečju nezavisnost. Zapadne države su spremne da upotrebe reč nezavisnost da bi albanski političari sa KiM mogli da predstave biračkom telu da su izvojevali ono što su obećali biračima. U stvari, ovde je reč o nadgledanoj nezvisnosti, sličnoj onoj u Bosni, u kojoj će visoki predstavnik EU biti lord protektor Kosova koji će moći da bez ograničenja smenjuje lokalne političare i da se meša u poslove svih grana vlasti. To je daleko od uobičajnog značenja reči nezavisnost gotovo isto onoliko koliko je upotreba reči suverenost u Beogradu daleko od onoga što ova reč u pravu i politikologiji označava. Poređenja radi, ni 12 godina posle potpisivanja Dejtonskog sporazuma Bosna i Herecegovina nije prestala da bude međunarodni protektorat. Slično, može da se očekuje i na „nezavisnom“ Kosovu.\nV) Podela ili rektifikacija Ukoliko Srbija u potpunosti izgubi KiM to bi značilo da od sada nominalnih 88.361 km2 Srbija gubi 10.887 ili 12,32 %. Danas Srbi na KiM čine većinu u 4,5 opštine od nekadašnjih opština koje su postojale tokom SFRJ, a to su Zvečan, Zubin Potok, Leposavić, severni deo Kosovske Mitrovice, i Štrpce. Prve četiri opštine neposredno se naslanjaju na Srbiju i predstavljaju glavnu oblast na KiM u kojoj Srbija može da zaštiti svoje interese. Zubin Potok (površine 333 km2), Zvečan (površine 123 km2) i Leposavić (površine 539 km2) zajedno sa Severnom Mitrovicom (povšine oko 100 km2) čine površinu od preko 1.100 km2 od 10.887 km2 koliko čine KiM, tj oko 10%. Uz malu rektifikaciju granica u Kosvsko-pomoravskom okrugu, i izdvajanje zaštićenih zone oko triju manastira (Dečani, Gračanica i Pećka patrijaršija) i kompleksa Gazimestan iz sastava nezavisnog Kosova Srbija bi time zadržala oko 12% teritorije KiM. Time bi Srbija i Kosovo izgubili istovetan postotak tetitorije i nijedna strana ne bi izašla iz ovakvog postupka ni kao potpuni pobednik ni kao potpuno poražena strana. Radi se, prema tome, o formuli 12:12. Svako gubi 12% teritorije na koju pretenduje, i svako pri tome nešto dobije, a nešto gubi.\nAlbanski zahtev za opštinom Preševo u slučaju rektifikacije neutralisan je činjenicam da jedna većinska srpska opština (Štrpce) ostaje u sastavu nezavisnog Kosova u slučaju da se primeni princip 88:12.\nOvde zapravo nije reč o podeli jer podela implicira da obe strane dobijaju značajan deo, ovde je pre reč o rektifikaciji granici. Ako neko deli jabuku on je seče na pola ili na trećinu, ali ako nego uzme samo jedan zalogaj od jabuke to onda nije podela jabuke. Slično tome zadržavanje 12% područja KiM nije podela KiM već dogovor o novim granicama.\nRektifikacijom granica na KiM po principu 88:12 Srbija bi mogla da kaže da je ispoštovan Ustav iz 2006 koji jemči da su Kosovo i Metohija u sastavu Srbije, ali ne određuje njegove granice. Opstankom četiriju opština u sastavu Srbije bio bi formalno sačuvan ustavni poredak.\nOvakvo rešenje imalo bi donekle i međunarodnu podršku jer su sva tri međunardona aktera SAD, EU i Rusija potvrdile, u različitim trenucima, da su spremne da prihvate ne samo rektifikaciju nego čak i sam izraz podela ukoliko se strane o tome dogovore. Niz američkih analitičara predložilo je podelu kao izlaz iz kosovske krize. Prvi je ovakvo rešenje predložio Čarls Kapčan koji je u uglednom Forin afersu objavio članak u novembru 2005, u kome se založio da Srbi dobiju oko 15% teritorije KiM.\nU novije vreme više američkih analitičara se založilo za neku vrstu podele, a posebno prof. Alan Kupermen sa Universiteta Teksas u Ostinu i Stiven Majer s Nacionalnog vojnog koledža u Vašingtonu. Svi su oni imali različite modalitete podele, i zato je jasno da je ova opcija bila u zvaničnoj igri američke diplomatije kao pomoćno rešenje, ali je Beograd odlučno odbio ovu ponudu smatrajući da bi time potkopao svoju pregovaračku poziciju. Naime, ako se prihvati podela time se prihvata i mogućnost promene granice, i samim tim se uporno pozivanje vlade Srbije na nepromenjivost granica ruši. Imajući u vidu da je zvanična Rusija izjavila više puta da je za nju prihvatljivo svako rešenje sa kojim se saglase i Beograd i Priština, jasno je da ovakav ishod ne bi bio neprihvatljiv za Rusiju.\nGlavni razlog protiv rektifikacije je da se njom žrtvuju Srbi južno od Ibra koji bi neminovno bili primorani da se presele u Srbiju. Isto tako već raseljeni Srbi ne bi mogli da se vrate. Ovaj argument je tačan, ali isto to bi se dogodilo i uslučaju da nema rektifikacije, tj. da cela teritorija Kosova dobije nadgledanu nezavisnost. Zato rektifikacija mora da obuhvati i punu kompenzaciju svih koji ne žele da žive u albanskoj zoni 88, tj. u Kosovu sa nagledanom „nezavisnošću“. To bi značilo da ako nije moguće zaštititi kolektivna prava Srba u zoni 88 moguće je zaštititi njihova svojinska prava i to jemstvima Republike Srbije koja bi preuzela na sebe isplatu tržišne vrednosti celokupne nepokretne imovine Srba koji su napustili KiM posle 1999, a nisu uspeli da prodaju svoju imovinu. Bio bi obrazovan Državni fond za nadokandu imovine raseljenih lica sa KiM koji bi isplatio ova sredstva. Obeštećenje bi podrazumevalo da tražioci obeštećenja prenesu svojinska prava na Republiku Srbiju, a Srbija bi kasnije zahtevala nadoknadu za ovu imovinu od međunarodne zajednice i od nezavnisnog Kosova.\nDrugi razlog protiv podele ili rektifikacije granica je stabilnost regiona. Zbog toga je potrebno da se predvidi dvofaznu uporednu rektifikaciju u kojoj bi uporedo sa preuzimanjem suverenosti Albanaca u zoni 88, Srbija preuzela suverenost u zoni 12. Odnosno na početku ovog procesa bi postojale nadgledana nezavisnost Kosova i nadgledana reintegracija Severnog Kosova sa Srbijom. Na kraju ovog procesa, koji bi trajao nekoliko godina, Kosovo (zona 88) bi postalo u potpunosti suvereno, a Severno Kosovo bi se u potpunosti vratilo u okvire Srbije. Ovo je upravo suština predloga italijanskog ministra unutrašnjih poslova Đulijana Amata koji je izneo u intervjuu Večernjim novostima. On se založio za ponavljanje modela Trsta posle Drugog svetskog rata. Iako Amato nije dao pojedinosti ovo plana, dovoljno jasno se nazire iz njegovog intervjua da bi to značilo formiranje posebne zone Severno Kosovo uporedo sa zonom u kojoj bi vladala nadgledana nezavisnost Kosova. Đulijano Amato je bio i predsedavajući Međunarodne grupe za Balkan koja je i lansirala predlog o nadgledanoj nezavisnosti KiM, pa je zato njegov predlog posebno zanimljiv. Očigledna namera ovog predloga je da se omogući podela u narednih nekoliko godina, ali da se izbegne nestabilnost u regionu.\nČinjenica koja se često zanemaruje je da je politička dinamika na Balkanu od 1989. pokazala da države koje nemaju negde između 80 i 90% etničke većine jednog naroda ne mogu da opstanu kao stabilne celine zbog etničkih napetosti. U uslovima etnifikacije politike koji neprekidno vladaju na Balkanu, od kraja osamdesetih godina XIX veka, svaka teritorija bez jasne etničke većine postaje dugoročan izvor nestabilnosti. Srbija tek gubitkom KiM može da zadovolji ovo načelo, tj. da u njoj jedan narod (Srbi) ima postotak od preko 80 % (oko 83%).\nPrema tome rektifikacija se čini kao jedini izlaz u kome obe strane dobijaju nešto, u kojom se barem deklarativno zadovoljava albanski zahtev za punom nezavisnošću kao i srpski da Srbija ne bude isključivo poražena strana.\nSheryl Gay Stolberg, “Thousands Hail Bush in Visit to Albania”, New York Times, June 11, 2007. ↑\nДушан Т. Батаковић, Дечанско питање, Просвета, Београд 1989, str. 29, 34. ↑\nIbid, str. 44. ↑\nПопис 1991. Национални састави становништва БИХ 1991, Хрватске 1991, Југославије 1921-1981, ЦД издање, Савезни завод за статистику, Београд ↑\nNacionalni sastav stanovništva SFR Jugoslavije po naseljima i opštinama, knj. I, Popis stanovništva, domaćinstva i stanova u 1981. godini, Savezni zavod za statistiku i Savremena administracija, Beograd 1991, str. 48-50. Nacionalni sastav stanovništva SFR Jugoslavije po naseljima i opštinama, knj. II, Popis stanovništva, domaćinstva i stanova u 1971. godini Savezni zavod za statistiku i Savremena administracija, Beograd 1994, str. 23-27. ↑\nElinor Bajraktari, Оrhan Nikšić, Andreas Wittkowsky, “From Consolidation to Sustainability: Maintaining and Improving Achievements. Kosovo Economic Outlook 2007.“ UNMIK European Union Pillar, September 2007. ↑\nPrema podacima Bečkog instituta za međunarodne ekonomsle studije: http://www.wiiw.ac.at/e/serbia.html. ↑\nCharles A. Kupchan, “Independence for Kosovo”, Foreign Affairs (November/December 2005). ↑\nAlan J. Kuperman, “Averting the Third Kosovo War”, The American Interest, Winter (January-February), 2008, pp. 52-58. ↑\nŽeljko Pantelić, „Sever Kosova kao Trst“, Večernje novosti, 15. decembar 2007. ↑\nAuthor: Slobodan G. Marković


AEROPOLEN U VRBASU - Stakleno Zvono e-TV magazin\nby Stakleno Zvono · February 12, 2009\nStanica za monitoring aeroplana u Vrbasu započela sa radom od 1.februara 2009 godine.\nDa preko 10.000 građana opštine Vrbas, obolelih od polenskih alergija bude redovno informisano o koncetraciji štetnog polena u vazduhu, omogućiće nova stanica za monitoring aeroplana u Vrbasu.\nU prethodnom periodu zabeležene su sledeće vrste polena u vazduhu koji ima umereno ili jako alergeno svojstvo:\nZabeležena koncetracija polena u vazduhu\numereno do jako\nPROGNOZA AEROPOLENA ZA NAREDNI PERIOD\nU narednom periodu očekujemo porast koncetracije polena leske koja bi mogla izazvati blagu iritaciju kod senzibilisanih osoba.\nRad aeropalinološke stanice u Vrbasu omogućili su Pokrajinski sekretarijat za zaštitu životne sredine i održivi razvoj, SO Vrbas, SO Mali Iđoš. Determinacija polena urađena je na PMF, Novi Sad u Laboratoriji za palinologiju.\nDonacijom Ministarstva za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu 2005. godine, Ekološki pokret Vrbasa nabavio je i Hirstov uređaj za merenje koncetracije polena u vazduhu (klopku za polen).\nOd tada Ekološki pokret Vrbasa u saradnji sa DP „Agrozavodom“ iz Vrbasa obavlja monitoring aeropolena. U tu svrhu oformljena je Prognozno-izveštajna služba koja se bavi aerobiološkim i aeropalinološkim ispitivanjima i analizama, prognozom aeropolena, te obaveštavanjem javnosti i stručnih insticucija o rezultatima.\nOvi rezultati koriste se u različitim naučnim disciplinama.\nU poljoprivredi, za rane procene prinosa anemofilnih agrokultura i analiza protoka gena od genetski modifikovanih useva. U medicini, za proučavanje uzročnika zdravstvenih tegoba kod osoba sa alergijom na polen. U biologiji i ekologiji, za analize odgovora biljaka na abiotičke i biotičke promene životne sredine. Takođe se koriste i kod forenzičkih analiza.\nPodršku ovom poslu osim DP Agrozavoda iz Vrbasa, dala je i lokalna samouprava Kule i Malog Iđoša.\nTags: eko vestiprognozaVrbas\nNext story CENTAR ZA ČISTIJU PROIZVODNJU\nPrevious story Zakon o građevinskom zemljištu


Ispovijest češke šampionke: Od 12 godine ne prestajem misliti o odnosu sa muskarcima u krevetu – Virealni.online\nPronađena podmornica kojom je Hitler pobegao u Južnu Ameriku\nIspovijest češke šampionke: Od 12 godine ne prestajem misliti o...\nIspovijest češke šampionke: Od 12 godine ne prestajem misliti o odnosu sa muskarcima u krevetu\nNajuspješnija češka bijatlonka Gabriela Koukalova (28) u autobiografskoj knjizi iznijela je dosad nepoznate detalje o svom životu.\nKoukalova kaže da je nevinost izgubila kada je imala svega 12 godina, i to sa prijateljem svoje sestre, a poslije toga o odnsosu nije mogla da prestane da misli.\nVoljela bih da mogu da kažem da sam imala 15 godina kada sam izgubila nevinost, ali nisam,on je bio drug moje sestre i bio je veoma nježan, uživala sam u svakom momentu,poslije toga nisam mogla da prestanem da mislim o tome Ne o njemu, nego o odnosu, otkrila je Koukalova.\nSmatram da ženama odnos pomaže i da se posije toga osjećaju dobro za mene, odnos je kao meditacija naravno, pred trke ne može baš da traje onoliko koliko volim, neka tri sata.


CRTA - BIRAČKA MESTA OTVORENA ZA GLASANJE\nCRTA posmatračka misija “Građani na straži” praćenje parlamentarnih izbora u Srbiji 24. aprila 2016. godine zasniva na statističkim principima kao efikasanom metodu za sistematsko posmatranje procesa tokom izbornog dana. Koristi se metodologija paralelnog prebrojavanja glasova (PPG) koja omogućava procenu celokupnog procesa glasanja na dan izbora – otvaranje biračkih mesta, glasanje i prebrojavanje glasova – na nepristrasan i sistematičan način. PPG se koristi na slučajnom reprezentativnom uzorku biračkih mesta što znači da se tako da se dobijeni rezultati mogu primeniti na celu zemlju. Posmatrači su raspoređeni na 450 biračkih mesta i prate proces glasanja neprekidno - od trenutka otvaranja biračkog mesta do izrade zapisnika o rezultatima. Zasnovan na reprezentativnom uzorku, PPG omogućava otkrivanje neregularnosti i kršenje izbornih procedura na dan izbora i pruža informacije o regularnosti izbornog procesa za celu zemlju.


► Šef kineske diplomatije Vang Ji na evropskoj turneji\nKineski ministar spoljnih poslova Vang Ji krenuo je u evropsku turneju radi popravljanja odnosa Pekinga i Brisela, ali i da pokuša da ubedi Evropljane da se odupru kampanji SAD za izbegavanje saradnje s Kinom, preneo je danas Radio slobodna Evropa (RSE) pisanje svetskih medija.\nMediji ukazuju da bi predmet razgovora mogao biti i kineski Huavej koji je sve više onemogućen da učestvuje u izgradnji 5G mreža.\nŠef kineske diplomatije počeo je turneju evropskim zemljama s ciljem da obnovi zahladnele odnose dok raste zabrinutost zbog agresivne spoljne politike Kine u jeku pandemije COVID-19. Zabrinutost raste i zbog tenzija Vašingtona i Pekinga, piše Volstrit džurnal, ističući da je obilazak pet zemalja označen kao unapređenje saradnje u obnovi svetske ekonomije i borbi protiv koronavirusa.\nEvropa je pokušavala da izbegne da zauzme stranu u sve dubljem sporu Vašingtona i Pekinga, ističe američki list. Iako je većina Evropljana više naklonjena SAD, i glasači i političari su gnevni zbog nasrtaja administracije Donalda Trampa, uključujući tarife, kritike evropske potrošnje na vojsku i jednostranih povlačenja iz Pariškog klimatskog sporazuma i nuklearnog dogovora s Iranom.\nKina diplomatskom ofanzivom nastoji da šarmira Evropu da se odupre kampanji SAD za izbegavanje saradnje s Pekingom, ocenjuje Blumberg.\nVang će posle Italije, gde je počeo evropsku turneju, posetiti Holandiju, Norvešku, Francusku i Nemačku. Njegov dolazak usledio je pošto je američki državni sekretar Majk Pomeo proteklih meseci dva puta bio u Evropi i upozorio da Kina predstavlja veću pretnju od Rusije.\nVangova poseta Evropi uveliko se vidi kao misija gašenja požara s obzirom na uspeh SAD u privoljavanju evropskih zemalja da zauzmu tvrđi stav prema Kini, ističe Politiko, ukazujući da je Pompeo pre dve nedelje u Evropi rekao da je "izazov odupiranja pretnji Kineske komunističke partije na neki način gori od hladnog rata".\nPosle sastanak s italijanskim ministrom spoljnih poslova Luiđi di Majom, Vang je rekao da odnose Kine i Evrope remeti "spoljašnje mešanje", dodajući da je u interesu obe strane da "odagna takvo mešanje", što je, kako ukazuje Politiko, prikrivena referenca na SAD, pošto nije naveo na koga konkretno misli.\nOn je rekao da se i Kina i Italija suočavaju s "izazovima protekcionizma i unilateralizma, kao i mentalitetom hladnog rata", ali da Kina ne namerava da se "upušta u takav hladan rat", dodajući da je to povratak u istoriju.\nS druge strane, Huavej postaje sve važniji u odnosima EU i Kine, dok raste broj zemalja koje razmatraju da isključe tu kompaniju iz svoje infrastrukture usled kombinacije zabrinutosti za bezbednost, pritiska SAD i težnje da se podrže evropski proizvođači poput Eriksona i Nokije.\nZa Huavej bi, kako navodi Politiko, mogli biti posebno važni razgovori u Holandiji i Nemačkoj koje još nisu donele odluku o toj kompaniji i koje je Pompeo zaobišao tokom svoje posete Evropi.


Ljekovite cigle novi trend u dekoraciji enterijera | Analitika - Informativni Portal\nOpeku zamijenila so\nLjekovite cigle novi trend u dekoraciji enterijera\nCigla kao dekorativni element je već neko vrijeme pravi hit u uređenju enterijera, i to ne samo ona od opeke, nego i od jednog posve neobičnog i elegantnog materijala koji se inače ne upotrebljava u građenju, a riječ je o soli.\nObjavljeno: 02. 12. 2017 - 10:51 Promjenite veličinu teksta: A A A\nOsim za onu klasičnu, čuli ste vjerovatno za himalajsku so, kao i slane sobe i njihova ljekovita svojstva, no za cigle od istog materijala sigurno nijeste. Oblikovanjem u građevinski element, cigla od soli stara milion godina zadržava ljekovita svojstva kao i slana soba koju posjećuju oni sa bolestima i problemima disajnih puteva, kao i oni skloni alergijama i glavoboljama.\nU kombinaciji s toplinom oslobađaju se negativni joni iz cigle koji udisanjem pročišćavaju svaki organ u našem tijelu, tako da cigle mnogi zovu prirodnim jonizatorom vazduha.\nCigle u bijelim, sivim, ružičastim i crvenim nijansama i kristalnom strukturom se rade ručno te se od njih slažu dekorativni zidovi u enterijeru, a mogu se nalaziti u bilo kojoj prostoriji.\nKako bi djelovale ljekovito, iza njih se uvijek postavlja i LED rasvjeta, što "podiže" cijelu prostoriju i priziva posebnu, toplu i intimnu atmosferu, budući da osvijetljene cigle rasipaju meku, žućkastonarandžastu svjetlost.\nTako ćete dobiti i rasvjetno tijelo koje će osvjetljavati cijelu prostoriju i ujedno pružati predivan prizor.\nTagovi: cigle od soli