OPREZ: Jedemo TONE bajatog mesa! – REPORTER\n18/11/2018 Reporter Serbia, Vesti 0\nUvoz su najviše povećale industrije mesa „Matijević“ i „Trlić“, koje su više nego duplirale nabavku iz inostranstva. „Matijevićev“ uvoz je dostigao čak 26,7 miliona evra u 2014, čime je ovaj poljoprivredni gigant izbio na prvo mesto uvoznika među prodavcima mesa. Odmah iza je „Neoplanta“, čiji je uvoz dostigao 25 miliona evra.\nMeso koje nam nude u frižiderima marketa i mesara nije srpsko. Naše je skupo, nedostupno glavnim kompanijama, pa se uvozno meso često sumnjivog kvaliteta kod nas kotira najbolje.\nZačarani krug u kome srpski seljak ne može budzašto da proda meso jer ga niko neće, pa kompanije kupuju strano jer je jeftinije – niko ne može da zaustavi. Koplja se lome na domaćem potrošaču u čijoj kesi često završi krijumčareno meso, buđava piletina i bajata salama. Osim ako ne živi van grada pa ima sreću da mu je prvi komšija pouzdani mesar.\nMeso se u Srbiju uvozi i sveže i smrznuto. Dok se sveže koristi odmah, rashlađeno i duboko smrznuto meso se prerađuje, kaže Nenad Budimović, sekretar Odbora za poljoprivredu u Privrednoj komori Srbije.\nSmrznuto i uvozno\nŠunke, kobasice i slični proizvodi uglavnom nastaju od smrznutog uvezenog mesa.\n– Klanice koje imaju preradu uvoze sirovine od kojih kasnije proizvode šunku, kobasice i slično. Meso se uglavnom uvozi za prerađevine, jer je jeftinije. Cena tovljenika kod nas je prošle godine u oktobru, novembru bila oko 170 do 200 dinara, dok je u EU oko 150 dinara, pa je zato došlo do povećanog uvoza živih svinja. Ipak, u prodaji je uglavnom meso domaćih proizvođača – objašnjava Budimović.\nPravila o tome šta sve treba da piše na deklaraciji jednog mesnog proizvoda veoma su striktna. Uvozno meso na deklaraciji treba da sadrži pečat proizvođača, datum klanja, do kada je upotrebljivo, a od 1. aprila, kada je stupio na snagu novi Pravilnik o deklarisanju, pored nabrojanog, treba da sadrži i sastave, odnosno objašnjenje da li to meso možda u sadržaju ima i neke boje ili alergene.\n– U Srbiji posluje oko 25 velikih kompanija koje se bave proizvodnjom i preradom mesa. One čine 80 odsto tržišta, dok su ostale znatno manjeg kapaciteta. Prošle godine smo izvezli oko 15.000 tona mesa. Većina je otišla za Rusku Federaciju. U EU ne možemo da izvozimo zbog vakcine protiv kuge koju koristimo. Međutim, izvoz za Rusiju je otežan, jer nemamo dozvolu da prevozimo meso preko zemalja koje su članice EU. Roba se transportuje preko Crne Gore, pa sve do luke Severnog mora, što poskupljuje cenu – ističe sekretar Budimović.\nŠta se dešava s mesom koje stigne u Srbiju?\nSmrznuto meso koje se uveze u Srbiju najčešće završi u mesnim prerađevinama. U Upravi za veterinu ističu i da jedan deo smrznutog mesa dospe i do potrošača: kao konfekcionirano se odmrzava u za to odobrenim objektima i stavlja u promet.\nU Upravi za veterinu objašnjavaju da se meso koje se uveze uglavnom prerađuje.\nPre nego što dospe do naše zemlje, uvozno meso se proverava na samoj granici. Za to je zadužena granična veterinarska inspekcija.\n– Granična veterinarska inspekcija nakon pregleda pošiljke na granici uzima uzorke na analizu ili, ukoliko granični inspektor nije u mogućnosti, daje nalog nadležnom veterinarskom inspektoru u mestu istovara da meso uzorkuje. Nakon obavljenih laboratorijskih analiza i dobijenih rezultata kojima se potvrđuje da je meso zdravstveno bezbedno, može se pustiti u promet – tvrde u Upravi za veterinu.\nU Institutu za tehnologiju i higijenu mesa nisu mogli da odgovore na pitanja o poreklu i kvalitetu mesa u Srbiji.\nDomaća pečenica je kvrgava, nema ravan oblik, a ni ujednačenu dimljenost. Zato njenom šmeku niko ne može da odoli. Industrijska je precizno sečena, oblikovana, jednako dimljena uzduž i popreko.\nU Ministarstvu poljoprivrede i zaštite životne sredine imaju objašnjenje za to: u domaćim proizvodima nema soli za salamurenje, nitrita, nitrata, a od začina sadrže samo prirodne začine, a ne esktrakte začina.\nI u ukusu može da se uoči razlika. Čak i onaj ko nema istančana nepca može da primeti da je domaći kulen jači, pikantniji, ali i malo tvrđi od industrijske kobasice.\n– Domaći, tradicionalni suhomesnati proizvodi mogu biti manje ili više neujednačeni po izgledu. Različiti su im oblik, boja površine, stepen dimljenja. Senzorne karakteristike se razlikuju od proizvođača do proizvođača, od geografskog područja ili od sezone proizvodnje. U industrijskoj proizvodnji suhomesnatih proizvoda aditivi se koriste u skladu sa propisima o kvalitetu proizvoda od mesa i propisima o prehrambenim aditivima kojima se, pored ostalog, utvrđuje lista aditiva koji su odobreni za upotrebu u hrani, uključujući i proizvode od mesa, kao i uslovi upotrebe i način deklarisanja aditiva i njihovih mešavina – kažu u Ministarstvu poljoprivrede.\nLjudi često kupuju meso koje je na oko dobro, a ne shvataju šta je sve zapravo dodato u njega da bi samo dobilo sveži izgled.\nSpecijalista strukovni nutricionista dijetetičar Ankica Simić objašnjava kako sve mesne prerađevine dobijaju na svežem izgledu ako im se samo malo doda “specijalnih sastojaka”. Tek kada se isprže ti crveni ćevapi ili sočne kobasice, postaje jasno da tu ima previše soli, aroma, pa i želatina.\nDimljeno meso dimljeno je samo toliko koliko je u njega stavljeno arome – dima.\nKako kaže nutricionista, mesne prerađevine u koje spadaju i suhomesnati proizvodi, ali i ostali proizvodi od mesa, prave se od mešavine mesa različitih kategorija (II i III), vezivnog tkiva, loja, masnog tkiva, mesa glave, kožica – sve u zavisnosti od vrste proizvoda.\n– Aditivi koji se dodaju, a dodaju se zbog poboljšanja ukusa, organoleptičkih osobina i trajnosti su kuhinjska so, začini, ekstrakti začina, enzimi, želatin, arome dima, aromatične supstance, šećeri, ugljeni hidrati, belančevine koje nisu poreklom od mesa, npr. soja, jaja, mleko i proizvodi od mleka, žitarice, voda, antioksidansi, vitaminsko mineralni dodaci, konzervansi, polifosfati, nitrati i drugo. Sve navedeno, naravno, ne ide u svaki proizvod – pojašnjava Ankica Simić.\nMesne prerađevine i nemaju neke prednosti u odnosu na čisto mesto. Iz praktičnog ugla gledano, dobri su jer su dugotrajni, naročito suhomesnati proizvodi i pojedine vrste pašteta, pa ne zahtevaju skladištenje u hladnom prostoru. To posebno važi u slučaju izleta, dečjih ekskurzija, dugih putovanja, pa i u vanrednim situacijama kada nema uslova za kuvanje i drugačiju pripremu obroka.\nS obzirom na to da se prave od mesa lošije kategorije i sadrže dosta aditiva, nijedan nutricionista ne preporučuje svakodnevnu konzumaciju ovih mesnih namirnica.\n– Sa zakonske strane proizvođači su u obavezi da koriste samo zakonom dozvoljene aditive. Čisto meso, ne prerađevine, izvor je punovrednih belančevina, gvožđa, B vitamina (naročito svinjsko meso), nezasićenih masnih kiselina (ribe, naročito morske)… Proteini ribe su lakše svarljivi od proteina sisara, riba ima i manje kolagena. Takođe, pileće belo meso je manje masno od drugih vrsta mesa, često je posnije i od mnogih vrsta riba. Inače, neke vrste riba su izvor vitamina A, a za razliku od drugih mesa, konjsko meso ima najviše gvožđa – ističe nutricionista Ankica Simić.\nMeso koje je u inostranstvu na crnoj listi pa se stavi sa strane a ne prodaje se u prodavnicama kod nas je klasifikovano kao “luksuzno meso vrhunskog kvaliteta”. I ko bi tome mogao da odoli?\nNe prođe ni dan a da se kupac mesa u Srbiji ne požali Nacionalnoj organizaciji potrošača na kvalitet mesa sumnjive boje i karakteristika.\n– Žale nam se jer sumnjaju u meso koje kupuju. Meso se svuda prodaje kao domaće, a postavlja se pitanje da li je zaista tako. Za to je nadležna veterinarska inspekcija koja treba da obavlja nadzor – kaže Goran Papović iz Nacionalne organizacije potrošača Srbije (NOPS).\nPapović potvrđuje da se kod nas često dešava da nam tuđe, pokvareno i zaraženo meso prodaju kao “luksuzno i nadasve bezbedno”.\nTako je, prema rečima Papovića, sredinom marta u Srbiju stigla piletina iz Poljske za koju se opravdano sumnjalo da je zaražena salmonelom.\n– Upozorenje da je u Srbiju uvezena piletina poreklom iz Poljske koja je zaražena salmonelom stiglo je sredinom marta od sistema za brzu razmenu informacija o merama i preduzetim radnjama u pogledu prehrambenih proizvoda koji predstavljaju ozbiljan rizik za zdravlje i sigurnost potrošača, RASFF. Međutim, da li je Ministarstvo poljoprivrede obavestilo stanovništvo? Nije! Da li je sporna piletina povučena sa tržišta? Nije! Da li je bilo šta preduzeto? Nije! – priča Papović.\nA šta se desilo sa zaraženom piletinom?\nMinistarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine proglasilo je ovo meso bezbednim za ljudsku upotrebu.\nPapović kaže da se ministarstvo još jednom, kao i nebrojeno puta do sada, oglušilo na mišljenja i nalaze različitih nezavisnih, stručnih i kompetentnih ustanova.\n– Pitamo se koliko puta će trećerazredno meso iz inostranstva biti uvezeno u Srbiju kao luksuzno? Koliko puta će ministarstvo objaviti vest o vakcinaciji lisica i drugih divljih mesojeda i obuci veterinara, a reč neće reći o zaraženoj piletini iz Poljske? Koliko puta građani Srbije neće znati ni šta, ni odakle ni koliko zdravo jedu? – zaključuje Papović.\nDomaći proizvođači i prodavci – ko najviše uvozi?\nPrema statistici iz Uprave carina, 18 najvećih proizvođača i prodavaca mesa u Srbiji prošle godine su za čak 44 odsto povećali uvoz robe u odnosu na 2013. godinu, koji je tako dostigao 123,7 miliona evra.\nTreći po uvozu u Srbiji je „Zlatiborac“, sa uvozom od 13 miliona evra, a četvrti „Trlić“ sa 11,8 miliona evra. Listu najvećih uvoznika zatvara „Juhor“ Miroslava Miškovića sa 10,9 miliona evra uvoza. Iako se firma zvanično zove „Yuhor Export“, u pitanju je neto uvoznik koji je prošle godine u inostranstvo plasirao nemalih 9,15 miliona evra robe, ali je to ipak bilo 1,7 miliona manje od njegovog uvoza u istom periodu. Sve pomenute firme su prošle godine povećale uvoz.\nMeđu velikim uvoznicima (na šestom mestu) je i „Karneks“ Miodraga Kostića, s tim što je ovaj proizvođač, suprotno opštem trendu, prošle godine prepolovio svoje nabavke u inostranstvu i sveo ih na 5,18 miliona evra sa ranijih 9,9 miliona.\nBolja slika se dobija kada se ove cifre uporede sa ukupnim prometom koji ovi proizvođači ostvaruju. Tako je, recimo, „Matijević“ u 2013. imao uvoz od 12,4 miliona evra, ali i ogroman prihod od 158 miliona evra, što znači da je udeo uvoza u njegovom prometu bio samo oko osam odsto.\nStručnjaci kažu da proizvođači ne zarađuju najviše na trajnim proizvodima poput kulena, šunke i sličnih, koji ne mogu toliko jeftino da se naprave, nego na polutrajnim kao što su salame i kobasice, koje kupuju siromašniji u želji da izbegnu najgore parizere.


Stanovnici Ekvadora biraju predsjednika | Predsjednički izbori u Ekvadoru | Al Jazeera Balkans\nStanovnici Ekvadora biraju predsjednika\nCorrea, 49-godišnji ekonomist na vlasti u zadnjih šest godina, ima veliku prednost ispred razjedinjene opozicije.\nEkvador ulaže u obrazovanje - Al Jazeera Balkans\nStanovnici Ekvadora glasaju u nedjelju na predsjedničkim izborima na kojima predsjednik na odlasku Rafael Correa ima izgleda za novi plebiscit.\nCorrea, 49-godišnji ekonomist na vlasti u zadnjih šest godina, ima veliku prednost ispred razjedinjene opozicije i očekuje se da će, ne bude li većih iznenađenja, pobijediti već u prvom krugu i osvojiti još jedan mandat koji će se završiti u 2017, zadnji koji mu dopušta zakon.\nCorrea, vođa latinoameričke ljevice, karizmatičan i popularan čelnik trebao bi nadmoćno pobijediti konzervativnog bankara Guillerma Lassa, glavnog među sedmero protukandidata, s više od 60 posto glasova birača, prema zadnjim anketama objavljenim dan ranije.\nU prigodi ovih izbora koji su počeli u sedam sati i završit će se u 17 sati (u 23 sata po srednjoevropskom vremenu) glasači će birati i 137 zastupnika u parlamentu u kojemu predsjednikova stranka Alianza Pais ima tek razmjernu većinu.\nOvaj revni katolik je tokom čitave kampanje prokrstario zemljom od Anda do amazonske šume tražeći podršku za "nastavak promjena u zemlji" i za nastavak "građanske revolucije".\nGotovo 30 posto Ekvadoraca još živi ispod praga siromaštva, prema zadnjem izvještaju Svjetske banke iz 2011, a Vlada se hvali da je tu stopu smanjila na 16 posto.\nEkvador je u deset godina promijenio najmanje sedam čelnika prije nego je ukazao povjerenje Correi.\nEkvadorski predsjednik je nedavno pojačao napetosti s Washingtonom pošto je u svojoj londonskoj ambasadi pružio azil osnivaču WikiLeaksa Julianu Assangeu koji je postao poznat nakon odavanja tajna američke diplomatije.\nPredsjednički izbori u Ekvadoru\nSlučaj Assange: Ekvador se okreće sudu\nObnovljeni ekvadorsko-britanski razgovori


Pepe Jeans Ženska tašna Croc Red 70275: Tašne i neseseri: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nPepe Jeans Ženska tašna Croc Red 70275\nPoslednja cena bila je: 4075 din\nKarakteristike proizvoda: Pepe Jeans Ženska tašna Croc Red 70275\nDžepovi: 3 unutrašnja od kojih je jedan sa rajsferšlusom, 1 spoljašnji (spreda) sa rajsferšlusom\nDve ručke za nošenje u ruci ili preko ramena\nOpis proizvoda: Pepe Jeans Ženska tašna Croc Red 70275\nPepe Jeans tašna Croc je savršena za uživanje uz najveću udobnost. Uverite se u sve njene kvalitete i mogućnosti organizovanja ličnih stvari. Upravo je to ono za čim ste tragali!\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 70585\nSifra 70585, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 70585, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Faktor | Pomoć iz Turske i Sarajeva stigla u Novi Pazar\nObjavljeno: 04.07.2020. u 21:59\nPomoć u vidu medikamenata i lijekova za liječenje oboljelih od COVID-19 u Novi Pazar je stigla i iz Sarajeva. Medicinska pomoć namjenena za sandžačke općine iz Turske je ranije danas stigla na beogradski aerodrom "Nikola Tesla", a dopremljena je kamionuma u Opću bolnicu Novi Pazar.\nUz prisustvo velikog broja mladih ljudi koji su se javili da pomognu u istovaru, kontigent pomoći je dočekan uz ovacije "Turska- Erdogan!" i kolonu automobila u kojima su građani nosili turske zastave. Turska je Srbiji poslala 16 tona medicinske opreme namijenjene za regiju Sandžaka.\n- Nadam se da će ova pomoć ublažiti posljedice epidemije i stići do svih ljekara. Zaista sam ponosna što je naše pismo kojim smo tražili pomoć ozbiljno shvaćeno i što se brzo reagovalo. Institucije u Turskoj su se organizovale i rezultat toga je donacija koja je stigla - rekla je Curić, dodavši da je ovim pokazano da Sandžak nije sam i da ima prijatelje.\n- Napravljen je spisak medicinskog osoblja koji su se dobrovoljno javili, oni su većinom porijeklom iz Sandžaka, govore bosanski i svim srcem su zainteresovani da dođu i pomognu - kazala je predsjednica BNV-a, izrazivši očekivanja da će ta vrsta pomoći biti veoma skoro realizovana.\nkoronavirusRecep Tayyip ErdoganNovi Pazar\nErdogan: Put ka rješenju u Istočnom Sredozemlju moguć kroz dijalog i pregovore


Objavljeno 09.02.2017. u 14h\nDečji film PEVAJMO emituje se u nedelju, 12. februara u terminu od 17 časova. Filmsko dešavanje smešteno je u svetu poput našeg ali koji naseljavaju samo životinje. Film ’’PEVAJMO’’ predstavlja Bastera Muna, uglednu koalu koja je direktor nekada velikog pozorišta, koje je vremenom propalo. Baster je večiti optimista i mali nitkov, ali voli svoje pozorište iznad svega i učiniće sve da ga zadrži. Sad ima poslednju šansu da vrati ovom izbledelom dragulju nekadašnju slavu tako što će producirati najveće svetsko takmičenje u pevanju. Film je sinhronizovan na srpski jezik. Cena ulaznice je 250 dinara.\nTagovi:bioskopski repertoar, kulturni centar bioskop, Vesti Zrenjanin\nFilmovi koje možete pogledati u bioskopu ˝CineStar˝ ove nedelje [TREJLERI]


Načini i vrste testiranja novih funkcionalnsti kod ERP-a - Goran Krmpotić\nHome/ Načini i vrste testiranja novih funkcionalnsti kod ERP-a\nDanas postoji mnogo vrsta i načina testiranja novih funkcionalnosti ERP-a, a odluka o načinu i vrsti koja će se koristiti na projektu zavisi od raznih faktora kao što su metodologija rada, rok isporuke, budžet, raspoloživi ljudski resursi, itd. U nastavku ćemo pokušati približiti neke vrste testiranja softvera.\nTestiranje se najčešće smatra nekim sporednim i manje važnim procesom prilikom razvoja novog ili nadogradnje postojećeg ERP. Ukoliko je ERP mali, pokriva mali broj područja unutar organizacije, ima mali broj korisnika ili ima neku sporednu ulogu prilikom obavljanja posla testiranje možda i nije najvažnija stvar. U takvim slučajevima greške ne utiču na poslovanje, moguće ih je primjetiti i otkolniti i tijekom korištenja, te neće značajnije utjecati na poslovanje.\nMeđutim, ovakva situacija je danas iznimno rijetka uzimajući u obzir kako se u današnje vrijeme skoro svaki posao obavlja korištenjem odgovarajućeg softvera koji kao takav ima izravan utjecaj na poslovni uspjeh.\nDakle, odgovoran pristup testiranju vodi kvalitetnijem procesu testiranja, a to izravno osigurava kvalitetu isporučenog softvera, što na kraju rezultira zadovoljnim klijentima i uspješnijem poslovanju (kako klijenata, tako i onog tko je softver izradio i/ili isporučio).\nTestiranje softvera se najčešće dijeli na funkcionalno i nefunkcionalno testiranje, u zavisnosti od toga kontroliraju li se samo krajnje funkcionalnosti ERP ili se testira samo programerski kod.\nBlack box (funkcionalno testiranje) – na osnovu predefiniranih koraka sistem se “hrani” podacima i promatra se jesu li se njegove izlazne vrijednosti slažu sa očekivanim. Naziva se još i Black Box jer se sistem promatra kao zatvorena kutija, odnosno ne prilazi se kodu, već samo funkcionalnostima same aplikacije.\nWhite box (nefunkcionalno testiranje) – obzirom kako se provjerava programerski kod, sistem se promatra kao otvorena kutija i odatle naziv White Box.\nUnit test – za svaku atomsku jedinicu koda, što u zavisnosti od programske paradigme koja se koristi za implementaciju softvera može biti funkcija, procedura, metoda i sl. se pravi test koji testira tu istu jedinicu. Unit testiranjem prolazi se svaki i najmanji dio sistema, pa upravo zbog toga ima važnu ulogu prilikom osiguravanja kvaliteta razvijenog softvera.\nSmoke test – predstavlja početni proces testiranja aplikacije gdje se provjeravaju spremnost i stabilnost softvera za dalje testiranje. Kod ovih testova provjeravaju se postojanje svih očekivanih funkcionalnosti koje su definirane klijentskim zahtjevom, kao i smislenosti istih. Ovo znači da se provjerava postojanje svakog polja na ekranu, da li se dobije očekivano ponašanje sistema kada se u njih unesu validni podaci, kao i šta se dešava kada se u njih unesu neodgovarajući podaci.\nIntegration test – s obzirom na porast agilnih metodologija razvoja, većina softverskih sistema se implementira u fazama gdje je izlaz iz svake faze inkrement. Inkrementi su međusobno povezani, tako da se mora provjeriti da li se svaki od njih slaže sa već gotovim sistemom u koji se integriraju. Za razliku od unit testova, gdje se sistem “razbija” na osnovne jedinice prilikom testiranja, inkrementi se određuju na osnovu činilaca i faktora koji su vezani za samu metodologiju razvoja softvera, pa su dijelovi sistema koji se testiraju veći nego kod unit testova.\nInterface & Usability test – predstavljaju testiranje upotrebljivosti softvera iz perspektive krajnjeg korisnika. Ovi testovi se zasnivaju na 4 principa:\nefikasnost (vrijeme potrebno da korisnik kompletno izvrši jedan zadatak),\ntočnost (koliko grešaka korisnik napravi prilikom izvršavanja zadatka i da li su te greške fatalne),\nsjećanje (koliko se korisnik sjeća procesa korištenja aplikacije pri dužem odsustvu korištenja iste) i\nemocionalna reakcija (da li izvršavanje zadatka uzrokuje stres ili sigurnost kod korisnika prilikom korištenja, kao i činjenicu da li bi korisnik preporučio proizvod svom prijatelju).\nSystem test – je testiranje kompletnog sistema (hardver, softver) u cilju provjere slaganja sa korisničkim zahtjevima kao i funkcionalnih i nefunkcionalnih zahtjeva. Prilikom ovih testova provjerava se da li sistem funkcionira onako kako je klijent zahtjevao, tj. da li postoje sve tražene funkcionalnosti, kao i da li se slaže sa hardverskim zahtjevima klijenta (rad na zahtjevnom OS, performansama računara, serverom, itd.)\nLoad & Performance test – testira se ponašanje softvera pod određenim opterećenjem (količina podataka, broj istovremenih korisnika, itd.) Ukoliko je planiran veliki broj budućih korisnika, bitno je da brzina učitavanja i same performanse sistema budu na “visini zadatka”.\nStress & Volume test– testira se trenutak pucanja sistema koji se namjerno izaziva velikim opterećenjem softvera. Ovim putem utvrđuje se maksimum rada sistema i postavljaju se ograničenja kako ne bi dolazilo do prebacivanja ovih vrjednoti tokom korištenja aplikacije.\nCompatibility test – testira se ponašanje softvera na određenom računarskom sistemu (OS, baza podataka, browser). Ovi testovi su bitni ukoliko IT sustav nije homogen, pa je bitno da sistem nema smetnje pri radu na različitim okruženjima.\nData conversion test – testira se valjanost podataka nakon konverzije istih na novi sistem. Ovi testovi su najčešći prilikom migracije podataka na novi sistem.\nPenetration test – simuliranjem hakerskih napada provjerava se da li postoje određene rupe u sistemu podložne nepoželjnim upadima trećih lica. Danas se izuzetno mnogo ulaže u ove testove kako bi se osigurao sistem od vanjskih upada. Svi znamo koliko je visokotehnološki kriminal u porastu i bitno je što bolje osigurati sistem od neželjenih proboja.\nSecurity test – ovom vrstom testiranja utvrđuju se ranjivosti sistema, ali za razliku od penetration testa, provjerava se zaštićenost resursa i podataka od eventualnih uljeza, kao i da li su funkcije dostupne samo onim korisnicima kojima su i namijene (odnosno da li korisnik sa dodijeljenom određenom ulogom u sistemu ima pristup samo onim podacima kojima je pristup planiran dodjelom te uloge).\nOperational readiness test – ovaj tip testiranja se obavlja tokom Go Live faze projekta i treba da pokaže da li je aplikacija dobro konfigurirana i da li se ponaša u skladu sa funkcionalnim i nefunkcionalnim zahtjevima.\nInstalation test – provjerava se postoje li problemi prilikom instaliranja aplikacije.\nReggresion test – je vrsta testiranja koja nastoji da otkrije nove softverske greške u postojećim funkcionalnim i nefunkcionalnim dijelovima sistema nakon promjena kao što su npr. migracija na novu platformu, poboljšanje sistema ili promjena konfiguracije. Namjera je da se osigura da promjene nisu uvele nove greške. Provjerava se jesu li izmjene u samom kodu uvele nove greške ili disfunkcionalnosti.\nUser Acceptance Test (UAT) ili korisničko testiranje – predstavlja posljednju fazu u procesu testiranja softvera. Tokom ovog testiranja stvarni korisnici testiraju softver kako bi bili sigurni da može da izdrži zadatke zadate u realnim scenarijima i u skladu sa specifikacijama.\nKorisničko testiranje trebalo bi izvršiti tijekom razvoja svakog projekta, odnosno proizvoda. Razlog tome je što čak ni najbolji dizajneri ne mogu pretpostaviti svaku radnju koju će korisnik izvršiti, dizajneri imaju ideje koje se temelje na najboljoj praksi te iskustvu, a proces testiranja omogućuje potvrdu tih ideja. Korisničko testiranje je izrazito bitno, a glavni razlog je smanjenje rizika gdje u skoro svakom pogledu poboljšava proces razvoja.


11.10.2018. |13.13 >14.35 |\nleoni kraljevo Aleksandar Vučić\nTeodorović: Radikalizovati protest akcijama građanske neposlušnosti i štrajkom 12:21 h\nDSS postavio spomenik "Aleksandar Vučić - poslednja NATO raketa" 12:13 h\nDSS postavio spomenik "Aleksandar Vučić - poslednja NATO raketa"\nŠešelj zapalio zastave EU i NATO na skupu radikala u centru Beograda\n12:18 h Vesti\nBakić: Vlast i opozicija u Srbiji - dva tela iste oligarhije\nNizom manifestacija obeleženo 20 godina od početka NATO bombardovanja\n19:07 h Info\nPredstavnici CHF Srbija četiri dana i noći ispred suda u Nemanjinoj 18:28 h\nČadež: Investitori iz UAE žele da ulažu u visokotehnološke srpske firme 15:05 h\n15:05 h | Biznis\n22.03.2019. | Biznis\nEU usvojila smernice za uravnoteženu ekonomsku saradnju sa Kinom 22.03.2019.\nKoncesija za "Teslu" evropska transakcija godine u kategoriji aerodroma 22.03.2019.\nArsić: Plate i penzije ne bi trebalo povećavati, privredni rast slabi 22.03.2019.\nPrihvaćena ponuda kompanije iz Dubaija od 7,99 miliona evra za Luku Novi Sad 22.03.2019.\nSvetska banka: Broj zaposlenih u Srbiji porastao, plate ostaju daleko od proseka 22.03.2019.


Stari Grad – MAMIN SVET\nHome Tags Posts tagged with "Stari Grad"\nBebisiterke, agencija „Gatos“\nAgencija „Gatos“ nudi usluge bebisiterki, i profesionalnu uslugu stalnog i povremenog čuvanja dece.\nŠkolica je namenjena uzrastu od četiri do 14 godina, i ima i specijalizovane multikultualne programe, engleski jezik kroz dramu, kao i školu jezika u prirodi. Kente, studio za jezik…\nby Angelina Radulović 11. juna 2012.\nBiblioteka Grada Beograda ima dva posebna dečija odeljenja: Dečiju biblioteku „Čika Jova Zmaj“ u Hilandarskoj 7 i Dečiju biblioteku „Neven“ u Domu sindikata, na prvom spratu. Dečija odeljenja imaju fondove:…\nby Angelina Radulović 2. juna 2012.\nOva agencija pruža usluge stalnog i povremenog čuvanja dece svih uzrasta u vašem domu, u bilo koje doba dana ili noći, kao i obavljanje lakših kućnih poslova u domaćinstvu, ako…\nby Angelina Radulović 21. maja 2012.\nNajmlađi posetioci Doma zdravlja “Stari grad” u Beogradu od sada će imati drugačije iskustvo odlaska kod lekara, jer je čekaonica ispred ordinacija na dečjem odeljenju pretvorena u mini bioskop. Velike…


Sudijska komisija odgovorila direktoru Crvene zvezde Terzićuu – Sport ONLINE\nSudijska komisija odgovorila direktoru Crvene zvezde Terzićuu\n02/03/2017 Radio Sport Domaći fudbal 0\nSudijska komisija Fudbalskog saveza Srbije poručila je da je generalni direktor Crvene zvezde Zvezdan Terzić komentarisanjem izbora sudije za 153. večiti derbi izvršio pritisak, ali da to više ne može da prođe.\nSudijska komisija odgovorila Terziću\nTerzić je reagovao nakon odluke da glavni sudija ne bude Milorad Mažić nego Majo Vujović, rekavši da „sudija ne može da se uči na derbiju“.\n„Sudijska komisija FSS, na čijem čelu se nalazi Đorđe Žutić, ni jednog trenutka nije, kako to Zvezdan Terzić ističe i svesno obmanjuje javnost, promenila arbitra za predstojeći večiti derbi! Ne ulazeći u medijske napise i „pouzdane izvore“ koji su Terzića naterali da sebe stavi u ulogu osobe koja će mimo svih propisa, pravila i moralnih normi, hteti da bira sebi arbitre, Sudijska komisija FSS, kao odgovorno telo koje delegira arbitre, nije se nikada bavila spekulacijama“, ističe se u saopštenju koje je dostavljeno Tanjugu.\nKako se navodi, Terzić, koji je poznat po „komunikaciji“ sa sudijama, upadima u svlačionice i pretnjama istim, ne mora da brine za sudijsku scenu Srbije koja ima potpunu autonomiju u okviru Fudbalskog saveza Srbije.\n„Ako je navikao, u vreme njegovog predsednikovanja FSS, da bira i delegira sudije, skida i postavlja po svojoj volji, sada to nije slučaj. A kada neki srpski klub, po Zvezdanu Terziću, dostigne nivo da bude stalni učesnik Lige šampiona, onda će i „saveti“ doktora fudbala Sudijskoj organizaciji i FSS, imati neku težinu. Do tada oni su samo predmet manipulacije i obmane koji za cilj imaju mogući alibi“, zaključuju iz Sudijske komisije.\nJunak Šapekoensea: Hoću da igram na paraolimpijskim igrama\nCrveno beli ostvarili novu pobedu u Evroligi u 24. kolu


Čaj od lista belog jasena – Institut "Dr Josif Pančić"\nMoć bilja Početna » Prodavnica – Moć Bilja » Jednokomponentni čajevi » Čaj od lista belog jasena\nČaj od lista belog jasena\nŠifra proizvoda: 601351 Kategorije: Jednokomponentni čajevi, Samo u našim apotekama\nČAJ OD LISTA BELOG JASENA – Moć bilja\nList belog jasena (Fraxini excelsioris folium)\nOsobine: List belog jasena sadrži benzohinone, kumarine, glukozide, tanine i flavonoide.\nAktivni sastojci LISTA BELOG JASENA pokazuju protivupalno, analgetično i diuretično dejstvo.\nUpotreba ČAJA OD LISTA BELOG JASENA preporučuje se : kod reumatskih bolova, upala zglobova, gihta, kao i za preznojavanje kod povišene telesne temperature. U narodnoj medicini preporučuje se kao laksativ i diuretik pa se koristi i kao pomoćno sredstvo tokom kura za mršavljenje.\nOgraničenja u upotrebi : Usled nedostatka podataka o bezbednosti, upotreba Čaja od lista belog jasena se ne preporučuje tokom trudnoće i dojenja kao ni deci mlađoj od 12 godina.\nNeželjeni efekti i/ili interakcije sa lekovima : aktivni sastojci lista belog jasena mogu uticati na metabolizam određenih lekova, stoga preporučujemo da se o upotrebi ovog čaja uz redovnu medikamentoznu terapiju, posavetujete sa lekarem ili farmaceutom.\nNačin pripreme i upotrebe čaja: Jednu supenu kašiku usitnjenog lista belog jasena preliti sa 200 ml ključale vode. Sud poklopiti i ostaviti da stoji 5 do 10 min, a zatim čaj procediti. Piti 3 do 4 šolje čaja dnevno pre jela.\nprevious post: Čaj od lista matičnjaka\nnext post: Čaj od lista sremuša


Miodrag C. star 70 godina preminuo je od zadobijenih povreda u saobraćajnoj nesreći u ataru sela Pakleštica, kod Pirota.\nOn je na loklanom putu vozio automobil marke "Tojota".\nU jednom trenutku vozilo je iznenada sletelo sa puta i prevrnulo se.\nMiodrag je zadobio teške povrede, prevezen je u bolnicu u Pirotu gde je preminuo.


sdcafe | Veslači se pripremaju za narednu sezonu Veslači se pripremaju za narednu sezonu\nU Veslačkom klubu “Smederevo” uveliko traju pripreme za narednu sezonu. U želji da se ostvare još bolji rezultati, u saradnji sa Veslačkim savezom Srbije odrađeni su savezni testovi po klubovima. Seniori VK Smederevo Aleksandar Filipović i povratnik u veslanje Veselin Savić odlično su uradili kontrolni test.\nRezultati najavljuju dobra ostvarenja u predolimpijskoj godini kada se ostvaruju norme za odlazak na OI 2020. godine.\nPrvoplasirani senior B na testu je naš Marko Torbica, isti plasman zabeležio je u konkurenciji juniora Miroslav Jovanović, odličan rezultat na testu takođe u kategoriji juniora postigao je i Andrija Jevtić.\nZahvaljujući ovim rezultatima, ali i rezultatima u 2018. godini, na pripreme reprezentacije, koje će se održati u mesecima januar, februar i mart u trajanju od po 15 dana, na lokacijama Crna Gora, Turska i Grčka, pozvani su iz Smedereva: Aleksandar Filipović, Veselin Savić, Marko Torbica, Miroslav Jovanović, Andrija Jevtić i Nikola Soldatović.


Priznanje za film banjalučkog reditelja Priznanje za film banjalučkog reditelja\nObjavljeno: 17. 10. 2018 u 15:58h\nDokumentarni film “Čarobnjak iz Mutnja” banjalučkog autora Branka Lazića dobio je specijalno priznanje za doprinos filmskoj umjetnosti na nedavno završenom 27. Međunarodnom festivalu etnološkog filma u Beogradu.\nFilm “Čarobnjak iz Mutnja” govori o 33-godišnjem Ivi Caru sa planine Rudnik u Srbiji, koji je prije deset godina podigao kredit i na brdu iznad Ibarske magistrale napravio natpis “Srpski Holywood”. Kredit je dvije godine vraćao od plate koju zarađuje radeći kao noćni čuvar u flotaciji “Rudnik”.\nGodinu dana kasnije na strmini kod natpisa “Srpski Holywood”, Ivo je napravio i “Adrenalin ljuljašku”kako bi odrasli, kako kaže, u trenucima dok se ljuljaju mogli da se vrate u djetinjstvo.\n“Čarobnjak iz Mutnja” je poslije premijere na Beldoksu prikazan i nagrađivan na festivalima u Slovačkoj i Crnoj Gori, a upravo ovih dana učestvuje u zvaničnoj selekciji Tuzla film festivala. Krajem oktobra film će biti predstavljen na najvećem festivalu dokumentarnog filma u jugoistočnoj Evropi Јihlava u Češkoj, u sklopu Ist silver marketa.


Ovog proleća probudite dete u sebi | City Magazine\nOvog proleća probudite dete u sebi\nAUTOR: Marija Arsić Milosavljević 18 May, 2021\nDolaskom lepih sunčanih dana budi se priroda, ali i naša energija i radost življenja. Uz sunce sve je lepše i lakše, pa ne čudi što se upravo u prolećnim mesecima osećamo tako razigrano i poletno – baš kao deca koja umeju najiskrenije da se raduju i nesputano uživaju u upoznavanju sveta oko sebe. Nakon izazovne godine za nama, nakon koje ponovo upoznajemo i sebe, ali i svet u kome živimo, čini se da smo se svi uželeli igre, zabave, bezbrižnosti i opuštenosti, što se i te kako odražava i na odeću koju nosimo.\nImajući u vidu date okolnosti, mnogi modni dizajneri ove sezone prepoznali su važnost jarkih boja, veselih printova i lepršavih krojeva koji popravljaju raspoloženje i podižu moral, pa su brojne kolekcije za aktuelnu sezonu odraz upravo takve modne, ali i životne filozofije. Među njima je i najnovija kolekcija za proleće/leto 2021 poznatog španskog brenda Desigual koja je inspirisana ljubavlju prema sebi i drugima, ali i zabavom i omiljenim Dizni junacima koji nas uvek vraćaju u detinjstvo i bude u nama najlepša osećanja i uspomene.\nTako modele iz aktuelne kolekcije odlikuju veseli cvetni printovi, upečatljiv kolorit, asimetrični krojevi i naizgled nespojivi uzorci koji čine da se osećamo lagano, lepršavo i nesputano. Kao takvi, oni su idealni za sve nezaboravne, rasterećene trenutke uživanja, bilo u nekoj gradskoj avanturi, u prirodi ili pored mora… Od majica i haljina, preko kombinezona i kupaćih kostima, pa sve do maštovitih modnih detalja kao što su torbe, novčanici i obuća, najnovija Desigual kolekcija odiše vedrinom i veselom letnjom atmosferom, te će nesumnjivo izazvati osmeh i radost gde god da se u njoj pojavite.\nZato smo za vas izdvojili četiri ključna komada sezone, koji garantuju dobru zabavu i raspoloženje, a koji svojim svedenim dizajnom i šarmom priliče svakoj dami. Tri, dva, jedan – prelistavanje kreće sad!\nHaljine su, pored majica, možda i najčešći komad u letnjem garderoberu svake dame od stila. Desigual ove sezone nudi široku paletu modela, pa ćete među njima sigurno pronaći svoj savršen primerak. Crna varijanta sa Miki Mausom idealan je izbor za radoznale tinejdžerke nemirnog duha, dok je cvetni model nešto svedeniji i ženstveniji, pa ga mogu nositi dame svih generacija. Dodajte neki zanimljiv komad nakita, udobnu obuću i omiljenu torbu, i spremne ste za izlazak. Neka zabava počne!\nMidi cvetna haljina, Mickey Mouse crna haljina\nKao što smo rekli, najuniverzalniji letnji komad svakako je majica, ali ove sezone izađite iz zone komfora, te umesto basic varijante, izaberite neki nesvakidašnji model upečatljivog printa. Bilo da je u pitanju štampana poruka ili zanimljiva aplikacija vedrih letnjih tonova, ovakav komad privući će pažnju, a vas pretvoriti u zvezdu street style-a!\nCvetna ženska majica, Ženska majica sa printom\nKako tokom leta često boravimo van kuće, važno je da uz sebe imamo i adekvatnu torbu u kojoj čemo poneti sve ono što nam je neophodno, bilo da su u pitanju duge šetnje po gradu, vikendi na selu ili koktel zabave dugih letnjih večeri… Koja god da je namena u pitanju, Desigual ima rešenje – od malih damskih modela do onih komfornijih, jarkih boja i upečatljivih ispisa, torbe iz aktuelne kolekcije su ne samo praktične, već i vrlo efektne, pa će vrlo uspešno zaokružiti svako vaše letnje izdanje.\nŽenska torba sa kaišem, 3 u 1 ženska torba\nProleće i leto ne bi bili to što jesu bez patika, koje su u poslednje vreme postale mnogo više od udobnog para obuće. Iako je udobnost i dalje imperativ, patike su danas daleko maštovitije nego ranije, jer pričaju priču za sebe i daju karakter svakom ličnom stilu. U tonu u kom smo i počeli, završavamo ovo modno prelistavanje šaljivim porukama koje nam mašu sa belih kožnih Desigual patika koje pozivaju na radost i uživanje u životu ovde i sada! Uostalom, malo zabave nikada nije naodmet, zar ne?\nŽenske patike sa printom, Mickey Mouse ženske patike\nNova Desigual kolekcija dostupna je na webshop-u fashionandfriends.com, kao i u multibrend prodavnicama Fashion&Friends u Beogradu, Novom Sadu, Nišu i Kragujevcu.\nNaslovna fotografija: Desigual\n#Desigual #kolekcija proleće/leto 2021 #Mickey Mouse #modna inspiracija #radost #zabava


Kineska kompanija AVIC nudi finansiranje i gradnju HE Buk Bijela i 4 MHE\nSlika: Sastanak ministra Đokića sa kineskom delegacijom (Ministarstvo energetike i rudarstva)\nMinistar energetike i rudarstva Petar Đokić, kako je saopštilo Ministarstvo, sastao se sa potencijalnim partnerima iz Kine, predstavnicima kineske kompanije AVIC. Na sastanku je istaknuto da je Republika Srpska kineskim investitorima interesantna zbog energetskih potencijala i bogatstva zelene energije što, kako je rečeno, stranci vide kao posebno profitabilan potencijal.\nĐokić je podsetio da je koncept izgradnje hidroelektrana Buk Bijela, Foča i Paunci u sistemu Gornja Drina promenjen, uključivanjem Srbije, sa kojom će RS zajedno graditi ove kapitalne objekte.\nKineska firma nudi finansiranje i izvođenje radova bez ulaska u vlasništvo\n„Kinezi su zainteresovani da obezbede finansiranje i da budu izvođači, to je model koji su ponudili. Oni nisu zainteresovani, niti mi imamo interes da ulaze u kapital, već da nam budu partneri u izvođenju i finansiranju“, objasnio je Đokić.\nOn je istakao da se na projektu Buk Bijela radilo veoma dugo i da je u velikoj meri pripremljen.\n„Osnovna infrastruktura je pripremljena, to su pristupni putevi, objekti za smeštaj radnika, voda, električna energija, a u blizini objekata se nalazi razvijena visokonaponska mreža, koja može da preuzme energiju koja će se tu proizvoditi“, rekao je Đokić.\nOn je naveo da je ova kompanija zainteresovana i za gradnju tri MHE na reci Bistrici i jedne na reci Janjini, koje bi zajedno imale instalisanu snagu 45 MW. Reč je o projektima koje razvija Elektroprivreda Republike Srpske (ERS).\nVlada Republike Srpske nedavno je dobila saglasnost Skupštine Republike Srpske da izda garancije za kreditno zaduženje ERS-a u vrednosti od 600 miliona konvertibilnih maraka (307 miliona evra) za gradnju novih elektrana, među kojima su HE Buk Bijela i HE Janjina.\nMinistar energetike i rudarstva Petar Đokić u intervjuu za Balkan Green Energy News je izjavio da će gradnja HE Buk Bijela biti realizovana po modelu „ključ u ruke“.\nTagovi: Buk Bijela, Elektroprivreda Republike Srpske, HE Foča, HE Paunci, hidroelektrana, hidroelektrane, MHE, Petar Đokić\nPočetna » Vesti » Električna energija » Kineska kompanija AVIC nudi finansiranje i gradnju HE Buk Bijela i 4 MHE


IKB na susretu sa gradonačelnikom Berlina | IKB-Berlin e.V.\nIKB na susretu sa gradonačelnikom Berlina\nU ponedjeljak, 08. juna 2015. godine, predstavnici IKB-a su učestvovali na Građanskoj platformi (njem. Bürgerplattform) koja se već nekoliko godina priređuje sa gradonačelnikom Berlina.\nOva platforma predstavlja mrežu nevladinih vjerskih i kulturoloških udruženja kako bi zajedno nastupali prema vlastima i artikulisali svoje zahtjeve. Takav način djelovanja se već uspješno sprovodi u SAD-u i Velikoj Britaniji, tako da je i u Berlinu uspostavljen institut DICO (Deutsches Institut für Community Organizing) pri Katoličkoj višoj školi za socijalna zanimanja.\nTrenutno u Berlinu postoje tri Građanske platforme: Neukölln, Moabit i Berlin-Südost. U prve dvije ima nekoliko džamija, tako da su tematizirane i mnoge teme relevantne za muslimane kao što su pitanja mezarja i pravnog priznanja.\nOvako udruženi građani čine veoma uspješnu inicijativu koja efikasno umrežuje i afirmiše sama udruženja u lokalnom okružju ali i politički relvantnom državnom sistemu.\nTrenutni gradonačelnik Berlina, gosp. Michael Müller, upoznao se sa Platformama uvidjevši njihovu snagu što je za njega, nadamo se, postalo relevantno, te je iskazao spremnost za susret sa njima najmanje jednom godišnje. Na taj način nevladin blok nastupa zajednički i ciljano te svoje zahtjeve usmjerava naspram politike čime jasno biva prepoznat.


Modernizacija gasovoda: Ukrajina traži milijarde | TEME | DW | 23.03.2009\nModernizacija gasovoda: Ukrajina traži milijarde\nSistem gasovoda koji prolazi kroz Ukrajinu najduži je na svijetu. Cijevi, postavljene prije 40 godina, duge su 13.500 km. One koje su zarđale predstavljaju veliku opasnost i moraju se zamijeniti novim.\nNeophodna modernizacija gasovodnih cijevi\nModernizacija gasovoda važna je i zbog toga što se usljed zastarjelih cijevi, na svom putu do potrošača, gas gubi. To međutim košta. Stoga su se danas (23.03.) u Briselu susreli predstavnici Evropske Komisije, banaka i 60 energetskih kompanija, uglavnom iz zemalja članica EU kako bi utvrdili koliko je novca potrebno za modernizaciju gasovodnih cijevi koje prolaze kroz Ukrajinu.\nUkrajinska premijerka Julija Timošenko zatražila je u ponedljak (23.03.) na konferenciji u Briselu 5 milijardi i 500 miliona evra za modernizaciju gasovoda.\nUkrajinska premijerka Julija Timošenko zatražila je u ponedljak (23.03.) na konferenciji u Briselu 5 milijardi i 500 miliona evra za modernizaciju sistema gasovoda koji prolazi kroz Ukrajinu. Uz pomoć međunarodnih investitora kapaciteti gasovoda bi se mogli povećati, što bi dovelo do snabdijevanja Evrope većom količinom gasa iz Rusije, izjavila je ukrajinska premijerka. No, prije nego što krene diskusija o budućim investicijama, Ukrajina mora otvoreno položiti karte na sto. To znači da ova zemlja mora izložiti planove o reformi svog energetskog tržišta i modernizaciji sistema za tranzit gasa. Jer, investitori žele da znaju da li će se njihov budući angažman u Ukrajini isplatiti. Predsjednik Evropske komisije Žoze Manuel Barozo (Jose Manuel Barroso): "To je vrlo važno. Samo na taj način se može vratiti povjerenje u energetski sektor Ukrajine."\nKada je u pitanju modernizacija gasovoda, moraju se hitno zamijeniti zarđale cijevi, ali ne samo to. Potrebno je sagraditi dodatne mjerne i pumpne stanice, kako bi se bolje kontrolisao pritisak i volumen gasa u cijevima. Potencijalni investitori danas se neće obavezivati na bilo kakve projekte modernizacije, u kojima žele da učestvuju. U Briselu se naglašava da to nije nikakva donatorska konferencija i da se najprije moraju ispuniti politički preduslovi. To što su se na današnjoj konferenciji pojavili predsjednik i premijerka Ukrajine, pokazuje, kaže Žoze Manuel Baroso (Jose Manuel Barroso): „Jasno pokazuje da se Ukrajina osjeća obaveznom da Evropskoj uniji pruži garancije za buduće pouzdane isporuke gasa."\nEvropska Unija ima temeljni interes da sistem za tranzit gasa u Ukrajini dovede na najmoderniji tehnološki nivo. 80 odsto gasa koji se iz Rusije isporučuje u Evropu prolazi kroz cijevi koje se nalaze na teritoriji Ukrajine. Zavisnost od Ukrajina je velika i ova zemlja je izrazito važna za energetski sektor cijele Evropske unije.


Hrvati se posvađali pred EURO! Skandal u reprezentaciji: Igrač odbrusio selektoru - "Seoske babe znaju šta igram!" | Sport | Fudbal\n4. August, 09:11\n05.06.2021. / 16:51\nHrvati se posvađali pred EURO! Skandal u reprezentaciji: Igrač odbrusio selektoru - "Seoske babe znaju šta igram!"\nStrahinja oduševo - direktno u polufinale: Srpski kajak ima budućnost sa...\nŽoc pravi moćan Partizan - Hoće još dva pojačanja: Jedan napušta NBA, a ...\nSonja gutala knedle, oči pune suza poslije pobjede: Mislim da u Tokiju n...\nMa, sve vrištimo od sreće! Ana Dabović razvukla osmijeh: Nadam se da nis...


Nova godina se slavila i prije četiri milenijuma - Vijesti.me\nNova godina se slavila i prije četiri milenijuma\nPrvog dana marta ulazak u novu godinu obilježavali su Rimljani, a njihov tadašnji kalendar je imao svega 10 mjeseci\nAntropolozi vjeruju da se prelazak iz stare u novu kalendarsku godinu, iako za to ne postoje čvrsti dokazi, slavi već četiri hiljade godina, a 1. januar nije oduvek bio ulaznica u sljedeću godinu, već se ona u raznim kulturama obilježavala od decembra do maja.\nSmatra se da su prije četiri milenijuma Novu godinu slavili Vavilonci, a najranije zabilježena proslava "najluđe noći" dogodila se u Mesopotamiji prije oko dve hiljade godina i obilježavala se sredinom maja.\nDan koji se nalazi na prelazu iz stare u Novu godinu slavili su i Egipćani, Feničani i Persijanci, stari Grci.\nPrvog dana marta ulazak u novu godinu obilježavali su Rimljani, a njihov tadašnji kalendar je imao svega 10 mjeseci.\nZanimljivo je da mjesec januar, kada danas obilježavamo ulazak u narednu godinu nije postojao do 700. godine prije nove ere, kada je drugi rimski kralj Numa Pompilije dodao prva dva mjeseca kalendara koji danas postoji, a prvi dan januara proslavlja se od 153. godine prije nove ere.\nU srednjovjekovnoj Evropi Nova godina se nije slavila, jer se obilježavanje iste smatralo paganskom i antihrišćanskom pojavom.\nMijenjao se datum\nNi u samoj Evropi "najluđa noć" nije se uvek proslavljala prvog dana januara, već se Nova godina obilježavala i 25. decembra i 25. marta.\nPrvi januar i proslava Nove godine na velika vrata vraća se tek 1582. godine i to u Gregorijanskom kalendaru, koji su katoličke zemlje prihvatile gotovo odmah, a protestantske su to činile postepeno.\nInteresantno je da su Britanci "novi", reformisani kalendar počeli da koriste tek 170 godina kasnije, tačnije 1752. godine, a do tada su Novu godinu dočekivali u martu.\nI danas predstavnici pojedinih vjera i naroda Nove godine slave prema svojim kalendarima, odnosno običajima.\nMuslimani širom svijeta obilježavaju Hidžretsku novu godinu koja označava preseljenje poslanika Muhameda iz Meke u Medinu i koja se obilježava vjerskim manifestacijama u džamijama, učenjem Kurana, ilahijama i predavanjima. Islamski svijet se u ovome trenutku nalazi u 1433. godini.\nKinezi tek 23. januara\nMuslimanski lunarni kalendar ima Mjesečevu godinu koja traje 354 dana, osam sati i 48 minuta i za šest minuta je kraći od astronomske lunarne godine koja je od solarne kraća za 11 dana i zato Hidžretska Nova godina uvijek "pada" 11 dana ranije u odnosu na prethodnu.\nNulti datum Hidžre je 16. jul 622. godine sa daljim nizom lunarnih godina, pa se ne uklapa ni u Julijanski ni u Gregorijanski kalendar.\nI Jevreji, koji se rukovode lunarnim kalendarom, Novu godinu - Roš hašanu - slave prvog i drugog dana mjeseca Tišri.\nU Evropi nijedna Nova godina ne može da prođe bez vatrometa, muzike, razmjene poklona, ali ni ukrašavanja jelke.\nTako je za njih 5772. godina počela 29. i 30. septembra, dok će 5773. godina od postanka svijeta početi 17. i 18. septembra 2012. godine.\nZa Jevreje je Nova godina duhovni praznik koji se provodi u molitvi i pokajanju jer se, prema vjerovanju, tog dana na nebu donosi presuda za sva djela koja su rađena.\nKinezi će u Novu godinu ući 23. januara 2012. godine kada počinje godina Zmaja.\nPočetak Nove godine označava početak proljećnog festivala koji traje 15 dana.\nSmatra se da su prvi sa kićenjem ovog drveta počeli Njemci u 16. vijeku, a, po predanju, tu tradiciju započeo je vjerski reformator Martin Luter.\nLuter je okitio jelku\nPrema legendi, Luter je šetajući kroz šumu punu jelki kroz njihove grane ugledao hiljade zvezdi koje se pomaljaju, te mu je "sinulo" da bi jednu mogao da odnese kući i da je ukrasi.\nJelku je ukrasio malim svećama koje je postavljao na njene grane. Tek dva vijeka kasnije ukrašavanje ovog drveta postaje popularno i u Evropi i Americi.\nPovodom ispraćaja stare godine u mnogim zemljama godinama se organizuju tradicionalne novogodišnje parade sa mnogo buke, muzike i veselja.\nI ova tradicija ima drevno antropološko poreklo, i potiče od običaja drevnih naroda koji su vjerovali da je stvaranjem velike buke moguće odagnati zle demone.\nKucanje časama, zvonjava zvona, udaranje u bubnjeve, oglašavanje sirene, samo su neki savremeni metodi da se zli duhovi ne prenesu u narednu godinu, kada po pravilu, mnogi donose novogodišnje odluke da će sve loše stvari iz predhodne ispraviti.\nIpak, odluke tipa - od sljedeće godine ostavljam cigarete, sigurno ću završiti fakultet, naći novi posao, naći novu ljubav... vode porijeklo iz perioda Vavilonaca, kada je bilo dobro prije nastupanja nove godine vratiti pozajmljena oruđa za rad.


Lokalno vreme Talin\nDrugi Hrišćani 2,2%\n318 m, Suur Munamagi\n1. Letonija 333 km\n2. Rusija 324 km\nDan nezavisnosti, 24. februar\nU borbama za nezavisnot od Ruskog carstva u periodu od 1917. do 1920. godine najznačajniji dan je bio 24. februara 1918.godine, kada je Estonija proglasila državnost, koja se i danas obeležava kao nacionalni praznik.\nDržavna zastava Estonije je trobojka sa tri jednake horizontalne trake plave, crne i bele boje. Na estonskom, zastava se kolokvijalno naziva ‘’sinimustvalge’’ (doslovno ‘’plavo-crno-belo’’), po bojama zastave estonska zastava je bila zabranjena do perestrojke, kasnih 1980-ih, kada se 24. februara 1989. plavo-crno-bela zastava ponovo zavijorila sa Pik Herman tornja u Talinu. Zvanično je ponovo proglašena za državnu zastavu 7. avgusta 1990. godine, malo više od godine dana pre nego što je Estonija postala potpuno nezavisna. Plava boja predstavlja nebo, jezera i more Estonije, i simboliše vernost nacionalističkim idejama. Crna boja je boja tla domovine i nacionalnog grba, a bela boja predstavlja težnju naroda ka sreći i svetlu.\nBA Baltička Skupština\nViza nije potrebna za boravak do devedeset dana u periodu od šest meseci*. Za nosioca putnog lista u tranzitu nije neophodna je viza. *bezvizni režim se ne odnosi na nosioce pasoša Republike Srbije koje je izdalo MUP RS - Koordinaciona uprava\nEstonija je generalno bezbedna zemlja, sa relativno niskom stopom kriminaliteta.\nMreža ustanova javnog zdravstva u Estoniji je razvijena i kvalitetna i u skladu sa evropskim standardima. Savetuje se pribavljanje polise putnog zdravstvenog osiguranja.\nPriznaje se vozačka dozvola Republike Srbije na novom obrascu prilikom tranzita ili privremenog boravka u Estoniji. U slučaju stalnog boravka, dozvola važi godinu dana od datuma odobrenja stalnog boravka.\nRezultati pretrage za kriterijum: država=Estonija\nNa nerezidencijalnoj osnovi Estoniju pokriva ambasada Republike Srbije u Finskoj.\nAmbasada države Estonija u Srbiji\nAdresa: Ne postoji ambasada Estonije u Republici Srbiji.


U ime oko 12 posto populacije osoba s invaliditetom i u prosjeku najmanje dva člana obitelji s kojima žive, obraćamo vam se sa zamolbom da u kreiranjima proračuna za 2014. godinu uvrstite stavke kojima se poštuju odrednice UN-ove Konvencije o pravima osoba s invaliditetom", ističe u svom apelu SOIH, krovna organizacija 14 nacionalnih saveza osoba svih vrsta invaliditeta\nPovodom Međunarodnog dana osoba s invaliditetom Zajednica saveza osoba s invaliditetom Hrvatske - SOIH i i Hrvatski savez slijepih pozvali su lokalne čelnike da dodijele primjerena sredstva udrugama koje pružaju socijalne usluge najranjivijim skupinama društva, poput osoba s invaliditetom.\nU ime oko 12 posto populacije osoba s invaliditetom i u prosjeku najmanje dva člana obitelji s kojima žive, obraćamo vam se sa zamolbom da u kreiranjima proračuna za 2014. godinu uvrstite stavke kojima se poštuju odrednice UN-ove Konvencije o pravima osoba s invaliditetom, ističu u svom apelu SOIH, kao krovna organizacija 14 nacionalnih saveza osoba svih vrsta invaliditeta, i Hrvatski savez slijepih koji okupljaju preko 250 udruga diljem zemlje.\nUoči Međunarodnog dana osoba s invaliditetom koji se obilježava pod UN-ovim sloganom "Uklonimo barijere, otvorimo vrata: za društvo koje će uključivati sve", pozivaju i na uklanjanje fizičkih, socijalnih i ekonomskih barijera, ali i uklanjanje predrasuda. Osobama s invaliditetom mora se osigurati jednak pristup osnovnim resursima, kao što su obrazovanje, zapošljavanje, zdravstvena skrb, socijalna i pravna zaštita. Invaliditet mora postati vidljiv u svim gradskim i županijskim planovima i strategijama što je u skladu s odredbama UN-ove Konvencije, poručuju SOIH i Savez slijepih.


SuperNatural Festival - Supernatural\nRegion se okuplja na Supernatural festivalu\n05.06.07. avgust, Bosanska dolina piramida\nPotvrdjeni prvi izvodjači.\nFestival Supernatural, koji se od 2007. održava u Beogradu, i proslavlja dan Majke Zemlje, ove godine biće organizovan u Arheološko-turističkom parku ‘Ravne 2’ u Visokom 5.-7. avgusta 2022.\nPokrovitelj festivala, Fondacija Arheološki Park, Bosanska Piramida Sunca i Supernatural, udružili su se da zajedno promovišu vrednosti koje ih spajaju, a pre svega ljubav prema prirodi. Partneri festivala su Smilje i Bosilje i PJ Phototherapy.\nBoravkom u Visokom, u Bosni i Hercegovini, Supernatural festival dobija regionalni karakter, i u predivnom parku Ravne 2, okupiće izvodjače i organizacije iz Bosne i Hercegovine, Hrvatske, i Srbije.\nPotvrdjeni su i prvi izvodjači na festivalu. Na glavnoj bini, nastupiće Sarajevski bend Divanhana, Ines Tričković Jazz Trio iz Dubrovnika, i Beogradski bend Naked.\nUz sjajan muzički repertoar, na festivalu će biti organizovan i bogat ekološki program. Park Ravne 2 biće mesto susreta pravih ljubitlja prirode; pčelarskih organizacija, izvidjača, proizvodjača organskih i autohtonuh proizvoda.. i obuhvataće radionice o biodiverzitetu, lekovitom i medonosnom bilju, zdravoj ishrani.. Posebni program bit će organizovan za najmlađe u sigurnom okruženju: škola u prirodi, upoznavanje s izviđačkim pokretom, potraga za blagom u magičnoj šumi...\nTokom festivala posetioci će imati priliku da učestvuju u sesijema yoge, meditacije u tunelima Ravne, Zelenoj kristalnoj piramidi i Orgonskoj komori, fototerapiji, i da posete arheološka i energetska nalazišta bosanskih piramida.\nSupernatural festival u Visokom je prilika za okupljanje regiona oko teme koja je od velike važnosti za sve nas; čist vazduh, čista voda, zdrava zemlja. ‘Probudimo’ ekološku svest, zdrav i aktivan koncept života u nama i oko nas. Idealna prilika je da to bude upravo na Supernatural festivalu, u predivnom prirodnom ambijentu Arheološko-turističkom parku ‘Ravne 2’ u Visokom 5.-7. avgusta 2022.\nULAZ U PARK ZA VREME FESTIVALA BITI ĆE BESPLATAN.\nOdređene radionice i predavanja bit će na zatvorenom prostoru kojem je moguće pristupiti samo sa karatama. www.piramidasunca.ba / www.supernatural.eco\nDivanhana je bosanskohercegovački sevdah bend koji izvodi tradicionalnu muziku u novim aranžmanima koji su nastali uz uticaj jazz, pop i klasične muzike 20. stoljeća. Namjera benda je njegovanje i prezentovanje ne samo urbane tradicionalne muzike Bosne i Hercegovine, već i tradicionalne muzike zemalja Balkana, sa pažljivim fokusom na sevdalinci. Bend je početkom 2009. godine osnovala grupa mladih studenata Muzičke Akademije u Sarajevu. Više o bendu: https://www.divanhana.ba/biografija/\nSastav Naked je osnovan u Beogradu, 2006. godine. Odmah je privukao pažnju lokalne publike i izdvojio se na muzičkoj sceni Srbije zahvaljujući slojevitom i energičnom muzičkom izrazu, prijemčivim, istovremeno intrigantnim autorskim kompozicijama, te kompaktnom, uigranom svirkom. Dodatak pomenutom predstavljaju ubedljivi scenski nastupi i imidž članova grupe, koji bi se najjednostavnije mogao opisati kao „veoma kul”.\nViše o bendu na: https://nakedbandbelgrade.com\nInes Tričković Jazz trio\nRođena je 1982. godine u Dubrovniku, učila je glazbu i jazz slušajući Chet Baker, Milesa Davisa, Johna Coltranea, Toma Jobima, Ellu Fitzgerald i Billie Holiday, te pod povremenim mentorstvom profesora saxofona Antuna Simatovića. Bez dana glazbene škole, ova samouka pjevačica postala je jedna od najcjenjenijih jazz pjevačica u Hrvatskoj i inozemstvu. U svojoj karijeri do sada je nastupila na preko 3000 koncerata širom svijeta i surađivala je Jaarmom Saarijem, Ted Lo, Aaronom Goldbergom, Mikaelom Jacobssonom, Gilad Hekselmanom, Marcus Gilmoreom, Goranom Končarom, i mnogim drugima. Više o bendu: https://www.inestrickovic.com/\nSupernatural festival proslavlja Dan planete Zemlje i fuzija je svih naših aktivnosti. Osovan 2007 godine, festival je do danas postao najveći ekološki festival u Srbiji, koji okuplja 10,000 posetilaca, ekološke organizacije, eksperte, akademske institucije, proizvođače organskih i autentičnih sprskih proizvoda, umetnike, javne ličnosti. Supernatural festival je mesto gde se možete dobro zabaviti, slušati dobru muziku, ali i obrazovati na temu zaštite životne sredine. Supernatural festival promoviše životni stil u harmoniji sa Majkom Zemljom.\nOd 2007-2010 festival se organizuje na Hajdučkoj česmi na Košutnjaku, 2011 se seli u Botaničku Baštu. Od 2012 festival se dešava na Adi Huji i služi kao aktivistička platforma za sanaciju ekosistema Ade Huje.\nDonesi 3 limenke i 3 plastične flaše i uđi na festival besplatno. Karte za otpad bila je kampanja da motiviše posetioce da recikliraju. 90% posetilaca je recikliralo i sakupljeno je 2 tone reciklažnog otpada, koji smo zamenili za nove reciklažne kontejnere za park na Hajdučkoj Česmi.\nSupernatural festival 2012, “Come to the festival by bicycle and enter for free” motivated 20% of visitors to Supernatural festival to come by bicycle.\nRecikliraj svoju garderobu i uđi besplatno. U saradnji sa Crvenim Krstom Srbije sakupili smo 6 tona garderobe za jedan dan, što čini 50% godišnjih potreba Crvenog Krsta za ceo Beograd.


Promet Banjalučke berze 241.891 KM - Klix.ba\nBerza Promet Banjalučke berze 241.891 KM\nPromet Banjalučke berze 241.891 KM\n22.11.2012. u 15:29\nNa današnjem trgovanju na Banjalučkoj berzi ostvaren je promet od 241.891,84 KM, kroz 85 transakcija.\nNa službenom berzanskom tržištu lista B najveći promet je ostvaren akcijama Telekoma Srpske a.d. Banja Luka, a trgovalo se u iznosu od 1.556,82 KM, po prosječnoj cijeni od 1,62 KM, čime je ostvaren rast u odnosu na prošlo trgovanje za 1,25 posto.\nPromet obveznicama iznosio je 208.467,40 KM. Najviše se trgovalo obveznicama Republika Srpska - izmirenje ratne štete 3 u vrijednosti od 77.997,20 KM. Prosječna cijena ovih obveznica ostvarila je rast od 1,38 posto.\nOd akcija zatvorenih investicionih fondova najveći promet je ostvaren akcijama ZIF Zepter fonda a.d. Banja Luka, a trgovalo se u iznosu od 12.123,26 KM, po prosječnoj cijeni od 6,43 KM, što predstavlja rast cijene za 1,26 posto.\nAkcije dva fonda su ostvarile rast prosječne cijene, od čega su najveći rast imale akcije ZIF Euroinvestment fond a.d. Banja Luka (4,88 posto), i trgovalo se po prosječnoj cijeni od 8,60 KM.\nGubitnik dana među fondovima su akcije ZIF Jahorina Koin a.d. Pale (-9,46 posto), i trgovalo se po prosječnoj cijeni od 3,16 KM.\nOd hartija od vrijednosti na slobodnom berzanskom tržištu najveći promet je ostvaren akcijama preduzeća Vučjak a.d. Brod, a trgovalo se u iznosu od 2.494,46 KM, po prosječnoj cijeni od 0,203 KM, čime je ostvaren rast u odnosu na prošlo trgovanje za 12,78 posto.\nVrijednost BIRS indeksa se povećala za 0,52 posto i iznosi 837,40 poena, a vrijednost FIRS indeksa se smanjila za -0,21 posto i iznosi 1.766,69 poena.\nprije 9h 9m 73


U Astani počela treća runda pregovora o rešavanju sirijskog pitanja | TRT Srpski\nU Astani počela treć...\nU Astani počela treća runda pregovora o rešavanju sirijskog pitanja\nU glavnom gradu Kazahstana Astani započela je treća runda pregovora o Siriji. Akcenat pregovora, koji podstiču Turska, Rusija i Iran, je na učvršćivanju sporazuma o prekidu vatre.\n16.02.2017 ~ 20.09.2021\nU glavnom gradu Kazahstana Astani započela je treća runda pregovora o Siriji. Akcenat pregovora, koji podstiču Turska, Rusija i Iran, je na učvršćivanju sporazuma o prekidu vatre, javlja Anadolu Agency.\nNakon održanih predpregovora, delegacije režima sirijskog predsjednika Bashara al-Assada, opozicije, Turske, Rusije, Irana i SAD-a su počele glavni sastanak.\nNa otvaranju pregovora obratio se pomoćnik ministra vanjskih poslova Kazahstana Akilbek Kamaldinov. On je podsjetio da je tehnički dio sastanka, održan šestog februara, bio inicijalni.\n"Vjerujemo da će i ovaj sastanak uroditi plodom. Uvjereni smo da ćemo napraviti korak ka primjeni sporazuma o prekidu vatre te ka uspostavi mira u Siriji", istakao je Kamaldinov.\nOčekuje se da će nakon sastanka, čiji će akcenat biti na uspostavi primirja, biti održana konferencija za novinare.\nPrvi sastanci o pitanju Sirije u Astani su, na inicijativu Turske i Rusije, organizovani 23. i 24. januara. Turska, Rusija i Iran su pokrenuli inicijativu o osposobljavanju mehanizma za monitoring sporazuma o prekidu vatre u Siriji, koji je između predstavnika sirijskog režima i opozicije postignut 30. decembra.\nTagovi: #Astana , #Kazahstan


Putovanja i razvoj svesti – Latin Offroad\nPočetna » O čemu vi ljudi pričate » Blog » Putovanja i razvoj svesti\n2 komentara “Putovanja i razvoj svesti”\n2. maja 2019., 00:53\nFenomenalna spoznaja suštine života. Retko gde se uopste može pročitati ovako nešto.\n21. oktobra 2015., 16:14\nIzuzetno mi je drago da vidim nekog “našeg“ čoveka sa ovakvim životnim konceptom i avanturizmom… Pratim tvoj blog, od trenutka kad sam saznao za njega, ali evo tek sad ti se obraćam… Naime, već par godina dosta čitam o Južnoj Americi, naročito o predelu Amazonije i zapadne obale… U konsultaciji sa tobom bih već sad hteo da razradim jednu specifičnu turu, koja bi se odigrala tek krajem sledeće godine, jer kao što znaš, student iz Srbije iz porodice radničke klase, za jedan ovakav trip mora da dere bulju par godina, pa kapiram da ću za moje apetite uspeti da se skrpim do tada… 🙂\nJezero Sandoval ( Puerto Maldonado) Tokom ekspedicije dalo se zamjetiti😂😂 dosta zivotinja, ali od svih majmuna, vidri, papagaja, leprira insekata izabrao sam […]\n„Kad srce plače za onim što je izgubilo duša se raduje onome što je našla.“ Sufi Moram prijaviti da ovaj tekst […]\nHola! Odmah na početku poželeo bih dobrodošlicu svim drugaricama i drugovima, kao na sednici neke leve partije, na ovaj naš novi i […]\nPrevious post Emocionalna teretana\nNext post Imperio INKA – tajna drevne civilizacije


Izetbegović zatražio od Tužilaštva BiH i OHR-a sankcioniranje Milorada Dodika | Stranka Demokratske Akcije\nBakir Izetbegović, bošnjački član Predsjedništva Bosne i Hercegovine, obraća se javnosti u vezi posljednjih izjava Milorada Dodika, predsjednika RS-a, a u kojima je izrazio nacionalnu netrpeljivost spram povratnika Bošnjaka u Podrinje. Izetbegović govori i o prijetnjama ISIL-a imamima Islamske zajednice u BiH, kao i napadima određenih političkih struktura na Obavještajno-sigurnosnu agenciju BiH (OSA).\nIzetbegović je saopćio kako traži od svih domaćih i međunarodnih institucija, između ostalog, i od Vijeća za implementaciju mira (PIC), da poduzmu korake na sankcionisanju Dodikovog govora mržnje. Napomenuo je da je izostala reakcija Tužilaštva BiH na Dodikovu izjavu kako “Bošnjaci ponovo okupiraju Podrinje”, iako je za to bilo osnova, smatra Izetbegović.\nBošnjački član Predsjedništva BiH je rekao da je riječ o najopasnijoj izjavi nekog bh. zvaničnika od potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma do sada.\nIzetbegović je na konferenciji za medije, ali i u pismo koje je uputio domaćim i međunarodnim institucijama u našoj zemlji, obrazložio koja je to Dodikova sporna izjava:\n– Poznati su projekti raznih fondacija, prije svega islamskih koje su tražili i samo usmjeravali svoje pare kako bi se ovdje uz Drinu vratili nakon otadžbinskog rata muslimani i da bi ponovo okupirali Drinu na taj način…- sporni je dio Dodikove izjave.\nRadi se o najopasnijoj izjavi jednog visokorangiranog zvaničnikau Bosni i Hercegovini od potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma do danas, koja predstavlja direktan udar na Anex VII Dejtonskog mirovnog sporazuma, kao i na odredbe iz člana II Ustava BiH vezane za nediskriminaciju i izbjeglice i raseljena lica, toji u pismu koje je Izetbegović uputio, Tužilaštvu, OHR-u i PIC-u.\nU prijavi upućenoj Tužilaštvu, tačnije v. d. glavne tužiteljice Gordani Tadić, Izetbegović dalje navodi:\n– Iz navedene izjave Milorada Dodika nedvosmisleno proizilazi da on smatra da su Bošnjaci do 1992. godine bili okupatori na Drini, pa ih je valjda zbog toga trebalo protjerati iz njihovih vjekovnih domova i nad njima počiniti ratne zločine, zločine protiv čovječnosti i genocid, te da njihovo Dejtonskim mirovnim sporazumom i Ustavom Bosne i Hercegovine zagarantovano pravo na povratak predstavlja „ponovnu okupaciju“ tog dijela Bosne i Hercegovine koju treba spriječiti.\nOčekujem da Tužilaštvo Bosne i Hercegovine postupi u skladu s članom 35. Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine, te da me obavjestite o Vašoj odluci – navodi se u prijavi Tužilaštvu.


Fudbal i žene: Lea Kampos - Brazilka koja se borila protiv predrasuda i patrijarhata da bi postala fudbalska sutkinja - B92\nLea Kampos se borila protiv protivnika u brazilskom establišmentu da bi ostvarila san i utrla put drugima. Bilo je to u vreme kad je, kako ona kaže, "ženama bilo zabranjeno da šutiraju loptu“, ali se "nije pominjalo duvanje u pištaljku“.\nIzvor: BBC subota, 22.01.2022. | 11:34\nKampos veruje da je bila prva žena sudija u muškom fudbalu - ali postoje opreène tvrdnje/Museu do Futebol\nU Brazilu 1971. godine, veæina ljudi bi dobro razmislilo pre nego što bi prišlo generalu Emiliju Garastazuu Medièiju.\nTadašnji predsednik zemlje bio je zastrašujuæa pojava èija se brutalno represivna vojna vladavina zasnivala na sistemskom muèenju i ubijanju disidenata.\nAli Lea Kampos je rešila da ga poseti.\nKampos je verovala da Medièi može da joj pomogne u njenoj borbi protiv brazilskih sportskih vlasti - koje je predvodio svemoæni Žoao Avelanž, koji æe uskoro postati predsednik svetske fudbalske organizacije FIFA.\nÈetiri godine ranije, Kampos je položila ispit za fudbalskog sudiju.\nOna smatra da je prva žena na svetu koja je to uèinila - mada ima i drugih koje iznose istu tvrdnju.\nVreme je za žene - Francuskinja koje su se plašili Klop i Lampard\n"Pravda je spora, ali dostižna" - o sudiji Feliksu Brihu koji je naljutio Srbiju\nPostao fudbalski sudija da bi pobedio vlastiti ego\nU ono vreme, imala je jedan veæi problem; CBD, telo koje je predsedavalo svim sportovima u Brazilu, odbijao je da joj dozvoli da radi.\nOva južnoamerièka zemlja bila je jedna od mnogih u kojima je organizovani ženski fudbal bio zabranjen - Engleska je, na primer, bila još jedna.\nŠtaviše, zakon usvojen 1941. godine iskljuèivao je žene u Brazilu iz èitavog niza sportova.\nAvelanž, koji je predsedavao CBD-om od 1958. godine, verovao je da se ta zabrana odnosi i na fudbalsko suðenje.\nPrema reèima Lee Kampos, on je svoje stavove jasno stavljao do znanja.\n"Ženska tela nisu graðena za suðenje"\nTimska fotografija snimljena u Sao Paulu -Kampos je druga sa leve strane u gornjem redu/Museu do Futebol\n"Avelanž mi je prvo rekao da ženska tela nisu graðena za suðenje u muškim sportovima", kaže Kampos, danas 77-godišnjakinja, za BBC.\n"Kasnije je rekao da bi mi stvari kao što su menstruacija zagorèavale život.\n"Na kraju je insistirao da žene neæe biti fudbalske sutkinje sve dok je on na funkciji."\nNije to bilo prvi put da je Kampos morala da se bori za ulazak u sport koji voli.\nRoðena 1945. godine u Abaeteu, gradiæu u jugoistoènoj brazilskoj državi Minas Žerais, Kampos se zainteresovala za fudbal još kao dete i rado se seæa kako je šutirala improvizovanu krpenjaèu napravljenu od èarapa.\nBila je obeshrabrivana u tome sa svih strana.\nNajmraèniji trenutak u istoriji brazilskog fudbala\nGarinèa - krivonogi pali anðeo brazilskog fudbala\nDoktor u kopaèkama: Neverovatna prièa Sokratesa, fudbalera bujne kose i èvrstih stavova\nLjubav prema fudbalu\nGodinama je Kampos vodila kampanju za promenu brazilskih sportskih zakona/Museu do Futebol\n"Uvek sam pokušavala da igram fudbal sa deèacima u školi, ali bi me nastavnici spreèavali i govorili da to nije primereno", priseæa se ona.\n"Što se tièe mojih roditelja, i oni su govorili da to nije nešto èime bi trebalo da se bavi jedna dama."\nNjena majka i otac su je umesto toga slali na izbore za mis.\nRutinski bi pobeðivala na tim takmièenjima i, da ironija bude veæa, jedan od njenih trijumfa iz 1966. godine na kraju joj je pomogao da se zaposli u odnosima sa javnošæu prvoligaškog fudbalskog kluba Kruzeiro.\nKampos je putovala sa svojim timom po èitavoj zemlji, što je samo dodatno podgrejalo njenu ljubav prema fudbalu.\nI onda joj je sinula ideja.\nMožda je ipak postojao naèin da se više ukljuèi u igru.\n"Da sam pokušala da igram, bilo bi nemoguæe steæi podršku, jer je ženama u to vreme to praktièno bilo zakonom zabranjeno", kaže ona.\n"Ali jedan od naèina da se uðe bio je da se bude sudija.\n"Nije stajalo ništa konkretno protiv toga u zakonu - ženama je bilo zabranjeno da šutiraju loptu, ali se nije pominjalo duvanje u pištaljku."\nKampos se 1967. godine prijavila za osmomeseèni kurs za fudbalske sudije.\nI položila ga je.\nAli ona možda nije prva žena na svetu koja je to uèinila - mada je otkriti prvu ženu fudbalskog sudiju teže nego što se to na prvi pogled èini.\nGodine 2018. objavljeno je da je FIFA priznala kako je Turkinja Drašan Arda prva fudbalska sutkinja na svetu u pismu poslatom na njenu adresu.\nArda je dobila dozvolu za fudbalske sudije u novembru 1967. godine, sudivši prvu utakmicu u junu 1968. godine.\nOna je poslala prateæu dokumentaciju FIFA-i i dobila odgovor u decembru 2018. godine, za koji FIFA sada kaže da je bio pogrešno protumaèen; organizacija je naprosto priznala da je ona samo jedna od prvih ženskih sutkinja u fudbalu.\nFIFA ne može sa sigurnošæu da kaže ko je bio prvi - zato što su dozvole izdavale nacionalne asocijacije i sva evidencija je kod njih - ali organizacija priznaje važnost ovog istraživanja i željna je da pomogne u daljoj istrazi.\nI zaista, nedavno je skrenuta pažnja na još jednu kandidatkinju - Ingrid Holmgren, Šveðanku za koju se smatra da je položila ispit za fudbalskog sudiju 1966. godine.\nA potom je tu i Edit Klinger, Austrijanka za koju se veruje da je radila kao fudbalska sutkinja još 1935. godine.\nKampos je nesumnjivo bila jedna od prvih.\nPogledajte video: Mesijeva plata i Svetsko fudbalsko prvenstvo za žene\nAli polaganje ispita bio je samo poèetak njene duge borbe protiv patrijarhata u CBD-u.\nNakon što je završila uèenje, odbili su da joj izdaju dozvolu, tvrdeæi da isti zakon koji zabranjuje fudbalerke u Brazilu zabranjuje i fudbalske zvaniènice.\n"Tražila sam pravni savet i uveravali su me da u slovu zakona ne postoji ništa što pravi tu razliku", kaže Kampos.\n"Ali vlasti nisu želele ni da èuju za moje argumente."\nUsledile su godine i godine utrošene na molbe upuæivane CBD-u i Avelanžu.\nOna je želela da ukaže na ovaj problem organizujuæi prijateljske utakmice koje bi mogla da vodi, na kojima su èak ponekad igrale fudbalerke, ali njih bi èesto prekidala policija.\nU vremenima teške represije u Brazilu, takva "neposlušnost" nije shvatana olako; Kampos tvrdi da je bila uhapšena "najmanje 15 puta".\nAudijencija sa predsednikom\nKampos, ovde na slici u Minas Žeraisu, nakon što je krunisana za 'Kraljicu vojske'/Museu do Futebol\nAli 1971. godine, ona je dobila pismo koje joj je dalo dodatnu snagu da se izbori za sebe: poziv da uèestvuje na nezvaniènom Svetskom prvenstvu u ženskom fudbalu u Meksiku.\nNije želela da protraæi tu priliku, ali je morala nekako da proðe pored Avelanža, sve do tada nepremostive prepreke.\nJedini naèin bio je da se obrati višoj instanci.\nPo drugi put, u pomoæ joj je pritekla njena prošlost sa izbora za mis.\nJedan od mnogih izbora koje je Kampos osvojila bio je za "Kraljicu vojske" za oblast Minas Žerais.\nZamolila je lokalnog komandanta da joj ugovori audijenciju sa predsednikom Medièijem, koji je uskoro trebalo da poseti prestonicu države Belo Horizonte.\nDobila je tri minuta. Rekla je predsedniku da želi da on nadglasa Avalenža.\n"Medièi me je pogledao i rekao da bi voleo da se sretne sa mnom u predsednièkoj palati u Braziliji kroz nekoliko dana", kaže Kampos.\n"Ne moram posebno da napominjem da sam se uplašila.\n"Bili smo u diktaturi, a ja sam dovodila sistem u pitanje. Kroz glavu su mi prošle misli o hapšenju ili 'nestajanju'."\nKampos je uredno odletela u Braziliju i Medièi ju je primio na ruèak.\nNa njeno zaprepašæenje, uruèio joj je pismo u kom se od Avelanža zahteva da joj dodeli dozvoli za fudbalske sudije.\nGeneral joj je otkrio i jednu iznenaðujuæu èinjenicu: imala je obožavaoce u predsednikovom bliskom okruženju.\n"Jedan od Medièijevih sinova pažljivo je pratio moju karijeru i èak je imao svesku sa iseèenim slikama i novinskim èlancima o meni", kaže ona.\n"Njegova kolekcija je bila veæ èak i od moje!".\nMožda je to bio razlog zašto je Medièi pristao da iskoristi nadmoæ nad Avelanžom.\nU svakom sluèaju, èak ni liènost veæa od života iz FIFA-e nije se usudila da ospori njegova nareðenja.\nU julu 1971. godine, Avelanž je sazvao konferenciju za štampu i saopštio da æe posle "promene mišljenja" Kampos biti sada dozvoljeno da radi kao fudbalska sutkinja.\nKampos dodaje: "Èak je održao i govor novinarima rekavši da mu je èast da objavi da æe Brazil imati prvu ženu fudbalskog sudiju na svetu i da se to dogaða za vreme njegovog mandata."\nNekoliko nedelja kasnije, otputovala je u Meksiko, ali se nažalost razbolela od visinske bolesti u Meksiko Sitiju i nije bila sposobna da sudi na utakmici.\nKlub iz "krijumèarskog raja" u Ligi šampiona\nPrièa Lea Kampos predstavljena je na izložbi 2019. koju su zajedno organizovali Gugle umetnostu i kultura i brazilski Muzej fudbala/Museu do Futebol\nKad se vratila kuæi, konaèno je mogla da da obavlja svoj posao, ali to što je imala dozvolu nije je zaštitilo od predrasuda.\nNajveæi deo 98 utakmica na koliko je Kampos sudila bile su utakmice u nižoj ligi, širom Brazila, na kojima je prisustvo fudbalske sutkinje bilo predstavljeno kao neka vrsta egzotiène atrakcije.\nZastrašivanje i seksizam bili su stalno prisutni u njenom poslu - novine su objavile nekoliko neukusnih karikatura.\nNa jednoj je sugerisano da æe igraèi biti seksualno uzbuðeni prisustvom žene sudije.\nOna se priseæa jedne utakmice za igraèe mlaðe od 23 godine izmeðu ljutih rivala Kruzeira i Atletika Miniera 1972. godine.\n"Pre utakmice, prišao mi je direktor Atletika i zadigao košulju", kaže Kampos.\n"Videla sam da ima pištolj."\n"Kruzeiro je pobedio 4:0 i posle utakmice sam videla istog èoveka u tunelu.\n"Pitala sam ga da li i dalje želi da me ubije. Umesto toga me je zagrlio i rekao da sam dobro vodila utakmicu."\nSveukupno gledano, kaže Kampos, nisu se prema njoj ophodili drugaèije nego prema muškom sudiji.\n"U redu, ponekad bi se igraèi malo naljutili", dodaje ona.\n"Jedan je odbio da siðe sa terena kad sam mu pokazala crveni karton.\n"U drugim prilikama bi igraèi prekorevali jedni druge zbog psovanja preda mnom. Najèešæe sam se oseæala veoma poštovano."\nUspon i pad Bruna - prièa o golmanu koji je naruèio otmicu i ubistvo bivše devojke\nRobinjo, sluèaj silovanja i tamna strana brazilskog fudbala\nPut Roberta Firmina - od naslaga ðubreta i udžerica do slavnog Liverpula\nNesreæa koja joj je promenila život, zaražavanje kovidom i ostanak bez doma\nKampos sada živi u Americi - tamo je od 1990-tih godina/Google Offside Museum\nBila je i sreæna. Ali onda je usledila stravièna nesreæa koja joj je promenila život.\nKampos je 1974. godine putovala autobusom koji je svom silinom udario u kamion ispred sebe.\nPretrpela je jezive povrede leve noge, koja je zamalo izbegla amputaciju.\nDa sve bude ironiènije, autobus kojim je putovala pripadao je kompaniji u vlasništvu porodice Avelanž.\nKampos je bila podvrgnuta nizu od više od 100 operativnih zahvata i provela je dve godine u invalidskim kolicima.\nDeo njenog leèenja obavljen je u Njujorku, gde je upoznala Luisa Eduarda Molinu, sportskog novinara sa kog se udala devedesetih, preselivši se u Sjedinjene Amerièke Države.\nU Americi je zapoèela život ispoèetka kao poslastièarka i ostvarila je poprilièan uspeh u iseljenièkoj zajednici Njujorka i Nju Džersija.\nU kasnijim godinama, zdravlje joj se pogoršalo i pretrpela je dva srèana udara.\nAli najteži period za nju usledio je u maju 2020. godine, kad je izbila epidemija kovida-19: njen muž Luis izgubio je posao i njih dvoje su imali velikih finansijskih poteškoæa.\nU jednom trenutku su morali da žive u prijateljevoj kuæi jer su ostali bez doma.\nTada su preko "kraudfanding" kampanje brazilske fudbalske sudije sakupile dovoljno novca za Kampos i njenog muža da iznajme stan u Nju Džersiju.\nZa sada uspevaju da se održe na površini.\n"To što su uradili bilo je zaista predivno i ja sam im veoma zahvalna", kaže Kampos.\n"Pomislila sam da sva moja borba nije bila uzaludna i da sam ostavila trag za sobom."\nOstavljanje tragova i borba za nove\nOna govori sa ponosom kad se ima u vidu kako fudbalske sutkinje danas postaju sve vidljivije u ovoj igri.\nDigla je pesnicu u vazduh kad je francuska fudbalska sutkinja Stefani Frapart postala prva žena koja je vodila utakmicu za muškarce na Ligi šampiona 2020. godine.\n"Oseæala sam se kao da je Stefanin uspeh i moja pobeda", dodaje Kampos.\n"Shvatila sam da je sve kroz šta sam prošla na kraju bilo vredno toga.\n"Oseæala sam se kao staro drvo na kom još uvek može da rodi plod."\nOna smatra i da se predugo èekalo na revolucionarno dostignuæe Stefani Frapart.\nFudbalske sutkinje su možda mnogo napredovale od sedamdesetih, ali Kampos veruje da još uvek vladaju predrasude.\n"Zašto do sada nijedna žena nije sudila na nekoj utakmici Svetskog prvenstva?", pita se ona.\n"Zaista sam oèekivala da æe stvari napredovati.\n"Muškarci i žene prolaze kroz istu rigoroznu obuku za sudije, zašto ih onda razdvajati? To je smešno."


Zapalila Instagram! (FOTO) | MTELCG\n01.08.2018. | 19:03 > 19:05\nMožemo da mislimo šta hoćemo, ali ova djevojka “razbija“, bukvalno!\nFoto: Pap Nation / Splash News\nKim Kardašijan je prošlost, što se profitabilnosti među Kardašijanovima tiče, jer je Kajli Džener preuzela sestrinu poziciju kao najisplativija Kardašijanka. Magazin The Forbes potvrdio je da je Kajli u nevjerovatnom poslovnom zaletu, a da je njena “bjuti“ linija jedan od najbrže rastućih biznisa u cijelom svijetu.\nPrema izveštajima stranih sajtova ovaj filter postao je instant atrakcija, koju su već isprobale već desetine miliona korisnika, a zbog toga će biti objavljen i novi filter, sa trepavicama i drugim djelovima šminke u više nijansi, dezena i vrsta.\nI za kraj, Kajli Džener je proglašena jednom od najbogatijih žena na svijetu, po julskoj listi magazina The Forbes. Ona ima 20 godina…


POSKUPLJUJE JOŠ JEDNA STAVKA NA RAČUNU ZA STRUJU! Od 1. januara veće takse! - Informer\nTaksa za javne medijske servise RTS i RTV od 1. januara 2020. godine poskupeće sa 220 na 255 dinara, predviđeno je izmenama Zakona o privremenom uređivanju načina naplate takse za javni medijski servis koji je danas usvojen u Skupštini Srbije\nmediji zakon cena RTS poskupljenje naplata taksa pretplata taksa za rts\nNadoknadiše onih 10% što nam velikodušno dadoše!\n(FOTO) DIRLJIVO! Delije se oprostile od Ivana Bekjareva i Patrijarha Irineja\n(VIDEO) ZVEZDA RAZBILA RAD! Crveno-beli lansirali novo "čudo od deteta"!


Gvinet Paltrou: Napad zbog seksi igrački\nPANDEMIJA Glumica na udaru javnosti\nTrebala bi prestati i imati bar malo dostojanstva, jedan je od komentara\nPANDEMIJA Gvinet Paltrou: Napad zbog seksi igrački\nGvinet Paltrou (Gwyneth Paltrow) našla se na udaru kritika nakon što je u jednom magazinu za vrijeme trajanja pandemije koronavirusa reklamirala svoje seksi igračke.\nČlanak pod nazivom "Najbolji vibratori za solo užitak i igru partnera", gdje su prikazane različite verzije i cijene ovih proizvoda, nije se svidio korisnicima društvenih mreža, koji smatraju da nije vrijeme za pisanje o takvim stvarima.\n"Trebala bi prestati i imati bar malo dostojanstva", "Očito da jedan od svojih proizvoda ima u uhu, jer ne prati šta se događa oko nje", "Molim vas, neka neko ušutka ovu glupu ženu"... samo su neki od komentara.\nČlanak je objavljen nakon što su Paltrou i njen suprug Bred Falčuk (Brad Falchuk) podijelili videozapis iz njihovog razgovora sa savjetnicom za brak i intimu. Par je tokom razgovora govorio o tome kakav im je život tokom karantina, a Paltrou se požalila kako zbog trenutne situacije nema nikakve seksualne želje.\n03.04.2020 u 15:00\n07.04.2020 u 13:56\n07.04.2020 u 13:46\nKoronavirus Gwyneth Paltrow Brad Falchuk


Srđan Puhalo: Dezinfekcija, deratizacija i reindustrijalizacija | Frontal\nDezinfekcija, deratizacija i reindustrijalizacija\nPrema zadnjem popisu u Doboju živi oko 77 000 ljudi. Od tog broja prema podacima Republičke agencija za razvoj malih i srednjih preduzeća u ovoj opštini bilo 16 565 zaposlenih, dok je 10 787 tražilo posao.\nE više nije tako!\nPrivreda, i mala i velika, u gradu Doboju je funkcionisala vrlo prizemno, a prizemlja su u ovom gradu poptuno uništena i teško je reći koliko će ljudi ostati bez posla.\nOd ugostitelja, pekara, trgovaca svega i svačega, preko stomatologa i privatnih medicinskih ordinacija, do nekoliko privatizovanih fabrika koje su nešto proizvodile sve je uništeno. Ostali su samo oni na budžetu, a i oni životare.\nNeki od tih privatnika su sigurno jedva sastavljali od prvog do prvog, drugi su radili nešto bolje i investirali tj. uzimali kredite da bi bili konkurentniji i efikasniji, ali je sigurno da su svi zapošljavali Dobojlije i svi su sada u dugovima.\nBiće interesantno vidjeti koje su to mjere koje će entitetska i lokalna vlast ponuditi da se privreda u Doboju, i ne samo Doboju, pokrene, a sa njom zapošljavanje i sve ostalo. Tu najave radnih akcija, predizborni populizam, RTRS i prizivanje Rusije neće biti od pomoći.\nAko se Doboj ostavi na milost i nemilost tržišta i banaka plašim se da ćemo imati katastrofu veću i od same poplave, jer ni tržište ni banke svoj rad ne zasnivaju na humanizmu i socijalnoj pravdi.\nKada se počisti mulj, kada se sprovede dezinfekcija i deratizacija, kada zaboravimo heroje i volontere, kada se pojede i popije posljednja konzerva od humanitarne pomoći gradonačelnik Obren Petrović i premijerka Republike Srpske Željka Cvijanović će morati ponuditi nešto konkretno i opipljivo tim ljudima u Doboju.\nJer život je čudo, ali čuda se ne jedu niti se njima mogu platiti računi.


ŠTA JE DIJANA HRKALOVIĆ REKLA ZA ATENTAT NA VUČIĆA I KOKEZU – UDARNA VEST . rs\nŠTA JE DIJANA HRKALOVIĆ REKLA ZA ATENTAT NA VUČIĆA I KOKEZU\nsreda, 3. marta, 2021 sreda, 3. marta, 2021 3 min read UdarnaVest .rs\nBivšoj državnoj sekretarki MUP-a Dijani Hrkalović na saslušanju u SBPOK-u postavljeno je 14 pitanja, na tri je dala odgovor da se ne seća, a na ostalih 11 odgovorila je direktno, saopštio je njen branilac Ahmed Delimeđac iz advokatske kancelarije Seada Spahovića, prenosi Kurir.rs.\n– Ne. Bože me sačuvaj – glasio je odgovor Hrkalovićeve na pitanje da li je umešana u pripreme za atentat na predsednika Srbije Aleksandra Vučića.\nAdvokati su tokom ispitivanja zahtevali da inspektori preciziraju da li se pitanje o njenim saznanjima da se sprema atentat odnosi na period kad je radila u MUP-u ili posle toga.\n– Odgovorila je da posle njenog izlaska iz MUP-a nema apsolutno nikakva saznanja o ugroženosti predsednika. Dok je bila u MUP-u, kako je rekla, kad god se pojavilo neko operativno saznanje, preduzimane su sve adekvatne mere u cilju zaštite njega i njegove porodice. Nije joj postavljeno nijedno pitanje u vezi sa Veljkom Belivukom. Upitana da li poznaje Slavišu Kokezu kazala je da se znaju više od 10 godina i da su bili u istoj stranci – navodi advokat Delimeđac.\nPosle saslušanja, koje je trajalo gotovo četiri sata, zajedno su otišli do prostorije gde je trebalo da se obavi poligrafsko ispitivanje.\n– Insistirala je da ide sama bez advokata. Na početku je naglasila poligrafisti da pije redovnu terapiju zbog čega je doneo odluku da testiranje ne može da se obavi. Nije tačno da se nakljukala lekovima za smirenje kao što pišu pojedini mediji – kaže advokat i dodaje da su protiv određenih medija već podnete tužbe Višem sudu u Beogradu za naknadu štete zbog povrede časti i ugleda i pretpostavke nevinosti tokom poslednjih nekoliko meseci.\nAdvokat Sead Spahović naglašava da se suština ispitivanja odnosila na pripreme atentata na predsednika Republike Srbije:\n– To znači da smatraju da je o tim pripremama nešto znala ili da je učestvovala, a o tome nema govora.\ndijanahrkalovic, grupaveljanevolja, Sbpok, veljanevolja\nŠOKANTNO SAZNANJE! ZBOG BRANA MIĆUNOVIĆA JE POČEO RAT IZMEĐU KAVČANA I ŠKALJARACA?!


Toponimija Beograda (5) Reviewed by Momizat on jun 21 . BEOGRADSKO PODUNAVLJE (DEO DRUGI) O nekoliko iščezlih sela sa ovog dela beogradske okoline: Ošljan (ili Ošljane) je nekada bilo selo negde između Vel BEOGRADSKO PODUNAVLJE (DEO DRUGI) O nekoliko iščezlih sela sa ovog dela beogradske okoline: Ošljan (ili Ošljane) je nekada bilo selo negde između Vel Rating: 0\nYou Are Here: Home » Autori » Nebojša Babić » Toponimija Beograda (5)\nAutor: Nebojša Babić Objavljeno: jun 21, 2019 Na: Nebojša Babić, Preporučeni tekstovi | Komentari : 0\nPrvi pisani pomen Ritopeka pod tim imenom potiče iz 1433. godine (u putopisu Bertrandona de la Brokijera „Putovanje preko mora“), a zatim pod istim nazivom i u turskim defterima 16. veka. U defteru iz 1640/41. godine ga nema, što može da znači ili da je Ritopek privremeno zamro, što je malo verovatno, s obzirom na značajan položaj ovog naselja, ili da su u njemu, kao i u slučaju Boleča, živeli muslimani, te nije popisan u ovom defteru. Treća mogućnost je da možda nije uspešno iščitan iz deftera, koji je pisan arapskim pismom. Konačno, postoji verzija po kojoj se Ritopek krije iza nekog drugog naziva nekih naselja Avalske nahije koja danas ne možemo sa sigurnošću ubicirati. Međutim, i ova verzija je malo verovatna, jer već 1723. godine (i dalje tokom 18. veka) u austrijskom popisu nalazimo selo pod svojim nazivom – Ritopek.\n Bertrandon de la Brokijer (Bertrandon de la Broquière) bio je francuski putopisac i činovnik na dvoru burgundskog vojvode Filipa III Dobrog. Brokijer je 1432/33. godine proputovao Bliski istok, Malu Aziju i Balkan. O putovanju je sastavio putopis „Putovanje preko mora“ („Le Voyage d’Outre-Mer“).\n Mapa austrijskog inženjerijskog kapetana Fridriha Ebšelvica (Friedrich Öbschelwiz) koji je ostavio nekoliko dragocenih mapa Srbije iz vremena habsburške okupacije 1718 – 1739. godine. Njegova mapa Kraljevine Srbije ponekad se pogrešno naziva „Langerovom kartom“.


Kako da za vas čuju potencijalni klijenti? - Mačva Press informativni portal\nKako da za vas čuju potencijalni klijenti?\nMnogi koji se bave marketingom navode razne alate i taktike, koje bi trebalo da primenjujete da biste plasirali svoj proizvod što većem broju potencijalnih kupaca, te da biste predstavili svoju uslugu ljudima koji će je eventualno koristiti. Niko ne spori da većina tih taktika deluje, ali ono što tvrde svi marketinški stručnjaci jeste da bez direktnog marketinga nema boljitka.\nŠta je to direktni marketing?\nKako mu je sam naziv kaže, to podrazumeva direktnu komunikaciju sa klijentima. Način na koji ćete ostvariti taj vid marketinga u velikoj meri zavisi od toga čime se vaša kompanija bavi.\nRanije su flajeri i ostali reklamni materijali bili osnov direktnog marketinga. A u eri savremenih tehnologija se to, sasvim logično promenilo, ali je činjenica da štampani materijal i dalje ne izlazi iz mode.\nMeđutim, nije dovoljno samo odštampati jedan flajer, angažovati ljude koji će ih podeliti i završiti sa tim delom marketinga. Celokupna strategija mora biti adekvatno osmišljena, a ljudi koji će deliti reklamni materijal moraju biti obučeni za to, koliko god nekome izgledalo čudno.\nSigurno je da niko od nas neće uzeti flajer na ulici ili ispred neke prodavnice, ako osoba koja deli takvu vrstu reklamnih materijala samo nemo stoji i to radi. Da bi deljenje flajera, reklamnih letaka ili brošura imalo efekat, osoba koja se time bavi mora na određeni način stupiti u interakciju sa prolaznicima.\nIako generalno mnogi stručnjaci za marketing smatraju da flajeri jesu dobar vid reklamiranja, generalno se smatra lošim da oni budu ubacivani u poštanske sandučiće. Ako tome dodate još mnogo firmi koje to rade, onda ćete dobiti mnogo nezadovoljnih korisnika, odnosno ljudi koji neće čak ni pomisliti da kupe vaš proizvod ili koriste vašu uslugu. Jednostavno će sakupiti sve flajere iz poštanskog sandučeta, te bez daljeg gledanja ih baciti u đubre.\nVrlo jednostavno, ako se odlučite da primenjujete pravila direktnog marketinga, onda morate i da angažujete ljude koji će to raditi umesto vas na najbolji mogući način. A opet, da bi oni to mogli da učine, zahteva se da ih uputite u to kako bi trebalo da priđu svakome, kome žele da daju.\nDa li će to biti jedno jednostavno „Dobar dan“ ili ćete ići odmah na opciju da postavljaju pitanja prolaznicima o tome da li ih zanima određena usluga ili proiozvod, pa da im u skladu sa odgovorom daju i reklamni materijal, zavisi isključivo od vašeg pristupa.\nSigurno je da nećete pogrešiti ukoliko angažujete pristojne ljude da dele vaš promo materijal, jer oni na taj način prezentuju i vašu kompaniju.\nDa li je potreban i digitalni marketing?\nSvakako, ali opet i to isključivo zavisi od usluge ili proizvoda koji nudite. Naravno da mnogi danas imaju naloge na društvenim mrežama, te da je mnogo jednostavnije da doprete do većeg broja ljudi na taj način. Ali da biste to mogli da uradite, potrebno je i da pažljivo osmislite nastup na društvenim mrežama.\nSvakako je velika prednost što možete brzo da doprete do velikog broja potencijalnih korisnika usluge ili kupaca proizvoda, ali i u tom slučaju komunikaciju sa njima treba da obavlja osoba koja je za to osposobljena.\nDakle, idealno je da kombinujete digitalnu marketinšku strategiju sa predstavljanjem vaše kompanije kroz štampani . Vodite računa i o tome da jedna brošura ili flajer, odnosno prospekt, mora biti pažljivo osmišljen i dizajniran, potpuno isto kao i post na nekoj od društvenih mreža. U tome vam svakako mogu pomoći stručnjaci, koji se bave dizajnom i koji će pronaći način da se vaši flajeri i drugi štampani materijal, odnosno postovi na nekoj društvenoj mreži budu drugačiji od drugih i da privuku veću pažnju.\nSamo ako to uspete da uradite, možete biti sigurni da ćete pridobiti veliki broj klijenata. Ne zaboravite da se ulaganje u marketinške aktivnosti višestruko isplati, ali da to svakako treba učiniti na maksimalno profesionalan način.\nNa koji način vizuelno povecati malo kupatilo?\nNedostatak vremena, znanja, resursa i motiva prati nas kroz razne planove i zadatke. Neretko se de&s...\nGrana medicine koja se naziva neurologijom bavi se prvenstveno dijagnostikom i lečenjem poremećaja u...\nCrni kumin još nazivaju i "eliksirom mladosti", lekom za sve, najdelotvornijim leko...