Izvor: HRT ponedeljak, 22.11.2021. | 15:58 -> 19:38\nStoga je i oèekivano da njegova poseta u sredu i èetvrtak bude važna za zvanièni Zagreb koji æe dobiti podršku Pariza za šengensku i Evrozonu i finalizovati sporazum o kupovini borbenih aviona, piše HRT.\n"Ovo je poseta koja se uklapa u strateške ciljeve Hrvatske za 2022, a to su Šengen, evro i jaèanje odbrambenih sposobnosti s borbenim avionima ’rafal’. Stoga su razgovori s Makronom o Šegenu dvostruko važni, kako s gledišta Francuske kao jedne od kljuènih èlanica EU tako i u svetlu èinjenice da Francuska od 1. januara predsedava Veæem“, najavio je izvor iz hrvatske vlade. Dodao je da se, naravno, oèekuje i podrška Francuske za pristupanje evru.\nPrva poseta jednog francuskog predsednika ocjenjuje se takoðe važnom u pogledu èinjenice da je Francuska prva vojna sila Europske unije, jedina nuklearna sila EU i jedina stalna èlanica Vijeæa sigurnosti iz EU. Plenkoviæ i Makron potpisaæe u Banskim dvorima novi Sporazum o strateškom partnerstvu, a potom æe dvoje ministara obrane, Mario Banožiæ i Florans Parli potpisati ugovor o nabavci "rafala“.\nNabavkom rafala, "najmodernijih vazduhoplova nove generacije za najmanje novca i s najbržom isporukom", Hrvatska èini golem skok u odbrambenoj sigurnosti, "na nivo koji nikad nije imala", kažu u vladi. Hrvatska dobija najmoæniji avion na podruèju izmeðu Nemaèke i Grèke, u "mekom trbuhu Evrope". To æe poveæati i hrvatsku geopolitièku važnost jer u blizini nema aviona koji se s rafalom može meriti, piše portal. Oni bi u hrvatske ruke trebalo da doðu krajem 2023. i tada æe "Hrvatska prvi put imati priliku da nadzire celu svoju teritoriju, kopneni i morski i IGP", naglasio je izvor HRT-a.\nZvanièni Zagreb je u maju najavio kupovinu 12 borbenih aviona rafal kako bi modernizovao svoje oružane snage, odluèivši se na najveæu nabavku naoružanja od rata za nezavisnost, piše u najavi posete agencija AFP.\nPremijer Plenkoviæ je rekao da "nabavka borbenih aviona rafale strateški menja položaj Hrvatske u vojnom, odbrambenom smislu, u smislu snage prema meðunarodnim partnerima, sigurnosnim savezima i koalicijama".\n"Naravno da nabavka višenamenskog borbenog aviona rafale daje novu dimenziju dosadašnjim odnosima", istakao je vladin izvor u ponedeljak.


Novi Uconnect HD NAV LIVE sistem I ekran od 7 inča u potpunosti koristi funkcionalnost ekrana osetljivog na dodir kako biste mogli da dodirnete ekran i zumirate dok ne dobijete najbolji pregled mape.\nNadgledajte svoja putovanja pomoću nove instrument table.\nNovi TFT ekran od 3,5 inča u boji i ažurirani dizajn koji stvara više prostora za instrument tablu omogućavaju vozaču savršen pregled svih parametara.\nVOLAN SA INTEGRISANIM KOMANDAMA\nVolite tehnologiju? Onda ćete voleti i Uconnect™ LIVE.\nPovežite Uconnect™ radio sa vašim pametnim telefonom i iskoristite brojne aplikacije u sistemu automobila, poput eco:Drive za praćenje vašeg stila vožnje i poboljšanja ekonomičnosti goriva.\nmy:Car: za praćenje stanja vašeg automobila, preko pametnog telefona ako želite, i za podsećanje gde ste se parkirali. Uključuje i logovanje na Fejsbuk i Tviter.\nIli slušajte preko 43 miliona pesama na aplikaciji Deezer ili preko 100 miliona radio stanica na TuneIn, pratite vesti u realnom vremenu na Reuters i dobijajte informacije o saobraćaju, lokacije kamera za kontrolu brzine i vremensku prognozu preko TomTom Live usluga.\nŠta biste više mogli da poželite?\nNovi 500L radi sa Apple CarPlay. Apple CarPlay je najpametniji i najbezbedniji način upotrebe vašeg iPhone u automobilu.\nZahvaljujući glavnim aplikacijama i funkcijama projektovanim specijalno za CarPlay na ekranu vašeg 500L, možete dobiti saobraćajne biltene, ostvarivati telefonske pozive, slati i primati tekstualne poruke i slušati muziku, a da vam pažnja ostane na putu pred vama.\nSa aplikacijom Siri možete koristiti glasovne komande za upravljanje glavnim funkcijama vašeg pametnog telefona, ili možete koristiti ekran osetljiv na dodir ili komande montirane na volanu. CarPlay, iPhone i Siri su registrovani zaštitni znakovi Apple Inc.\nNovi 500L je kompatibilan sa Android Auto™.\nAndroid Auto™ pojednostavljuje pristup vašem sadržaju i aplikacijama dok vozite bez rizika po vašu bezbednost.\nVaše aplikacije će se pojaviti na ekranu vašeg 500L zahvaljujući jednostavnom intuitivnom interfejsu, organizovanom u stranice koje je lako čitati.\nPomoću Google mapa možete dobiti saobraćajne biltene i još puno toga u realnom vremenu, a uz najbolju hands-free tehnologiju možete ostvarivati pozive i slati i primati poruke, a da ne skidate ruke sa volana.\nAndroid, Android Auto™, Google Play i druge oznake su registrovani zaštitni znakovi Google Inc.\nČim aktivirate menjač za kretanje u rikverc, zadnja kamera se uključuje i jasna izoštrena slika prostora iza vas se pojavljuje na ekranu vašeg novog 500L.


Radnički počeo sa pripremama, ambicije kluba - ostanak u gornjem delu tabele. Plej of - zašto da ne! | Pirot vesti\nPočetna/Sport/Radnički počeo sa pripremama, ambicije kluba – ostanak u gornjem delu tabele. Plej of – zašto da ne!\nRadnički počeo sa pripremama, ambicije kluba – ostanak u gornjem delu tabele. Plej of – zašto da ne!\nDanas je na pomoćnom terenu Radničkog prozivkom igrača zvanično počeo proces priprema fudbalera Radničkog za nastavak takmičenja u Prvoj ligi. Ambicije kluba su opstanak u ligi, odnosno da se što je ranije moguće obezbedi plasman u gornji deo tabele, a onda možda izbori i plej-of, kazao je predsednik kluba Zoran Nikolić. Za sada nijedan igrač Belih nije uzeo ispisnicu, mada je interesovanje klubova ogromno, posebno za Patija Spasića i Mitu Pobulića, “udarne” igle Belih. Ipak, za sada niko nije zatražio ispisnicu, a ukoliko do toga i dođe, mi već znamo kako ćemo nadoknaditi i pojačati tim u slučaju da nas neki od standarnih prvotimaca napusti, kazao je predsednik Nikolić.\n-Meni je drago da su gotovo svi fudbaleri iz jesenjeg dela sa nama, verovatno će biti promena, ali u ovom trenutku niko nije otišao, niti došao. Zadovoljni smo onim što smo učinili i igrama koje smo prikazali u jesenjem delu prvenstva, zato smo hteli da zadržimo kostur tima i čini mi se da smo u tome i uspeli-kazao je predsednik Nikolić.\nOn je dodao i da će rukovodstvo kluba nastojati da obezbedi pripreme van Pirota, što pirotski klub godinama nije mogao da priušti.\n-Procena je da bi to bilo veoma dobro po tim, za homogenizaciju ekipe, da desetak dana provede na pripremama. Kako, kada i gde će biti organizovane, o tome će odlučiti stručni štab, a mi iz rukovodstva imamo zadatak da pomognemo realizaciju toga-kazao je Nikolić.\nTrener Dejan Čelar\nČelar: Atmosfera u klubu odlična, međuljudski odnosi perfektni.\nTrener Belih Dejan Čelar, koji je u jesenjem delu odradio veliki posao za Bele u veoma teškom trenutku, kada je tim neplanirano ostao bez trenera, uspevši da ekipu vrati na pobednički kolosek posle neugodne serije poraza, kazao je da je atmosfera u klubu sada odlična.\n-Kada sam dolazio u Pirot prioritet je bio opstanak, međutim posle dobrih rezultata na jesen videli smo da možemo da budemo u odabranom društvu. Imamo uverenje u Stručnom štabu i klubu da, pogotovo posle ostanka igrača koji su izneli jesenji deo prvenstva, u zavisnosti od eventualnih odlazaka, verujem da možemo da ostvarimo taj cilj i budemo u plej-ofu. Postoji ogromno interesovanje ne samo za Spasićem i Pobulićem već i za drugim igračima, međutim, naše želje da sačuvamo ekipu i njihova želja da ostanu još jedan su dokaz da su naši međuljudski odnosi perfektni, tako da su danas svi došli nasmejani i zadovoljstvo mi je da nastavimo. Ja ne polažem mnogo na pripremni period, to je samo nastavak rada. Biće sedam utakmica, verujem da ćemo izabrati pravu opciju za dvonedeljne pripreme u Bugarskoj, gde ćemo takođe nastojati da odigramo četiri pripremne utakmice, možda i sa nekim superligašem ili prvoligašem-kazao je trener Čelar.\nGeneralna provera tima Belih je zakazana za 22. februar kada dolazi Jagodina, a u prvom kolu dolazi prvak lige, ekipa beogradskog Grafičara – 29. februara.\n-Verujemo da možemo od prvog kola da zadržimo najmanje nivo iz jesenjeg dela, a da se u nekim detaljima i nadogradimo-kazao je Čelar.\nJedinstvo počelo sa pripremama za novu sezonu. Ambicije…\nNastavlja se dominacija "Tanaska Rajića", "Jedinstvo" ostaje…\nOliver Kostić za Pirotske vesti: Bajern rapidno napredovao,…\nMarko Kostić počeo sa pripremama za odbranu šampionske…\nZašto je Pirot u mnogim aspektima primer za ostale gradove u…\nistaknuto pripreme prolećni deo prva liga radnički pirot takmičenje\nRukometašice u pripremnoj utakmici poražene od superligaša Jagodine\nBOMBA! Pogledajte gol za špice Filipa Tolića, kapitena Radničkog\nDanica Gogov i Jovan Delčev na Svetskom kupu u brzom hodanju


Nastavljen trend pada kamatnih stopa kod hrvatskih banaka – Bankar.me\nSeptember 5, 2019 BANKE, REGION, REGION, SVE VIJESTI Leave a comment\nKamatne stope banaka u Hrvatskoj ovog ljeta su nastavile da padaju, pa se tako prosječna kamatna stopa na novoodobrene stambene kredite približila 3 posto, što je znatno smanjenje u odnosu na kraj prošle godine, pokazuje novo izdanje publikacije HUB Pregled.\nKrajem 2018. prosječna kamatna stopa na stambene kredite iznosila je 3,6 posto u kunama i 3,4 posto uz valutnu klauzulu, navodi se u analizi Hrvatskog udruženja banaka (HUB) “Do kada se pad kamatnih stopa može nastaviti?”, objavljenoj u utorak.\nZadnje međunarodno poređenje prema metodologiji Evropske centralne banke, raspoloživo za mjesec jun, pokazuje da je hrvatski prosjek od 3,2 posto bio približno jednak kao u Češkoj i Litvaniji (3,1 posto) i malo veći nego u Sloveniji (2,9 posto). Veće kamatne stope na stambene kredite imale su Bugarska, Mađarska i Latvija, a niže, osim Slovenije, Češke i Litve, Estonija i Slovačka, stoji u analizi HUB-a.\nKada je riječ o kreditima stanovništvu za ostale namjene, kažu iz HUB-a, s prosječnom kamatnom stopom od 6,3 posto u julu naspram 6,6 posto, koliko je prosjek u kunama iznosio krajem 2018., te 5,1 posto uz valutnu klauzulu, Hrvatska je uz Sloveniju (6 posto) pozicionirana kao zemlja s najpovoljnijim kreditnim uslovima za ovu vrstu kredita među zemljama “Nove Evrope”.\n“Premda su ove kamatne stope ranije bile veoma niske, u toku ove godine pronađen je dodatni prostor smanjenja za oko 0,2 postotna boda kod depozita stanovništva. Sličan prostor kod depozita kompanija ranije je iscrpljen zbog brže konvergencije ovih kamatnih stopa prema nuli”, kažu iz HUB-a.\nPOJMOVIBanke u Hrvatskoj kamate u hrvatskoj\nPrevious IFA 2019: Kompanija Samsung Electronics kreira budućnost već 50 godina\nSljedeći Klijenti češće idu u banku nego kod ljekara\nGrađani u Hrvatskoj masovno mijenjaju banke\nFinance central Europe: Najbolje banke u Hrvatskoj\nHrvatske banke u prvih devet mjeseci zaradile dvostruko više nego prošle godine\nTelenor je u prošloj godini poslovao stabilno i ostvario rast u ključnim segmentima, saopštio je …\nZašto sve veći broj ljudi povlači novac iz šv...\nNova tužba Vektre Montenegro protiv države: T...\nŠifei: Uradićemo sve da auto-put bude gotov u...\nStrane investicije 712 miliona, odliv 398 mil...\nTuzi traže godišnju naknadu od 400.000 eura z...\nRadunović: Ne dijelim kataklizmična predviđan...\nStabilno poslovanje i rast u ključnim segment...\nRadunović: Ne dijelim kataklizmična predviđanja da ulazimo u novu globalnu krizu\nNova tužba Vektre Montenegro protiv države: Traže obeštećenje od državnih fondova\nTuzi traže godišnju naknadu od 400.000 eura za Deponiju


PPT - ALŽIR –VRATA AFRIKE PowerPoint Presentation - ID:4437313\nALŽIR –VRATA AFRIKEPowerPoint Presentation\nALŽIR –VRATA AFRIKE\n<iframe src="https://www.slideserve.com/embed/4437313" width="600" height="485" frameborder="0" marginwidth="0" marginheight="0" scrolling="no" style="border:1px solid #CCC;border-width:1px 1px 0;margin-bottom:5px" allowfullscreen webkitallowfullscreen mozallowfullscreen> </iframe>\nALŽIR –VRATA AFRIKE - PowerPoint PPT Presentation\nALŽIR –VRATA AFRIKE. Mr.Agoun Abdenour. Opšti podaci. Druga zemlja po veličini na afričkom kontinentu Graniči se sa Tunisom, Libijom, Nigerom, Malijem, Mauritanijom, Zapadnom Saharom i Marokom. Broj stanovnika: cca 35.000.000 BDP per capita: 7.700 USD BDP : 254 milijarde dolara.\nPowerPoint Slideshow about 'ALŽIR –VRATA AFRIKE' - nguyet\nDruga zemlja po veličini na afričkom kontinentu\nGraniči se sa Tunisom, Libijom, Nigerom, Malijem, Mauritanijom, Zapadnom Saharom i Marokom.\nBroj stanovnika: cca 35.000.000\nBDP per capita: 7.700 USD\nBDP: 254 milijarde dolara.\n1250 kilometara obale\nVeliki broj luka (13 luka od kojih 4 za izvoz nafte)\nŽeleznica: 3.973 km, od toga 280 km elektrifikovano\nPutevi: 104.000 km, 72.000 km asfaltirano\nNaftovod: 6.496 km\nTrgovačka flota: 60 brodova\nAerodromi: 13 aerodrom po internacionalnim standardima\nNajrazvijeniji severni deo Alžira gde je koncentracija bogatijeg stanovništva\nGlavni grad Alžir 4,5 mil.stanovnika i ekonomski centar države\nSlede Oran, Annaba, Kabylia, Tlemcen\nCeli Zapadni deo Alžira je razvijen zbog prisustva naftnie industrije\nRegija Bejaia – vrlo aktivna i razvijena poljoprivreda (maslinarstvo)\nEkonomija se deli u 2 faze posle dobijanja nezavisnoti od Francuske:\nOd 1965 do 1980 - glavne i najvažnije grane privrede se baziraju na socijalističkim načelima (slično uredjenje kao u bivšim socijalističkim principu kolhoza zemljama: izvori nafte su nacionalizovani, poljoprivreda se udružuje po)\nDruga faza – Porast cena nafte omogućuje realizaciju važnih projekata (naftovodi, rafinerije, gasovodi, čeličane, brane, transportna mreža, autoputevi)\nPrivredaPrivreda i ekonomija\n2009. godina – ekonomski rast 2,2%\n2010. godine. - planirano 3,5%\nBazira se na nafti i zemnom gasu\n3 izvoznik gasa a 12 nafte na svetu\n60% ukupnih prihoda\nDevizne rezerve u 2009. godini 135 milijardi dolara\nProsečne plate po sektorima: Naftna industrija (380 evra), Industrija (215 evra), Građevina (190 evra), Usluge (250 evra), Transport (230 evra), Trgovina (200 evra)\nNezaposlenost 11,5% (80% mladi ljudi)\nUkupan uvoz je 45 milijardi $\nNajviše se uvozi iz sledećih zemalja: Francuska, Italija, Španija, Kina..\nFrancuska: Automobili, Prehrana, Mašine i oprema, Farmaceutski proizvodi\nItalija: Proizvodi od gvožđa, Mašine i oprema, Prehrana. Italijani agresivni u građevinskom sektoru – u 2008. godini dobili da rade 6,5 milijardi preko državnih tendera\nŠpanija: Prehrana, Građevinski materijali\nKina: odeća i stvari za kuću. Takođe jako agresivni u građevini (hoteli, auto-putevi, stanogradnja, vodogradnja). Prisutni sa svojom građevinskom operativom.\nVišepartijski predsednički sistem\nPredsednik Abdulaziz Buteflika\nFundamentalizam gorka prošlost\nOdnosi Alžir - Srbija\nSrbija se smatra veoma prijateljskom zemljom. Živa sećanja na staru Jugoslaviju i na vremena kada je ona finasirala pokret otpora\nReference: Auto-put (Alžir-Blida), Aerodrom Boufarik, Naselja u Bejaia, Radovi na naftnim poljima u Arzew-u, brane, silosi...\nVeliki broj alžiraca koji su se školovali u bivšoj Jugosaviji\nU glavnom su studiarli građevinu, elektrotehniku, šumarstvo, poljoprivredu, vojna akademija..\nDanas veći deo dobro pozicioniran i spreman za saradnju\nDanas u Alžiru posluje oko 40 banaka i finasijskih institucija\nVelikom većinom i dalje je bankarski sektor u rukama države\nPrisutne i strane banke (Societe General, BNP Paribas, Citi..)\nPostoje potrošački krediti\nPostoje stambeni krediti\nKultura i način poslovanja\nUvoz funkcioniše isključivo preko uvoznika i distributera\nOko 70% kompanija spadaju u kategoriju malih i srednjih i značajni su uvoznici\nNa tenderima je preporučljivo da se učestvuje sa lokalnim kompanijama\nObavezno učešće alžirskog državljanina u vlasništvu kompanije (po novom zakonu)\nCene robe isključivo na paritetu CIF luka\nAlžir ima ugovor o slobodnoj trgovini sa zemljama Magreba koji delimično funkcioniše\nIma ugovor o slobodnoj trgovini sa zemljama arapske lige\nSa Evropskom Unijom od 2005. godine imaju tzv “Euro – Mediternaski” sporazum koji je sličan sporazumu o slobodnoj trgovini\nSporazum sa EU dozvoljava uvoz 2076 tarifnih brojeva bez carine (uglavno sirovina) dok za ostale robe postoje kvote a za određene se plaća carina\nZa proizvode iz zemalja sa kojima nemaju sporazume postoje 4 kategorije (to su proizvodi sa carinom od 0%, zatim 5%, 15% i na kraju 30%)\nPDV je 17%\nZa prehrambene proizvode potreban HALAL\nZa proizvode potrebni fitosanitarni sertifikat (kada se radi o prehrambenim proizvodima)\nPotreban sertifikata o izvršenoj kontroli kvaliteta kao i sertifikat o poreklu uvezene robe\nSvi sertifikati moraju biti dobijeni od ovlašćenog tela u zemlji odakle dolazi roba (olakšavajuća okolnost)\nTo je nova regulativa koja važi od 15. marta 2009.\nNarodna banka Alžira (Banque d’Algerie) je izdala obaveštenje svim kompanijama uvoznicima da neće izvršiti plaćanje ako ne prezentuju tu dokumentaciju i da roba neće biti ni istovarena sa broda.\nNačin plaćanja i rokovi\nPo novim pravilima isključivo plaćenje je L/C\nPostoji mogućnost avansnog plaćanja za posebnu robu koja se radi po narudžbini\nNe postoji odloženo plaćanje kada se radi o uvozu\nNe može biti uvoznik kompanija koja nije solventna (na taj način država štiti strane kompanije koje prodaju da ne ostanu uskraćeni za plaćanje robe)\nUvoz 2003. godina: 4,5 mlrd.USD\nUvoz 2008. godina: cca 8,0 mlrd.USD\nNekontrolisano tržište sa velikim proizvodnim kapacitetima poput maslinovog ulja,povrća (paradjaz,paprika), ali ne organizovano\nProsečan Alžirac troši 55% plate na hranu\n70% potreba prehrambenih proizvoda se nadoknađuje iz uvoza\nAlžir jedan od najvećih uvoznika na svetu pšenice, mleka u prahu i mlečnih proizvoda i semena\nU sektoru prehrambene industrije uglavnom posluju mala i srednja preduzeća\nPoljoprivreda je 10% BDP-a\nDržava dosta ulaze u ovaj sektor (šansa za srpski know how)\nMala preduzeća snadbevaju više od 40% tržišta prehrambenih proizvoda (mena industrija, voće, povrće, mlečna industrija)\nDosta se konzumiraju konditorski proizvodi\nPrisutan veliki broj robnih marki\nUvozni artikli su skuplji od domaćih\nAlžir proizvodi velike količine povrća i mahunarki, medjutim proizvodnja ne zadovoljava potrebe domaćeg tržišta pa se velike količine uvoze\nDnevni jelovnik sastoji se od dosta povrća, testenine i mesnih proizvoda.\nMože se reči da su sva mediteranska povrća prisutna na jelovniku,\nOd mesnih proizvoda najviše se konzumiraju piletina, junetina, jagnjetina, kao i mesne prerađevine od pomenutih vrsta mesa\nMlečni proizvodi – mleko, jogurt, pavlaka sirevi (tvrdi, polumasni)\nJabuke, kruške, šljive, manadrine, pomorandže..\nKonzumiraju i rečnu ribu (šaran, som..)\nPotrošnja svih prehrambenih proizvoda se značajno povećava za Ramazan (suvo voće, med, sokovi, slatkiši..)\nU uvozu preovlađuje voće\nVeliki uvoznici pasulja i sočiva\nSamo 50% potreba za mlečnim proizvodima zadovoljava domaća proizvodnja\nVoće i povrće se najviše uvozi iz Francuske, Italije, Španije, Poljske\nVeliki potrošači konditorskih proizvoda koje uvoze iz Turske i Francuske\nKultura super marketa je relativna nova\nCarrefour otvorio hiper market koji je ubrzo zatvoren\nGrupa Cevital započela projekat od 60 hiper marketa\nDo 500 m2 je površina koja je dosta prisutna u sistemu trgovine (oko 90%)\nŠansa za srpske prehrambene proizvode\nMahunarke su uvek u deficitu i postoji šansa za izvoz u velikim pakovanjima\nAlžir je dosta deficitaran u jabukama, kruškama, šljivama (sveže ili sušene)\nVelika je potražnja za orasima i lešnicima, kao i za medom\nPokrivenost mesa i mesnih prerađevina iz sopstvene proizvodnje je mala (veliki uvoznik svežeg i smrznutog mesa)\nKlanice sa HALAL sertifikatom imaju šansu za izvoz na alžirsko tržište\nŠansa za izvoz slatkovodne ribe koja se gaji u ribnjacima (tovni šaran)\nŠansa za proizvođače poljoprivrednih mašina\nOd ukupne površine Alžira 20 % se smatra poljoprivrednom\n20 % stanovništva je aktivno u ovom sektoru\n8,5 mil. hektara se smatra kultivisano zemljišta\n6 % površine se navodnjava\nStruktura poljoprivrednih gazdinstava je sledeća: 62% mala gazdinstva sa posedima manjim od 5 ha (13% ukupnog poljoprivrednog zemljišta), velika gazdinstva 2% (24% od ukupnog poljoprivrednog zemljišta)\nUvoz poljoprivrednih mašina iz Italije, Francuske i Kine\nSrbija ima šansu u priključnim mašinama\nU uvom sektoru Alžir ima ogromne probleme, rastom broja stanovništva i nesrazmernim ulaganjem u ovaj sektor, dakle sredstava za ovaj resor nisu bila velika u jednom periodu\nFarmaceutsko tržište u Alžiru nadmašuje 800 miliona eura godišnje. Od toga 80 % je iz uvoza.\nLekovi se uvoze iz Francuske, Saudijske Arabije, Bugarska i BiH\nUvoz lekova funkcioniše preko 4 velika preduzeća (Saidal, Biopharm)\nPostoje kako lanci apoteka tako i pojedinačni vlasnici apoteka\nIndustrija Nameštaja i drvna industrija\nAlžir je uvoznik više od milion kubika drva u raznim fazama obrade u vrednosti od oko 350 milona $/godišnje\nSamo sektor građevine konzumira 70% uvoza drveta\nČetinari se uvoze uglavnom iz Skandinavije i Rusije dok se bukva i hrast uvoze iz Evrope\nAlžir koristi i dosta tropskog drveta\nUvoz najvećim delom ide preko velikih uvoznika (kompanije kao što su: ENAB, EL WAFA i BOUARD)koje vrše dalju distribuciju\nMogućnost povezivanja i sa manjim kompanijama – uvoznicima\nOd pre 3 godine postoji međunarodni sajam drvne industrije i mašina za obradu\nSajam privlači veliki broj izlagača iz Italije i Francuske\nUglavnom se kupuje masivni nameštaj ali jeftinijeg ranga (proizvodi se u Egiptu)\nPrisutan i tapacirani nameštaj ali zanemarivo\nProdaja u show-room-ovima do 1000 m2\nStil nameštaja je u glavnom tradicionalni arapski stil\nBogatiji ljudi i srednja klasa kupuje visoko kvalitetan masivni nameštaj\nUvoznici nameštaja u glavno mala i srednja preduzeća\nAlžirski industrijski kapacitet u sektoru drvne industrije ne pokriva više od 15 %\nOvaj sektor je jedan od najatraktivnijih i najvažnijih u Alžiru.\nPorast broja stanovnika i velika kriza u nedostatku stanova otvorili su ovom sektoru velika vrata.\nMeđu najvažnijim projektima su milion stanova.\nPrema podacima iz 2008, projekt milion stanova je realizovan do 83 %. Dakle 827565 stanova je predato korisnicima i to sa poćetkom od 2004, ostatak ili ćak i više od toga treba se dovršiti do kraja 2009.\nCeo projekt je koštao više od 1,35 milijardi eura. Od toga: 0,6 milijardi za socijalne stanove, 0,428 milijarde za seoske projekte stanogradnje, 0,18 milijardi pomoć za poćetak gradnje\nNajava gradnje još milion stanova\nStrategija otvaranja Alžira za turizam\nOzbiljan projekat države koja do 2015 ima plan da školuje oko 180000 mladih kadrova za turizam\nDo 2025 plan da se privuče 20 miliona turista\nAerodromi se obnavljaju a plan je da se nastavi sa modernizacijom da bi mogli da prime turiste\nTuristički projekat u Oranu do 400 miliona evra (Snasco iz Emirata)\nAlžer – turistički projekat “Medina” (28 milijardi $ od strane kompanije Emmar iz Emirata)\nU planu investicija od 4 milijarde u brane\nIzgradnja 5.000 puteva koji će spajati sever sa jugom\nŽeleznica Istok – Zapad\nIzgradnja metroa u Algeriju\nAlžir je jedno veliko gradilište\nSrpske projektantske kuće imaju šansu da se vežu sa građevinskim kompanijama ili direktno sa investitorima\nJavni radovi – potreba za lokalnim partnerima\nU javnim nadmetanjima u visokogradnji i niskogradnji, firme moraju imati uslove tj. kvalifikacije. A to od 1 do 9. ( 1,3,5.7,9) to određuje do koje vrednosti posla možete učestvovati. To odredjuje Ministartvo javnih radova, što je razlog više da se radi sa partnerom.\nUvozi se puno keramika iz Španije\nStolarija: Kina i lokalna a naravo skuplji se uvozi iz Turske, Španije ili Francuske\nKomponente za elektroinstalcije: lokalne ali i kineske proizvodnje\nPodovi: Drveni podovi ne postoji kultura\nKovinarski radovi: dakle rešetke, metalne ograde.. Itd, se rade na domačem tržištu,poprilično solidno i jeftino.\nGrađevinska stolarija: Masiv vrlo lošeg kvaliteta, aluminijum i PVC - daleko od standarda.\nNajzatupljenija stolarija po redu je: drvena pa PVC pa tek onda aluminijum\nIma mesta za robu srednje kvalitete sa korektnim cenama\nIdealno bi bilo ujediniti nekoliko proizvođača raznih proizvoda koje se koriste u građevini i napraviti kompletnu ponudu\nDobro tržište auto - delova\nAutomobili-Predstavlja 10%ukupnog uvoza i CCA 200000 vozila godišnje,tržište za 3 miijarde dolara godišnje.\nAli prema novijoj slici. Dolazi do invazije kineskih vozila. Bilo teretno ili putničko. /međutim loš rezultat vezano za kvalitetu. Ovaj trend će stati vrlo brzo.\nPostoji šansa za srpske proizvođače rezervnih delova jer ima veliki broj starih automobila\nPrvi korak – učeće na sajmu FIA\nNajvažniji sajam u Alžiru je međunarodni sajam FIA (u maju 2010)\n450 domaćih firmi\n141 iz Kine\n135 iz Francuske\n35% izlagača su strane kompanije iz 40 zemalja svijeta\nJutarnji termini su rezervirani za profesionalci.\nNaš zadatak je da pripremimo dobre kontakte za sve srpske kompanije koje budu učestvovale\nLogistika i stalno prisustvo\nPromena u pristupu tržištu neophodna.\nDanašnja tržišta zahtevaju stalno prisustvo i rad na terenu\nOno što pravi razliku je logitstika tj brzina isporuke, pred-prodajna podrška, post-prodajna podrška, servis\nNeophodno da srpske kompanije pronađu zajednički interes u udruživanju u nastupu na stranom tržištu jer pojedinačno prisustvo je jako skupo\nMožemo ponuditi model kao što smo radili u Iraku (primer “hrvatske kuće”)\nPrvi korak međunarodni sajam u Alžiru koji će sve iznenaditi\nWeb site: www.inter-mobil.hr\nMob: +385 98278358\nAL IR VRATA AFRIKE\nTurizam Afrike -Dz:. napišite putopisni sastavak o vašem “zamišljenom” putovanju kroz afriku! koristite atlas sastavak može biti izmišljen osim geografskih podataka. sastavak može imati slike,kao\nRASTLINSKI PASOVI AFRIKE\nOTVORENA VRATA - analiza upitnika -Otvorena vrata - analiza upitnika. opŠti podaci o uzorku. 21 akcija od kada se ispunjavaju i analiziraju upitnici 4689 anketna listića (prosek 223,3 po akciji). starost. 59,8 godina je prosečna\nAkcijska ponuda italijanskih sigurnosnih vrata -Model: t83 dom. .. dimenzije i smer otvaranja: 90 x 200 cm, desno otvaranje (1 kom.)90 x 210 cm, desno otvaranje (3 kom.)90 x 210 cm, levo otvaranje (1 kom.) boja: izbor od 10 dezena (univer 2 x 10\nAkcijska ponuda italijanskih sobnih vrata\nZabranjena vrata – školski književni kviz -Dejana kurtović školska knjižničarka iv. oŠ bjelovar. abc pitanja. kojim danom je u bolnici filmska večer?. utorkom srijedom četvrtkom. koja je sestra bila dežurna večer kad je\nZ ustvarjalnostjo, znanjem in sodelovanjem odpiramo vrata v svet. -Vizija. drugo: dokumentacija, skrb za materialne vire. skrb za razvoj kakovosti (skupina za q). vodenje z vizijo. razvoj šole. z ustvarjalnostjo, znanjem in\nPodignite vrata, nadvratnike svoje Dolazi slavni kralj -Podignite vrata, nadvratnike svoje dolazi slavni kralj. bog mi je štit, hridina moja bog mi je štit i moj spas. my soul is thirsting for the living god when shall i see him face to


Čitaoci What Car? magazina testirali i komentarisali Tesla Model S - AUTOMOBILI\n06/08/2020 6:13:12 PM\nNASLOVNA / TESTOVI / Čitaoci What Car? magazina testirali i komentarisali Tesla Model S\nČitaoci What Car? magazina testirali i komentarisali Tesla Model S\nMarko Vezmar 31/07/2014\tTESTOVI, VIDEO\nČitaoci magazina What Car? imali su priliku da voze, testiraju i na kraju da ostave komentar u ovom video testu za trenutno najiteresantniji elekto automobil.\nTesla Model S je sportski sedan regularne veličine proizveden od Tesla motors automobilske kompanije. Isporuka vozila počela je u junu 2012. godine u SAD, zvanični domet za luksuzni Model S opremljen sa 85 kWh litijum-jonskom baterijom je 434km, prevazivši Teslu roudster i time je Model S postao električni automobil sa najvećim dometom dostupnim na tržištu. Domet za Tesla Model S sa 60 kWh baterijom je 330km.\nTesla takođe planira da pusti u proizvodnju model sa manjom baterijom od 40 kWh očekujući da ima domet od 230 kao i model sa baterijom od 60 kWh. Za oba modela očekuje se da isporuka počne početkom 2013. godine. Početne cene su $49000/$59000/$69000 za modele sa 40kWh/60kWh/85kWh baterijom i kreću se sve do $87400 sa popustom od $7500 na federalnu taksu.\nPrethodno Audi R8 od 750KS tunerske kuće K.MAN\nSledeće Xcar u poseti kompaniji sportskih automboila – Radical Sportscars


„Куја из Бухенвалда“ — најокрутнија нацистичка мучитељка | Јадовно 1941.\n„Kuja iz Buhenvalda“ — najokrutnija nacistička mučiteljka\nDatum objave: ponedeljak, 1 maja, 2017\nMargaret Ilse Keler navodno je skupljala delove kože ubijenih zatvorenika koji su imali zanimljive tetovaže i od njih pravila lampe, korice knjiga i rukavice.\nZbog svoje okrutnosti prema zatvorenicima nazivali su je „kuja Buhenvalda“, „zver iz Buhenvalda“, „crvena veštica Buhenvalda“, „mesareva udovica“ i „kraljica Buhenvalda“.\nIme joj je Margaret Ilse Keler, rođena je 1906. u Drezdenu i bila je žena Karla Koha, komandanta koncentracionih logora Buhenvald i Majdanek.\nIlse Koh zvana „kuja iz Buhenvalda” Foto: Javni domen\nZa njega se udala 1934. a dve godine kasnije počela je da radi kao čuvar i sekretarica u Sašenhauzen konc-logoru kraj Berlina, kojim je Koh upravljao.\nSledeće godine dolazi u Buhenvald sledeći svog supruga. Pod njegovim uticajem i sa osećajem moći, postale je jedna od glavnih mučiteljki.\nOd kože zatvorenika pravila lampe\nNa konju bi jahala kroz kamp i bičem udarala zatvorenike koji bi joj privukli pažnju.\nNavodno je kao hobi skupljala komade kože ubijenih zatvorenika koji su imali zanimljive tetovaže i od njih pravila lampe, korice knjiga i rukavice.\nOd novca koji je uzela zatvorenicima sagradila je sportsku dvoranu vrednu preko 250 hiljada maraka. Godine 1941. postala je šef ženama koje su radile kao čuvarke u kampu. Karl Koh je te godine prebačen u Lublin, gde je učestvovao u otvaranju konc-logora Majdanek.\nIlse je ostala u Buhenvaldu sve do avgusta 1943, kada su ona i muž uhapšeni po komandi Hoasisa fon Valdek-Pirmonta, SS-ovca i policijskog komandanta za Vajmar. Optuženi su za nezakonito bogaćenje, proneveru i ubistvo zatvorenika kako bi ih sprečili da daju iskaz.\nIlse je oslobođena 1944. zbog nedostatka dokaza, dok je Karla SS-ov sud u Minhenu osudio na smrt. Streljan je u aprilu 1945. u Buhenvaldu. Nakon toga, Ilse je otišla da živi s porodicom u Ludvigsburg.\nAmerikanci su je uhapsili krajem juna 1945. Zajedno s još 30 ljudi, optužena je da je učestvovala u pomaganju, podsticanju i izvršenju ubistava u Buhenvaldu. Pred sudom je izjavila da je u osmom mesecu trudnoće, a niko nije znao kako je uspela da zatrudni u zatvoru.\nIzvještaji iz Buhenvalda govore da je istovremeno imala ljubavne afere s Valdemarom Hovenom, SS-ovcem koji je postao glavni doktor u Buhenvaldu i Hermanom Florstedom, Kohovim zamenikom.\nSudski izvestilac Jozef Halou u knjizi „Nevini u Dahau“ piše kako su kolale, doduše neproverene, glasine o Ilsinim brojnim ljubavnim aferama sa SS-ovim zapovednicima, pa čak i zatvorenicima u Buhenvaldu, a brak s Karlom bio je otvorenog tipa.\nIlse je bila nimfomanka, a često je zatvorenike terala da za njenu zabavu međusobno simuliraju seks. Halou navodi da je moguće da se Ilse okrenula drugim muškarcima jer je Karl, navodno, imao homoseksualne sklonosti.\nIlse je u avgustu 1945. osuđena na doživotni zatvor zbog „kršenja zakona i pravila rata“. Dve godine kasnije, general Lusius D. Klej, privremeni vojni guverner američke zone u Nemačkoj, smanjio je Ilse kaznu na četiri godine zatvora zbog nedostatka uverljivih dokaza da je ubijala zatvorenike radi tetovaža i da je posedovala predmete izrađene od ljudske kože.\nNavodno su lampe, pronađene u njenom domu, bile izrađene od kozje kože.\nRodila dva sina\nIlse je rodila dva sina. Prvi sin, kojeg je imala s Karlom, ubio se nakon rata. Drugog sina, kog je začela s nepoznatim muškarcem dok je bila u zatvoru u Dahau, oduzeli su joj nakon porođaja.\nKad je napunio 19 godina, saznao je da mu je Ilse majka i redovno je posećivao u zatvoru.\nIlse se obesila u ženskom zatvoru 1. septembra 1967. Imala je 60 godina. Sahranjena je u neobeleženom grobu na groblju u Aihahu.\nZver Aušvica: Pobila je pola miliona ljudi i terala ih da plešu pred smrt


PATRIOTSKA SPONA: OTVORENO PISMO MINISTRU VULINU ZA POMOĆ PORODICI LONČAR – Smederevske novine\nPATRIOTSKA SPONA: OTVORENO PISMO MINISTRU VULINU ZA POMOĆ PORODICI LONČAR\nUdruženje potomaka i ratnika 1912-1999 “Patriotska Spona” obratilo se otvorenim pismom ministru odbrane Aleksandru Vulinu, kojim upućuje javni poziv da se pomogne obnova kuće porodice Lončar, izgorela u požaru sredinom januara. U otvorenom pismu i apelu za pomoć, udruženje ističe da je najstariji član porodice Lončar i ratni veteran od 1991. godine, kao i da su Snežana i njena trinaestogodišnja ćerka korisnice socijalne pomoći.\nU pismu se navodi da su Lončarevi sada beskućnici, pošto im je vatra odnela sve što su imali i sada su bukvalno na ulici.\n-Obraćali su se Gradu Smederevu za pomoć više puta, i više puta su odbijani lično od gradonačelnice Smedereva Jasne Avramović. Porodica Lončar posle 73 dana od požara obratila se našem Udruzenju za pomoć. Naše Udruženje je učinilo sve što je moglo i stalo je u zaštitu cele porodice. Lokalna vlast odbijala je da im pomogne, dok “Patriotska Spona” nije izvršila pritisak preko medija i podizanjem krivične prijave protiv gradonačelnice Smedereva Jasne Avramović. Tek posle toga, Centar za socijalni rad uplatio je jednokratnu pomoć od 20.000 dinara i Grad vanrednu pomoć od 50 000 dinara – navodi se, između ostalog u otvorenom pismu i dodaje:\n-Pošto su im i sva dokumenta izgorela u požaru, krenuli smo sa porodicom po institucijama da im pomognemo da povade dokumenta i ostvare pravo na zdravstvenu zaštitu, organizovali humanitarnu predstavu i skupili 126.000 dinara, organizovali prikupljanje hrane i uspeli smo da im dostavimo tri puta humanitarnu pomoć u hrani i sredstvima za higijenu. Sada je ostalo da ovim skromnim sredstvima započnemo izgradnju kuće. Da se započne može, ali nije dovoljno da se kuća ponovo izgradi.\nU pismu se navodi i da je ovo Udruženje neprofitabilno, da se izdržava od članarina i ličnih davanja članova, čije je celokupno angažovanje volontersko.\n-Svi naši članovi su patriote, rodoljubi, i svako dobro delo koje čine za njih je pravo zadovoljstvo. Pored ličnog angažovanja možemo samo još i da upućujemo apele humanim ljudima. A posebno smatramo da je Vojska Srbije uvek bila spremna da pomogne ugroženom stanovništvu, pa se i ovog puta nadamo da pomoć Vojske Srbije neće da izostane i da će se pokazati humanost srpskog vojnika i pomoći jednoj samohranoj majci i trinaestogodišnjoj devojčici, i zajednički da im povratimo život i nadu – zaključuje se u otvorenom pismu “Patriotske Spone”.\n← LEPOJEVIĆ ZA POBEDU SMEDEREVA\nVK SMEDEREVO: TORBICA PRVAK SRBIJE, FILIPOVIĆ VICEŠAMPION →\nUBEDLJIVA POBEDA NAPREDNJAKA U SMEDEREVSKOJ PALANCI\n25. marta 2018. smederevske 18\nPOZIV ZA DAVANJE INICIJATIVE ZA DODELU SVETOSAVSKIH PRIZNANJA


DODIK: Srpska neće menjati svoju teritoriju ni sa kim, niti će biti pripojena Srbiji | Region | Kurir\nGRANICE NA BALKANU\nDODIK: Srpska neće menjati svoju teritoriju ni sa kim, niti će biti pripojena Srbiji\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je da Srpska neće svoju teritoriju menjati ni sa kim, niti će biti pripojena Srbiji, nego će jednog dana ostati samostalna i nastaviti državno jedinstvo sa Srbijom.\nObjavljeno: 05.09.2018. 09:56h\n"To se ne sviđa mnogima, ali istog trenutka kada se pruži minimalna prilika i ako dobijemo garanciju da će Amerika ostati neutralna po tom pitanju, mi smo nezavisni", rekao je Dodik.\nOdgovarajući na pitanje koliko je moguće da u toj nekoj zameni teritorija na Balkanu Republika Srpska bude pripojena Srbiji, Dodik je rekao da Srpska ima svoju teritoriju i da se ona neće menjati.\nNa konstataciju da Rusija već daje svojevrsnu podršku Srpskoj, Dodik je upitao - odakle to?\n"Ne, mi smo na strani Rusije. Britanci nema šta nisu ovde zabrljali, a bore se protiv ruskog uticaja", naveo je Dodik.\nOn je rekao da šef ruske diplomatije Sergej Lavrov, koji 17. septembra dolazi u Banjaluku, donosi prijateljstvo, ali da će razgovorati i o drugim pitanjima.\n"Dolazi da zajednički promivišemo osveštanje temelja srpsko-ruskog pravoslavnog centra. Naravno da ćemo razgovarati i o drugim pitanjima i o sramnoj zabrani ulaska u BiH književniku Zaharu Prilepinu, koji je trebalo da prisustvuje "Kočićevim danima". On nije jedini Rus koji se našao na crnoj listi koju u Sarajevu prave mimo naših interesa", rekao je Dodik.\nDodik je istakao da će na izborima za kongres SAD u novembru pozvati Srbe da glasaju za kandidate republikanske stranke, ali one koje američki predsednik Donald Tramp podržava.\nNa konstataciju da se spekuliše da mu prete sankcije EU, Dodik je rekao da ne treba svakoga slušati, te da je njemu važna podrška naroda, a ne sveta.\n"Mislim da je došlo vreme da stranci više ne biraju naše predstavnike, već da odlučuju ljudi koje bira narod, kao što je to bio slučaj sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem", istako je Dodik.\nOdgovarajući na pitanje koliko će ga američke sankcije sputavati u obavljanju poslova srpskog člana Predsedništva BiH, Dodik je rekao da je u simboličkom značenju skidanje sankcija važno.\n"A, pošto ću ja biti član Predsedništva i predsedavajući Predsedništva, biće interesantno da se, kao nekad Kastro, pojavim na Generalnoj skupštini UN", rekao je Dodik, napominjući da nije sporno da su SAD najmoćnija zemlja sveta.\nOn je podsetio da je dobio poziv od štaba Donalda Trampa da se pojavi na njegovoj inauguraciji kao dio zahvalnosti za podršku njegovom izboru za američkog predsednika, ali da se, kada je zatražio vizu, videlo da sujetna stara administracija nije mogla da dozvoli "da jedan Dodik, mimo njihove volje dobije vizu".\nDodik je istakao da je potreban neutralan izveštaj o Srebrenici, jer u starom ima mnogo netačnih mesta.\n"Govorilo se o 7.000 nestalih, a oni su to onda preveli u 7.000 žrtava u Srebrenici, a na groblju u Potočarima sahranjeno je više od 2.000 vojnika. To je vojničko groblje i kada im to kažete onda im Dodik ne valja", naveo je predsednik Srpske.\nDodik je ocenio da tvrdnja o genocidu nije potkrepljena istinom i da je Srpskoj potreban neutralan izveštaj, te da će formirati tim sa ljudima iz sveta koji imaju autoritet i koji bi se bavili pisanjem novog izveštaja.\n"Јedino nisam protiv istine. Godinu dana je realan rok za istinit prikaz Srebrenice. Odluke haškog suda nisu svete indijske krave i one se mogu menjati novim dokazima", rekao je Dodik.\nNa pitanje da li je tendenciozno da se baš pred izbore setio novog izvještaja o Srebrenici, Dodik je rekao da je za opoziciju tendenciozan samo zato što postoji.\nKurir.rs/ RTRS/ Danas\nDODIK HOĆE DA FORMIRA BEZBEDNOSNU AGENCIJU RS: Obaveštajnu službu BiH treba ukinuti, ne služe ničemu osim za nanošenje štete srpskom narodu!\nNIJE VALJDA PACOLI OČEKIVAO CRVENI TEPIH U BANJALUCI: Milorad Dodik o otkazivanju posete ministra lažne države Kosovo Republici Srpskoj\nDODIK PORUČIO PACOLIJU: Ministar te lažne države nije dobrodošao u Republiku Srpsku!\nSPOR OKO GRANICE BIH: DODIK Biće kako Srbija kaže! ZVIZDIĆ To se nikada neće desiti!\nMilorad DodikRSSrbijaRepublika SrpskagranicaBalkan\nPOREČANE ZAPANJIO OVAJ PRIZOR: Neko je na vrata iz 19. veka ...\nRADNICI BENZINSKE PUMPE DALI KOLEKTIVNI OTKAZ: Nisu pristali ...\nIZ REVOLTA SAM BACIO DETE, NERVIRALO ME JE ŠTO PLAČE: Otac ...\nRONIOCI IZVUKLI TELO MUŠKARCA IZ MORAČE: Pronašli ga na ...


Istražujemo| Vrijednost imovine koju je država oduzela od kriminalacaUzbunjivaci Travnik | Uzbunjivaci Travnik\nPočetna OBJAVE DRUGIH Istražujemo| Vrijednost imovine koju je država oduzela od kriminalaca\nIstražujemo| Vrijednost imovine koju je država oduzela od kriminalaca\nU Federaciji BiH u prvih devet mjeseci ove godine sudovi su naložili oduzimanje imovinske koristi stečene krivičnim djelima u iznosu većem od 16 miliona KM, saznaje “Dnevni avaz”.\nNa osnovu sudskih odluka oduzeto je 15 stanova, tri apartmana, deset stambenih objekata, pet poslovnih prostora, dvije garaže i 20 parcela zemljišta. Također, blokirano je 20 računa s ukupnim iznosom od 1,06 miliona KM.\nKako nam je potvrđeno, riječ je o rekordnom iznosu oduzimanja nelegalno stečene imovine, s obzirom na to da je od 2003. do 2015. godine na osnovu sudskih odluka oduzeta imovina u ukupnom iznosu od 15 miliona KM. Prema ovoj računici, iznos imovine oduzete u prvih devet mjeseci 2016. viši je nego u proteklih 12 godina!\nPrema saznanjima “Avaza”, najviše sudskih odluka o blokiranju imovine za koju se sumnja da je stečena kriminalom doneseno je u Sarajevu. Tako je u ovoj godini na osnovu zahtjeva Kantonalnog tužilaštva, između ostalih, blokirana imovina za osumnjičene osobe u predmetima “Bosnalijek”, “Farmaceutski fakultet” i “Holiday Inn”. Ukupno je blokirana imovina osumnjičenim osobama u osam sudskih procesa koji se vode u Sarajevu.\nU predmetu “Željeznice FBiH”, koji se vodi protiv bivšeg direktora ove kompanije Narcisa Džumhura i još sedam osoba te jednog preduzeća, prema sudskom rješenju, u čijem je posjedu “Avaz”, sud je privremeno zabranio raspolaganje stambenim i poslovnim objektima, stanovima, dvorištima, šumskim površinama, njivama.\n– Ovo je prijelomna godina kada je riječ o implementaciji Zakona o oduzimanju nezakonito stečene imovine. Pokrenute su brojne aktivnosti. Obučeno je 400 ljudi iz raznih institucija. Obučeno je 400 policajaca, tužilaca, sudija, državnih službenika iz Finansijske policije, Porezne uprave, Agencije za bankarstvo, Registra i Komisije za vrijednosne papire, Sudske policije FBiH. Pokrenuta je ozbiljna priča – kaže direktor Federalne agencije za upravljanje oduzetom imovinom Kenan Kapo.\nOn je istakao da su sudske zabrane izricane ne samo u Sarajevu nego i u Bihaću, Travniku, Tuzli i Zenici.\n– Stvaraju se pretpostavke za jedan zategnuti lanac, koji od početka saznanja za krivična djela seže do same presude te odluke o oduzimanju imovine – poručio je on.\nVišemilionska imovina zločinačke organizacije Zijada Turkovića\nPresude, koje su sastavni dio statistike o oduzimanju imovine stečene krivičnim djelima, odnose se, između ostalog, i na zločinačku organizaciju Zijada Turkovića, osuđenu na ukupno 95 godina zatvora, te na Tasima Kučevića i njegovu grupu, osuđenu za trgovinu ljudima i prostituciju.\nU presudi protiv Turkovića i ostalih sud je naložio oduzimanje imovine u višemilionskom iznosu, a ona se odnosi na objekt “Bell Amy”, stanove u Sarajevu, apartman na Vlašiću, polovine vlasništva kuće. Također, oduzeto je i 47.766 KM, koliko se nalazilo na računu Turkovićeve supruge Šejle Jugo. U slučaju Kučevića i ostalih, ukupno oduzeta nezakonita imovinska korist iznosila je 286.440 KM.\nKonfiskacija u prvih devet mjeseci ove godine\n10 stambenih objekata\n5 poslovnih prostora\n20 parcela zemljišta\n20 računa na kojima je bio milion KM blokirano\nPrethodni članakPročitajte imena parlamentaraca koji su uzeli 30.000 KM otpremnine\nSljedeći članakPLJUJU, PA LIŽU! SDA predložila isti budžet protiv kojeg su se borili prije četiri godine


Onemogućena primena zakona - Nedeljnik Vreme\n9. 10. 2014. / 16.32\nDanom početka primjene Zakona o azilu (januar 2007) ustanovljen je aktuelni sistem azila u Crnoj Gori. Po podnijetim zahtjevima za dobijanje azila postupak sprovodi i donosi odluke Direkcija za azil, posebna organizaciona jedinica Ministarstva unutrašnjih poslova Crne Gore. Postupak po žalbama izjavljenim na odluke prvostepenog organa vodi Državna komisija za rješavanje po žalbama za azil.\nOd početka primjene zakona zaključno sa 30. junom 2014. godine podnijeta su ukupno 5872 zahtjeva za dobijanje azila u Crnoj Gori. Broj podnijetih zahtjeva za dobijanje azila u kontinuitetu raste od 2011. godine, kada je 235 lica tražilo azil u Crnoj Gori. Već u 2012. godini evidentiran je 1531 zahtjev za dobijanje azila, a u 2013. azil su zatražila 3554 lica. Procenat priznavanja izbjegličkog statusa, odnosno dodjeljivanja dodatne (supsidijarne) zaštite, u odnosu na ukupan broj podnijetih zahtjeva za azil je izuzetno mali. Status izbjeglice dobila su četiri lica, dok je sedam lica dobilo dodatnu zaštitu. Trenutno u Crnoj Gori borave dva lica sa priznatim statusom izbjeglice i pet lica sa odobrenom dodatnom zaštitom.\nZBRINJAVANJE: Zbrinjavanje lica iz sistema azila u nadležnosti je Uprave za zbrinjavanje izbjeglica koja je posebna organizaciona jedinica Ministarstva rada i socijalnog staranja. Zbrinjavanje obuhvata obezbjeđenje smještaja i odgovarajućeg standarda života i pomoć u ostvarivanju prava na: obrazovanje, zdravstvenu zaštitu, socijalnu zaštitu, rad itd. Uslovi prijema tražilaca azila sve do početka 2014. godine bili su ispod međunarodnih standarda. Od 20. februara 2014. počeo je sa radom novoizgrađeni Centar za smještaj lica koja traže azil u mjestu Spuž, deset kilometara udaljenom od Podgorice. Centar može da primi 65 osoba i ima 27 zaposlenih.\nCentar za sad funkcioniše bez jasnih zakonskih procedura koje treba da regulišu prijem azilanata, evidenciju koja treba da se vodi u Centru, prava i obaveze lica smještenih u centru, postupke u slučaju narušavanja reda i mira u centru itd. Svakodnevna komunikacija između službenika zaposlenih u Centru i smještenih tražilaca azila je otežana jer Centar ne zapošljava prevodioce za jezike kojima govori većina azilanata.\nZAKON: Zakon o azilu uglavnom je usklađen sa evropskim standardima. Na samom startu, potpuna primjena zakona u praksi nije bila moguća zbog niza nedostataka. Donošenje i primjenu zakona nije pratilo i donošenje podzakonskih akata neophodnih za sprovođenje zakona i pristup pravima. Usklađivanje ostalih zakona koji regulišu pristup pravima sa Zakonom o azilu još uvijek je u toku. Pojedina prava koja su garantovana zakonom, kao što su npr. pravo na socijalnu zaštitu i obrazovanje, praktično su nedostupna tražiocima azila.\nSa povećanjem broja tražilaca azila postali su uočljiviji problemi sa kojima se suočavaju Direkcija za azil kao prvostepeni organ i Uprava za zbrinjavanje izbjeglica nadležna za smještaj tražilaca azila. Od šest predviđenih službeničkih mjesta u Direkciji za azil su popunjenja trenutno četiri radna mjesta, što je nedovoljno da se na adekvatan način procesuiraju svi podnijeti zahtjevi za azil. Direkcija za azil ne zapošljava službenika muškog pola, pa se u praksi javljaju problemi kad tražilac azila zahtijeva da voditelj postupka bude osoba muškog pola.\nTražiocima azila koji dolaze iz Avganistana, Pakistana, Indije i još nekih zemalja nije obezbijeđeno adekvatno prevođenje na njihove maternje jezik. Za plaćanje prevodilačkih usluga nema dovoljno finansijskih sredstava i kasni se sa isplatama zbog čega mnogi prevodioci odbijaju da pruže usluge prevođenja. Kancelarija UNHCR-a u Podgorici plaća prevodioca za arapski, francuski i engleski jezik i na taj način pomaže da barem tražioci azila koji dolaze sa arapskog govornog područja mogu da prate postupak na jeziku kojim govore.\nZakon o azilu je eksplicitno isključio mogućnost vođenja upravnog spora, odnosno sudsku kontrolu zakonitosti protiv konačnih odluka, protivno ustavnim odredbama. Odsustvo sudske zaštite, zatim nepoznavanje instituta "sigurne zemlje porijekla", "prve zemlje azila", "sigurne treće zemlje", uobičajeno se ističu kao ozbiljni nedostaci zakona. Zakon ne definiše jasno trenutak od kojeg će se neko lice smatrati tražiocem azila, što ga u praksi može lišiti neposrednog pristupa pravima. U postojećim zakonskim odredbama nisu jasno definisani djela progona, razlozi za isključenje, neprihvatljivi zahtjevi i postupci na granici. Tehnike vođenja intervjua sa tražiocima azila, analiza razloga za traženje azila, utvrđivanje identiteta i porijekla tražilaca azila, neadekvatno obrazloženje odluka o odbijanju zahtjeva i odobravanju nekog oblika zaštite, nijesu usklađeni sa međunarodnim standardima i utiču na pravednost i pravilnost postupka utvrđivanja izbjegličkog statusa. Državna komisija za rješavanje po žalbama za azil, kao drugostepeni organ, u praksi potvrđuje skoro sve prvostepene odluke Direkcije za azil.\nPovećanje broja tražilaca azila donijelo je i promjenu u profilu lica koja traže azil. Povećao se broj žena i maloljetnika, trudnica i čitavih porodica tražilaca azila. Ova kategorija tražilaca azila u zakonu je prepoznata kao lica sa posebnim potrebama. Zahtjevi za azil ove kategorije lica imaju prioritet u rješavanju.\nTRANZIT: Postojeće nedostatke sistema azila koristi većina migranata koja ulazi u postupak azila, kao mogućnost da nastavi svoj put kroz CG do željene destinacije u EU. Od ukupnog broja zahtjeva u 2013. godini, oko 90 odsto predmeta je završeno zato što su tražioci azila napustili zemlju prije zakazanog intervjua. U svega 386 slučajeva tražioci azila su se odazvali na intervju na poziv Direkcije za azil, pa su u ovim predmetima odluke donijete u meritumu. Od 11 tražilaca azila, kojima je dodijeljen neki oblik zaštite, četiri lica su napustila Crnu Goru upravo zbog oskudnih uslova prijema i nemogućnosti integracije.\nUlazak Republike Hrvatske u EU dodatno je otežao poziciju Crne Gore, koja je sad postala granična zemlja, pa i u budućnosti se može očekivati povećanje broja tražilaca azila. Prosječan period boravka tražilaca azila u Crnoj Gori je 9,6 dana. Svi državni izvještaji o sistemu azila i statistički podaci idu u prilog činjenici da je Crna Gora za sada samo zemlja tranzita, a ne zemlja krajnjeg odredišta tražilaca azila. Međutim, loši uslovi prijema i nemogućnost integracije tražilaca azila utiču na njihovo opredjeljenje da umjesto u Crnoj Gori svoj put nastave i završe u nekoj od zemalja EU.\nAkcionim planom u okviru pregovaračkog poglavlja 24, planirano je donošenje novog zakona o azilu, koji bi trebalo da stupi na snagu 2016. godine, pa je za očekivati da će se uočeni nedostaci otkloniti novim zakonskim rješenjima. U martu 2014. formirana je radna grupa za izradu novog zakona. Rok za izradu nacrta zakona je kraj 2014. godine. Planirano je da izrada podzakonskih akata za implementaciju novog zakona o azilu bude završena do 30. juna 2015. godine.\nPravni centar je za sada jedina specijalizovana organizacija registrovana za pružanje besplatne pravne pomoći tražiocima azila. Od 2007. godine aktivno je uključena, kroz pružanje pravne pomoći, u izgradnju sistema azila u Crnoj Gori. Kroz zastupanje tražilaca azila Pravni centar ukazuje na nedostatke u zakonskim rješenjima i na nemogućnost ostvarivanja zakonom zagarantovanih prava. Sada je i član radne grupe formirane za izradu novog zakona o azilu. Osim tražiocima azila, Pravni centar pruža besplatnu pravnu pomoć i raseljenim licima iz Bosne i Hercegovine i Hrvatske, interno raseljenim licima sa Kosova i Metohije i licima bez državljanstva.


NAJAVLJENO JE PROŠIRENJE DVA BEOGRADSKA VRTIĆA - Beograduživo.rs\nNaslovna»INFO»NAJAVLJENO JE PROŠIRENJE DVA BEOGRADSKA VRTIĆA\nNAJAVLJENO JE PROŠIRENJE DVA BEOGRADSKA VRTIĆA\nAutor SS InTeam /\t 20. новембра 2017. INFO\nU Beogradu već godinama unazad postoji problem nedovoljnog broja mesta u vrtićima. To je čest slučaj u opštinama u kojima živi veliki broj dece, a kapaciteti vrtića nisu dovoljni da prime svu prijavljenu decu. Upravo je jedna takva opština Palilula, gde su roditelji, samo ove godine, dobili oko 1.000 odbijenica.\nPo pisanju medija, Palilua bi u narednom periodu mogla da postane bogatija za dodatna mesta u vrtićima. Posle dva nesupela konkursa i čestih promena rukovodilaca, PU Boško Buha je dobila novog direktora, Vanju Najdanovića. On je istakao da su njegovi ciljevi proširenje kapaciteta čak pet vrtića na Paliluli, čime bi 1 000 mališana moglo da dobije mesto.\nProširenje vrtića bi trebalo da počne već sledeće godine, a objekti koji će prvenstveno biti prošireni su vrtići Kockica i Cvrčak u Borči. Reč je o objektima velikog kapaciteta koji imaju mogućnost proširenja, ali jedini problem je legalizacija. Očekuje se da će i taj problem biti rešen u saradnji sa nadležnim sekretarijatima. Infrastruktura postoji, pa bi samim tim i troškovi na radovima bi bili manji. Kako direktor paliluske predškolske ustanove ističe, vrtići treba da se nadzidaju, ali osim stvaranja mogućnosti za upis još dece, potrudiće se i da se naprave letnje učionice i stvore potrebni uslovi da deca što više borave napolju kada je lepo vreme.\nObavljeni su razgovori sa roditeljima dece koja pohađaju vrtiće na Paliluli, kao i sa predsednikom opštine i lokalna samouprava je pokazala samouprava je pokazala dobru volju za pomoć i saradnju, tako da će se u narednom periodu desiti bitne promene u interesu dece.\nMožda već sledeće godine najmlađi Palilulci, bez problema, dobiju mesto u željenom vrtiću.\nPRETHODNA VESTODUZETO 700 POLOVNIH KNJIGA KOJE SE PRODAJU U KOSOVSKOJ ULICI\nSledeća vest VAŽNA INFORMACIJA ZA KORISNIKE BUS PLUS APLIKACIJE


PočetnaO namaDrugi o namaMisijaSistem MenadžmentaIstorijatZaposlenjePolitika IMSReferenceUsluge štampeOfset štampaDigitalna štampaSito štampaTampon štampaDizajnFormati papiraPojmovnikZahtev za ponuduProizvodiMemorandumiVizit karteFascikleFlajerBrošuraKataloziBlokovska robaKalendariNalepnicePapirne keseKutijeKoverteVobleriKartolinePlakati i posteriReklamni blokoviRoll up banerZastavice od papiraCD/DVD omotiRokovniciPodmetači za čašePozivnice i čestitkePapirne kockeReklamne lepezeReklamni kartonski kačketiKnjigaVestiDownloadKataloziKontakt\nPribor za pisanjePlastične olovkeAkcijaMetalne olovkeDrvene olovkeSetovi olovakaKutije za olovkeRaznoMarkeriKišobraniKišobraniKancelarijaAKCIJAKancelarijski priborVizitariDigitroniNotesiPromo pultovi i panoiRokovniciRokovniciTelefonski imeniciNotesiRaznoRokovniciKliritni stalciProizvodi od kliritaTekstilUnisex majiceTekstil na akcijiŽenske majicePolo majiceDečije majiceDuksericeJakne i prsluciKošuljePeškiriUpaljačiElektronski upaljačiKremen upaljačiMetalni upaljačiTehnologijaTehnička opremaPower BankUSBUSBPoklon kutije za USBPrivesci i trakicePrivesciTrakice i elementiAlati i opremaLampeIzviđačka opremaMerni priborAuto opremaSatoviStoni satoviAkcijaZidni satoviKuhinjski setoviKuhinjski setoviVinski setoviKeramika i stakloRelaksacija, lepota i zdravljeAntistresLepotaZdravlje i zaštitaSport i zabavaTorbe i putovanjaPutovanjeTorbeKeseRančeviKačketi i kapeKačketiKape i šaloviPoklon peškiriPoklon peškiri Početna Akcija za izlagače na 30. EXPO-ZIM\nPovodom jubilarnog 30. EXPO-ZIM sajma i 4. Sajma sporta, kompanija Jovšić Printing Centar pripremila je niz pogodnosti za više od 50 izlagača iz Srbije, Bosne i Hercegovine, Bugar... opširnije >>>\nKompanija Jovšić Printing Centar pripremila je za sve učesnike desetog po redu sajma etno hrane i pića specijalne popuste na kompletan štampani i reklamni materijal. Na ovoj mani... opširnije >>>\nZa sve izlagače na 53. Međunarodnom sajmu nameštaja, opreme i unutrašnje dekoracije i 53. Međunarodnog sajma mašina, alata i repromaterijala za drvnu industriju u Beogradu, komp... opširnije >>>\nStalna potraga za novim idejnim rešenjima kako bi se privukla što veća pažnja potrošača postali su deo marketinške strategije velikog broja firmi. Kompanija Jovšić Printing Centar svim svojim klijentima nudi visokokvalitetnu digitalnu, ofset, tampon i sito štampu po veoma povoljnim cenama.\nVobleri, plakati, posteri, kartoline, katalozi, brošure samo su deo našeg proizvodnog asortimana u čiji su se kvalitet štampe prethodnih godina već uverili mnogobrojni klijenti. Idealan promotivni materijal za Vaše proizvode i usluge tokom jeseni svakako su kišobrani i pribor za pisanje. Zahvaljujući vrhunskom dizajnu i kvalitetu štampe koje Vam nudimo zajedničkim snagama značajno ćemo doprineti promociji Vaše firme.\nVaš, Jovšić Printing Centar.\nAZZURRO KIDS dečija polo majica crvena (red)\nSUNNY ženska polo majica ciklama (fuschia)\nWINNER dukserica sa rajsferšlusom i kapuljačom crna (black)\nAZZURRO polo majica crna (black)\nJovšić Printing Centar započeo je sa svojim radom 01. aprila 1996. godine. Osluškujući pažljivo potrebe domaćeg i inostranog tržišta za kvalitetnom štampom i proizvodima koji prate visoke svetske standarde, pronašli smo način da ostvarimo dobre partnerske odnose sa izuzetno velikim brojem firmi i kompanija firom... opširnije >>>Visokim kvalitetom i konkurentnim cenama kompanija Jovšić Printing Centar osvaja tržište štamparskih usluga kao partner mnogim domaćim i svetskim kompanijama.\nZahvaljujući savremenoj opremi za ofset, digitalnu, tampon i sito štampu Jovšić Printing Centar uspešno posluje već 19. godina. Vodeći se najvišim sv... opširnije >>>ProizvodiProizvodi\nO namaUsluge štampeProizvodiVestiDownloadKataloziKontakt Drugi o namaMisijaSistem menadžmentaIstorijatZaposlenjePolitika IMSReferenceOfset štampaDigitalna štampaSito štampaTampon štampaDizajnFormati papiraPojmovnikZahtev za ponuduMemorandumVizit karteFascikleFlajerBrošuraKatalozi INFO tel:\nDesign by Norma Reclamare - www.normareclamare.com


Funkcioner SPS-a potpuno uništio nekadašnjeg giganta! – Gerila\nGerila > Društvo > Funkcioner SPS-a potpuno uništio nekadašnjeg giganta!\nobjavljeno na Feb. 25, 2019 u 4:48 pm\nPropast Jugoremedije, nekadašnje značajne fabrike lekova, ušla je u poslednju fazu. Ova firma je u poslednjih 17 godina, prema istraživanju Insajdera, prešla put od sumnjive privatizacije niškom biznismenu Jovici Stefanoviću Niniju, preko višegodišnjeg otpora radnika i akcionara za opstanak firme, do stečaja i, na kraju, bankrota koji je proglašen 2016. godine.\nJugoremedija danas poveriocima duguje više od 20 miliona evra i pitanje je da li će taj novac uopšte biti vraćen od prodaje. Problem je u tome što nadležne institucije već skoro dve godine ne reaguju na činjenicu da je firma visokog funkcionera SPS-a Milana Selakovića nezakonito uzurpirala najvredniji deo imovine Jugoremedije – dozvole za lekove – zbog čega je propalo čak šest pokušaja prodaje ove fabrike u stečaju.\nDozvole za proizvodnju i promet lekova koje vrede čak 16 miliona evra i bez kojih nijedan potencijalni investitor ne može da započne proizvodnju, nisu uopšte uključene u prodaju budući da bivši zakupac, firma Union Medic čiji je vlasnik Milan Selaković, odbija da ih vrati, iako je ugovor o zakupu odavno istekao. Fabrika bez pomenutih dozvola zapravo ne vredi previše pa se, samim tim, nameće zaključak da jedino Selaković ili neko povezan s njim ili njegovom firmom ima ekonomski interes da kupi Jugoremediju bez dozvola.\nU međuvremenu, zbog toga što Selaković ne vraća ukupno 22 dozvole za proizvodnju i promet lekova – i dok Agencija za lekove i Ministarstvo zdravlja ne reaguju – zainteresovanih za kupovinu Jugoremedije nema. Zbog te činjenice cena se spušta sa svakom neuspešnom prodajom.\nJugoremedija je procenjena na 33 miliona evra, međutim, početna cena na aukciji koja je prošle nedelje propala bila je 10 miliona evra, što je čak šest miliona evra manje nego krajem prošle godine kada je bio raspisan prethodni neuspešan poziv. Prema rečima stečajnog upravnika Radovana Savića, sledeći put će cena ići još niže – na zakonski minimum od oko 6,5 miliona evra. Ako ni tada ne bude zainteresovanih, biće organizovana prodaja bez obavezne uplate depozita, dok će cenu ispod koje se ne može ići odrediti Odbor poverilaca i stečajni sudija.\nUzurpacijom dozvola do fabrike?\nPodsetimo, potpredsednik novosadskog odbora SPS-a Milan Selaković je 2013, samo godinu dana posle proglašenja stečaja, preko firme Union Medic uzeo Jugoremediju u zakup. Na taj način Selakoviću je praktično pripala i najvrednija „imovina“ Jugoremedije – dozvole za proizvodnju i promet lekova.\nKada je 2016. proglašen bankrot Jugoremedije, Selaković je bio dužan da fabrici vrati i dozvolu odnosno ono što pripada Jugoremediji, ali je to odbio da uradi. Jugoremedija je Union Medic-u u više navrata aneksima produživala rok za vraćanje dozvola, ali i ti rokovi su konačno istekli u februaru 2017. godine.\nPredsednik Odbora poverilaca Vladimir Pecikoza kaže za Insajder da je čitav mehanizam sa uzurpiranjem dozvola i obezvređivanjem Jugoremedije osmišljen kako bi neko posao „namestio poželjnim kupcima“. On napominje i da Selakovićev Union-Medic koji je uzurpirao licencu, ili neko njemu blizak, jedini ima interes da kupi Jugoremediju bez ovih dozvola.\n„Situacija je potpuno neverovatna. Dolazili su mnogi kupci iz inostranstva, ali niko neće da kupuje imajući u obzir problem sa dozvolama. Na kraju će Jugoremedija biti prodata budzašto, a dozvole će ostati Selakovićevoj firmi“, kaže Pecikoza za Insajder.\nPrema njegovim rečima, država je najodgovornija za ovu situaciju, jer ne reaguje na činjenicu da je Union Medic licence za lekove zadržao i nakon isteka zakupa.\n„Država je apsolutno upoznata s ovim, ali ništa ne preduzima. Ministarstvo i Agencija za lekove očigledno štite interese privatne firme u ovom slučaju“, ističe predsednik Odbora poverilaca.\nDržava ćuti, sudovi (ne)nadležni\nStečajni upravnik Radomir Savić je pokrenuo tužbu protiv Selakovićeve firme Union-Medic, ali je taj postupak zvanično obustavljen, jer je Privredni sud u Zrenjaninu proglašen nenadležnim. Interesantno je da je Privredni sud sebe proglasio nadležnim, ali je naknadno Apelacioni sud doneo odluka da je sudija Privrednog suda pogrešio i da ovaj sud nije nadležan u ovom slučaju. Savić je podneo i krivičnu prijavu protiv Selakovića i Union Medic, međutim, i taj postupak je završen bezuspešno.\n„Kako je sve ovo i zbog čega odlučeno i da li je bilo pritisaka, ne znam i ne bih komentarisao sud“, ističe stečajni upravnik za Insajder.\nProšle godine u intervjuu za Insajder Savić je istakao i da zbog „ćutanja države“ tj. zbog toga što im nijedna od institucija nije odgovorila na pitanja o povraćaju dozvola, Jugoremedija ne može da pokrene ni Upravni spor u tom slučaju.\n„Nisu nam odgovorili ni na jedan dopis. Ministarstvo zdravlja je to koje može da interveniše, međutim, oni to odbijaju da učine. Tražili smo i nadzor nad Agencijom za lekove i medicinska sredstva (ALIMS), ali ni po tom pitanju ništa nije učinilo. Očigledno su tu nečiji jači interesi u pitanju nego što je interes Union Medic-a”, rekao je Savić za Insajder pre godinu dana.\nNovinari Insajdera su u više navrata pokušali da dobiju odgovore od Ministarstva zdravlja i Agencija za lekove u vezi sa ovim slučajem, međutim, bezuspešno. Insajder je kontaktirao i Milana Selakovića u vezi sa ovim slučajem, međutim, on nije odgovarao na pozive i poruke.\nProdaja Jugoremedije je u poslednje dve godine bezuspešno pokušavana šest puta. Poslednja prodaja je propala ove nedelje jer nije bilo zainteresovanih kupaca, iako je početna cena spuštena sa 16 miliona evra na 10 miliona evra.\nStečajni upravnik ističe da je dobio rok od četiri meseca da proda fabriku zbog čega će on u što kraćem roku raspisati novu prodaju i to po početnoj ceni koja će biti svedena na depozit, odnosno 762,7 miliona dinara.\n„Spustićemo se na minimum koji zakon dozvoljava i to je to. Ako i to ne uspe, onda ide neka slobodna pogodba“, kaže Savić za Insajder.\nJugoremedija od Ninija do Selakovića\nSlučaj Jugoremedije, nekada značajne socijalističke farmaceutske firme, jedan je od najvidljivijih primera pljačkaške privatizacije u Srbiji nakon petooktobarskih promena, a u čemu su značajnu ulogu odigrale državne institucije.\nZbog sumnjivih veza države sa privatnim vlasnicima, Jugoremedija je „zaslužila“ i značajno mesto na spisku 24 sumnjive privatizacije čije hitno rešavanje je zatražila Evropska Unija, a Savet za borbu protiv korupcije je godinama upozoravao na postupanje državnih organa u „Jugoremediji“, ističući da to ugrožava i interese malih akcionara, ali i vlasnički interes države.\nZrenjaninsku fabriku je 2002. godine privatizovala makedonska firma Jaka 80 čiji je vlasnik niški biznismen Jovica Stefanović Nini, koji je 2012. sa saradnicima uhapšen zbog zloupotrebe položaja i pribavljanje 7,5 miliona evra na štetu Jugoremedije.\nPosle višemesečnog štrajka većeg dela zaposlenih, koji su i manjinski akcionari Jugoremedije, država je 2006. raskinula privatizaciju jer vlasnik nije ispunio ugovorene obaveze. Tada je država ponovo postala vlasnik 42 odsto akcija, a mali akcionari svojih 58 odsto.\nPROČITAJTE JOŠ: DEBAKL U KRUŠEVCU: MALI BROJ UCENJENIH LJUDI, ŠKOLE RADILE I NEDELJOM…\nPrema navodima Saveta za borbu protiv korupcije, Akcijski fond i Agencija za privatizaciju prodali su 42 odsto kapitala “Jugoremedije” firmi iza koje stoji Jovica Stefanović-Nini, biznismen koji je u trenutku prodaje bio na poternici Interpola i kome je kupoprodaja državnog paketa akcija „Jugoremedije“ poslužila za pranje novca stečenog kriminalom tokom devedesetih godina.\nNakon ponovnog preuzimanja fabrike, radnici-akcionari na čelu sa Zdravkom Deurićem vodili su posao od marta 2007. do decembra 2012, a za to vreme su uspeli i da otplate sve obaveze. Ipak, uprkos protestu radnika i akcionara Jugoremedije, pa i fizičkog sukoba između radnika i pripadnika sudskog obezbeđenja, Privredni sud u Zrenjaninu 27. decembra 2012. doneo je rešenje o otvaranju stečajnog postupka na zahtev Hipo Alpe-Adrija banke koja potražuje oko 1,6 miliona evra. Takođe, protiv Zdravka Deurića je pokrenut krivični postupak zbog sumnje da je sa saradnicima oštetio Jugoremediju za 600 000 evra, što Deurić i radnici negiraju.\nNakon što je 2012. proglašen stečaj u Jugoremediji, kontrola nad firmom je sprovođena preko zakupa. Stečajni upravnik Radomir Savić za 50.000 evra mesečno je izdao fabriku u zakup firmi Union medic Milana Selakovića koji tokom tri i po godine upravljanja radio samo najprofitabilnije segmente proizvodnje.\nU septembru 2013. godine Odbor poverilaca Jugoremedije se obratio tadašnjem prvom potpredsedniku Vlade Aleksandru Vučiću i drugim nadležnim institucijama, sa upozorenjem da su Privredni sud u Zrenjaninu i stečajni upravnik postupili nezakonito i protivno interesima poverilaca kada su dozvolili zakupcu, firmi Union-Medic, da prenese mesto proizvodnje, kao i licencu za registraciju lekova u svoju firmu.\nMeđutim, zakup nije raskinut do početka 2017, a Jugoremediji i njenim akcionarima ni to nije pomoglo s obzirom na to da je fabrika na putu da bude prodata u bescenje. Tako je ova fabrika prešla dug privatizacioni put od Ninija do Selakovića, dok je država ili saučestvovala ili nemo posmatrala.\nPROČITAJTE JOŠ: (VIDEO) STEFANOVIĆ: ONI KOJI PROTESTUJU IMAJU OZBILJAN PROBLEM!\nTagovibanatfabrika lekovajovica stefanović ninijugoremedijakriminalmilan selakovićprivatizacijaprivredni kriminalsnsspsvojvodinazrenjanin


Pijuckanje se završilo: Brenson otkrio štetu koju je uèinila Irma - Komentari -Život - B92.net\nPijuckanje se završilo: Brenson otkrio štetu koju je uèinila Irma\nBritanski milijarder Rièard Brenson otkrio je razmere štete koju je uragan Irma naneo njegovoj luksuznoj vili na ostrvu Neker.\nponedeljak, 11.09.2017. | 11:45\nLepo je što je pozvao komšije na piæe i bezbednost, ali ljude koji ne znaju kako to izgleda u praksi ne treba dovoditi u zabludu, kao što to èine mediji kada ne objašnjavaju kakva je to "vila", nema te oluje na ovoj planeti koja može da bitnije naudi solidno zidanom objektu od armiranog betona ili cigle, poenta je da je njegova "vila" bila graðena od ne mnogo èvršæih materijala nego okolne èatrlje sirotinje :)) Upravo to je razlog za jezive statistike štete od tropskih uragana, ljudi baš u zemljama pojasa koji je podložan ovoj vrsti burnog vremena žive u velikoj veæini, jer su to mahom siromašne zemlje treæeg sveta, u objektima koji se zvanièno priznaju za "kuæe", ali mnogi kokošarnici u Evropi su dosta solidnije graðeni :)) Doživeo sam par tropskih oluja, uglavnom u Aziji, mada sreæom ne onih najjaèih, ali sam bio na mestima preko kojih su neke od najjaèih prošle, recimo, na filipinskom ostrvu Bantajan preko koga je pre tri-èetiri godine prešao sam centar Jolande, jednog od nekoliko najjaèih tajfuna u poslednjih pola veka, i, naravno, svemu što je bilo normalno graðeno, nije bilo baš ništa, osim par polomljenih prozora, a skoro svi poluprovizorni objekti u kojima 80% meštana živi i dosta tropskog drveæa plitkog korena bili su potpuno ruinirani.\n(EU Citizen, 11. septembar 2017 19:17)\nPrijatelju, ti sve po redu, po kratkom postupku ... Zbog takvog nacina razmisljanja smo tu gde jesmo. Kao prvo, trebalo bi da znas da je uragan Irma najjaci ikada zabelezen na Atlantiku. Drugo, otkud ti znas da su arhitekte ili urbanisti odgovorni, jer postoji mogunost da su projektima svih tih objekata ispostovana pravila za gradjenje objekata koja vaze na tom podrucju. Ili si misljena da sve objekte treba izgraditi iskljucivo od armiranog betona debljine 50 cm bez prozora i vrata? :(\n(Serbian Empire, 11. septembar 2017 18:18)\nZoran, 11. septembar 2017 14:59)\nMožda sam ja zao ali ti si druže operisan od smisla za humor.Bolje idi prati neku vest o Andriji i Andjelki ili Kursadžijama, tamo me nema.\n(Blackbeard, 11. septembar 2017 18:13)\nlep gest .svaka èast Brensone .\n(BG, 11. septembar 2017 17:35)\nU bem ti, armatura viri iz pjeska. Koja je ovo snaga vjetra bila da nepovjerujes.\n(Rango, 11. septembar 2017 17:23)\nÈudesni Brenston... (Ko moze nek' proèita njegovu autobiografiju "Kako sam izgubio Nevinost"; jedno od fascinantnijih štiva u mom zivotu...)\n(kole, 11. septembar 2017 17:18)\nSiguran sam da ce gospodin Branson da puno pomogne kome god moze, neuobrazeni bogatas i pravi gentleman. Kao srece da je vise takvih, mogli bi i ovi nasi "biznismeni - bogatuni" da se barem malo ugledaju na ljude poput Bransona ili Gatesa. Izgleda da je mnogo teze pokloniti pare sirotinji koje su se stekle na mufte nego one koje su posteno zaradjene, potvdjeno milion puta.\n(Milosav, 11. septembar 2017 17:09)\nI ja bih izgledao ovako mamuran posle noæi provedene u vinskom podrumu. Naroèito u Bransonovom vinskom podrumu!\n(Ursa Minor, 11. septembar 2017 16:41)\nSve se plasim da nije sve osigurao...\n(dr.kadzija, 11. septembar 2017 16:37)\nHumani milijarder jakog srca.\nNekome bi srce prepuklo kad vidi ovu tugu.\n(marija, 11. septembar 2017 16:26)\n@kraja... uvek imas besmislene komentare\n(antiDebil, 11. septembar 2017 16:15)\nSa ovim pomaganjem ljudima i pružanjem utoèišta u svom podrumu je pokazao da je ozbiljan car. Bravo Rièarde.\n(Gde ja živim, 11. septembar 2017 15:51)\nSta mislite da se organizuje slanje SMS-ova da mu se napravi nova kuca?\nPlakao sam kada sam video to unistenje :'(\n(leming, 11. septembar 2017 15:42)\nZa gospodina - 3000 dinara!\n(Maki, 11. septembar 2017 15:29)\n@kraja...ti bi sve pozatvaro! Lako je tako resavati probleme ajde smisli da pomognes ljudima a ne da pametujes! Uvek si ti najpametniji sto kritikujes daj jednom resenje. Ti uvek pises cistu demagogiju\n(ugrizes me ..., 11. septembar 2017 15:27)\nBio je dokumentarac o ovoj gajbi. Pa njemu je i klonja bila potpuno na otvorenom (bez zidova!) a u nju se dolazilo zip line-om. Tako da ne verujem da je i imala neku materijalnu vrednost . Osim dizajna.\n(robinson stile, 11. septembar 2017 15:26)\nKako ova priroda uvek na sirotinju udari.\n(ja, 11. septembar 2017 15:22)\nMote i dalje TV da gleda\n(Bekrija i Delija, 11. septembar 2017 15:06)\n(Benny Hill, 11. septembar 2017 15:04)\nZa pomoæ postradalima skidam kapu! A njegova vila... Platiæe osiguranje stetu. Sumnjam da je to prepustio slucaju.\n(bagzi, 11. septembar 2017 15:01)\nPa verovatno je osiguran.\n(Bajo, 11. septembar 2017 15:01)\nMilijarder, nije pobegao, pozvao komšije u sigurni podrum svoje kuæe i radi na obnovi ostrva. I kako nazvati: ItNaTi, Mikele, OutOfSpace, Blackbeard i likove koji se slažu sa njima? Cinici, zli, zavidni, ogranièeni, pakosni... i ne samo na ovu vest. I onda se pitamo zašto smo ovakav ili onakav narod.\nOpasne se NIJE nasekirao.\nJoš jedna stvar sa kojom æe moæi da se hvali.\n[Komentar poslat iz B92 Android™ aplikacije (Android Robot by Google, CC BY 3.0)] (ItNaTi, 11. septembar 2017 14:07)\nDaj da skupimo pare da covek obnovi kucu...\n[Komentar poslat iz B92 Android™ aplikacije (Android Robot by Google, CC BY 3.0)] (Mikele, 11. septembar 2017 14:07)\nda je bar milijarder pa da moze opet sve to da sagradi\n[Komentar poslat iz B92 Android™ aplikacije (Android Robot by Google, CC BY 3.0)] (OutOfSpace, 11. septembar 2017 14:00)\nDok ti u kafani piješ druže oko tvoje kuæe vetar struže...\n[Komentar poslat iz B92 Android™ aplikacije (Android Robot by Google, CC BY 3.0)] (Blackbeard, 11. septembar 2017 13:58\n(Zoran, 11. septembar 2017 14:59)\nOstao mu èitav TV i staklo na vratima, šta hoæeš više puna kapa.\n(mulder, 11. septembar 2017 14:59)\nMogao je da bude bilo gde na svetu,ipak je ostao na ostrvu,respect!Veliki covek!\n(Gagi, 11. septembar 2017 14:59)\nKoji mamurluk. Pola podruma su popili.\n(Милосав, 11. septembar 2017 14:58)\nOsiguran pa mu nije zao. Ovako taman nesto novo da izgradi, dosadilo mu bilo.\n(Marinero, 11. septembar 2017 14:53)\n(Ricky, 11. septembar 2017 14:43)\nSve je to osigurano tako da boli ga uvce bas.\n(mickey, 11. septembar 2017 14:39)\n...kad dunem i vatru sunem...\n...prvo bih zatvorio arhitekte koje prave ovakve planove za kuve u podrucjima koja su poznata po uraganima...\n...odmah iza njih, urbaniste koji su dali dozvolu za gradnju, a na kraju investitore koji su platili objekat opasan po zivot ljudi...\n...da li policija naplacuje kaznu zbog nenosenja pojasa u kolima u celom svetu...???\n...pa ovo je jos gore, napraviti ovakvu kucu u zoni uragana...\n...ne mrzim coveka, veoma mi je simpatican i drag...\n(kraja, 11. septembar 2017 14:38)\nTipicno Britsh.Pijucka vino u podrumu, dok uragan lomi i kida.\n(Cica, 11. septembar 2017 14:22)\nJedino su mu ugradili kvalitetan zidni nosaè za TV, ostalo bofl.\n(Gradjanin, 11. septembar 2017 14:16)\n(ItNaTi, 11. septembar 2017 14:07)\n(Mikele, 11. septembar 2017 14:07)\n(OutOfSpace, 11. septembar 2017 14:00)\n(Blackbeard, 11. septembar 2017 13:58)\nГосподе боже,ово делује као објекат у изградњи....Свака му част на хуманости.\n(раста, 11. septembar 2017 13:15)


Grad Banjaluka traži zakupca za jedan od najatraktivnijih prostora\n05. feb 2019 157\nPopularni "Staklenac", jedan od najatraktivnijih poslovnih prostora u gradskom vlasništvu, ponovo je ponuđen na dugoročno iznajmljivanje, pod izuzetno povoljnim uslovima, saopšteno je iz Odjeljenja za lokalni ekonomski razvoj i strateško planiranje.\nPrema uslovima oglasa, "Staklenac", koji je Grad preuzeo u procesu tekućeg restrukturisanja „Akvane“, ponuđen je u zakup na neodređeno vrijeme, po početnoj cijeni od 14,59 KM po kvadratnom metru. Kako je predviđeno, u ovom prostoru u Parku „Petar Kočić“, u strogom centru grada, moguće je obavljati isključivo ugostiteljsku djelatnost, a površina prostora predviđenog za iznajmljivanje iznosi 308 kvadratnih metara. Za iznajmljivanje su ponuđeni suteren, podrumske prostorije i pripadajuća velika ljetnja terasa.\nNačelnik Odjeljenja Radenko Laketić kaže da za iznamljivanje ovog prostora vlada veliki interes, budući da se radi o veoma aktraktivnom prostoru i lokaciji.\n- U gradu gotovo da je nemoguće naći slobodnu sličnu lokaciju u ekstra gradskoj zoni, sa tako izraženim poslovnim potencijalom. Naravno, naš cilj je da prostor izdamo pod zadovoljavajućim uslovima, a duboko sam uvjeren da i potencijalni zakupci mogu da razviju poslovanje ovog objekta mnogo bolje nego što je to bio slučaj do sada, i učine ga više nego održivim za poslovanje - rekao je Laketić.\nPored "Staklenca", na iznajmljivanje su ponuđena još četiri poslovna prostora u gradskom vlasništvu: nekadašnji restoran "Pećina", tzv. okrugla prodavnica u neposrednoj blizini Ferhadije (Ulica kralja Petra I Karađorđevića broj 46), manji poslovni prostor preko puta tvrđave Kastel (Ulica Teodora Kolokotronisa broj 12, poslovni prostor broj 17), te prostor u Aleji svetog Save broj 18 (u blizini Narodnog pozorišta).\nUčesnik na oglasu može biti svako fizičko i pravno lice, osim lica koja nisu u cijelosti izmirila obaveze po osnovu zakupa i komunalne naknade prema Gradu. Učesnici potrebnu dokumentaciju dostavljaju u zatvorenoj koverti na protokol Gradske uprave Grada Banje Luke, kancelarija 14, za svaki poslovni prostor, sa obaveznom naznakom na koverti. Oglas je otvoren do 20. februara 2019. godine.\nTagovi: Staklenac zakup


Tokom popodneva u Zaječaru dečja predstava i narodne igre\nU okviru novogodišnjeg programa, koji ove godine u Zaječaru traje od 28. do 31. decembra, na Trgu oslobođenja će se u 17 časova igrati predstava za decu "Doček Nove godine" koju su priredili učenici osnovne škole "Desanka Maksimović" a u 17.30 počinje koncert narodnih igara i pesama Centra za tradicionalne umetnosti "Koreni". Večernji termin je rezervisan za ljubitelje modernijeg zvuka - od 19...Više\nPročitaj više o Tokom popodneva u Zaječaru dečja predstava i narodne igre\nNovogodišnje čestitke gradonačelnika i predsednika Skupštine Zaječara\nGradonačelnik Velimir Ognjenović i predsednik Skupštine grada Zaječara, Stefan Zankov, uputili su novogodišnje čestitke građanima Zaječara, u kojima se kaže: "Poštovani sugrađani, U svoje lično ime i u ime svih saradnika vama i vašim porodicama želim mnogo zdravlja, sreće i uspeha u Novoj godini. Svodimo račune i pravimo planove za sledeću godinu sa željom da bude uspešnija i bolja od prethodne...Više\nPročitaj više o Novogodišnje čestitke gradonačelnika i predsednika Skupštine Zaječara\nDOKUMENTARNI FILM „TAJNA DUNAVSKOG VILENJAKA“ VEČERAS U 20 i 10h NA RTS 2\n01.08.2015 - 12:15\nVečeras u 20 i 10h na Drugom programu RTS-a će biti prikazan dugometražni dokumentarni film „Tajna dunavskog vilenjaka“, koji je urađen u produkciji Za media. Film se bavi istraživanjem misterioznih okolnosti po kojima je u septembru 1944 godine potopljeno više od 170 brodova nacističke Crnomorske flotille na Dunavu kod sela Prahovo u Istočnoj Srbiji. Operacija potapanja se zvala „Dunavski...Više\nPročitaj više o DOKUMENTARNI FILM „TAJNA DUNAVSKOG VILENJAKA“ VEČERAS U 20 i 10h NA RTS 2\nU svim osnovnim školama u Srbiji budući srednjoškolci polažu završni ispit iz srpskog jezika. I u osnovnoj školi "Ljuba Nešić" u Zaječaru ispit je počeo u deset sati a sa njima je bio i načelnik školske uprave Dragoslav Marić.Više\nPročitaj više o Danas osmaci polažu završni ispit iz srpskog jezika (VIDEO)\nU produkciji Za medie, u sredu 20. maja, od 22:40 h, na prvom programu RTS-a biće emitovana treća epizoda druge sezone serijala "Ako mi se dogodi" . Polovina svih prirodnih katastrofa koje su pogodile svet, u poslednjih 25 godina, bile su poplave. U tom periodu poplave su odnele na stotine hiljada života, a posledoce je osetilo dve ipo milijarde ljudi. Procenjena šteta je iznosila više od 900...Više\nPročitaj više o Večeras na Prvom programu RTS-a " Ako mi se dogodi" u produkciji Za Medije\nU Džez kafeu u Zaječaru, večeras će biti priredjeno Veče stihova nihmonologa. Gost večeri je Marjan Maksa Todorović. Organizator je Centar za kulturu i turizam, a početak je zakazan za 19 časova.Više\nPročitaj više o Veče stihova nihmonologa u Zaječaru


Gorenje ME 510 IY mikser cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nGorenje ME 510 IY mikser cene\nGorenje ME510IY... specifikacija\nTrenutno nemamo slike za Gorenje ME 510 IY\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Gorenje ME 510 IY mikser po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Gorenje mikser ME 510 IY na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Mikseri cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Gorenje Mikseri, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Gorenje ME 510 IY mikser sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Gorenje ME 510 IY mikser. Pre kupovine, podatke za Gorenje mikser ME 510 IY proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


ŠTETNA SMENA AMBASADORA LOPANDIĆA\nHome / VESTI / Saopštenja EPuS-a / ŠTETNA SMENA AMBASADORA LOPANDIĆA\nPovodom opoziva šefa stalne Misije Srbije pri Evropskoj uniji Duška Lopandića zbog navodnog propusta da obavesti Ministarstvo spoljnih poslova o organizovanju izložbe posvećene Alojziju Stepincu u Evropskom parlamentu, Evropski pokret u Srbiji (EPuS) ističe da je ambasador Lopandić svojim višedecenijskim radom i zalaganjem dokazao da je, ne samo jedan od najboljih srpskih poznavalaca EU, već i jedan od naših najboljih profesionalnih diplomata.\nStoga smatramo da je nedopustivo da se javnost obmanjuje tvrdnjama o navodnim propustima ambasadora Lopandića zbog održavanja izložbe koju je inicirala hrvatska poslanica u EP i čije bi sprečavanje bilo praktično nemoguće. Smatramo da to ne može biti, niti je dovoljno dobar razlog da se država liši, posebno na taj način hitnim opozivom, tako iskusnog stručnjaka i decenijama unazad dokazanog patriote. Taj čin, kojim su i briselska javnost i diplomatska zajednica iznenađeni, može samo da šteti međunarodnoj poziciji Srbije.\nNa taj način se takođe diskredituje profesionalac koji je kao pravnik, diplomata i književnik, konstantno doprinosio izgradnji boljih međunarodnih odnosa i reputaciji svoje zemlje. Podjednako važno, ambasador Lopandić je sa pozicije šefa stalne Misije Srbije pri EU u godinama otvaranja pregovara o članstvu besprekorno i samopregorno radio svoj posao.\nPosledično, njegovom smenom šalje se poruka svim odgovornim i sposobnim državnim službenicima u Srbiji i iz Srbije da su i napredovanje i kazna stvar partijske politike i ambicije, a ne stručnosti i znanja.\nI ambasador Lopandić i građani Srbije zaslužuju bolje.


SRBIMA USKRAĆUJU POMOĆ: Volonteri svedoče o sramnim potezima CK Hrvatske, 29 od 30 kamp-kućica za Majske Poljane "nestalo" u Petrinji | Novosti.RS\nDetalj iz Majskih Poljana / Foto AP\nLJudi u Majskim Poljanama ogorčeni su i nakon što je policija skrenula pošiljku kamp prikolica namenjenih za meštane tog srpskog sela u Petrinju. U to mesto koje je gotovo razoreno trebalo je da stigne 30 kamp-prikolica iz Poreča čiji je dolazak dogovorila zamenik gradonačelnika Branka Bakšić, ali je neko izdao naredbu da ih se skrene iz Majskih Poljana na drugu adresu. Do popodnevnih časova, kako nam je potvrđeno, u Majske Poljane stigao je samo jedan kontejner.\nI hrvatski evroparlamentarac Fred Matić, koji se našao u epicentru razornog zemljotresa, kaže da ne bi dao li lipe za Crveni krst ili "Karitas", a odmah nakon prvog udara društvene mreže bile su prepune kritika na račun Crvenog krsta i njegove spore reakcije.\n"Hrpe hrane su bačene jer ih Crveni krst nije podelio, piju 'kolu' i 'fantu' namenjenu stradalima", jedan je od komentara na društvenim mrežama. Reagovala je i Marina Lokner, predsednica gradskog Crvenog krsta iz Petrinje koja tvrdi da nije dobra komunikacija sa nacionalnim Crvenim krstom.\n"Manekeni nam nisu potrebni, mi smo u šatorima, vani na kiši, a nacionalni je na zatvorenim teniskim terenima". Istovremeno iz Crvenog krsta demantuju optužbe.\n"Skladišta su nam puna i to je dobra vest, a prikupljena finansijska sredstva biće veoma transparentno raspodeljena. Nije tačno da se hrana baca". Niko za sada nije ni potvrdio ni demantovao optužbe da ljude koji traže pomoć pitaju za nacionalnost.\nCivilna zaštita stalno upućuje apele da građani sami ne dolaze na stradalo područje, dok meštani tvrde da im ljudi koji dolaze iz cele Hrvatske najviše i pomažu.\nMnogo je primera pomoći koja stiže iz Hrvatske i cele Evrope, ali i nerazumnog ponašanja, poput carinika na graničnom prelazu BiH i Hrvatske, koji nisu želeli da propuste donaciju kamp-prikolice i humanitarne pomoći iz LJubuškog. Iz robnih rezervi stigao je svega 21 kontejner za postradalo područje\nPomoć stiže i iz Srbije, nakon što je vlada usvojila odluku da se dodeli milion evra za sanaciju štete. Dolazi i mnogo građevinskog materijala iz Srbije, koji se skladišti u Glini i distribuira meštanima okolnih mesta.\nHrvatska još uvek nije proglasila "katastrofu", na šta je upozorio i predsednik Zoran Milanović.\n"Ne znam zašto još nije proglašena katastrofa, jer se mora znati ko je odgovoran. Pravno je to veoma važno, jer se tako zna ko ima ček u rukama".\nPOMAGAĆE FIRME IZ SRBIJE\nZAMENIK gradonačelnika Goran Vesić najavio je da će oko Božića u Beogradu biti organizovan sastanak sa građevinskim kompanijama i da će ih pozvati da pomognu u obnavljanju kuća porušenih u zemljotresu u Majskim Poljanama kod Gline. Tom sastanku će prisustvovati i predstavnici Privredne komore Srbije i mitropolit Porfirije s kojim je, kaže, razgovarao o situaciji u mestima pogođenim zemljotresom.\n- Mi ćemo preuzeti obavezu da sa tim građevinskim kompanijama krenemo u obnovu kuća, prvo u selu Majske Poljane koje je najviše stradalo od zemljotresa - rekao je Vesić.\nNE DAJU NI AUTO\nZAMENIK gradonačelnika Gline Branka Makšićnije dobila od gradonačelnika Stjepana Kostanjevića SHDZ, ni službeni auto da razvozi pomoć nastradalima, većinom Srbima na Baniji. Rečeno je da pomoć da Crvenom krstu, a Makšićeva kaže da su ljudi pomoć slali njoj, a ne Crvenom krstu. "Na kraju sam kupila auto petnaest godina star i sada sama razvozim pomoć." Za saradnju sa gradonačelnikom tvrdi da "nije sjajna".\nhumanitarna pomoć Srbi u Hrvatskoj Zemljotres u Hrvatskoj Petrinja zemljotres u petrinji Petrinja zemljotres Majske poljane\nVidi li i čuje li neko šta se ovo dešava ?\nA šta ste očekivali,da pomognu Srbima.Ništa iznenađujuće.\nHvrvati su bas kompleksasi. Sta hoce da se I to malo Srba iseli? Pre rata Ptrinji je zivelo preko 50%Srba.\nMnogi lakovjerni povjerovaše: " Komšije, nećemo vam zaboraviti"!


Srbija: Prvo maska, pa u noćni klub\nPonedjeljak, 29.06.2020., 20:04 Ponedjeljak, 29.06.2020., 20:04\nPredsjednica Vlade Srbije Ana Brnabić sastala se sa predstavnicima udruženja noćnih barova i klubova u Beogradu, a tema sastanka bile su nove mjere u cilju suzbijanja zarazne bolesti kovid-19, koje su od sutra na snazi.\nPredsjednica Vlade upoznala je vlasnike i zakupce noćnih barova i klubova u Beogradu da od sutra neće biti dozvoljen ulazak ni u jedan zatvoreni objekat u Beogradu bez zaštitne maske.\nKako je saopšteno iz Vlade, usaglašen je stav da se sve mjere donijete u cilju zaštite zdravlja ljudi moraju poštovati, prenosi Beta.\nVlada će nastaviti da prati razvoj epidemiološke situacije u čitavoj zemlji i sve epidemiološke mjere prilagođava zaštite zdravlja građana, navedeno je u saopštenju.


Ovo je samo početak tropskog talasa - BIGportal.ba\nOvo je samo početak tropskog talasa\nTropsko ljeto počelo je u Republici Srpskoj, a aktivirano je i narandžasto upozorenje. U mnogim krajevima temperatura je čak 38 stepeni. Pri izlasku na otvoreno preporučuje se maksimalna zaštita od UV zračenja, boravak u hladu, kada god je to moguće.\nMeteorolozi kažu – ovo je samo početak tropskog talasa, jer se u narednim danima očekuju temperature do 40 stepeni Celzijusa.\nS obzirom da tek nastupa period izuzetno visokih temperatura vazduha građani treba što manje vremena da provode na otvorenom. Preporučuje se boravak u zatvorenim i rashlađenim prostorijama, izbjegavanje većih fizičkih poslova, uzimanje više tečnosti.\n“U utorak, srijedu i četvrak temperature će dostizati 38 podiok, a ponegdje i koji stepen više, dok će noći biti tropske sa temperaturama koje neće padati ispod 20 stepeni”, rekao je za RTRS Božidar Perovanović iz Hidrometeorološkog zavoda RS.\nNadležni apeluju na pridržavanje preporučenih mjera, posebno roditelji koji u ovom periodu treba da zaštite djecu tokom njihovog boravka napolju, ali i u parkiranim vozilima.\nNe napuštati klimatizovani prostor u najtoplijem dijelu dana\nInstitut za javno zdravstvo Republike Srpske podsjetio je građane da u najtoplijem dijelu dana ne napuštaju zatvoreni klimatizovani prostor bez prijeke potrebe i da sve teže kućne poslove obavljaju ujutro ili uveče.\nUkoliko se izlazi vani, preporučuje se nošenje lagane odjeća od prirodnih vlakana, svijetle boje.\nNeophodno je obezbijediti redovan unos tečnosti u toku boravka na toplom, te smanjiti intenzitet fizičke aktivnosti ili vrijeme izloženosti dejstvu povišene temperature.\nPreporuka je da se smanji unos kofeinskih napitaka i alkoholnih pića, jer djeluju kao diuretici, odnosno uslovljavaju dodatni gubitak vode.\nLicima starijim od 65 godina savjetuje se da često piju tečnost, bez obzira na to da li su žedne.\nGrađanima sa zdravstvenim problemima savjetuje se da zatraže pomoć i savjet svog porodičnog ljekara.\nPreokret: Jović u redovima milanskog rivala?


Kineska filharmonija prvi put održala koncert u Beogradu\nPovodom obeležavanja Kineske nove godine u Beogradu, večeras je u Centru "Sava" održan Kineski novogodišnji koncert 2020, na kojem je po prvi put u Srbiji nastupila Kineska filharmonija. Tim povodom, ambasadorka NR Kine u Srbiji Čen Bo izjavila je da je Kineska filharmonija ...\nLjubitelji klasične muzike u Beogradu imaju priliku da čuju i vide Kinesku filharmoniju, u okviru turneje tog orkestra po Centralnoj i Istočnoj Evropi. U prestonicu Srbije muzičari su doputovali iz Bugarske. Direktno na ...\nSKANDAL U BEOGRADSKOJ FILHARMONIJI Dirigenta će zbog PROVOKATIVNE IZJAVE tužiti, a njegova biografija krije IMPRESIVNE ...\nNeprijatna situacija juče u Beogradskoj filharmoniji. Kao što je "Blic" juče pisao , popularni nemački dirigent Jun Markl otkazao je gostovanje u našoj prestonici samo 60 sati pre prve probe. Jun Markl je odustao od gostovanja u Beogradu, za koji je nekoliko meseci ranije ...\nNemački dirigent Jun Merkl, koji je trebalo da nastupi sa Beogradskom filharmonijom 16. i 17. januara 2020. godine u Kolarčevoj zadužbini, otkazao je dolazak 60 sati uoči prve probe sa orkestrom uprkos potpisanom ugovoru, a razlog za to je njegovo nezadovoljstvo povodom stavke ...\nMerkl posle osude otkaza BF povukao objavu sa Fejsbuka Nakon što je otkazao koncert sa Beogradskom filharmonijom i objavio žestoke reči protiv ove kuće na svom Fejsbuk profilu, a menadžment orkestra mu uzvratio najavom tužbe, dirigent Jun Merkl povukao je svoju objavu sa ...


ANĐELI IZ SOBE SMRTI: Potresno pismo sestrama: Hvala za svako: "Veki, diši!" 7 14\t855\nNI DOKTOR NAUKA NE ZNA DA REŠI ZADATAK ZA ČETVRTI RAZRED OSNOVNE: Da li 71\t292\nmina brankovic 04.09.2018. 18:59h\nSvako ko se vozio po kraju gde ima dosta poljoprivrednika uverio se koliko opasno može biti kada odjednom farovi osvetle vozača traktora koji najčešće ima radnu mašinu, a nema svetlo. - Oni moraju da imaju žuto rotaciono svetlo! Tako su apsolutno uočljivi i jasno može da se vidi i da imaju radnu mašinu - zaključuje naš sagovornik.\nProfesor Milan Vujanić kaže da biciklistima nije mesto na trotoarima i da oni koji nepropisno voze mogu biti kažnjeni. - Imaju pravo da voze delom kolovoza, na stazama za bicikliste i mešovitim stazama za pešake i bicikliste, ali ne po trotoarima. Obavezno je da nose biciklističku kacigu i da imaju upaljeno belo svetlo na prednjoj strani i jedno crveno svetlo na zadnjoj strani, kao i katadioptere na pedalama - kaže profesor Vujanić.\nČinjenice - pešaci i biciklisti moraju nositi svetloodbojni prsluk na neosvetljenim putevima - biciklisti moraju da imaju kacigu, katadioptere na pedalama i svetla napred i nazad - traktori moraju da imaju žuto rotaciono svetlo - pešaci mogu da pređu van pešačkog prelaza ako je on udaljen više od 100 metara


Izvjesno raspuštanje Skupštine opštine: Tivat dobija Odbor povjerenika\nSO BUDVA U ROKU OD 10 DANA DA ODRŽI SJEDNICU\nIzvjesno je da će u Tivtu biti raspuštena skupština i imenovan Odbor povjerenika, dok je Skupštini opštine Budva Vlada dala upozorenje da u roku od 10 dana održi sjednicu. Ukoliko se to ne desi, Ministarstvo javne uprave, digitalnog društva i medija predložiće Vladi raspuštanje i tog lokalnog parlamenta.\nIzvor vijesti: PR Centar\nPodnaslov: SO BUDVA U ROKU OD 10 DANA DA ODRŽI SJEDNICU\nTizer: Izvjesno je da će u Tivtu biti raspuštena skupština i imenovan Odbor povjerenika, dok je Skupštini opštine Budva Vlada dala upozorenje da u roku od 10 dana održi sjednicu. Ukoliko se to ne desi, Ministarstvo javne uprave, digitalnog društva i medija predložiće Vladi raspuštanje i tog lokalnog parlamenta.\n06.03.2022 - 08:31 | .\n06.03.2022 - 08:31\nVršilac dužnosti direktorice Direktorata za efikasnu implementaciju dobre javne uprave u Ministarstvu javne uprave, digitalnog društva i medija, Milijana Vukotić Jelušić to je saopštila za PR Centar pojašnjavajući da je rok za održavanje sjednice lokalnog parlamenta u Tivtu, nakon upozorenja Vlade, istekao 3. marta.\n- Očekujemo da će Vlada sledećeg četvrtka da usvoji odluku o raspuštanju skupštine. Usvajanjem te odluke, ujedno će biti imenovan Odbor povjernika - rekla je Vukotić Jelušić i objasnila da je formirnje Odbora povjerenika u ovom slučaju vanredno sredstvo, koje će imati funkciju skupštine i obavljanja svih njenih nadležnosti.\n- Sledećeg dana od dana objave odluke o raspuštanju u Službenom listu Crne Gore, predsjednik države ima obavezu da raspiše lokalne izbore u Tivtu. Ti izbori moraju biti održani u periodu od 60 do 100 dana od dana raspisivanja - objasnila je Vukotić Jelušić i navela da je u Tivtu posljednja sjednica SO održana 30. juna, a u Budvi 29. jula prošle godine.\nVukotić Jelušić je pojasnila da je u slučaju opštine Budva, na sjednici održanoj 3. marta, Vlada donijela odluku da im da rok od 10 dana da održe sjednicu SO.\nTagovi: SO Tivat, Odbor povjerenika, SO Budva, Milijana Vukotić Jelušić\nZa članove Odbora povjerenika u Budvi prijavio se 31 kandidat\nVlada Crne Gore donijela je Odluku o raspuštanju Skupštine opštine Budva i imenovala Odbor povjerenika na predlog Ministarstva javne uprave, digitalnog društva i medija, saopšteno je iz tog resora.\nUsvojen budžet Opštine Tivat\nOdbor povjerenika koji je imenovala Vlada usvojio je danas budžet Opštine Tivat koji je projektovan na 18,6 miliona eura.\nNadležnosti Odbora povjerenika ne određuje Ministarstvo\nNadležnosti Odbora povjerenika, kao ni način njegovog rada, ni pod kojim uslovima ne može određivati Ministarstvo javne uprave, digitalnog društva i medija, saopštili su iz tog resora.\nKrsto Radović podnio ostavku na funkciju predsjednika Skupštine Budva: Fotelja mi nije bitna\nPredsjednik Skupštine Budva Krsto Radović i zvanično je podnio ostavku na tu funkciju, ističući da nije vjerovao da će doći u ovu poziciju. Očekivao je da će uspjeti da postignu neki, makar i privremeni kompromis sa predsjednikom Opštine Markom Carevićem, ali nažalost to se nije desilo.


Političari u reklami - da ili ne? - Marketing Mreža\nPolitičari u reklami – da ili ne?\nSVET – Bivši ministar spoljnih poslova Nemačke Joška Fišer pojavljuje se u novom spotu BMW-a. On više nije u politici, ali se njegov imidž koristi za reklamu. Tu je sve legalno, ali mnogi imaju primedbe.\n„Svakako više nije neki lepotan“, kaže hamburški profesor marketinga Joahim Keler pošto je odgledao reklamni spot BMW-a u kojem se pojavljuje Jozef Fišer. „U normalnim okolnostima niko se ne bi odlučio na takvu kampanju. Ali Joška Fišer je toliko poznat i mnogi ga cene tako da izgled ne igra baš nikakvu ulogu“, kaže Kelner.\nDrugačije misli markentiški stručnjak Kelner koji kaže da je BMW povukao odličan potez: „Elektroauto je koncept budućnosti, a Joška Fišer je jedan od osnivača Zelenih kao ekološkog pokreta sa velikim društvenim i političkim uticajem. To reklami daje verodostojnost.“\nPolitičari u Nemačkoj mogu slobodno da obavljaju razne dodatne poslove – to dobro zna poraženi socijaldemokratski kandidat za kancelara Per Štajnbrik koji je zaradio stotine hiljada evra predavanjima i tekstovima dok je bio poslanik. Isto tako, političar sme i da „glumi“ u reklami. Posle toga, ako obavlja javnu funkciju, on mora da javnosti prikaže svoje prihode. Jedino članovi Vlade ne smeju da rade ništa drugo, pa čak ni da budu počasni predsednici ili članovi nečega.\nkampanja u Nemačkoj\npolitičari u reklami


25 Oktobra, 2020 - mojusk.ba\nIako se sezonska gripa razlikuje od Covida-19, njihovi simptomi se preklapaju, zbog čega ne treba čekati sa kontaktiranjem porodičnog ljekara ili Covid ambulante… Situacija u USK po pitanju koronavirusa sve je alarmantnija. Samo u Domu zdravlja Bihać desetero je zaraženih ljekara. Neki od njih se ubrzo vraćaju na svoja radna mjesta, ali se usluge uzimanja uzoraka i testiranja pacijenata, na koje se sumnja da boluju od COVID-a 19, pružaju sporo, jer se u Klinički centar Univerziteta u Sarajevu dnevno može poslati 50 uzoraka, dok je u Kantonalnoj bolnici na raspolaganju…