Reprezentativke BiH u fudbalu: Kad talenat nadglasa tišinu | Diskriminacija.ba\nReprezentativke BiH u fudbalu: Kad talenat nadglasa tišinu\nReprezentativke BiH u fudbalu zbog svoje saigračice koja ima poteškoća sa sluhom i govorom, uče znakovni jezik.\nInformativni centar za gluhe\nJovana Stevanović iz Zvornika je veoma talentovana djevojčica koja se aktivno bavi fudbalom. Svakodnevno putuje na treninge u Bijeljinu gdje svojim talentom i igrom pokazuje da je jedna od najboljih igračica Fudbalskog kluba Radnik. U jesenjem dijelu prvenstva za sezonu 2017/2018. bila je druga po efikasnosti sa 25 pogodaka zbog čega je u februaru prošle godine dobila poziv u reprezentaciju BiH. Odmah po saznanju za Jovanine poteškoće sa sluhom i govorom, selektor je obavijestio svoje asistente i koordinatoricu Ivanu Vlaić. Svi su se radovali susretu s njom, jer su bili upoznati da je veoma pozitivna i talentovana djevojčica.\n"Gledao sam njihove prvenstvene utakmice i trener Radnik - Bumeranga, Dragan Jeftić me upozorio da Jovana ima problema sa govorom i sluhom. Reakcija na saznanje da Jovana ima poteškoća sa sluhom i govorom je bila sasvim normalna jer ona svojom igrom zaslužuje poziv", rekao je selektor ženske kadetske reprezentacije, Ilija Lucić.\nU ženskoj fudbalskoj reprezentaciji BiH nema mjesta za predrasude, te svoje prepreke nastoje riješiti i iskoristiti na najbolji način.\n"U nogometu se uvijek traži da se jedinka podredi kolektivu, ovaj slučaj je specifičan i tražio sam da se mi približimo Jovani. Puno su nam pomogle njene suigračice iz kluba Dajana Vignjević, Đuka Stojanović i Dejana Marković", ističe selektor Lucić.\nOstatak ekipe se odmah zbližio sa Jovanom i njene saigračice su joj pomogle da se što bolje snađe kako na terenu tako i van njega.\n"Kada smo dobile poziv u reprezentaciju prošle godine bilo mi je posebno drago zato što Jovana kao osoba oštećenog sluha nije diskriminisana. Ostale djevojke iz tima, kao i selektor, učinili su sve kako bi se Jovana osjećala ravnopravno sa nama", kaže Jovanina klupska saigračica i reprezentativka, Đuka Stojanović, koja je Jovanu upoznala prije tri godine kada su skupa počele trenirati u Radniku iz Bijeljine. Dodala je i da u ekipi nije bilo nikakvih predrasuda, te da je njene poteškoće ne čine drugačijom od ostalih fudbalerki.\n"Čak i da ih je bilo, Jovana je svojom igrom i zalaganjem dokazala da je oštećenje sluha ne izdvaja od nas. Trudimo se da se prema njoj ophodimo kao prema osobi sa normalnim sluhom i pokušavamo da stavimo njen nedostatak u drugi plan", ističe Stojanović.\nIako neke radnje zahtijevaju više truda i praktičnog ponavljanja na terenu, Jovana svaki trenerski pokret razumije kao riječ i brzo shvati šta se od nje traži.\nKako bi poboljšali komunikaciju sa Jovanom u ženskoj kadetskoj fudbalskoj reprezentaciji su odlučili naučiti znakovni jezik. Na ideju o učenju znakovnog jezika je došla koordinatorica Ivana Vlaić, a prijedlog su odobrili ljudi iz Fudbalskog saveza BiH kako bi pokazali da fudbal treba biti otvoren za sve.\n"Koordinatorica Vlaić kontaktirala je djelatnike Informativnog centra za gluhe u Sarajevu, upoznala ih da imamo u reprezentaciji djevojčicu koja ima problema sa govorom i sluhom i da želimo da pomognemo Jovani i sebi da imamo što bolju komunikaciju i suradnju. Djelatnici Informatičkog centra za gluhe su se rado odazvali i dva puta su održali sate znakovnog jezika. I Jovanina izjava je bila da je i sama nadogradila svoje znanje znakovnog jezika", istakao je Lucić.\n"Ja sam bila presretna, svi su me iznenadili. Što se tiče komunikacije dosta je olakšalo", rekla nam je Jovana.\nPosvećenost sportu kakvu ima Jovana pozitivno utiče na igru i trud cijele ekipe. Učenje znakovnog jezika je olakšalo komunikaciju, ali i smanjilo prepreke u njihovom radu.\n"Učenje znakovnog jezika svima je bilo zanimljivo i to je ono što nas je dodatno zbližilo. Kada u timu imate osobu sa takvim karakterom automatski se i vama povećava motivacija i želja za igrom. Smatram da nas ona sve pokreće i izvlači ono najbolje iz ekipe. Malo je djevojaka sa Jovaninom upornošću i snagom i ne vjerujem da bi mnogo ljudi uspjelo da ostvari sve što je ona, pod istim okolnostima", dodala je fudbalerka Stojanović.\nReprezentacija Fudbalskog saveza planira nastaviti saradnju s Informativnim centrom i pozvat će ih na naredno okupljanje ženske kadetske reprezentacije u Trening centru u Zenici. Oni svojim radom šalju poruku svim sportskim kolektivima da pruže određenu podršku ljudima i sportistima i sportiskinjama kojima je to potrebno.


SKUPŠTINA DAJE KONAČNU RIJEČ\n04.02.2016. 15:19h Ažurirano: 04.02.2016. 15:19h\nVlada je odobrila koncesiju konzorcijumu koji čine italijanski Eni i ruski Novotek koncesije za istraživanje nafte i gasa u crnogorskom podmorju. Konačnu riječ o koncesiji daće Skupština.\nMinistar ekonomije Vladimir Kavarić kazao je da je ponuda tog konzorcijuma ocjenjena kao najbolja, posebno ako se imaju u vidu performanse kompanije Eni.\n“Vlada je usvojila ugovore o istraživanju i eksploataciji ugljovodonika u podmorju.To znači da je završen tehnički dio pripreme procesa istraživanja. Ugovor ide u Skupštinu na finalno odbrenje i očekujem da će po usvajanju ovaj biznis početi u ovoj godini. Očekujem da Skupština jednoglasno usvoji ugovor i vjerujem da niko neće naći argument da ga ne podrži” rekao je Kavarić danas nakon sjednice Vlade.\nOn je objasnio da se konzorcijum Eni-Novatek obavezao da vrši tri obavezne i jednu uslužnu bušotinu od čega je jedna na dubini od 6.500 metara.\n“Ovo je radni program koji je u prvom periodu istraživanja vrijedna 85 miliona eura, a u drugom 12 miliona. To nije obećanje, već je tako definisano ugovorom koji je potkrijepljen bankarskom garancijom na 85 miliona na cjelokupnu vrijednost radova” objasnio je Kavarić.\nKavarić je naveo da će se ugovor u slučaju kolizije tumačiti u skladu sa crnogorskim pravom, odnosno da će u slučaju kolizije između ugovora i zakona važi zakon.\n“U slučaju kolizije između crnogorske i engleske verzije važiće crnogorska. Ugovor ne predviđa stabilizacione klauzule , već se na bazi povjerenja ulazi u crnogorski poslovni ambijent ” rekao je Kavarić. Ministar je podsjetio da je Vladino učešće definisano zakonom kroz stopu poreza na ugljovodonike od 54 odsto, stopu koncesione nakade za naftu od pet do 12 odsto i na gas od dva odsto.\nNovotekistraživanje nafte i gasacrnogorsko podmorje\n12.04. 14:54 h\t466\t76700\n12.04. 17:08 h\t775\t74206\n12.04. 14:36 h\t69\t62503\n12.04. 07:10 h\t1000\t51068\n12.04. 16:20 h\t1035\t49100\t22


Uputstva Muftije bihaćkog za sve džemate Muftijstva bihaćkog u vezi sa pandemijom koronavirusa - Medžlis Islamske zajednice Bihać\nBy\tSuper User Mart 18, 2020\t1680\t0\nIslamska zajednica u Bosni i Hercegovini od prve pojave koronavirusa u svijetu, a pogotovo u našoj zemlji, prati situaciju i izdaje potrebna uputstva i sugestije vjernicima kako da postupe kada su u pitanju vjerski obredi i cjelokupna situacija izazvana pojavom pomenutog virusa.\nKao odgovorna institucija, Islamska zajednica je poštovala stavove eksperata iz oblasti epidemiloške zaštite i državnih organa koji su zaduženi da štite zdravlje i živote ljudi. Mediji su vjerodostojno prenosili stavove Islamske zajednice u javnosti, a imami i drugi službenici Islamske zajednice su pomenute instrukcije i preporuke predstavljali u svojim javnim obraćanjima i svakodnevnim susretima sa džematlijama. U brojnim službenim razgovorima sa predstavnicima institucija koje su zadužene da brinu o zdravlju, sigurnosti i životima ljudi naglašena je potreba discipline, poštivanja uputa nadležnih kako bi izbjegli neželjene efekte i kako situacija ne bi izmakla kontroli.\nPostupajući u skladu sa Instrukcijom reisu-l-uleme Islamske zajednice u Bosni Hercegovini o ponašanju za vrijeme epidemiološke situacije izazvane koronavirusom i Stavovima, uputstavima i preporukama Vijeća muftija Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini, Muftija bihaćki hafiz Mehmed-ef. Kudić donosi mjere koje će se poštovati u svim džematima Muftijstva bihaćkog:\nObustavlja se džuma-namaz u svim džamijama Muftijstva bihaćkog do daljnjeg. Ukoliko bude nekih promjena u vezi s ovom mjerom, Muftijstvo bihaćko će na vrijeme obavijestiti vjernike i zainteresiranu javnost. Umjesto džuma-namaza, vjernici će u svojim kućama klanjati podne namaz. Da bi se sačuvao kontinuitet obavljanja džuma-namaza, džumu namaz će obaviti imam džemata sa mujezinom i članovima džematskog odbora.\nU svim džamijama će se učiti ezani za dnevne namaze po vaktiji Islamske zajednice, ali namaz u džematu se neće obavljati u džamijama sve dok Islamska zajednica ne donese drugačiju mjeru.\nKod smrtnog slučaja, vjenčanja i sličnih javnih okupljanja, imami će postupiti u skladu sa uputama koje su prethodno dobili; da se obredi realizuju u prisustvu uže porodice i prijatelja bez dodatnih sadržaja koje su uobičajene u našoj praksi, a koji podrazumijevaju okupljanje velikog broja ljudi u zatvorenim ili otvorenim prostorima.\nMubarek noć Lejle-i Mi'radž nastupa s akšam namazom u subotu, 21.3.2020. godine. Vjernike pozivamo da u skladu sa našom tradicijom ovu posebnu noć u muslimanskom kalendaru obilježimo ibadetima u okrilju naših domova i sa članovima naše uže porodice.\nImami će u skladu sa mogućnostima organizirati online mektebsku nastavu\nS obzirom da je veliki broj građana mlađe dobi sa područja našeg muftijstva na privremenom radu u zemljama Zapadne Evrope i nisu u prilici da redovno posjećuju svoje roditelje i stariju rodbinu, sugerišemo imamima i džematskim odborima da zajedno sa Mrežom mladih i Odjelom za brak i porodicu džemata oforme timove koji će pomoći ljude starije životne dobi, bolesne i iznemogle, kojima se svakako preporučuje ostanak u kućama i neizlaganje socijalnim kontaktima.\nPoštivanje uputa stručnih lica i institucija države je naša obaveza kao građana države Bosne i Hercegovine i svako nepoštivanje uputa može donijeti neželjene posljedice i izazvati mnogo veća iskušenja.\nSugerišemo vjernicima da slobodno vrijeme iskoriste u ibadetu, učenju i slušanju Kur'ana Časnog, namazu, dovi i raznim vidovima dobročinstva i da vrijeme iskušenja u kojem se nalazimo ne troše na međusobne prepirke, bespredmetne rasprave i da u grijehu provode svoje slobodno vrijeme.\nIslamska zajednica će s posebnom pozornošću pratiti aktuelnu situaciju i u vezi s tim donositi potrebne mjere i preporuke, što će svim vjernicima biti dostupno preko medija i službenika Islamske zajednice.\nOve mjere stupaju na snagu danom donošenja, tj. 23. redžepa 1441./18. marta 2020. godine.\nMuftija bihaćki hafiz Mehmed-ef. Kudić\nLast modified on srijeda, 18 Mart 2020 14:11\n« Muftija bihaćki darovao prvo novorođenče u novoj 1441. hidžretskoj godini Muftija bihaćki hafiz Mehmed-ef. Kudić gost Dnevnika RTV USK »


ILUSTROVANA POLITIKA, 10.12.2005.\nIzdava�ki poduhvat �Pravoslavne re�i� OD IDEJE DO HRAMA S blagoslovom Patrijarha Pavla, izdava�ka ku�a �Pravoslavna re� iz Novog Sada objavila je jedinstvenu monografiju, koju �ine dve knjige, posve�enu najve�em Pravoslavnom hramu na Balkanu. Pri tom, �Hram Svetog Save u Beogradu�, na vi�e od �est stotina stranica, bogato ilustrovan fotografijama i crte�ima Hrama, svestrano osvetljava li�nost i delo Svetog Save i sve etape gradnje Hrama na Vra�aru. U drugoj knjizi �Imenoslov ktitora, zadu�binara, velikih dobrotvora, dobrotvora i prilo�nika�, na 690 strana, upisana su imena 71.000 ljudi i institucija koji su od 1893. do 2004. godine pomagali gradnju. Prota Milan Jankovi�, autor ove knjige, na sve�anosti u Atrijumu Narodnog muzeja u Beogradu, na kojoj je, u prisustvu Patrijarha Pavla, Prestolonaslednika Aleksandra II Kara�or�evi�a i mnogo uglednih li�nosti iz kulturnog i javnog �ivota, predstavljena ova monografija, rekao je da postoje i desetine hiljada prilo�nika �ija imena nisu sa�uvana. Dvotomna monografija, te�ka devet kilograma, �tampana je u tira�u od hiljadu primeraka. Cena kompleta je 25.000 dinara, a deo prihoda od prodaje namenjen je zavr�etku gradnje Hrama Svetog Save na Vra�aru. M. S. VE�ERNJE NOVOSTI, 06.12.2005.\nPROMOVISANA MONOGRAFIJA O IZGRADNJI HRAMA SVETOG SAVE SVEDOK ISTORIJE Beograd � U prisustvu patrijarha Pavla, Princa Aleksandra II Kara�or�evi�a, akademika, ambasadora i ljudi iz kulture, u Narodnom muzeju sve�ano je ju�e predstavljena luksuzna dvotomna monografija �Hram Svetog Save u Beogradu�. Knjiga koju je �tampala �Pravoslavna re� iz Novog Sada, zanimljivo je svedo�anstvo ne samo svih faza gradnje reprezentativne srpske crkve, ve� i zbivanja vezanih za hram od udaranja temelja do danas. Protojerej stavrofor Milan Jankovi�, jedan od autora knjige, izrazio je zahvalnost svim znanim darodavcima, kojih je na spisku 71.000, ali i hiljadama neznanih koji nisu upisani, a priloge su davali po crkvama. Posebno je apostrofirao na�eg iseljenika iz Australije, Bo�ka Te�anovi�a, koji je crkvi poklonio 100.000 dolara za hram i desetostrukog ktitora-donatora, Svetislava Prlin�evi�a �iako svaki pa i najmanji prilog, za crkvu mnogo zna�i�. Nazivaju�i dizanje hrama �jednim od najve�ih �uda Svetog Save�, akademik Matija Be�kovi� je rekao da su oni, koji su decenijama spre�avali da se hram gradi, ipak zaslu�ni �to na Vra�aru nije podignuto ne�to drugo. Nisu dozvoljavali da se gradi hram, ali su sa�uvali korov i trnje. A da su kojim slu�ajem nazidali kakve zgrade, pitanje Hrama Svetog Save bilo bi skinuto sa dnevnog reda�. Rekav�i da je u ovih 110 godina hram sa narodom pre�iveo mnoga dramati�na zbivanja, protomajstor arh. Branko Pe�i�, pozvao je Srbe iz zemlje i rasejanja da sada pomognu �ivopisanje i likovno ure�enje hrama. A protoneimar Vojislav Milovanovi�, podse�aju�i da su uz gradili�te stasavale mnoge generacije uz isti prizor � nedovr�enosti i nemo�i, podsetio je na optimizam Zorana �in�i�a da smo mi �generacija koja �e zavr�iti posao koji su zapo�eli na�i preci�. POLITIKA, 06.12.2005. PREDSTAVLJENA MONOGRAFIJA SVETOSAVSKOG HRAMA SIMBOL ISTRAJNOSTI ZA 110 GODINA IZGRADNJU HRAMA NOV�ANO POMOGLO VI�E OD 70.000 PRILO�NIKA Na sve�anosti u Atrijumu Narodnog muzeja ju�e je � u prisustvu patrijarha srpskog Pavla, Prestolonaslednika Aleksandra II Kara�or�evi�a, neimara, zadu�binara i uglednih li�nosti iz javnog �ivota � predstavljena je dvotomna monografija Spomen hrama Svcetog Save na Vra�aru. O knjizi koju su mnogi ve� ocenili kao jo� jedan u nizu kapitalnih izdava�kih poduhvata novosadske �Pravoslavne re�i� govorili su autori protojerej Milan Jankovi�, akademik Matija Be�kovi�, recezent dr Miodrag Jovanovi�, protomajstor Hrama arhitekta Branko Pe�i�, protoneimar prof. Dr Vojislav Milovanovi�, arhitekta i heraldi�ar Dragomir Acovi� i Zoran Gutovi� u ime izdava�ke ku�e koja stoji iza ovog poduhvata. Podeljena u dva toma, monografija svetosavskog hrama na 1.300 strana bele�i ne samo sve etape u izgradnji ove znamenite gra�evine koju je Zoran �in�i� nacionalnom zadu�binom srpskog naroda, ve� podse�a i kako je do�lo do ideje o njegovoj izgradnji, bele�e�i prvi put na jednom mestu imena vi�e od 71.000 ljudi koji su za sto deset godina pomogli izgradnju hrama. Jedan od autora ove knjige koja je nastajala vi�e od tri godine, protojerej Milan Jankovi� je rekao da u imenoslov prilo�nika nisu upisana imena svih ljudi koji su dali svoj prilog za izgradnju vra�arskog Hrama, ve� samo ona imena koja su ostala zabele�ena. Uz 71.000 poznatih, postoje i desetine hiljada prilo�nika koji su svoj prilog dali preko svojih parohija, ali njihova imena nisu ostala sa�uvana, rekao je Jankovi�, izdvajaju�i kako najve�e ktitorske priloge Princa Aleksandra II Kara�or�evi�a, Bo�ka Te�anovi�a iz Australije koji je �otkupio� veliki krst na kupoli svetosavskog hrama, Bo�ka Prlin�evi�a koji je donator najve�eg zvona te�kog �est tona, Zorana �in�i�a �ija je zasluga najve�a �to je Hram postao zavetna gra�evina srpskog naroda� Na sve�anom predstavljanju ove knjige o hramu, te�ke devet kilograma, objavljene po blagopslovu patrijarha Pavla, minutom �utanja odata je po�ast nedavno preminulom dr Slobodanu Mileusni�u, upravniku Muzeja SPC, autoru jednog odeljka u knjizi. M. Kuburovi� TV STUDIO B, 6. 12. 2005.\nKAPITALNO IZDANJE MONOGRAFIJA HRAM SV. SAVE U BEOGRADU SPIKER: Kapitalno izdanje monografija Hram Sv. Save u Beogradu na vi�e od 1300 strana predstavlja li�nost i delo najve�eg srpskog svetitelja i najmonumentalniju crkvu njemu posve�enu. Dva toma koje je objavila izdava�ka ku�a Pravoslavna re� sadr�e tekstove uglednih autora, stotine fotografija i crte�a, kao i spisak vi�e od 70.000 pojedinaca i institucija koje su u poslednjih 110 godina pomagali izgradnju Hrama. Velika monografija predstavljena je danas u atrijumu Narodnog muzeja u prisustvu njegove Svetosti Patrijarha Srpskog gospodina Pavla, Prestolonaslednika Aleksandra II Kara�or�evi�a i predstavnika dr�avnih i nau�nih ustanova.


Open Innovation Challenge: Oni su pobedili! | Tech | Uređaji\nOpen Innovation Challenge: Oni su pobedili! | Smartlife RS\nOpen Innovation Challenge: Oni su pobedili! 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nOpen Innovation Challenge: Oni su pobedili!\n28.11.2016. / 12:34\nTim "First" iz Beograda pobednik je prvog Open Innovation Challenge-a, održanog tokom proteklog vikenda, u organizaciji Sosijete ženeral i Centra za tehnološko preduzetništvo (ICT Hub).\n"Kroz sistem dobijanja relevantnih poruka od banke, korisnici koji ne koriste m-banking će na ovaj način takođe imati opciju da plaćaju račune sa nekoliko klikova, koristeći interfejs društvenih mreža putem mobilnog telefona", izjavio je Aleksandar Blagojević, član pobedničkog tima.\nNa trodnevnom izazovu, u kojem je 80 učesnika različitih poslovnih profila (preduzetnici, dizajneri, zaposleni u kreativnoj i IT industriji, bankari) podeljeno u 15 timova, osmišljena su inovativna rešenja za korisnike finansijskih usluga koje su personalizovane, dostupne non-stop ili namenjene frilens zaposlenima, odnosno stanovništvu.\nTokom dva dana izazova kreirane su ideje koje će doprineti razvoju inovativnog načina razmišljanja u poslovanju i integrisanja sa različitim delatnostima i industrijama.\nOpen Innovation Challenge je jedinstveni događaj koji Sosijete ženeral prvi put organizuje u Srbiji, sa ciljem da promoviše inovacije kroz osmišljavanje kreativnih rešenja za unapređenje bankarskih usluga.\n"Sosijete ženeral banka promoviše razvoj znanja i novih rešenja koja će našim klijentima u budućnosti još više olakšati korišćenje finansijskih usluga", istakao je Dejan Vučinić, izvršni direktor direkcije mreže Sosijete ženeral.\nIzvor: Promo/SoGeBr. slika: 4 1 / 4\nIzvor: Promo/SoGeBr. slika: 4 2 / 4\nIzvor: Promo/SoGeBr. slika: 4 3 / 4\nIzvor: Promo/SoGeBr. slika: 4 4 / 4


Kupi Where Thoughts Go Prologue | Steam Key | Cene od RSD259.23 - Keysforgames.rs\nKupi Key Where Thoughts Go Prologue. Where Thoughts Go Prologue Steam CD Key Poređenje cena\nKeysforgames.rs > Steam Key > Where Thoughts Go Prologue\nO Where Thoughts Go Prologue\nUporedite cene i kupite Where Thoughts Go Prologue key povoljno! Nakon kupovine, Game Key vam omogućava da preuzmete, instalirate i igrate Where Thoughts Go Prologue direktno na Steam računaru.\nTrenutno najniža cena 24-05-2022 za Where Thoughts Go Prologue ključ u Nemačkoj je RSD 259.23\nPronađite sve dostupne prodavce za Where Thoughts Go Prologue i kupite Where Thoughts Go Prologue. Uporedite ih ovde da biste pronašli najbolje cene, štedeći vreme i novac!\nAktivirajte Where Thoughts Go Prologue na svom Steam korisničkom nalogu i dodajte ga u svoju biblioteku, čineći ga dostupnim za preuzimanje.\nUživajte u najboljim ponudama za Where Thoughts Go Prologue sa keysforgames.rs\nKupi Where Thoughts Go Prologue PC Key po najjeftinijoj ceni\nIzaberite verziju igre Where Thoughts Go Prologue Standard\nIzaberite DLC Where Angels Cry Where Angels Cry Tears of the Fallen Where Cards Fall Where in the World is Carmen San Diego Where Is My Heart Where is my mom Where the Bees Make Honey Where the Snow Settles Where the Water Tastes Like Wine Where Time Stood Still Where Wind Becomes Quiet Wheres Samantha\nKupi povoljno digitalni kod za preuzimanje, Key za aktivaciju licence Where Thoughts Go Prologue\nŠta je Where Thoughts Go Prologue Steam Key EU (Srbija)?\nPonekad Steam Digital Code zahteva evropsku IP adresu da bi se aktivirao na Steam-u. Pročitajte opis prodavnice da li je potrebno samo za aktivaciju ili vam je potrebna evropska IP adresa i da biste pustili Where Thoughts Go Prologue CD key. Ukoliko ne znate kako to da uradite, većina prodavnica nudi pomoć ili uputstvo.\nKako aktivirati Where Thoughts Go Prologue Steam Key?\nAktivirajte Steam Digital CD Key Code za Steam korisnika. Prijavite se i u donjem levom uglu kliknite na „Dodaj igru…“ a zatim na „Aktiviraj proizvod na Steam-u“. Unesite kod za Where Thoughts Go Prologue CD key i čuvajte ga u svojoj Steam biblioteci, spremnog za preuzimanje! Možete da instalirate Steam da biste aktivirali svoj Where Thoughts Go Prologue key, ako kliknete na https://store.steampowered.com/about/\nŠta je Where Thoughts Go Prologue Steam Key?\nSteam Keys su namenjen kao korisni dodatak onlajn prodavnice za programere igrica kako bi prodali svoju igricu onlajn prodavnicama i maloprodaji. Steam Keys mogu da se aktiviraju od strane korisnika na Steam-u da bi dobili licencu Where Thoughts Go Prologue.\nZašto su Where Thoughts Go Prologue Steam Keys tako jeftini?\nDa li Where Thoughts Go Prologue Steam Key može da istekne?\nWhere Thoughts Go Prologue Key za Steam korisnika ne ističe, i nakon aktivacije Where Thoughts Go Prologue može da se preuzme i igra zauvek. Ovo važi i za sve ostale korisnike.\nUverite se da je Where Thoughts Go Prologue Key za Steam korisnika\nČesto igrice koje se mogu igrati na Steam-u budu takođe dostupne na: Rockstar Games, Epic Games Store, Origin (EA), Humble Bundle, Windows 10, Gog.com, Xbox Play Anywhere, Battle.net, UPlay i Amazon. Proverite sve ponude kako biste bili sigurni da kupujete Where Thoughts Go Prologue key za pravog klijenta.\nŠta je Where Thoughts Go Prologue Steam Gift?\nDobijate poklon na svoj Steam nalog. Morate prihvatiti ovaj Steam poklon da bi Where Thoughts Go Prologue mogao biti dodat u vašu Steam biblioteku i spreman za preuzimanje. Pročitajte opis prodavnice ako postoje ograničenja u regionu.\nKakvo je vaše iskustvo sa Where Thoughts Go Prologue? Podelite svoje iskustvo i pomozite drugim igračima da izaberu.\nSpeicherplatz: 527 MB verfügbarer


Hiljade migranata u opasnosti zbog niskih temperatura\nRedovi za hranu u Beogradu\nHumanitarne organizacije saopštavaju da su hiljade migranata u jugoistočnoj Evropi izložene opasnosti zbog izuzetno niskih temperatura u tom delu sveta. Ove nedelje na Balkanu temperature su pale na minus 20 stepeni i mnogi migranti su prinuđeni da spavaju na otvorenom, u šatorima, ili improvizovanim skloništima.\nU južnoj Evropi su niske temperature, pa su hiljade migranata primorane da spavaju u napuštenim stovarištima i zgradama, u kojima su zaštićeni od padavina, ali ne i smrzavanja.\n“Nisam ni sanjao da postoji ovakvo mesto. Situacija je loša, a vreme još gore“, kaže migrant Muhamed Jusuf Navid.\nVlada Srbije je apelovala na sve migrante da se jave u zvanične kampove, ali humanitarne organizacije navode da su oni svi prepuni. Lekari bez granica su saopštili da su mnogi migranti stradali zbog niskih temperatura. Članovi te organizacije leče niz zdravstvenih problema, a šef njene misije u Srbiji, Stefan Moasen, govorio je za Glas Amerike putem Skajpa.\n“Radi se o infekcijama disajnih organa, šugi, vaškama, a kod onih koji prethodnih dana dolaze preko Bugarske, nalazimo promrzline.“\nStotinak migranata svakodnevno stiže u Srbiju, uprkos nastojanjima Mađarske da onemogući prelaz preko Balkana, podizanjem ograda na zajedničkoj granici. Mnogi migranti dolaze preko Grčke, u kojoj su hiljade migranata zatočene zbog izuzetno hladnog vremena u Atini i na grčkim ostrvima.\nSuočene sa međunarodnom kritikom zbog stanja u logorima, vlasti su stotine migranata smestile u prazne hotelske sobe, u okviru programu koji sponzorišu Ujedinjene nacije. Na ratnom brodu u luci na ostrvu Lezbos, biće smešteno 500 migranata.\n“Nadamo se da uskoro neće biti više ljudi u šatorima, jer su uslovi loši, a zima jos nije prošla”, ističe grčki poslanik Jorgos Palis.\nHumanitarne organizacije kritikuju Evropsku uniju zato što migrantima ne pomaže dovoljno. U govoru na Malti u sredu, predsednik Evropske unije, Žan-Klod Junker, zatražio je od članica da sprovedu dogovoreni plan Evropske unije o premeštaju migranata.\n“Problem sa migrantima ne mogu da reše Grčka, Italija ili Malta. To je Evropski problem i neophodno je solidarno evropsko rešenje.“\nU međuvremenu, Nemačka je saopštila da je znatno opao broj azilanata koji su stigli u tu zemlju prošle godine - samo 280 hiljada u poredjenju sa 890 hiljada u 2015-oj.


SAVJET BEZBJEDNOSTI UN: Valentin Incko osudio "govor separatizma" iz RS, Sven Alkalaj se rasplakao - Opcija\nSAVJET BEZBJEDNOSTI UN: Valentin Incko osudio “govor separatizma” iz RS, Sven Alkalaj se rasplakao\n05-11-2019 BiH, Pocetna, Politika\nDejtonski sporazum nije ispunio očekivanja građana u smislu donošenja građanima više vladavine prava, medijskih i drugih sloboda, prestanka govora o separatizmu i veličanja ratnih zločina, rekao je Valentin Incko, visoki predstavnik tokom obraćanja Savjetu bezbjednosti UN povodom šestomjesečnog izvještaja o stanju u BiH.\nPredstavnik Njemačke je rekao da je šokiran negiranjem genocida i zločina u BiH, te je od Incka zatražio da se angažuje da se to stanje popravi, dok je predstavnik Kine pozvao sve predstavnike BiH da što prije uspostave vlast. Incka je pozvao da djeluje u sklopu mandata i pomogne lokalnim predstavnicima da sprovedu reforme i postignu harmoniju i ekonomski napredak u zajedničkom interesu.\nFrancuska predstavnica je rekla da njena zemlja podržava integraciju BiH i zapadnog Balkana u EU i pozvala na sprovođenje reformi u oblasti prava i ekonomije.\nPredstavnica SAD je pružila podršku Incku i njegovoj Kancelariji, te je istakla da SAD podržavaju dejtonski okvir. Dodala je da će SAD tražiti da odgovaraju svi koji veličaju ratne zločince, a ovu pojavu je nazvala uznemirujućom. Osudila je nacionalističku retoriku i političare koji je koriste u svrhu lične koristi i podržala evroatlanske integracije BiH.\nPredstavnik Rusije je pozvao na zatvaranje OHR-a, a Incka je optužio da lobira za evropske i evroatlanske integracije BiH, podsjećajući da u BiH ne postoji konsenzus za put u NATO. Naglasio je da je Vlada RS podnijela svoj izvještaj u kojem je govorila o drugim zločinima, posebno u i oko Srebrenice, te je dodao da se i te činjenice moraju uzeti u obzir.\nOptužio je Incka da Srbe i Hrvate proziva za antidejtonske aktivnosti, a da su Milorad Dodik, srpski član Predsjedništva BiH, i Dragan Čović, predsjednik HDZ BiH, javno iskazali privrženost miru i dejtonskim principima.\nAlkalaj pustio suzu\nSven Alkalaj, ambasador BiH u UN, prilikom obraćanja Savjetu bezbjednosti UN, rekao je da je ulazak u EU jedan od glavnih prioriteta, te da je pred zemljom mnogo izazova na njenom evropskom i evroatlanskom putu.\nPodsjećanja radi, Milorad Dodik, srpski član Predsjedništva je rekao da ambasador BiH u UN nema saglasnost Predsjedništva da se obrati, te da ako to učini, da to čini u svoje ime.


"Psiholog mi je rekao da se zatvorim u pećinu", priznanje trenera koji je Engleskoj doneo najteži poraz u istoriji | Novosti.RS\nPsiholog mi je rekao da se zatvorim u pećinu, priznanje trenera koji je Engleskoj doneo najteži poraz u istoriji\nponedeljak, 25. 05. 2020. u 11:00\nStivv Meklaren foto: EPA\nTa utakmica me gotovo ubila, ali sam uspeo da preživim, seća se Stiv Meklaren poraza na Vembliju\nBivši selektor reprezentacije Engleske Steve Meklaren setio se šokantnog poraza od Hrvatske na "Vembliju", pred 90.000 gledalaca, u posljednjem kolu kvalifikacija za Euro 2008. godine kada je njegov tim ostao bez plasmana na prvenstvo. To je za Engleze u to vreme bilo nezamislivo, a fudbalski trener je morao da ide kod psihologa.\nOvaj poraz obeležio je karijeru Meklarena da će ga pamtiti do kraja života i o njemu će se zauvek pričati kao o jednom od većih neuspeha nacionalnog tima.\n"Ta utakmica me gotovo ubila, ali sam uspeo da preživim. To je sigurno najteži trenutak moje karijere, ali sve se događa s razlogom i puno sam naučio iz te situacije. Sećam se da sam posle te utakmice pitao psihologa kako da sve to prevaziđem u jednom komadu. Nije mi bilo lako da izađem iz kuće i idem među ljude. Bilo mi je teško da izađem i iz spavaće sobe. Psiholog mi je tada rekao da odem u pećinu, da budem tamo sam od sedam do deset dana, zapišem svoja iskustva i zatvorim tu knjigu. Rekao mi je da sve ono što sam naučio, dobro ili loše, postoje dio prošlosti i da moram da nastavim sa trenerskim poslom. Tako sam i uradio", ispričao je Meklaren, trener koga su engleski mediji nakon tog poraza nazvali "budala s kišobranom".\nMeklaren je posle te utakmice dobio otkaz iz reprezentacije, a posljednji klub u karijeri bio mu je londonski KuPR u sezoni 2018/2019.


UNITED GRUPA preuzela bugarsku Novu - Advertiser Serbia\nS ovim u veziBugarskaMedijiNova Broadcasting GroupRegiontelefonijatelevizijaTVUnited GroupViktorija Boklag SBB\nUnited Grupa, vodeći telekomunikacioni i medijski operator u Jugoistočnoj Evropi, saopštila je danas da je završila akviziciju Nova Broadcasting Group, najveće bugarske medijske kompanije sa više platformi\nVictoriya Boklag, izvršna direktorka United Grupe izjavila je: „Drago mi je što možemo da poželimo dobrodošlicu kompaniji Nova i njenim zaposlenima u porodicu United Grupe. Bugarska je atraktivno tržište za nas i Nova će kao deo Grupe nastaviti da jača svoj položaj. Snažna povezanost između Nove i naših drugih medijskih kompanija, daje nam priliku da stvorimo sinergetski efekat i dalje investiramo u lokalni sadržaj koji će oduševiti naše korisnike.“\nUnited Grupa sa sedištem u Holandiji, vodeći je telekomunikacioni i medijski operator u Jugoistočnoj Evropi. Kompanija na kraju 2020. godine posluje u osam zemalja i ima približno 10 miliona korisnika i 11 hiljada zaposlenih. United Grupa ima najširu pokrivenost mrežom u regionu i nudi korisnicima najatraktivniji izbor TV sadržaja iz celog sveta. Značajna ulaganja u digitalnu infrastrukturu, medijski sadržaj i tehnologiju, osiguravaju izvrsnost proizvoda i usluga koje pruža korisnicima. United Grupa je od marta 2019. godine u većinskom vlasništvu BC Partners, jedne od najvećih investicionih kompanija u svetu.


Novi Sad Archives | Agro Info Tel\nComments Off on Interfest Novi Sad u slavu vina od 13 – 15. juna 2019.\nLjubitelji vina, druženja, ponesite dobro raspoloženje i dođite na Interfest Novi sad od 13-15. juna 2019. Dobrodošli.\nComments Off on Rast cene soje na Produktnoj berzi, 3-7. 06 2019.\nSoja beleži višu cenu, ali rast cene soje je privremen.\nComments Off on Tokom poljoprivrednog sajma sutra je Dan stočara\nComments Off on Poljoprivredni sajam 2019. u Novom Sadu je počeo!\nViše od 1.500 izlagača na Poljoprivrednom sajmu u Novom Sadu je pozivnica da i Vi posetite sajam do 17. maja 2019.\nComments Off on Dan voćara na Poljoprivrednom sajmu u Novom Sadu\nVoćari će imati priliku da posete Dan voćara na Poljoprivrednom sajmu u sredu 15. maja 2019. godine.\nComments Off on Poljoprivredni sajam 86. put otvara vrata 11. maja 2019.\nPo 86. put Međunarodni poljoprivredni sajam u Novom Sadu. Dođite od 11-17. maja 2019.\nComments Off on Cvetna pijaca kod SPENS-a, 5 – 6. april 2019. Novi Sad\nCvetna pijaca kod SPENS-a – Proleće je pravo vreme za sadnju cveća, ukrasnog šiblja, drveća… Dođite na plato ispred SPENS-a u Novom Sadu i pronađite najbolju biljku za Vas. Više od 30 izlagača Vam nude obilje boja i mirisa za vrt koji će doneti radost u proleće. Pored bogate ponude cveća i zelenila možete kupiti PRAVI MED koji su pčele …\nComments Off on Kukuruz je “krenuo” na berzi u Novom Sadu\nKukuruz je “krenuo” na berzi – Na novosadskoj Produktnoj berzi protekle nedelje pšenica i soja nastavljaju da beleže negativne cenovne trendove dok kukuruz beleži porast cena. Ukupan promet na „Produktnoj berzi“ za ovu nedelju je iznosio 2.350 tona robe, čija je finansijska vrednost iznosila 57.530.000,00 dinara. U odnosu na prethodni upoređujući period količinski obim prometa je veći za 14,63%, dok …\nCene niske, trgovci nemaju kome prodati proizvode\nComments Off on Cene niske, trgovci nemaju kome prodati proizvode\nCene niske – Na berzi u Novom Sadu nema dobrih vesti. Cene soje sve niže, pšenicu nema ko da kupi. Setva je bila zakasnela jesenas, pšenica je nikla sa zaostajanjem u razvoju, dali će žetva na leto biti manja, a cene više? Možemo se nadati da će ratari biti podržani od države da ne bude još jedna loša godina. Treću …


O nama - CADCAM Data\nHome / Zašto izabrati nas? / O nama\nImamo posebno zadovoljstvo da s vama podelimo naših 30 godina uspešnog rada.\nCADCAM Grupa je sve to vreme prisutna i prepoznatljiva kao brend na tržištu razvoja i proizvodnje, prvenstveno u automobilskoj industriji, brodogradnji, energetici i industrijskim postrojenjima. Kao što nam i samo ime kaže, počeli smo kao specijalizovana kompanija za primenu softverskih CAD i CAM rešenja, i rasli smo i razvijali se zajedno s vama i u skladu sa dinamikom tržišta.\nKontinuiranim radom i neprestanim učenjem, uz profesionalni razvoj izrasli smo u vodećeg pružaoca digitalnih rešenja u regionu i prvi izbor u digitalnoj transformaciji.\nIzvršni direktor, CADCAM Group\nDirektorka, CADCAM Solutions, Bosna i Hercegovina\nDirektorka, CADCAM Data, Srbija\nFinansijski direktor, CADCAM Group\nDirektor sektora kadrovskih i opštih poslova, Hrvatska\nMenadžer inženjerskih usluga, Hrvatska\nU slučaju da nas želite počastiti tortom, treba da znate kad nam je rođendan. Sve je počelo jednog, naizgled običnog, hladnog zimskog dana 1991. godine. Taj dan je bio ključan za priču naše kompanije, jer smo upravo tada utemeljili viziju CADCAM Grupe.\nZa pravi početak priče moramo se vratiti samo malo unazad: sve je zapravo počelo kada je diplomirani inženjer elektrotehnike na Univerzitetu u Zagrebu, Zlatko Šimunec, radeći u zagrebačkoj fabrici RIZ na razvoju medicinskih uređaja, odlučio da osnuje svoju privatnu kompaniju.\nBilo je to davne 1989. godine. Prvi projekat bio je razvoj medicinske opreme pomoću CAD programa za razvoj uređaja za rehabilitaciju osoba oštećenog sluha, za svetski poznati Centar SUVAG iz Zagreba, sa više od 500 centara širom sveta.\nPriča je tada počela da se zahuktava: prvi klijenti, prvi izazovi, prvi uspesi!\nOd početka svog razvojnog puta, misija i vizija CADCAM Grupe uvek je bila usmerena ka napretku, stvaranju novih znanja i novih, sve naprednijih programskih rešenja. Nakon 30 godina možemo reći da smo ostvarili ono što smo 1991. priželjkivali, sanjali i verovali da možemo.\nPostali smo konsultantska kompanija koja sprovodi celokupnu i potpuno prilagođenu digitalnu transformaciju i tako i vodeći sistemski integrator u regionu.\nPostavili smo vrlo dobre temelje za razvoj centra znanja, pružajući inovativna rešenja na veliko zadovoljstvo klijenata. Posebno se ponosimo brigom o našim zaposlenima, koju kontinuirano unapređujemo. Ono što smo naučili od uspešnih svetskih kompanija primenjujemo i danas: zadovoljni zaposleni i saradnici garancija su uspeha i napretka kompanije.\nSrećan nam rođendan: imamo novi vizuelni identitet i novi sajt!\nBiti lider u određenom segmentu poslovanja velika je čast, ali i obaveza prema našim klijentima. Zato dobro znamo da su za održavanje liderske pozicije uvek neophodni – predan rad, kontinuitet, ambicija, kvalitet i konstantna otvorenost za nova znanja i inovativna rešenja.\nTo nas je podstaklo da prilagodimo svoj brend i da za svoj 30. rođendan poklonimo vama, dragi naši klijenti, ali i sebi i svojim zaposlenima i partnerima, deo digitalne budućnosti koju zajednički gradimo.\nU želji da ojačamo prepoznatljivost i jedinstvenost našeg brenda, kreirali smo novi vizuelni identitet CADCAM Grupe, a na novoj web stranici odlučili smo da centralno mesto damo centru znanja koji gradimo.\nNaš novi logo simbolizuje stručnost, partnerstvo, pouzdanost i znanje – pokazuje povezanost, ali i transformaciju – preobražaj ideje sa 3D digitalnim alatima u opipljivu stvarnost.\nUložili smo velike napore kako bismo naš sajt prilagodili konkretnim potrebama naših klijenata.\nRazumemo potrebe naše industrije i naših kupaca i želimo da budemo uz njih u stvaranju digitalne strategije – na tom dinamičnom putu od ideje, preko dizajna do konačne implementacije, optimizacije i integracije razvojnih i proizvodnih procesa.\nRazvojem specifične baze znanja, cilj nam je da edukujemo sve naše čitaoce nesebičnim deljenjem. Na jednom mestu ćemo prikupljati vesti iz industrije i blogove renomiranih inženjera, podkaste, vebinare, referentne priče, a na vama je samo da odaberete medij koji vam najviše odgovara i započnete svoju CADCAM avanturu.\nDobra budućnost se ne proriče, ona se planira.\nVizija ostaje motivacija za budućnost – postati sinonim za znanje i stručnost, ne samo u regionu nego i u svetu, postati jedan od najpoželjnijih poslodavaca u industriji, svetski priznata konsultantska kompanija za digitalnu transformaciju i strateški partner naših klijenata.\nA cilj – da slušamo, stvaramo, razvijamo i implementiramo digitalna rešenja u razvoju i proizvodnji proizvoda, i da s našim korisnicima rešavamo sve prepreke na zajedničkom putu digitalne transformacije. Zato smo s vama svih ovih 30 godina i bićemo još najmanje toliko.\nVaš odan i pouzdan partner CADCAM Group\nZa kraj – ukratko o našim timovima\nTim CADCAM Date odlikuje spoj iskustva i mladosti, profesionalnost i preciznost, ali i nesebična posvećenost kojom gradimo odnos poverenja sa našim korisnicima. Naši sertifikovani stručnjaci već nekoliko decenija uspešno odgovaraju na zahteve, potrebe i izazove kompanija na prostoru Srbije, Severne Makedonije i Crne Gore.\nDugogodišnje iskustvo u radu na velikim projektima u industrijama poput odbrambene, energetike, automobilske, građevinske, industrijske opreme i mnogim drugim, kvalifikuje nas da kompanijama iz različitih industrija pružamo pouzdanu podršku i pomoć na putu digitalne transformacije.\nZagrebački tim je najdugovečniji tim CADCAM Grupe. Stručnjaci bogati iskustvom rado će s vama podeliti svoja znanja iz oblasti izgradnje naprednih fabrika. Bilo da se radi o 3D dizajnu, poslovnim procesima, metodologiji ili uopšte o digitalizaciji proizvodnje, oni neprestano prenose znanje mlađim kolegama. Svakodnevno se bore sa izazovima industrijskih procesa i mogućnostima najsavremenijih alata kako bi ih pojednostavili i ubrzali – u službi vašeg tržišnog uspeha.\nUigrana ekipa stručnjaka lako će prepoznati vaše potrebe i primeniti vodeće alate i najbolje svetske prakse kako bi povećali vašu konkurentnost. Prirodni i opušteni, naši ljudi će brzo kliknuti s vašim stručnjacima i postati produžena ruka vaše kompanije, bilo da se radi o poslovnim vrhuncima ili strateškim koracima. Na vama je samo da nam pružite priliku, a poverenje ćemo sami zaraditi.\nMi smo CADCAM Solutions, tim mladih, ali iskusnih i obrazovanih ljudi. Posvećeni smo ostvarivanju dobrih rezultata za naše klijente. Negujemo stimulativno radno okruženje, podstičemo razvoj veština, znanja i prilagodljivosti svih naših članova i uvek rado prihvatamo nova iskustva.\nUpravo nam naše iskustvo omogućava da zadatke učinimo rešivim, a da viziju Grupe ostvarimo kroz uvek novu vrednost. Okupljeni smo oko jednog zajedničkog cilja: da odgovorimo na sve zahteve savremenog, sve zahtevnijeg tržišta. Svaki dan pokazujemo da to zaista i možemo.\nTim CADCAM Lab sastoji se od visokokvalifikovanih i sertifikovanih stručnjaka koji svojim iskustvom, profesionalnošću, dobrom voljom i predanošću poslu uspešno odgovaraju zahtevima, potrebama i izazovima slovenačkih kompanija.\nImamo dugogodišnje iskustvo u raznim industrijama – mašinstvo i proizvodnja alata, automobilska i vazduhoplovna industrija i mnoge druge. To nas čini pouzdanim partnerima za pružanje pomoći i podrške kompanijama raznih profila na putu njihove digitalne transformacije.\nSvojim znanjem i profesionalnošću aktivno pomažemo našim kupcima i uspešno sarađujemo u rešavanju njihovih svakodnevnih poslovnih problema, što potvrđuju i naše reference i stalno rastuća lista zadovoljnih klijenata.


Srpkinja usred Italije podučava kako se pravi - testenina - Bizlife.rs\n10:55 Beograd, 21.03.2019.\nPre tri godine krenula je od preduzetničke nule, sa početnim kapitalom od 1.500 evra. Pokrenula je svoj posao iz hobija i ljubavi prema kuvanju. Ovog proleća će o tome kako se pravi testenina podučavati ni manje ni više nego one koji su je izmislili. Da, Srpkinja Sanja Milosavljević otkrivaće tajne izrade testenine Italijanima.\nDo toga da u maju drži radionice na Siciliji došlo je, kako kaže, takoreći slučajno. Sve je počelo kada je Sanja, vlasnica brenda Moje gnezdo, proizvoda bez veštačkih dodataka koji je za kratko vreme postao prepoznatljiv na domaćem tržištu, krenula put Italije da uči od iskusnijih preduzetnika.\n“U Italiju sam otišla u organizaciji Erasmus for Young Entrepreneurs i Privredne komore Srbija. Program je zamišljen tako da mladi preduzetnici iz Srbije dobiju priliku da otputuju u neku od zemalja Evropske Unije i uče od iskusnijeg preduzetnika koji radi u oblasti njihovog interesovanja ili poslovanja. Ja sam otišla na Siciliju, kod porodice Maltese koja se prvenstvo bavi proizvodnjom organskog vina i maslinovog ulja”, priča Sanja za BIZLife.\nPre tri godine krenula je od preduzetničke nule, sa početnim kapitalom od 1.500 evra. Pokrenula je svoj posao iz hobija i ljubavi\nTokom boravka dogodilo se nešto poprilično neočekivano jer se testenina koju je pravila razlikovala od one koju je izrađivala njena učiteljica Marija. Iako su koristile isto testo i istu mašinu za razvijanje. Razlike je, kako objašnjava, bilo u teksturi, kvalitetu i vremenu kuvanja.\n“Moja testenina je mekana, delikatna, lakše se žvaće i lakše vari od njihove. Tačnije od načina na koji oni obrađuju testo. Postalo je jako interesantno kada smo shvatili da o razlikama govorimo u testenini koja se dobila od istog testa i sa iste mašine za razvijanje. Naknadno mi je jedna prijateljica objasnila da postoji veza između mikrobioma mojih ruku i molekula brašna. Tako smo došli na ideju da se vratim na Siciliju i držim radionice proizvodnje testenina za turiste koji dolaze na njihovo imanje”.\nNa pitanje da li je poziv da u sred Italije podučava o načinu spravaljanja testenine za nju svojevrsna potvrda uspeha, ova srpska preduzetnica kratko kaže da je time zadovoljna. “Potvrda uspeha je još uvek nešto čemu težim sa jedne strane, a opet, sa neke druge, već sam potvrdila uspeh. Uspehom smatram i činjenicu da postoje ljudi koji nedeljni ručak ne mogu da zamisle bez mojegnezdo rezanaca”.\nMeđutim, neće samo na Siciliji biti u prilici da uče o tajnama njenog zanata jer za sredinu proleća najavljuje da će nešto slično raditi i u svojoj zemlji.\nBIZLife - 02/05/2017\n“Ideja je da sredinom proleća počnem sa radionicama sicilijanske kuhinje. Za sada tražim prostor u kojem bih to sprovela, koji može da primi dovoljan broj ljudi a koji ima opremu koja prati takve radionice”.\nTo, kaže, nije jedini njen plan.\n“Ne odustajem od ideje da se napravi co-making prostor za male proizvođače hrane. Mislim da je ova godina vreme za početak razvijanja takve ideje. Pre dve godine kada sam govorila o tome, svi su me gledali u čudu. Danas više ne zvuči kao neka neverovatna zamisao”, kaže Sanja.\nŠto se tiče izlaska na italijansko tržište skromno kaže da je to za sada, ipak, malo verovatno.\npreduzetništvo sicijlija testenine\nBravo Sanja, svako dobro ti želim u daljem radu\n21.03.2019. u 19:34


Šumica za pčele umesto divlje deponije u Erdeviku - Ozon Media\nProjekat „Smelo – Aktivne Zajednice“, Udruženja građana Fruškać pokazao je održiv model za trajno rešavanje problema malih divljih deponija.\nAktivisti i volonteri nisu samo uklonili divlju deponiju u Erdeviku, opština Šid, na putu ka jezeru Moharač. Posadili su medonosno bilje, postavili kontejner koji se redovno prazni i godinu dana od početka akcije uverili se da je uspela. Predsednik udruženja građana Fruškać Nikola Arežina je istakao da su pokazali da je moguće trajno ukloniti divlje deponije.\n– Mesne zajednice koje se godinama suočavaju sa ovim problemom do sada nisu imale odgovarajuće rešenje. Nedugo nakon njihovog čišćenja deponije su se ponovo stvarale. Problem divljih deponija razlikuje se od sela do sela, ali ga je moguće rešiti – kaže Arežina i dodaje da je potrebno pokazati posvećenost, edukovati meštane, postaviti kontejnere i redovno odnostiti smeće.\nPosebno je važno urediti lokaciju u cilju kreiranja nove namene, pratiti stanje na lokaciji i primeniti kazne kao krajnju meru. Na fotografijama iz Erdevika vidi se da više nema deponije na putu ka jezeru. Mesto je dobilo novu namenu, sada je to šumica za pčele.\nSimboličan kraj akcije obeležilo je zajedničko farbanje pregradnog bedema na mestu nekadašnje deponije, kako bi se dodatno ulepšala lokacija, na kojoj su učestvovali meštani i članovi Udruženja građana Bruje i Lipa. Projekat je podržan programom Aktivne zajednice Trag fondacije.


Vreme 1224 - Brazil – Druga strana Mundijala: Gledam da ubodem -->\nTAMNA STRANA ULICE: Prostitutka navučena na krek u Rio de Žaneiru\nBrazil je zemlja sa dva lica. Jedno je slika opuštenog, senzualnog prostranstva, tropskog raja, dobre zabave i neobuzdanog eskapizma. Drugo, koje se pomalja ubrzo po sletanju, ne čini toliko beda po sebi, koliko kontrast između sveta onih koji imaju i onih koji nemaju.\nNeki posetioci ubrzo zaključe da je Brazil preskup, snobovski i dosadan i ne žele da se vrate u lepu zemlju sa viškom zgodnih ljudi. Teretana je neuporedivo više nego kafića, ulice uveče nisu bezbedne za šetnju, a posle par dana shvatite i zašto u ostatku svetu ima toliko malo brazilskih restorana. Povrh svega, najbolja zabava je najčešće nedostupna – ili je u opasnim favelama ili u klubovima u koje nije lako ući, čak i ako imate dovoljno novca.\nIpak, o Brazilu nam uglavnom govore oni koji ostanu očarani prvim, hiperseksualizovanim licem – sambom i "egzotičnim ženama" koje "nisu svesne koliko su lepe". Tu ušećerenu sliku su uokvirili brojni filmovi, "lovačke priče" krevetskih hodočasnika i propagandne kampanje kojima je Brazil decenijama privlačio goste. Sve do polovine devedesetih, državni "Embratur" je u medijima i na aerodromima širom sveta Brazil reklamirao kao zemlju "punu senzualnih žena". Posteri sa skromno obučenim "morenama" visili su pored recepcija ili iznad kreveta u hotelskim sobama.\nZEMLJA SEKSA: Slika Brazila kao "seksualnog supermarketa", pijace lepih tela i dobrog seksa, dobila je nove promotere. Prošlog novembra su u razmaku od samo sedam dana Džastin Biber i skoro cela meksička fudbalska reprezentacija posetili "Kentaur", najpoznatiju (nezvaničnu) javnu kuću u Riju koja se reklamira kao "sofiticirani super klub".\nMesec dana kasnije, Adidas, jedan od glavnih sponzora šampionata sveta u fudbalu koji je neko nazvao "najdužom reklamom na svetu", pustio je u prodaju dve žute majice. Na jednoj je nacrtana žena jako tankog struka sa ogromnom zadnjicom, prepoznatljiva silueta Rija kao pozadina i natpis "Gledam da ubodem". Na drugoj uz srce stilizovano da izgleda kao ženska guza u tanga gaćicama piše "Volim Brazil". Flavio Dino, predsednik Brazilske turističke komore, optužio je Adidas da ohrabruje "ilegalne prakse" i tražio da nemačka firma "prestane da prodaje ove proizvode".\nAli, za imidž Brazila kao "zemlje seksa" i destinacije koju posećuju muškarci koji jedino misle na to kako nešto da "ubodu", nisu odgovorne samo marketinške kampanje i selebriti ženskaroši. Od televizijskih programa do ulica na kojima usluge nude bezbrojne prostitutke različitih godišta – često devojčice u malim grupama na jednom, a vižljasti travestiti na drugom ćošku – Brazil ostavlja sliku dru- štva u kome je seks mnogo više od zadovoljstva i "najstarijeg zanata". O odnosu prema prostituciji, ali i prema ženama, govori i jedan od najčešće korišćenih eufemizama – "programa".\nMnogi ne kriju da veruju da su lepe žene "ambasadori brazilskog načina života". Ipak, čak i na veselim uličnim žurkama koje organizuju gradske vlasti i koje nisu namenjene ni malobrojnim turistima ni lokalnim preduzetnicima ljubavi, melanholija se krije u krajičku svakog oka. Posetioca koji u Brazil ozbiljnije zaroni vođen stereotipima o hedonističkom raju čekaju dva velika iznenađenja – još sveprisutnija od bede jeste tuga koju su na lica ljudi ucrtala neispunjena očekivanja. Veliki deo onoga što privlači goste, od karnevala do brojnih proslava, ne predstavlja sliku stvarnosti, već način da se od nje nekako pobegne.\nLOLITA ZA PET DOLARA: Beznađe i "epidemija droge" u favelama učinili su da lepa ženska i muška tela postanu izuzetno "jeftina" – BBC je prošle nedelje potvrdio da je za manje od pet dolara moguće "imati" maloletnu "novinju", zavodljivu lolitu koja je bežeći od bede završila na kreku.\nPolicija procenjuje da se oko 250.000 devojčica bavi prostitucijom. Nažalost, brazilske vlasti i po ovom pitanju često šalju pogrešne signale. Najviši krivični sud u zemlji je 2012. godine presudio da zaštita dece nije apsolutna i oslobodio optužbi muškarca koji je imao odnose sa tri dvanaestogodišnje devojčice. Sudije Višeg suda pravde su ustanovile da su se one godinama bavile prostitucijom i da su "daleko od naivnih, nevinih i neupućenih u seksualna pitanja". Pozvavši se na svedočenje majke koja je rekla da je njena ćerka bežala iz škole da bi jurila klijente, sudije su poslale poruku da devojčica koja se prostituiše prestaje da bude devojčica.\nIako se u proteklih desetak godina 36 miliona Brazilaca izvuklo iz bede, seks je za mnoge ostao jedino sredstvo preživljavanja. Ministarstvo rada je 2002. godine dodalo posao "seksualne radnice" na zvaničnu listu zanimanja.\nPOTRAGA ZA GRINGOM: Ali, za žene koje su na ivici gladi bavljenje prostitucijom je vezano i za ostvarivanje brazilske verzije "američkog sna" – što nikada nije bilo lako u zemlji poznatoj po maloj društvenoj mobilnosti. Glavni cilj je udati se za Evropljanina, "gringa" koji će ih odvesti kući i spasiti bede. Oni važe za nežne i pažljive muškarce koji, za razliku od brazilskih, poštuju žene i "imaju budućnost". Najbrojniji su Italijani – čak sedam odsto brakova u Italiji se sklapa sa stranim državljankama, a samo u konzulatu u Milanu deset Brazilki svake nedelje zatraži dokumente potrebne za venčanje.\nOne uglavnom dolaze iz Natala, Fortaleze i Resifea, velikih gradova blizu dugačkih plaža na siromašnom severoistoku. Svake godine pred letnji karneval u njih sleću čarter avioni puni evropskih muškaraca koji žele "ultimativni erotski odmor". Brojne agencije garantuju žene koje su "prijateljski raspoložene, prirodne, na zemlji" i imaju "neukroćenu energiju i strast". Onima koji traže "dugačke veze ili čak brak" nudi se i pomoć u "dobijanju vize za damu koju ste izabrali".\nBoja koža je u Brazilu i dalje glavni indikator kvaliteta života i žene koje očajnički žele da odu su uglavnom tamnopute "morene". Za razliku od SAD, gde kap crnačke krvi čini čoveka crncem, u Brazilu "pravilo jedne kapi" ima sasvim drugačije značenje. Samo šest odsto stanovnika Brazila sebe smatra crncima i svako ko "ima" kap belačke krvi može da se prepozna u nekoj od 136 boja "brazilske duge".\nSREDNJA KLASA: Ekonomski pokazatelji su godinama sve bolji, ali životni standard se pod predsednikom Lulom i Dilmom Rusev, šeficom kabineta koju je Lula izabrao za naslednika, popravio mnogo manje nego što sugerišu impresivne brojke. Pri tome, Brazil je izuzetak od jednog važnog pravila – da što su zemlje siromašnije u njima se živi bolje nego što sugerišu ekonomski parametri.\nRastuća brazilska srednja klasa je prinuđena da novac troši na vitalne stvari koje država nije u stanju da obezbedi. Svako ko želi da mu dete ima bolju budućnost upisaće ga u privatnu školu. Državni obrazovni sistem je, proporcionalno standardu, jedan od najgorih na svetu. I strane i domaće firme se stalno žale na manjak kvalifikovanih radnika i stručnjaka.\nTo nije lako popraviti. Obrazovanje se veoma malo ceni u zemlji u kojoj roditeljske veze i seksualni kapital predstavljaju glavni oslonac vere u dobar život. Nigde nisam video toliko malo ljudi koji u kafeima ili na stanicama metroa čitaju novine ili neku knjigu. Istini za volju, nacija nečitača ima jedan dobar izgovor. Cene knjiga su zbunjujuće visoke pa i mnoge bogate turiste šokiraju brazilske cene.\nBrazil je izuzetno skupa destinacija. Iako je za mnoge ljude širom sveta jedna od najpoželjnijih, ogromnu zemlju godišnje poseti manje turista nego, na primer, Rumuniju, Bugarsku ili Švajcarsku. Zbog toga je i mračna strana brazilskog turizma još vidljivija.\nNEOLIBERALIZAM LAJT: Beda je glavni saveznik pedofila, ali ni moćni političari im nisu bili dovoljno odlučni neprijatelji. Čak ni Inasio Lula da Silva, harizmatični bivši predsednik, nije postigao očekivane rezultate. Korupcija i stari centri moći okovali su i administraciju sindikalnog vođe koji je 2002. godine postao predsednik i obećao svođenje gladi na "nulu". Lula je sprovodio politiku koja mnogo više liči na "neoliberalizam lajt", latinoameričku verziju "trećeg puta" Tonija Blera, nego na socijalizam Uga Čaveza ili Eva Moralesa. "Nikada kapital u Brazilu nije doživeo takav prosperitet kao pod Lulom", piše Peri Anderson, uticajni britanski marksista, i podseća da je berza tokom Luline decenije bila najprofitabilnija na svetu. Bogatim investitorima donela je zaradu od čak 523 odsto.\nIstovremeno, federalne vlasti svakoj siromašnoj majci mesečno uplaćuju 12 dolara po detetu. Lula je ponosan na program na koji odlazi oko osam milijardi dolara godišnje. "Jednostavno je i jeftino brinuti o siromašnima", izjavio je jednom prilikom. Ali smisao ove cinične izjave, koja je zbunila čak i mnoge zapadne pobornike ovog čudnog levičara, odlično ilustruje moralni horizont političke klase u zemlji koja u jednom važnom smislu predstavlja latinoamerički izuzetak.\nNigde drugde na kontinentu velikih buntovnika i revolucija ljudi nisu toliko spremni da pristanu na patnju kao u Brazilu. "Strah od nereda i prihvatanje hijerahije predstavljaju nasleđe robovlasništva", piše Anderson u pokušaju da objasni zašto je u najvećoj zemlji Latinske Amerike obično izostajala mobilizacija siromašnih masa. Anderson podseća i da je Brazil ubrzo posle predugo odlaganog ukidanja robovlasništva 1888. godine dobio nov moto – reči "red i napredak" našle su mesto na brazilskoj zastavi. Ali, od tada je pravih promena bilo premalo, a red i poredak mnogima i dalje deluju kao nešto što će "zauvek ostati u budućnosti". Razvoj Brazila ostao je obeležen "napretkom bez sukoba i raspodelom bez preraspodele" društvenog bogatstva.\nZato za one koji su imali priliku da bolje upoznaju Brazil i njegove probleme, pravo pitanje verovatno nije otkud protesti protiv bacanja para na Mundijal, već zašto ih nema mnogo više i zašto je na njima prethodnih nedelja učestvovalo toliko malo ljudi. Govoreći o teško shvatljivoj pasivnosti stanovnika Brazila, zemlje u kojoj 10 odsto populacije živi u ubistvenoj bedi "četvrtog sveta", Anderson ističe još jedan paradoks: nesklad između ogromne "izborne moći" siromašnog stanovništva i njihove nespremnosti da sa "pasivnog uključivanja pređu na aktivnu intervenciju" koja bi mogla da smanji teško pojmljive nejednakosti i nepravde.\nDva Brazila se često dodiruju, ali retko kada prožimaju. Njihovi stanovnici naseljavaju različite četvrti. Ali i razlike između regiona su ostale ogromne. Jedan brazilski ekonomista je svoju zemlju 1974. godine opisao kao "Belindiju" – majušnu, bogatu "Belgiju" okruženu ogromnom, siromašnom "Indijom". Tada se u polovini brazilskih saveznih država živelo lošije nego u Indiji. Danas ne postoji "mala Belgija", ali u najbogatijoj Braziliji standard je na nivou italijanskog. Istovremeno, mereno društvenim proizvodom po glavi stanovnika, u najsiromašnijem Maranjau se živi kao u Jordanu – i tri puta bolje nego u Indiji. Brazilska ekonomija je sedma najveća na svetu, ali Brazil je na neslavnom 70. mestu prema UNDP-ovom indeksu ljudskog razvoja usklađenom sa nejednakošću unutar zemlje.\nSKUPA ZEMLJA: Brazil je najskuplja zemlja za život u Južnoj Americi. Sao Paulo je skuplji od Londona i Njujorka i najskuplji je grad u obe Amerike. Iako je Brazil najveći proizvođač kafe, espreso u Sao Paulu košta dvostruko više nego u Lisabonu. Mnogi listovi uz najave događaja objavljuju ne samo cenu ulaznica već i cenu parkiranja – tokom posećenih koncerata u Sao Paulu, ona je veća nego cena ulaznica za dobar koncert u Beogradu.\nTehnička roba i automobili u Brazilu koštaju najmanje 50 odsto više nego u EU. Londonski "Ekonomist" je objavio da je "big mek" skuplji u samo četiri zemlje sveta i izračunao da Brazilci plaćaju čak 72 odsto više nego što bi u njihovoj zemlji trebalo da bude cena glavnog simbola neoliberalne globalizacije.\nBrazilci, zbog jako lošeg kvaliteta, izbegavaju sve što je napravljeno u njihovoj zemlji. Na šoping u inostranstvu godišnje potroše više od 22 milijarde dolara. Brazilski TAM je nedavno objavio da na letovima iz Majamija mora da natoči više kerozina zbog ogromnog viška prtljaga koji nose brazilski putnici. Mnoge radnje na Floridi imaju osoblje koje govori portugalski, a karta do Majamija je zbog snažne konkurencije često jeftinija nego let od Sao Paula do Rija.\nPre petnaest godina Brazil je bio vicešampion sveta u nejednakosti. Uprkos vidljivom napretka, i dalje je u samom vrhu. Već prvog dana Mundijala Tviterom se proširila fotografija koja sublimira dva lica Brazila. Na njoj je siromašna (tamnoputa) žena koja čuči u velikom kontejneru za đubre dok bezbrižni (svetloputi) navijači koji se vraćaju sa utakmice ubacuju flaše.


Stanje na cestama u Bosni i Hercegovini - N24.ba\nN24VijestiBiHStanje na cestama u Bosni i Hercegovini\n01.12.2021. godine u 6:25 sati\nStanje na cestama 01. 12. 2021. u 06 : 25 sati\nNa putu Vrbaška-Draksenić (put koji vodi prema graničnom prelazu Gradina) zbog sanacionih radova obustavljen je saobraćaj za sve kategorije vozila (osim vozila kojima se vrši dostava na teritoriji općine, lokalnog stanovništva i vozila hitnih službi), a alternativni pravac je preko Banja Luke i Prijedora.\nOd ostalih puteva sa trenutnim radovima izdvajamo puteve: Olovo-Kladanj-Tuzla (Olovske Luke i u blizini kamenoloma Stupari), Konjic-Jablanica-Mostar (tunel Crnaja i dionica od Komadinovog vrela do mosta Begića i Begovića), Nemila-Žepče (Želeće), Blažuj-Gromiljak (Radanovići), Doboj-Gračanica (u Klokotnici), Grude-Ljubuški (na izlazu iz Gruda) i Stolac-Hutovo (u mjestu Cerovica).


Iz kola u kolo Premier League nam donosi obračune ponajboljih momčadi starog kontinenta, a ovoga puta na rasporedu je dvoboj Liverpoola i Arsenala. Prošlog ponedjeljka Chelsea je pobijedio Man City i tako zapravo učinio uslugu Arsenalu koji je sada iskočio kao najveći kandidat za osvajanje naslova - no samo ako ove subote pobijedi Redse!\nTopnici su dakle zadržali vodeću poziciju na tablici i sada imaju dva boda više od gore spomenutog dvojca. Liverpool za Arsenalom trenutno zaostaje osam bodova, što znači da bi u slučaju pobjede srezao zaostatak za dostižnih pet bodova. Do kraja sezone ima još puno utakmica, a prednost Redsa je činjenica da ne igraju teške dvoboje Lige prvaka - njihova tri konkurenta izgubit će puno snage u eliminacijskim dvobojima LP-a, bilo da prođu ili ispadnu. Do kraja sezone ima još četrnaest kola, sasvim dovoljno za nadoknaditi zaostatak ili izgubiti prednost.\nMeđusobni dvoboji konkurenata za naslov važni su ne samo zbog bodova (pobjeda protiv rivala zapravo vrijedi dvostruko), već i zbog toga što pobjeda protiv najjačih ulijeva samopouzdanje i vjeru u vlastite mogućnosti, a to su izuzetno važne stvari - City je u seriju ušao naoko nebitnom pobjedom protiv Bayerna...\nArsenal teško gubi bodove i, kako vrijeme prolazi, izgleda sve rutiniranije, no ako Redsi budu imali raspoloženog Suareza, Topnici bi nakon dugo vremena mogli osjetiti gorčinu poraza!\nHoće li Anfield vidjeti pobjedu svojih ljubimaca, pogledajte na kanalu SportKlub 1 ili putem PPV usluge.


Komentari na: "Kosovu se ukidaju vize? Sutra dan odluke za viznu liberalizaciju" | Telegraf - Najnovije vesti\nPosle odluke EP, za koju u Prištini veruju da će biti pozitivna treba da započnu razgovori sa zemljama članicama Evropske Unije kako bi se u daljem postupku o tome konačno izjasnili ministri unutrašnjih poslova zemalja članica EU\nMire 14.09.2018 - 08:38\nSrbija nije priznala KIMu kao nezavisnu drzavu , kako i na koji nacin ce siptari putovati kroz Srbiju sa kosovskim pasosem nije mi jasno , razumem da mogu avionom da odlaze ili preko grcke ....... ali neznam kako ce drumskim putem kroz Srbiju.\nmala 13.09.2018 - 11:09\nVeliki korak napred.\nsveta 13.09.2018 - 10:55\nNece biti od ovoga nista.\nZuki 13.09.2018 - 10:51\nJos jedan veliki korak napred.\nBojana 13.09.2018 - 10:14\nOvo je stvarno velik i pozitivan korak EU.\nVlada 13.09.2018 - 10:13\nOvo je nas korak napred i ka boljoj buducnosti.\nKristi 13.09.2018 - 10:13\nUkidanje viznog sistema je dobar znak za Srbiju.\nmeda 13.09.2018 - 09:55\nVidecmeo sta ce biti nadamo se najboljem\nmeeda 13.09.2018 - 09:55\nOva odluka je u pravo vreme\nMarko 13.09.2018 - 09:54\nOvo znaci resenje samo jednog pitanja, nadam se da ce se i ostala pitanja resiti uspesno!\nina 13.09.2018 - 09:48\nIma da nas mole za par godina da sredimo problem i vratimo se na Kosovo i metohiju\nzora 13.09.2018 - 09:47\nTo bi bila katastrofalna greska Evrope.\nzora 13.09.2018 - 09:44\nSve sto vazi za Srbiju vazi za sve njene delove, pa i KiM.\nNela 13.09.2018 - 09:26\nJoš jedan pomak više.\nMiroslav 13.09.2018 - 09:11\nUkidanje viza za sve stanovnike Kosova je dobar potez EP, ali i dalje ostaju monoga pianja koja treba resiti u vezi slobode srpskog naroda na KiM!\nMiroslav 13.09.2018 - 09:08\nUkidanje vize za sve gradjane KiM je dobar potez EP za pobljsanje slobode kretanja gradjana, ali i dalje predstoji borba za mnogobrojna ostala neresena pitanja u vezi slobode srpskog naroda na KiM!\nNenad 13.09.2018 - 08:55\nOva odluka je u pravo vreme, jer uskoro na Kosovu i nece biti albanaca koji ce glasati za ovakvu kvazi drzavu.\nMirko 13.09.2018 - 08:55\nSa Kosova je narod do sada bezao bez papira, sada mogu i legalno.\nViktorija Vikica 13.09.2018 - 08:33\nVidećemo šta će biti, mada nisam sigurna koliko bi to bilo dobro.\nelena 13.09.2018 - 08:19\nDaj Bože da je tako,od kud njima pasoši! Videćemo pta će biti.EU priča svašta a ništa neradi.\nzhz 13.09.2018 - 07:52\nOdluke moraju biti usaglasene...\nana 13.09.2018 - 07:52\nMica 13.09.2018 - 07:36\nVerujem u najispravniju odluku.\nslava 13.09.2018 - 07:34\nTreba im ukinuti, pa kad nauce da se ponasaju i saradjuju onda vratiti.\nSlavica 13.09.2018 - 07:33\nSve više Albanaca sa Kosmeta uzima pasoše Srbije, pošto sa Prištinskim pasošem mogu jedino do Tirane. To treba medijski više iskoristiti i reći evo no Albanci ne smatraju da je Kosovo nezavisno, priznaju državu Srbiju\nPele 12.09.2018 - 23:35\nKiM nikada nije imao svoj pasoš.\nstevo1 13.09.2018 - 00:11\nbin 12.09.2018 - 22:54\nOdluke moraju biti u skladu sa zakonom.\nlane mitrovic 12.09.2018 - 22:49\nbojana 12.09.2018 - 22:38\nKad se teroristi sad razmile po Evropi.\nMaca Mica 12.09.2018 - 22:19\nBrisel se ponasa kao da je Kosovo clan EU, a to se nikada nece desiti...i moje misljenje je da od ovoga nema nista.\nLjubica 12.09.2018 - 22:15\ntaci je da se razvranici kosovo i zato promenice ga haradinaj koji je da se kosovo proglasi za drzavu on je fanatik katolik i ima pidrsku od hrvatske samo nece mu nista uspeti .kosovo je srbija bolje on neka pravi put za albaniju gde ima svoju bazu i neka se bavi svojim biznisom.\nMarta Pavic 12.09.2018 - 22:12\nTo bi bilo ravno tome kao da otključaju sve zatvore i puste kriminal napolje.\nRaša 12.09.2018 - 22:02\nAko hoce kriminal u svojim zemljama neka ih daju!\nkosta 12.09.2018 - 21:43\nKome u svetu treba slobodno kretanje šiptarske mafije.\nBoss 12.09.2018 - 21:54\ntea 12.09.2018 - 21:40\nDax sa kosmeta 12.09.2018 - 21:26\nOvo je najlepsa vest za srbe na kosovu verovali ili ne , sve radno sposobno albansko odose u eu , samo sto pre ako boga znate daj te viznu liberizaciju\nrada 12.09.2018 - 20:50\nPitanje je dal ce se to realizovati\ndaca 12.09.2018 - 20:49\nNista cudno to se moglo i ocekivati d Brisela\nЈован Ктћ 12.09.2018 - 20:43\nКојих 95 услова, кад Срби несмеју слободно да се крећу до суседног села? Једино је добро што би онда и Срби са КиМ могли да путују по Европи.\nAca 12.09.2018 - 22:47\nPa Srbi sa našim pasošem već mogu\nbili piton 12.09.2018 - 20:20\nAko Kosovo dobije viznu liberizaciju trebalo bi usmeriti Siptare da prema zemljama Unije krenu preko Crne Gore i Hrvatske.\nJelica 12.09.2018 - 20:15\nOvako nesto od EU smo mogli i ocekivati.\nNikola 12.09.2018 - 20:14\nAna 12.09.2018 - 20:05\nMislim da je to samo prevelika zelja Pristine, ali u ovom trenutku kada se resavaju bitne stvari izmedju Beograda i Pristine takva odluka bi samo sve poremetila.\nSasa 12.09.2018 - 20:02\nSumnjam da ce im ukinuti vize sve dok se ne resi pitanje KiM.\nNenad Stanimirović 12.09.2018 - 19:45\nEvropa baš ima da se usreći sa albancima.\nSkitnica 12.09.2018 - 19:29\nNece ostati ni jedan na Kosovu ako im ukinu vize.\nDax 12.09.2018 - 21:27\nIma boga za na srbe na kosovu , samo nek pice\nSmokva 12.09.2018 - 19:07\nMislim da se to neće desiti,nema šanse.\nJovana 12.09.2018 - 18:18\nOdkad je Kosovo zemlja clanica EU?!\nDusan 12.09.2018 - 18:16\nTreba pustiti albance malo da divljaju po Evropi. Pa ce onda da vide kako je Srbiji sa njima!\naca 12.09.2018 - 17:43\nNista od toga nece biti...\nDragan 12.09.2018 - 17:42\nSIguran sam da se ovo nece desiti.\nSandra 12.09.2018 - 17:40\nKosovo moze u EU, ali samo u sastavu Srbije.\nMilan 12.09.2018 - 17:39\nNije trenutak da se sada Kosovu daju veca prava i ukidaju vize kada su pregovori sa Srbijom u toku.\nMira 12.09.2018 - 17:18\nKosovo u paketu sa Srbijom! Sve sto vazi za Srbiju vazi za sve njene delove, pa i KiM.\nJovana 12.09.2018 - 17:17\nIskreno se nadam da do toga neće doći jer nije u redu virtuelnoj državi ukidati vize.\nMina 12.09.2018 - 17:16\nOd toga nema nista!\nMarko 12.09.2018 - 17:06\nPa definitivno ce ostati bez stanovnista, strasno.\nMašnica 12.09.2018 - 17:01\nSvaki problem može da se reši na miran način.\nVanja 12.09.2018 - 17:01\nEvropa sama sebi uskace u stomak... Ako im ukinu vize imace velikih problema\nPriština ne pokazuje nikakvu volju za saradnjom.\nparamonte 12.09.2018 - 16:59\nSamo neka odu u Evropu i oslobode KiM.\njova 12.09.2018 - 16:59\nUsrećićete se sa njima, samo ih vodite odavde.\nparamonte 12.09.2018 - 16:58\nSutra ce KiM ostati bez albanaca.\nMaja 12.09.2018 - 16:43\nPošto Tači,Haradinaj i Veselji nisu obezbedili nikakvu ekonomiju ako im se ukinu vize biće to stambedo do Nemačke.\nMirko 12.09.2018 - 16:42\nUkoliko im ukinu vize ostaće uskoro bez igde ikoga jer dole ništa ne radi osim šverca i trgovine narkoticima.\nMarko 12.09.2018 - 16:41\nOstaće ubrzo bez stanovništva jer im tako dobro ide.\nMareni 12.09.2018 - 16:38\nEvropo,zar cete da dozvolite stvarno tim poludivljacima sto blokiraju puteve,pale gume i seno da slobodno setaju Evropom!?\nLazar 12.09.2018 - 16:37\nKako je to izvosljivo kad Kosovo nije nezavisna drzava.\nBilja 12.09.2018 - 16:36\nKosovo nije clanica EU.Kako da se ukinu vize onda?\nMaja 12.09.2018 - 16:36\nSpletke Haradinaja i Tačija neće uroditi plodom.\nTamara 12.09.2018 - 16:35\nNišta im to neće vredeti. Neće to podpomoći priznavanju Kosova.\nKlimt-Bec 12.09.2018 - 16:30\nSem Tacija, Haradinaja, Pecolija i Ljimaja, ko ce ostati na KiM???\nAca 12.09.2018 - 16:12\nŠto pre da im daju. Za par godina Kosovo će biti prazno.\nDerra 12.09.2018 - 16:18\nLepe vesti za Srbiju,nek idu samo...Ima da nas mole za par godina da sredimo problem i vratimo se na Kosovo i metohiju\nSavo 12.09.2018 - 16:03\nNije EU toliko blesava da njima ukine vize.\nDragan R 12.09.2018 - 15:56\nBiće to još jedna u nizu pogrešnih odluka EU kada je kosovski problem u pitanju.\nMirko 12.09.2018 - 15:55\nTo bi bila katastrofalna greska Evrope. Svi znaju koliko je organizovana Albanska mafija u Evropi. Vizna liberzacija bi samo povecala stopu kriminala u Evropi.\nKlimt-Bec 12.09.2018 - 16:33\nPa sto ih manje bude bilo na KiM, bolje je za nas neka se svi odsele!!!\nMilica 12.09.2018 - 15:52\nAko to učini EU samim tim je dala podršku Albancima, a ne nama.\nSelma 12.09.2018 - 15:51\nZasto bi to uradili? Ne verujem!\nBogdan 12.09.2018 - 15:47\nNe verujem da ce EU to uciniti i time sebi napraviti nevolje, mislim da su to zelje iz Pristine.\nDijana 12.09.2018 - 15:46\nNeka dobro ali dobro promisle pre nego što to učine.\nKlimt-Bec 12.09.2018 - 16:35\nPa sto bi samo Srbi imali probleme, neka zaigra mecka malo i njima kada su ih toliko stitili !!!\nMilica 12.09.2018 - 15:45\nSama Unija sebi ovim može da napravi veliki problem.\nMilenko 12.09.2018 - 15:44\nOvo bi bila jos jedna velika greska EU.\nMira 12.09.2018 - 15:42\nVeće sramote ako im dozvole bezvizni režim Evropa skoro neće zapamtiti.\nBrane 12.09.2018 - 15:38\nOvo je dobra vest za Srbiju jer oni neće više uzimati naše pasoše.\nquote 12.09.2018 - 15:37\nNeka se ukinu, da lakše od u sa Kosova.\nsmart 12.09.2018 - 15:36\nNema šanse da bilo ko pusti teroriste i dilere droge ovako lako po svetu.\nAca 12.09.2018 - 15:35\nime 12.09.2018 - 15:35\nSvet da pusti one manijake da lako hodaju pos svetu? Nikako.\nIvan 12.09.2018 - 15:34\nEU bi trebalo to 10x da premisli....\nIvan 12.09.2018 - 15:33\nVeliku grešku će EU napraviti ako Kosovu ukida vize\nMara 12.09.2018 - 15:30\nNe verujem da ce se to dogoditi u skorije vreme, ali o slobodnom kretanju Albanaca dopustamo, ne samo da zive na Kosovu, vec i u Srbiji i ostalim zemljama EU.\nmikica 12.09.2018 - 15:26\nPitanje je koliko je Evropa spremna da primi teroriste da se šetaju slobodno po svetu,mada neka probaju pa da vide kako će proći.\nMarica 12.09.2018 - 15:22\nKakvi ce onda nastati problemi za Evropu\nLjubica 12.09.2018 - 15:21\nKolja 12.09.2018 - 15:15\nNe verujem da ce se to dogoditi u neko skorije vreme , ali kad god da se dogodi Albanci ce krenuti masovno u Evropu nece ih niko zadrzati. Ala ce sverc droge da procveta.. onda ce sami da je svercuju u EU necemo im vise trebati mi kao kuriri...\nUrke87 12.09.2018 - 15:12\nMislim da u ovakve price ni sami Albanci ne veruju.\nMarko 12.09.2018 - 15:11\nTakvi divljaci i ratohuskasi ce moci slobodno da putuju....svasta!\nana 12.09.2018 - 15:11\nOd Pristine mi je vise muka\nRanka 12.09.2018 - 15:11\nAlbanci mogu ovo samo da sanjaju. Srbija nema sanse da to dozvoli.\nBug 12.09.2018 - 16:21\nCuj nje, kao da bi Srbiju iko pitao. Uostalom, neka im ukinu, ispraznice se Kosovo samo tako.\ndaca 12.09.2018 - 15:10\nOpet yive u snovima\nGoran 12.09.2018 - 15:10\nNece im ukinuti vize jer ne priznaju svi tu samoproglasenu drzavu.\nMarko 12.09.2018 - 15:09\nKosovo je nepostojeca drzava, kako uopste moze imati pasose koji su priznati.\nBili 12.09.2018 - 15:08\nAko EU stvarno uvede viznu liberalizaciju za gradjane Kosova onda na Kosovu nece ostati niko odose Albanci u Evropu .Ne verujem da ce se to u neko naredno vreme dogoditi.\nTrle 12.09.2018 - 15:06\nOtvor'te se carska vrata EU, i šiptare prihvatite, da i vama malo smrkne, na duži rok, a može i zauvek.\nJovana 12.09.2018 - 15:05\nOpet mlate praznu slamu ovi iz Pristine!\nDraga 12.09.2018 - 15:04\nKosovo ne moze da pristupi EU, jer ono nije drzava vec oblast u Srbiji!\nFidel 12.09.2018 - 15:03\nEto šanse za Srbiju , pa oni će svi da zapale u EU, ostaće prazno Kosovo i moći ćemo da se vratimo\nMilan 12.09.2018 - 15:08\nKo tebe placa da tako pises o Kosovu i Srbiji?\nSiniša 12.09.2018 - 15:00\nMa jok, nema veze, sve ce to predsednik srediti...\nscsc 12.09.2018 - 14:56\nPristina plasira prazne price\nvera 12.09.2018 - 14:56\nPristina ne pokazuje volju za saradnjom\nsaas 12.09.2018 - 14:55\nKIMa se Srbija nikada odreci nece\nlegolas 12.09.2018 - 14:50\nLjudi, kosovo ce pre uci u eu nego mi . Videcete.


Promolite nos! – Korzo\nObjavljeno 2014-11-13 2014-12-19 autor Korzo redakcija\nVolimo da tračarimo o događajima u lokalnoj sredini! Ali to ne bi trebalo da bude kraj aktivizma. Kao angažovani stanovnici/građani imamo i pravo da uzmemo metlu da bismo počistili bačene otpatke ispred zgrade u kojoj stanujemo, da posadimo biljke u saksijama koje zatim stavimo na prozore, terese, da zamolimo vlasnike kućnih ljubimaca da počiste ono što psić uneredi po ulici. Rečju, da promolimo nos iz privatnog prostora i počnemo da ga spremamo kao sopstvenu dnevnu sobu.\nTo su u Kotoru po drugi put, uvek u septembru, u međunarodnoj nedelji mobilnosti – Danu bez automobila, uradili EXPEDITIO i NVO Naša akcija. Pozvali su 40 raznorodonih građanskih inicijativa, okupirali parking ispred Starog grada i pokazali da postoje optimizam i građanska hrabrost, a sve se lakše pokazuje u okolonostima poput ove akcije kada osjećamo da nismo usamljeni, da smo jedni drugima podrška, da radimo nešto dobro ZA SVE NAS. Ovakve akcije mogle bi da se organizuju u svakom gradu koji grca pod teretom auta koji kao da su najvažniji članovi porodice.\nApel iz Kotora: naša želja je da svaki dan bude PARKing dan. Ne zbog toga što ćemo okupirati parkinge, već zato da bismo češće pokazivali svoju divnu različitost i kreativnost, i dijelili ono dobro što imamo, znamo i umijemo sa drugima, na svakom javnom mjestu a naročito u otvorenom javnom prostoru. Imamo sreću što takvih prostora ima svuda oko nas, neke možda i ne doživljavamo kao inspirativne na prvi pogled – a baš zato su možda izazov.\nNemojmo zaboraviti, javni prostori SVIMA NAMA PRIPADAJU i imamo pravo da ih koristimo puuuuuuno više – za aktivizam, edukaciju, zabavu, solidarnost i sve druge moguće vidove kreativnog građanskog izražavanja.\nKorzo – Portal za urbanu kulturu i baštinu podržava ovu akciju.\nŽuta kuća: sećanje na zajedništvo


Bursa Büyükşehir Belediyespor rezultati uživo, raspored utakmica i ostali rezultati - Odbojka - SofaScore\nBursa Büyükşehir Belediyespor rezultati uživo, raspored i rezultati - Odbojka\nTrenutno igra uEfeler Ligi\nO Bursa Büyükşehir Belediyespor\nBursa Büyükşehir Belediyespor rezultati uživo (i video prijenos utakmice uživo - live stream), raspored mečeva i volleyball rezultati za sva natjecanja u kojima Bursa Büyükşehir Belediyespor nastupa. Bursa Büyükşehir Belediyespor i Haliliye Bld igraju sljedeću utakmicu 5. pro 2020. u Efeler Ligi.\nKad utakmica započne, moći ćete pratiti Bursa Büyükşehir Belediyespor v Haliliye Bld rezultati uživo, ažurirane bod po bod. Statistika se ažurira na kraju utakmice. Bursa Büyükşehir Belediyespor i Ziraat Bankası su igrali/le prethodni meč u sklopu natjecanja Efeler Ligi, meč je završio s rezultatom - . Tab "Utakmice" za Bursa Büyükşehir Belediyespor prikazuje zadnjih 100 utakmica iz sporta Odbojka sa statistikama i prikazom pobjeda i poraza. Također, ovdje je prikazan raspored svih utakmica koje Bursa Büyükşehir Belediyespor tek treba odigrati.\nOdbojka rezultati uživo rezultati uživo i graf učinka i forme za tim Bursa Büyükşehir Belediyespor omogućuju detaljno praćenje tima i predviđanje ishoda putem jedinstvenog algoritma koji se izračunava na osnovu zadnjih 10 utakmica, statistika, detaljnih analiza i naše vlastite ekspertize. Ovaj graf vam može pomoći u klađenju na utakmice tima Bursa Büyükşehir Belediyespor, ali uzmite u obzir da SofaScore LiveScore ne preuzima nikakvu odgovornost za financijske i druge gubitke koji su izravno ili neizravno proizašli zbog oslanjanja na informacije preuzete s naše stranice.\nU detaljima utakmice nudimo vam link za gledanje online Bursa Büyükşehir Belediyespor Haliliye Bld prijenos uživo, koje je omogućio U-TV. Ukoliko je za ovaj meč dostupan U-TV prijenos uživo, možete pratiti Bursa Büyükşehir Belediyespor Haliliye Bld na Vašem računalu ili mobilnom uređaju - iPhone, iPad, Android ili Windows phone. Prava intelektualnog vlasništva za prijenose utakmice (streamove) najčešće su vezana na državnoj razini, te iz tog razloga je moguće da neki prijenosi ne budu dostupni na vašoj lokaciji.\nSofaScore Odbojka rezultati uživo rezultati uživo dostupni su kao iPhone i iPad aplikacija, Windows phone aplikacija i Android aplikacija na Google Play trgovini. Ukoliko u tražilicu upišete "SofaScore", lako ćete nas pronaći u trgovinama svih mobilnih platformi. Instalirajte SofaScore aplikaciju i pratite sve Bursa Büyükşehir Belediyespor mečeve uživo na Vašem mobilnom uređaju!


Pseudonim moje genijalne prijateljice\nautor: Sara Matković 25.10.2018 260 pregleda\nNovosadska premijera dokumentarnog filma „Groznica Ferante“ o čuvenoj italijanskoj književnici prikazana je ove nedelje u Kulturnom Centru Novog Sada. Nakon projekcije održan je i razgovor sa rediteljem Đakomoom Durzijem.\nPhoto: Five Stars Film Distribution\nKo je Elena Ferante? Na to pitanje još uvek nema odgovora, jer ova savremena italijanska književnica piše pod pseudonimom. Njena dela poput „Napljuskih priča“, „Moje genijalne prijateljice“ i „Nesnosne ljubavi“, naišla su na ogromnu čitanost, nezavisno od pola i geografskih odrednica.\nNjena dela su savremena, stvarna i svakome dozvoljavaju da u knjigu uđu sa svojom tajnom i da je razumeju na svoj, ličan način. Ferante o sebi kaže da je sasvim dovoljno što je napisala dela, njen cilj je da se knjige čitaju i da je sasvim suludo da otkriva ko je.\nIpak, ono što je o njoj poznato jeste da se Elena Ferante smatra jednom od 100 najuticajnijih ljudi na svetu. Reditelj filma Đakomo Durzi prikazao je ključne trenutke Eleninih dela, uz pomoć savremenih pisaca poput Roberta Saviana i Džonatana Frenzena, a takođe i prevodioca ovih knjiga na egleski, En Fontejn.\n– Ovo je prvenstveno film o književnosti, o pisanju, o čitanju, a to je ono što je najvažnije kako bismo zaista otkrili ko smo mi, koje su naše patnje i radosti – smatra reditelj.\nOvaj dokumentarac ima za cilj da prepriča odsustvo nečega i to je film o književnosti, a ne o otkrivanju identiteta. Prikazuje prijateljsvo među ženama, porodične priče, odnos majke i ćerke, pa i samu poziciju žena. Durzi takođe govori da je jug Italije veoma šovinistički nastrojen i da je to teška situacija za jednu ženu, pa tako govori o njihovim pozicijama i šta je sve potrebno da bi jedna žena opstala.\nSama ideja da napravi dokumentarac o ovoj skrivenoj osobi, odnosno o njenim prozirnim i poučnim delima, rodila se iz besa i ljutnje. Italija je govorila o Eleni Ferante od samog nastanka knjiga, ali su oni pričali o identitetu, niko nije govorio o književnosti, već su svi želeli da saznaju ko je autorka. Upravo to je kulminiralo kod Durzija, koji je želeo da prodre u dela i prikaže stav i glas spisateljice kroz književnost.\nNovosadska publika imaće još prilika da pogleda ovaj film, i to 29. oktobra u 21h, dok će od 30. oktobra do 6. novembra termini projekcija biti u 19 časova.\nVIDEO: Bioskop u doba korone\nAUDIO: Uticaj pandemije na turizam\nJELENA ZORIĆ: Da su novinari složniji i političari bi shvatili da nisu toliko moćni\nVUKAŠIN ŽIVALJEVIĆ: Imamo i većih problema od kulture\nKonferencija "Na prvoj liniji"\nAUDIO: Digitalno pozorište\nIVANA PERIĆ: Dvostruko više prijava nasilja od početka pandemije\nVIDEO: Najmlađi Ajronmen\nNišta Mars u Crnoj kući\nVelika imena svetske dizajn scene na 12. PDP konferenciji\nUniverzitetski odjek! © 2020


ISPLIVAO STRAVIČAN SNIMAK: Ruski MiG-31 ispaljuje novu hipersoničnu nuklearnu raketu Kinžal (VIDEO) | Web-Tribune.com\nHome / AKTUELNO / ISPLIVAO STRAVIČAN SNIMAK: Ruski MiG-31 ispaljuje novu hipersoničnu nuklearnu raketu Kinžal (VIDEO)\nISPLIVAO STRAVIČAN SNIMAK: Ruski MiG-31 ispaljuje novu hipersoničnu nuklearnu raketu Kinžal (VIDEO)\nPoznato je da je najveća brzina Kinžala oko 10 Maha, ili preko 12.000 km/č, njen borbeni domet je oko 2.000 km, dok je putanja leta na visinama od 50-80 km iznad Zemljine površine.\nPrevious KINESKI ZMAJ SPREMAN ZA RAT: Ovo je najnoviji super-lovac koji je ušao u borbenu upotrebu! Veliki problem za SAD (VIDEO)\nNext AMERIČKI GENERAL PRIZNAO: Rusija stvarno ima supersonično oružje!


Objavljeno: 21.05.2013, 14:45:53 , 14:48:59\nGugl Translejt svakodnevno koristi 200 miliona ljudi\nGuglov servis za prevođenje (Google Translate), koji podržava 71 jezik, svakodnevno koristi 200 miliona ljudi, prema pisanju sajta Online gadget store (Onlajn gedžet stor).\nObjavljeno: 21.05.2013, 14:43:21 , 14:45:46\nEpl optužben za kolosalnu utaju poreza\nKomisija američkog Senat optužila je IT kompaniju Apple (Epl) za ogromnu utaju poreza od nekoliko milijardi dolara.\nObjavljeno: 21.05.2013, 14:25:01 , 14:30:33\nKompaktni deterdženti uskoro i u Srbiji\nKompaktni deterdženti, koji uz manju količinu imaju isti efekat pranja kao standardni, uskoro bi mogli biti dostupni i potrošačima na tržištu zapadnog Balkana, rečeno je na konferenciji Asocijacije proizvođača i uvoznika deterdženata i ...\nObjavljeno: 21.05.2013, 13:00:50 , 16:07:10\nJatov avion sa putnicima iz Srbije, koji su proveli jučerašnji dan na aerodromu u Amsterdamu, sleteo je na beogradski aerodrom Nikola Tesla u 13:50.\nObjavljeno: 21.05.2013, 12:38:56\nTrepča - nekada veliki gigant, danas podeljena firma\nRudarsko-metaluški i hemijski kombinat Trepča iz Kosovske Mitrovice, koji postoji više od 85 godina, danas je podeljen na južni i severni deo, ima nerešen pravni status i vlasničku strukturu.\nObjavljeno: 21.05.2013, 11:46:56 , 11:50:18\nSAD: Drimlajner ponovo leti\nAmerička aviokompanija Junajted Erlajns (United Airlines) ponovo je, posle višemesečne zabrane, odobrila letove na Boingovim avionima 787 - drimlajnerima, saopštila je uprava kompanije.\nObjavljeno: 21.05.2013, 11:43:05 , 11:44:59\nItalijanska modna kuća "Djorđo Armani" saopštila je danas da je prošle godine ostvarila prihode koji su premašili dve milijarde evra, 16 odsto više u odnosu na rezultat iz 2011, uključujući rast od 11 odsto u krizom pogođenoj Evropi.\nObjavljeno: 21.05.2013, 10:18:30 , 11:45:30\nSaradnja SES i Telekom Srbija\nKompanija SES saopštila je danas da je potpisala višegodišnji ugovor sa Telekomom Srbija za obezbeđivanje kapaciteta na satelitu ASTRA 3B, na orbitalnoj poziciji 23,5 stepeni istočno.\nObjavljeno: 21.05.2013, 09:40:11 , 09:44:17\nBritanski gigant iz oblasti mobilne telefonije, Vodafon, saopštio je danas da je godišnji neto profit pao za 90 odsto zbog velikih troškova u prezaduženim zemljama kao što su Italija i Španija.


Sukob policije i pristalica opozicije u Albaniji | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna KOMŠIJE Sukob policije i pristalica opozicije u Albaniji\nSukob policije i pristalica opozicije u Albaniji\nAlbanska policija se u Tirani sukobila s pristalicama opozicije koje su pokušale da na silu u udju u Parlament i spreče izbor privremenog državnog tužioca.\nSmatrajući današnje glasanje za imenovanje privremenog javnog tužioca proceduralno neispravnim, 3.000 demonstranata se sa zastavama SAD i EU okupilo ispred zgrade Parlamenta.\nPolicija je uspela da zaustavi demonstrante koji su ih gadjali dimnim bombama. Mediji su javili da je pritom povredjeno nekoliko osoba.\nPoslanici opozicije bacali su dimne bombe u zgradi Parlamenta, ali je vladajuća većina uspela da održi sednicu i izabere Artu Marku za vršioca dužnosti javnog tužioca sa 69 glasova Socijalističke partije, posle čega je, u oblaku dima, Marku podneo zakletvu.\n“Ovo je početak narodnog ustanka” rekao je vodja najveće opozicione stranke, Demokratske partije, Lulzim Baša i za januar najavio demonstracije i “političke mere u Parlamentu”.\nVlasti u Tirani su za imenovanje vršioca dužnosti javnog tužioca imale podršku EU i SAD koji pomažu u sprovodjenju pravosudnih reformi koje su uslov da Albanija, kandidat za prijem u EU od 2014, sledeće godine počne pregovore s Briselom čemu se nada.\nAmbasada SAD u Tirani je osudila današnje nerede i u saopštenju ukazala da je “otišao javni tužilac koji je odbijao da goni političare”, da “narod Albanije nestrpljivo očekuje pravdu, a političari se plaše”.\nPremijer i šef vladajuće Socijalističlke stranke Edi Rama je, pred odlazak za Brisel na večeru lidera zemalja Balkana s visokom predstavnicom EU za spoljnu politiku Federikom Mogerini, kritikovao opoziciju zbog današnjeg protesta kojim “kvari sliku o Albaniji i to baš kada očekujemo pokretanje pregovora o prijemu u EU”.\nPrethodni tekstOTVORENI EKRAN, 14.12.2017. Biljana Gabriella Živović\nSledeći tekstUN: Austrijska koalicija predstavlja opasan razvoj dogadjaja


Nisam radio za mainstream, ali filmovi su postali uspješni • MAXtv\nMija Pavliša, 20.07.2011 11:49\nOsamdesettrogodišnji Ivory gostovao je na Festivalu igranog filma u Puli gdje je prikazana retrospektiva njegovih filmova od kojih je najstariji prikazan 'Shakespeare Wallah' iz 1965, a najnoviji 'Bijela grofica' iz 2005, ujedno i posljednji film koji je radio sa svojim životnim i poslovnim partnerom, Indijcem Ismailom Merchantom.\n'Nezavisni film u Americi nikad nije bio u težoj situaciji. Nitko ne želi riskirati novac i uložiti u filmove, distributeri ne plaćaju pa makar se radilo o filmovima koji imaju poznate zvijezde. Svi su u strahu i boje se uložiti novac u propisno reklamiranje i sada nije nikako povoljno vrijeme za stvaranje filmova u mojoj zemlji', zaključio je.


Petak, 05 Maj 2017\tOko nas\t- Broj 1385\n„Ovdje se muzika i uči i živi"- tako kažu nastavnici i učenici kolašinske Škole za osnovno muzičko obrazovanje (ŠOMO). Nije teško povjerovati u to, čak iako se samo sat-dva provede u toj ustanovi, iz čijih se učionica, umjesto žamora čuju fragmenti najpoznatijih djela ozbiljne muzike. Koliko su uspješni u tome što rade jasno je pri pogledu na zidove, koje krase mnogobrojne nagrade i priznanja s državnih i međunarodnih takmičenja. Skoro svaki deseti od nešto više od stotinu učenika doprinio je bogatstvu te vrijedne zbirke.\nU koncertnoj sali vrlo često gosti su i renomirana strana i domaća muzička imena, među njima i bluz duo Gaye Adegbalola i Roddy Barnes, Clazz kvintet, Trio V.I.A... Gotovo da nema kulturnog događaja u varoši čiji program nijesu obogatili ili nosili najtalentovaniji đaci ove škole. Sugrađane već skoro četiri decenije podsjećaju da razumiju i vole klasičnu muziku.\nDirektorica škole već 15 godina je Ružica Rakočević. Ona podsjeća da je, zbog velike zainteresovanosti djece, ali i sredine, 1979. godine najprije otvoreno Muzičko odjeljenje u okviru Obrazovnog centra Braća Selić.\n„Tada se otvaraju tri instrumentalna odsjeka - klavir, harmonika i gitara. Osnovna muzička škola kao samostalna vaspitno-obrazovna institucija počinje da radi 1990. godine. Direktor škole, sve do 2002. godine, bio je profesor Milutin Knežević. Od prije šest godina imamo uslovni prostor u novoj školskoj zgradi, zajedno sa OŠ Risto Manojlović. Ova škola od svog postanka do danas ima značajno mjesto u kolašinskoj sredini a i šire. Kao takva je prepoznata i nagrađena donacijom Fondacije Petrović Njegoš i Erste banke",- kaže Rakočevićeva.\nNa čelu te ustanove prije pet godina prihvatila se i odgovornog posla organizovanja Festivala mladih muzičara Crne Gore, značajne predškolsko-kulturne manifestacije, tokom koje su najtalentovaniji mladi muzičari iz svih osnovnih i srednjih muzičkih škola, kao i Muzičke akademije, imaju mogućnost da prikažu svoje muzičko umijeće.\n„Zaposlen je kvalitetan nastavni kadar, a od njih četvoro je upravo u ovoj školi završilo niže muzičko obrazovanje. I ja sam učenica kolašinske muzičke škole i izuzetno mi je profesionalno zadovoljstvo što sam u životu dobila priliku da i sama doprinesem njenom unapređenju. S poštovanjem se sjećamo i bivših nastavnika koji su decenije svog života ugradili u ovu školu, baš kako to sada rade i njihovi mlađi nasljednici", kaže direktorica.\nRijetki su radni dani kad učenici vrijedno ne vježbaju za takmičenja ili koncerte. Svojim talentom i trudom do sada su osvojili 17 zlatnih, 21 srebrnu, 20 bronzanih lira s državnih i više od 25 nagrada s međunarodnih muzičkih takmičenja. Svoje umijeće neki od đaka predstavili su i po evropskim prijestonicama.\n„Svako takmičenje za mene je važno i posebno. Takmičenja su mi otvorila mogućnost da sviram i van granica Crne Gore. Time sam obogaćena za poznavanje kulturno-istorijskih znamenitosti, ljepota i čari koje ima svaki grad. Posebno bih izdvojila takmičenje u Parizu 2015. godine. Imala sam priliku da upoznam ljude različitih narodnosti, posjetim Ajfelov toranj, katedralu Notr–Dam i muzej Luvr, ali i da svojim uspjesima dodam još jednu prvu nagradu", kaže pijanistkinja Gala Dulović, koja je briljirala i na takmičenjima u Novom Sadu, Bečeju, Banja Luci...\nGitaristkinja Nađa Grdinić osvojenim nagradama i talentom zaslužila je stipendiju Ministarstva prosvjete. Posebno je ponosna na uspjeh koji je nedavno postigla u Sarajevu. Kaže da se u muzičkoj školi, i pored napornog rada, odmara i opušta.\nMeđu najtalentovanijima je i harmonikašica Viktorija Tatić, koja je u rodni grad, između ostalih, donijela i dvije prve nagrade s međunarodnog takmičenja u Bečeju.\n„Zvuk harmonike me osvaja još od malih nogu. Dok sam bila mala, često sam se igrala sa dječijom harmonikom, ne sluteći da ću jednog dana zaista biti ozbiljna harmonikašica. Volim da se takmičim, jer upoznajem drugare, upoređujem svoje umijeće i sposobnosti sa drugim vršnjacima. To mi je ogromno iskustvo na osnovu kojeg mogu sljedećeg puta da budem još bolja", kaže ona.\nMeđu više puta nagrađivanim učenicima su i Anđela Vlahović, Milena Rondović, Tara Dulović i Đorđe Vukićević, Maša Dulović i još mnogi drugi, koji ono što su naučili u Kolašinu sada usavršavaju u srednjim školama..\nMali muzičari su se prošle godine upustili i u zahtjevan posao kreiranja školskog časopisa. I kao novinari zavrijedili su priznanje sugrađana. Kolašinski čarobni zvuci, kroz riječi i sliku, predstavili su školu na najbolji način.\n,,Namjera nam je bila da sugrađani bolje upoznaju kolektiv i učenike naše škole. Prvo, kroz osobenosti instrumenata koje sviramo, a zatim, i kroz ono što smo radili i postigli u minulom periodu. Podsjetii smo ih gdje smo sve gostovali, koje smo koncerte sami organizovali, ko su nam bili dragi gosti i podrška. Dio časopisa posvetili smo fragmentima iz nacionalne i kolašinske muzičke istorije. Namjera nam je bila da podsjetimo i na one koji su talentom, entuzijazmom i velikim radom, stvarali kulturno-umjetnički identitet države i grada. Najkraće rečeno, u časopisu je dio onoga što mi muzičari smatramo važnim i što bismo rado podijelili sa drugima", objašnjava direktorica.\nOna kaže da nije čudno što u Kolašinu trenutno ima toliko muzičkih talenata. Tako je bilo i tokom prošlog vijeka, tvrdi Rakočevićeva. Na samom početku druge polovine prošlog vijeka, izgradnjom Doma kulture, u tom gradu počelo je, podsjeća, ozbiljno bavljenje muzikom. Tada su mališani sviranje violine učili od Vasa Minića, a klavir od Rajke Mulević\n,,Čini mi se da onim što sada radimo doprinosimo boljem i urbanijem Kolašinu. Takođe, sigurna sam da gdje god se naši učenici pojave, razbiju i predrasudu da ljubav prema klasičnoj muzici i umijeće izvođenja nijesu nešto što se podrazumijeva u ovako malim sredinama. Istovremeno, zahvaljujući koncertima stvara se i publika i kultura ponašanja na takvim događajima. Često nam gosti muzičari, zbog toga zadivljeni, odaju priznanje. Djeca koja su prošla kroz našu školu svakako su naučila šta su prave umjetničke vrijednosti i teško će se ikad prikloniti šundu", zaključuje.


John Kerry spreman i nestrpljiv da gospodina Busha oslobodi tereta predsjednikovanja - 2004-10-27\nManje od sedmice dana pred izbore za novog predsjednika Sjedinjenih Država - sve ankete pokazuju da se još uvijek vodi izjednačena trka. Senator John Kerry je dan započeo u Iowa-i, gdje je obraćajući se svojim pristalicama rekao da je spreman i već nestrpljiv da gospodina Busha oslobodi tereta predsjednikovanja. Gospodin Bush je govorio na skupu u Pennsylvaniji, obećavši da će pobijediti u ratu protiv terora i naglasivši kako su poreske olakšice koje je on naredio pomogle uzdizanju američke ekonomije.\nMedjutim, nekoliko stotina tona jednostavno nestalog eksploziva u Iraku - ostaje kao jedna od vrućih tema u kampanji. Danas je demokratski izazivač, senator Kerry, o tome govorio kao o skandalu koji sve više raste, ponovo naglasivši kako bi tih gotovo 400 tona nestalog eksploziva moglo biti iskorišteno protiv američke vojsle u Iraku. Predsjednik Bush je uzvratio rekavši kako gospodin Kerry iznosi divlje optužbe ali bez poznavanja činjenica i dodao kako vojska vrši istragu o tome šta se dogodilo s tim eksplozivom.\nU medjuvremenu, neki već izlaze na birališta prema pravilima o mogućnosti ranog glasanja, ali njihovi glasovi neće zvanično biti prebrojavani do dana izbora. Prema jednoj od anketa koju je uradila mreža ABC, 51 procenat je glasao za sadašnjeg predsjednika, a 47 procenata za njegovog demokratskog izazivača. ABC navodi da ovi rani glasači uglavnom pripadaju grupi starijih glasača i to pretežno Republikanaca.


Festival narodnog stvaralaštva i folklorne tradicije ”Međunarodni susreti u Obrenovcu” održaće se ove godine po deveti put od 11. do 14. avgusta. Ovogodišnja manifestacija će okupiti sedam domaćih i sedam inostranih folklornih ansambla iz Rusije, Grčke, Kostarike, Crne Gore, Makedonije, Poljske i Italije.\nTokom trajanja festivala sva folklorna društva će imati nastupe na Gradskom trgu i defile kroz grad kako bi prikazali svoje nošnje i kulturnu baštinu zemlje iz koje dolaze. Za vreme festivala biće organizovan i etno bazar, izložba knjiga, izložba radova primenjene umetnosti, izložba meda i poljoprivrednih proizvoda.\nManifestacija počinje u subotu, 11. avgusta svečanim defileom koji će krenuti u 19.00 časova od ”C marketa”. U defileu će učestvovati sva domaća kulturno umetnička društva kao i svi gosti, a kretaće se Ulicom Vuka Karadžića, zatim Knez Mihailovom, Ulicom Miloša Obrenovića do Gradskog trga gde će program početi u 20.30 časova.\nU okviru prve večeri festivala nastupiće kulturno umetnička društva iz Makedonije, Poljske, Italije kao i domaći COTK TENT.\nU okviru druge večeri festivala nastupiće kulturno umetnička društva iz Kostarike, Crne Gore, Makedonije, Italije, kao i domaća društva, KUD ”Prva iskra” iz Bariča i KUD ”Stubline” iz Stublina.


Saudijska Arabija kritikovala odluku Trumpa | N1 BA\n26.03.2019. |16:12 |\nTa je odluka "još jedan korak Washingtona u kršenju međunarodnog prava", rekao je glasnogovornik Kremlja Dmitrij Peskov, prenosi agencija TASS.\n"Sigurno će imati negativne posljedice i za bliskoistočni mirovni proces i za cjelokupan proces traženja političkog rješenja za rat u Siriji", rekao je Peskov.\n"Tko bi mogao zamisliti da osoba u Americi dođe i dade zemlju drugoj državi okupatoru, protivno međunarodnim zakonima i konvencijama ....Takav čin nema presedana u ovom stoljeću", rekao je iranski predsjednik Hasan Rohani.\n"To će imati znatne negativne posljedice na mirovni proces na Bliskom istoku i na sigurnost i stabilnost u regiji", objavila je agencija priopćenje velike američke saveznice Saudijske Arabije.\nsaudijska arabija donald trump SAD\nNew York Times: Trump naredio vojne udare na Iran pa ih otkazao 21.06.2019.\nCrnogorac "pao" u akcije zaplijene kokaina vrijednosti većoj od milijarde dolara 19.06.2019.\nSaudija kolko ima para i moci mogu kupiti sta zele a oni se skupili i nista ne rade za smirivanje situacije i zaustavljanje Izraela\nVladimir Kličko spašen iz zapaljene jahte 25.06.2019.\n25.06.2019. | Svijet\nTrump o optužbama za silovanje: Pod jedan, nije moj tip, pod dva, nije se desilo 25.06.2019.\nRusiji vraćeno pravo glasa u Vijeću Evrope 25.06.2019.\nMeksiko poslao 15.000 ljudi da čuva granicu sa SAD 25.06.2019.\nU Evropi ove sedmice talas vreline s rekordnih 40 stepeni i više 25.06.2019.\nTrump nametnuo sankcije ajatollahu Khameneiju i drugim zvaničnicima Irana 24.06.2019.\n24.06.2019. | Svijet\nPalestinci palili Trumpove portrete na kojima je pisalo "Sporazum đavola" 24.06.2019.\nSedam doživotnih ciparskom serijskom ubojici 24.06.2019.


Programiranje CNC mašina FeatureCAM - Glodanje | Mašinstvo, energretika, elektrotehnika\nCena: 2420,00 //20eur na popustu 1936,00 rsd\nKnjiga se prvenstveno bavi tehnologijama obrade mašinskih delova na CNC glodalicama, kao i izradom prateće dokumentacije.Ilustrovane su i osnovne funkcije koje FeatureCAM svrstavaju u izuzetno moćnu alatku za parametarsko modeliranje (CAD) i obradu (CAM) delova na raznim CNC mašinama. Mnoge komande su prikazane korak po korak a osim načina njihovog korišćenja pokušao sam da objasnim i zašto se koristi upravo ta komanda, kao i da prikažem odnos između izabranih elemenata i konstrukcija s jedne strane, i opšte filozofije projektovanja s druge.\nČitaoci ove knjige imaju različit obim predznanja, neki imaju iskustva sa CAD/CAM programima, dok su drugi završili samo osnovne kurseve za rad na računarima. Knjiga je napisana tako da je mogu koristiti osobe svih nivoa predznanja. Lekcije (vežbe) prilagođene su novim korisnicima koji nemaju iskustva sa CAD/CAM programima, ali se osnovno poznavanje rada na računaru podrazumeva.\nOva knjiga nije referentni priručnik za FeatureCAM. Prikaz svih mogućnosti ovog programa u okviru jedne (čak i ne tako tanke) knjige, praktično je nemoguć.Počevši od verzije 2004, nekoliko hiljada stranica zvanične dokumentacije za FeatureCAM dostupno je i na internetu. Pristup on-lajn dokumentaciji i uputstvima značajno je poboljšan i zahvaljujući veb lokaciji YouTube, koja nudi dosta videouputstava za rad, tako da korisnik može naći željeni materijal veoma brzo i u znatno većem obimu nego što je to moguće prikazati u ovoj knjizi. Značajan napredak u učenju može se postići samostalnim istraživanjem mogućnosti programa i eksperimentisanjem s komandama i opcijama.Lekcije (vežbe) koje su prikazane u knjizi, moraju se obrađivati redom. Objašnjenje pojedinih komandi najčešće je ograničeno samo na one opcije koje se odnose na kontekst date vežbe. Drugim rečima, veliki broj opcija pojedinačnih komandi opisanih u on-lajn priručniku i Helpu samog programa izostavljen je iz odgovarajućeg dela teksta ove knjige. U indeksu Helpa možete pronaći način korišćenja komandi, mada ni indeks nije potpun već pre može poslužiti kao brzi referentni podsetnik. Knjiga „Programiranje CNC mašina: FeatureCAM“ daje solidnu početnu osnovu za dalje proučavanje ove teme. Nakon što prođete kroz sve lekcije (oko50-60 sati od kada počnete), vi ćete:\n• moći da obrađujete relativno složene modele;\n• znati kako da generišete odgovarajuću tehnološku dokumentaciju koja prati obradu na CNC mašinama;\n• razumeti filozofiju rada i terminologiju koja se koristi u FeatureCAM-u;\n• shvatiti filozofiju mašinskog projektovanja i njegovu primenu u CAD programima radi brze obrade, i upoznati metode za obradu ugrađene u FeatureCAM.\n• moći da konfigurišete i radite sa upravljačkom jedinicom LINUX CNC\nPoslednje dve stavke su bitne i zato što vam omogućavaju da razumete on-lajn referentnu dokumentaciju, i da istražujete druge komande i funkcije programa FeatureCAM. Na kraju knjige dati su zadaci za samostalno vežbanje koji će vam omogućiti da uz prethodno savladane vežbe iz knjige potpuno ovladate srednjim nivoom korišćenja softvera FeatureCAM.\nNamenjena je pre svega učenicima tehničkih škola mašinskog usmerenja (Tehničar za kompjutersko upravljanje, Mašinski tehničar za kompjutersko konstruisanje,Tehničar mehatronike), kao i svima onima koji se bave programiranjem CNC mašina ili hoće to da nauče. U knjizi se obrađuju školski primeri, ali je tehnologija programiranja ista i za velike proizvodne mašine.