Kako prihvatiti i podstaći detetovu individualnost - Moj pedijatar\nKako prihvatiti i podstaći detetovu individualnost\nČak i ako je dete fizički naša slika i prilika , ono nije naš klon i vremenom postajemo svesni koliko se ono razlikuje . Deca se međusobno razlikuju unutar porodice , bez obzira jesu li biološka braća ili ne . Individualnost svakog deteta doprinosi ” posebnosti ” porodice , njen je potencijalni poklon ili prepreka , zavisno na koji se način ta posebnost prihvata unutar porodice i okoline u kojoj živi .\nRazlog velikog broja sukoba u porodicama leži u očekivanjima roditelja da će njihovo dete biti poput njih . Jeste li spremni odustati od potencijalnih borbi za moć i frustracija zbog sličnosti ili različitosti ?\nDonosimo vam nekoliko saveta koji će vam pomoći da počnete ceniti indiviualnost koju dete poseduje.\n– Nemojte dete upoređivati ni sa kim , uključujući sebe, njegovu bracću , sestre , komšije ili njegove vršnjake.\n– Prihvatite činjenicu da bi se detetu mogle sviđati mnoge stvari koje se vama ne sviđaju i da bi dete moglo mrzeti stvari koje vi cenite i volite . Zapamtite da te male razlike u ukusima čine svako ljudsko biće posebnim.\nNapravite spisak detetovih talenata, interesa i najboljih odabira jer će vam to pomoći da prebacite fokus na stvari koje uistinu poštujete kod svog mališana.\n– Odbacite bilo kakav plan o tome šta će vaše dete biti ili postati kad poraste. Prihvatite svoju decu kako bi mogli postati ono što jesu ili što oni misle da bi trebati postati\n– Ispitajte svoje predloge ili primedbe na detetov izgled , interese , sklonosti i ciljeve . Koliko vam je važno da dete izgleda ili se ponaša na određen način kako bi se vi osećali kompetentni kao roditelj ili potvrđeni kao osoba? Zašto bi se ikome izvinjavali zbog odabira i odluka koje vaše dete napravi ? Fraza ” moraš ” govori više o nama , nego o njihovom odabiru i željama.\n– Potstičite pokušaje svog deteta da istraži svoj identitet , iako će vam se ponekad čini da to istraživanje ide u nekim čudnim smerovima . Pružite mu bezbednost i pomozite da razmisli o posledicama svojih odluka.\n– Prestanite se brinuti o tome šta komšije ili rodbina misli ili govori.\n– Podržite i podstaknite pojedinačne interese deteta. Poštujte činjenicu da deca mogu da izgube interes ili promene mišljenje tokom istraživanja različitih stvari.\n– Dozvolite detetu da samo odabere sopstvenu odeću . Ako imate malu decu koja teže donose odluke, ograničite im izbor između ” jedne od 2 ili 3 majce ” umesto ” bilo koja majica u ovoj fioci ” , jer mu time pomažete da razvije veštinu samostalnog odlučivanja. Naša deca trebaju i zaslužuju ljubav, prihvatanje i poštovanje bez obzira na to što učinili sa svojom kosom , s kim se družili ili izlazili , čime se bavili kad odrastu. Zato im treba dozvoliti da zadovolje svoje potrebe na pozitivan , zdrav i konstruktivan način , a ujedno ceniti posebnost svakog mališana\nNapisala: Karolina Cvek


Očekuje se da će sledeće godine privredni rast biti oko 1,5 odsto. Pre svega zato što će se donekle oporaviti ulaganja, pretpostavljam pre svega javna. Privatna potrošnja i ulaganja će se i dalje, sva je prilika, smanjivati. Uz to, za razliku od ove godine, kada je veliki pad spoljne trgovine ublažio recesiju, sledeće će godine njen doprinos biti negativan.\nŠta se može očekivati narednih godina?\nIz vlade se čuje da se od 2011. očekuje oporavak. Šta će ga tačno podstači? Ovde možda ima smisla reći nešto o dosadašnjoj strategiji tranzicije. U javnosti preovladava mišljenje da je brza liberalizacija spoljne trgovine dovela do toga da je uvoz suzbio domaću proizvodnju i da je rasprodaja preduzeća strancima dovela do uništenja industrije. Ovo ili nije ubedljivo ili nije u skladu sa činjenicama.\nMnoge zemlje u tranziciji koje su veoma ubrzano liberalizovale spoljnu trgovinu ostvarile su veoma visoke stope rasta izvoza. Ne, naravno, terenutno, već posle nekoliko godina. Pokrivenost uvoza izvozom je ili blizu 100 odsto ili iznad toga, pogotovo ako se računa i bilans usluga. Pored toga, najveći izvoznik je prerađivačka industrija i u njoj preduzeća u stranom vlasništvu. Ove zemlje imaju svakojake probleme, posebno sada kada je kriza, ali slobodna trgovina i učešće stranog kapitala pomažu, a ne odmažu.\nZašto u Srbiji nije tako? Pre svega zato što je privatizacija u velikoj meri favorizovala domaće preduzetnike. Strana su ulaganja uglavnom kanalisana u finansijski i u sektor telekominikacija, a ne, uz nekoliko izuzetaka, u industriju i posebno ne u prerađivačku industriju. Zapravo, privatizacija je uglavnom imala za cilj preraspodelu bogatstva i to u sulovime veoma oskudnih ustanova koje su neophodne da bi čitav taj proces bio efikasan i pravičan. Pri tom je država pomagala na svakojake načine, recimo preuzimajući mnoge obaveze, od kojih su najgore one prema ogromnoj armiji penzionera. Kada bi se napravio račun koja je šteta time naneta privredi, društvu i, što je od posebnog značaja, samim penzionerima, to bi bila ogromna cifra.\nProblem je u tome što taj proces još nije završen. Osvrt na prošlost ima smisla samo ako se mogu izbeći greške koje su činjene. Inače, sa ekonomske tačke gledišta, šteta koja je napravljena ne može se smanjiti – važno bi bilo da se ne povećava. Kako sada stoje stvari, nema izgleda da se promeni odnos prema preraspodeli bogatstva. Što, ako tako i bude, ne može a da nema rđave posledice po rast ulaganja u sledećim godinama. Uz to, biće teže doći do stranih ulaganja, posebno u industriju, jer će više godina postojati višak industrijskih kapaciteta u Evropi i u svetu.\nIsto tako, ne bi trebalo očekivati da će se značajno kreditirati potrošnja, jer će banke biti mnogo opreznije, a negativno će delovati i kretanja na tržištu rada, jer neće rasti ni zaposlenost niti zarade. Kao jedini izvor rasta preostaje izvoz. Da bi se on povećao, međutim, potrebno je obezbediti preduzetničku i zaustaviti privatizaciju koja samo preraspodeljuje bogatstvo. Za to su potrebne institucionalne reforme, za koje trenutno nema političke volje. Tako da uopšte nije lako videte kako će se privreda oporaviti.


Gostujući u emisiji „Između dve vatre“, predsjednik Stranke demokratske akcije Sandžaka dr. Sulejman Ugljanin rekao je „Nakon 90-te godine mi po prvi put imamo apsolutnu podršku Bošnjaka u Sandžaku i drugih građana, ne samo Bošnjaka nego i drugih građana. Mi smo imali, kao što znate, probleme tokom raspada Jugoslavije, zbog problema koji su bili u odnosu Srbije i Bosne, regija Sandžaka je bila na crnu listu i sve Vlade, od Miloševićeve pa do ove, malo i ova naša Vlada radili su onako po nekoj inerciji na rušenju SDA Sandžaka. Znate otkidali su, skidali su cigle s te kuće, zidali neke male kućice.“ Na pitanje da li govor na kongresu nedavno, menja i Vaš stav prema državi Srbiji koju sada vidite kao svoju državu koju hoćete da reformišete predsjednik Ugljanin je rekao: „Mi na tome radimo, kao što vidite, već dvadeset dvije godine vrlo ozbiljno međutim pitanje je kako su nas drugi predstavljali. Ja naime 22 godine radim na motivisanju, primer, pored ostalog na motivisanju i Turske i Srpske poltičke elite da rade na opštu dobrobit svih građana, i tek je sada to postalo popularno. Nekada su zbog toga hapsili, proganjali a sada kažu Turska je vrlo važan partner. Para nikada nije previše! Nama treba njihovih investicija i kao što vidite uspeli smo da ih motivišemo da ulažu u Leskovac, Srbija džins, džins Srbija odnosno džins Istanbula, oni se sada spremaju da zaposle 1 150 radnika u Leskovcu i ovaj bar aluminijum ovih dana zapošljava novih 300 radnika sa 54 miliona eura.“\nDanas je održana konferencija za novinare Stranke demokratske akcije Sandžaka na kojoj je govorio Enis Imamović, portparol Stranke. Tema konferencije bila je “Izbori za Predsjednika Srbije”, a transkript obraćanja portparola SDA Sandžaka, prenosimo u cjelosti. “Stranka demokratske akcije Sandžaka, kao što znate, u prvom krugu Predsjedničkih izbora nije podržala nijednog kandidata. U drugom krugu smo odlučili da podržimo kandidata Borisa Tadića. Upravo drugi krug predsjedničkih izbora i znatno veći broj glasova koji je Boris Tadić osvojio u drugom krugu, govori o snazi i uticaju koje Stranka demokratske akcije Sandžaka ima na biračko tijelo u Sandžaku.\nPotpisan sporazum o fer i korektnoj predizbornoj kampanji\n“Postizanjem jedinstva Bošnjaka Srbija bi uklonila jednu od prepreka na putu ka EU, a među njima su i pitanje Bošnjaka, kao i Sandžaka”, istakao je Dr Ugljanin.\nUgljanin: Cilj vlade je posao za mlade\nMinistar bez portfelja i predsjednik SDA Sandžaka Dr. Sulejman Ugljanin rekao je danas tokom posete Sandžaku da je na veliki islamski praznik Ramazanski bajram došao da prenese pozitivno raspoloženje Vlade Srbije prema Bošnjacima, i naglasio da je njen cilj da obezbedi što više projekata koji će privući domaće i strane investitore u taj region "Ključni cilj u naredne četiri godine je stvaranje uslova za zapošljavanje što više mladih ljudi", rekao je Ugljanin prilikom prve radne posete Sandžaku. Ugljanin je rekao da je u Novi Pazar došao po prvi put nakon izbora da bi posetio koalicionu vlast u tom gradu, izrazivši zadovoljstvo njenim dosadašnjim funkcionisanjem. Ministar je napomenuo i da se sam odrekao resora kako bi stanovnici Sandžaka dobili više sredstava za socijalno-ekonomski razvoj.\nMinistar Ugljanin posetio Novi Pazar i Tutin, Sjenica, Prijepolje i Priboj\nNovi Pazar, Tutin, Sjenica, Prijepolje, Priboj, 21. avgust 2012. - Ministar u Vladi Republike Srbije i predsjednik SDA Sandžaka dr. Sulejman Ugljanin rekao je tokom jučerašnje posete Gradu Novi Pazar i opštinama Tutin, Sjenica, Prijepolje i Priboj, da je ključni cilj u naredne četiri godine stvaranje uslova za zapošljavanje mladih ljudi i naglasio da je cilj da se obezbedi što više projekata koji će privući domaće i strane investitore u taj region. Tokom posete Novom Pazaru ministar Ugljanin je rekao da je u Novi Pazar došao po prvi put nakon izbora da bi posetio koalicionu vlast u tom gradu, izrazivši zadovoljstvo njenim dosadašnjim funkcionisanjem.\nUseljenje u nove stanove i podrška poljoprivredi\nPredsjednik SDA Sandžaka i ministar dr. Sulejman Ugljanin i predsjednik Turske Agencije za međunarodni razvoj i koordinaciju (TIKA) Serdar Čam svečano su u Priboju uručili ključeve osam novoizgrađenih stanova porodicama koje su usled požara 2010. ostali bez krova nad glavom. Kancelarija za održivi razvoj nedovoljno razvijenih područja kojom rukovodi ministar Ugljanin je sa milion dinara donirala izradu projekta izgradnje stanova dok je turska agencija TIKA sa 230.000 evra finansirala izgradnju i kompletno unutrašnje opremanje . „U svojstvu ministra u Vladi Srbije i predsednika Zajedničkog komiteta za ekonomsku saradnju Srbije i Turske zahvalio bih se na ovom primeru solidarnosti na delu. Dogovoreno je da se saradnja nastavi i u svih 46 nedovoljno razvijenih opština u kojima živi milion građana Srbije“ istakao je ministar Ugljanin.\nPočinje izgradnja kuća u Priboju za izbegle i raseljene Bošnjake Sandžaka\nPredsjednik SDA Sandžaka i ministar dr. Sulejman Ugljanin potipisao je danas u Vladi Srbije Ugovor o izradi, isporuci i postavljanju jedanaest tipskih montažnih kuća u okviru Programa za povratak izbeglih i raseljenih Bošnjaka iz opštine Priboj u periodu od 1991. – 1999. godine sa predsjednikom opštine Priboj Lazarom Rvovićem i direktorom firme Dekor iz Priboja Milankom Stojićem. „Usvajanjem i realizacijom ovog Programa, i prethodna i sadašnja Vlada Republike Srbije šalje jasnu poruku svojim građanima, da se više nikada neće ponoviti proterivanje i iseljavanje njenih građana zbog pretnji i objektivnih opasnosti po život kao što je to bilo u slučaju sa Bošnjacima iz opštine Priboj u poslednjoj deceniji 20. veka“ istakao je predsjednik Ugljanin i dodao da Republika Srbija dokazuje svoju iskrenu posvećenost dobrom suživotu Bošnjaka i Srba u Sandžaku, a jedna od potvrda je i ovo današnje potpisivanje Ugovora.\nPredsjednik Ugljanin dodelio ključeve 11 kuća bošnjacima Sjeverina\nPredsjednik SDA Sandžaka i ministar u Vladi Srbije dr. Sulejman Ugljanin koji rukovodi Kancelarijom za održivi razvoj nedovoljno razvijenih područja, juče je u selu Živinice u opštini Priboj svečano uručio ključeve za 11 novoizgrađenih kuća izbeglim i raseljenim Bošnjacima iz ovog karaj u periodu od 1991. do 1999. godine. Na inicijativu ministra dr. Sulejmana Ugljanina Vlada Republike Srbije je 29. marta ove godine usvojila Program za povratak izbeglih i raseljnih Bošnjaka iz Opštine Priboj u periodu 1991-1999. godine. "Usvajanjem i realizacijom ovog Programa, Republika Srbija šalje jasnu poruku svojim građanima da se više nikada neće dogoditi proterivanje, iseljavanje zbog straha ili pretnji po život, kako je bilo kada je došlo do iseljavanja Bošnjaka iz opštine Priboj u poslednjoj deceniji prošlog veka", istakao je Ugljanin prilikom uručenja ključeva novih kuća i dodao „zajedno radimo na vraćanju poverenja ovim Bošnjacima u državu Srbiju. Da ima nade za bolji život“. Zamenica predsednika opštine Priboj, Vesna Jugović naglasila je da je značaj ovog projekta u povratku Bošnjaka i nastavku složnog života svih nacionalnosti na ovom području. "Želja svih nas je da se taj zajednički život nastavi i da više nikada ne bude sukoba", rekla je Jugovićeva.\nDržava planski na svim poljima otežava funkcionisanje manjinama\nNarodni poslanici Enis Imamović i Sabina Dazdarević obrazlagali su u Skupštini Srbije amandmane koje je podnijela Poslanička grupa manjina ”SDA Sandžaka-PDD” na prijedlog Republičkog budžeta za 2015. godinu.


MyCity » Zaštita od zlonamernih programa » Email-Worm.Win32.Bagle.bo + Bagle.bp\nPoslao: 03 Jun 2005 00:33\nDolazi u ZIP+u veličine oko 17 KB'a, sa ili bez naslova u poruci.\nCrv skida novije verzije sa neta, (Bagle.bp).\nInstalira se na sistem pod nazivima:\nI dodaje ključeve u reg.bazu:\nCrv sprečava pristup sledećim sajtovima:\nI sprečava pokretanje sledećih programa u slučaju da ih imate instalirane,\nzapravo briše sledeće ključeve:\n- primetio sam ga u poruci koju sam dobio ali mi nije jasno kako sam ga pokrenuo ..\nsve u svemu ugasio mi kav i svukao i .bp verziju.\nDovoljno je da izbrišete iz startupa procese i obrišete fajlove ..\nU slučaju da vam je svukao novu verziju potrebno je izbrisati je iz keša vašeg browsera.\nCrvić je detektovan 31.5.05. pa je potrebno da izvršite i update vašeg AV programa.\nPoslao: 03 Jun 2005 01:37\nAutor se bas potrudio sa onom listom sajtova\nPoslao: 03 Jun 2005 08:26\nBone Collector ::Autor se bas potrudio sa onom listom sajtova\nto je odavno tako ta lista se moze naci bilo gde na netu...\nali je jedino problem u tome sto takodje AV vendori mogu da dodju do\nte liste,pa ne znam bas koliko je delotvorna ali ...\nsve se da probati\nUkupno su 650 korisnika na forumu :: 32 registrovanih, 7 sakrivenih i 611 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: _commandos_, alkatraz080, Andrija357, bojank, chica, Cigi, Ctrl x, dragon986, Drug pukovnik, Duško, goxin, ikan, ivica976, Jovan Nenad, kybonacci, Lieutenant, ljuba, LUDI, Markoni29, mercedesamg, mnn2, Najax, nenad81, nuke92, ssekir75, stegonosa, Tas011, time, Toni, vasa.93, vlvl, zixmix


ZAGONETKA POMPEJE: Ko je preživeo erupciju Vezuva | Reportaže | Novosti.rs\nVIDEO ZAGONETKA POMPEJE: Ko je preživeo erupciju Vezuva\nNovosti online | 04. mart 2019. 23:33 | Komentara: 1\nTokom erupcije Vezuva 79. godine nisu poginuli svi stanovnici starorimskih gradova Pompeje, Herkulanuma i Stabije\nPompeja Foto EPA\nTokom erupcije Vezuva 79. godine nisu poginuli svi stanovnici starorimskih gradova Pompeje, Herkulanuma i Stabije. Mnogi od njih su se spasli jer su napustili opasno područje blagovremeno ili nakon kataklizme, navodi se u članku poznatog američkog arheologa i istoričara Stivena Taka sa Univerziteta u Majamiju.\nMaterijal koji će biti objavljen u časopisu „Analekta Romana“ sastavljen je na osnovu poređenja hronika iz uništenih gradova sa zapisima iz drugih delova Italije, koji nisu stradali nakon erupcije Vezuva, prenosi časopis „Forbs“. Na kraju je Tak sastavio jedinstvenu bazu podataka sa listom imena starih Rimljana.\nCilj istraživanja je bio da se utvrdi tačan broj osoba koje su preživele, kao i da se otkrije gde su se odselili i zašto su izabrali baš ta mesta za novi početak.\nArheologu su najviše pomogli natpisi na zgradama i nadgrobnim spomenicima, jer su rimske hronike samo sadržale podatke o imovinskoj šteti nakon prirodnih katastrofa, a gotovo da nisu navodile nikakve podatke o smrti ljudi. Jedan od retkih izvora koji opisuju događaj su pisma Plinija Mlađeg upućena Tacitu, u kojima političar i pisac piše o erupciji Vezuva, jer je on lično bio svedok tog događaja. Za vreme erupcije poginuo je njegov slavni ujak Plinije Stariji, koji je neoprezno požurio da istraži fenomen.\nPROČITAJTE JOŠ - Arheolozi pronašli okamenjene ostatke konja kod Pompeje\nOn se uputio u epicentar katastrofe sa eksadrilom kojom je tada komandovao, ali nakon što se spustio na obalu, gusto isparavanje mu je zaustavilo disanje, navodi se u pismu Plinija Mlađeg, koji je takođe opisivao ogromni oblak koji se uzdizao iznad kratera vulkana, kišu pepela i kamenja, kao i zemljotres koji je izazvao cunami.\nNaučnik Tak razradio je sopstveni metod identifikacije izbeglica na osnovu sledećih kriterijuma: imena, koja su rasprostranjena u gradovima u blizini Vezuva, a koja se pojavljuju i na drugim mestima na Apeninskom poluostrvu nakon 79. godine; specijalnih natpisa koji ukazuju da je određena osoba poreklom iz Pompeje ili koji ukazuju na to da je osoba rođena na nekom drugom mestu; artefakata ili verskih predmeta, koji su karakteristični za stradale gradove, a koji su pronađeni i u drugim delovima Rimskog carstva nakon erupcije Vezuva; nove infrastrukture, koja je izgrađena specijalno za smeštaj velikog broja doseljenika.\n„U Pompeji sam tražio imena ljudi koji su živeli u gradu u poslednjim godinama njegovog postojanja, kao i natpise koji datiraju nakon 80. godine na mestima gde se pretpostavljalo da su bila skloništa preživelih. Na primer, u Napulju je otkriveno šest predstavnika porodice Kaninijev. Ova dinastija se pojavljuje ranije u Herkulanumu, ali se više nigde nije mogla naći. Verovatno su se preselili zbog Vezuva“, objasnio je Tak.\nPrema mišljenju istraživača, najubedljivija je priča o jednom od članova te porodice, Markusu Kaniniju Botriju, čije se ime nalazi u hronici Herkulanuma. On je izbegao u Napulj, gde je i umro, što potvrđuje natpis na njegovom grobu.\nKao još jedan primer, Tak navodi nadgrobni spomenik nekog Kornelija Fuska, koji je bio građanin Pompeje, kasnije je živeo u Napulju, a nakon toga je otišao u rimsku provinciju Dakija (koja je približno bila veličine današnje Rumunije i Srbije) kao komandant pretorijanske garde. Na nadgrobnoj ploči je navedeno da je umro 87. godine. To može ukazivati na to da se i ovaj vojnik preselio iz Pompeje u Napulj nakon erupcije.\nIstraživač je uspeo da pronađe i tragove žena koje su bežale od katastrofe. Na kraju 1. veka nove ere, neutešni udovac je postavio nadgrobnu ploču na grobu svoje preminule supruge Vetije Sabine. Natpis je sadržao reč koja je napisana na dijalektu karakterističnom za područje Pompeje. Tak je uveren da se većina izbeglica naselila na severnoj strani Napuljskog zaliva, a sklapali su brakove između sebe.\n„Verovatno su ti ljudi pobegli na sever čim je počela erupcija, ili su se nalazili daleko od epicentra, odnosno izvan svojih gradova, za vreme katastrofe“, istakao je Tak.\nIstovremeno, istraživač žali što je ovaj metod efikasan samo za identifikaciju imućnih građana. Nemoguće je pronaći tragove siromaha, stranaca i robova koji su bežali pred erupcijom, jer ne postoje nikakvi podaci o njima.\nIzmeđu ostalog, Tak skreće pažnju na reakciju rimskih vlasti povodom erupcije vulkana. On kaže da pre 2000 godina rimski car uopšte nije reagovao na taj događaj, dok se izbeglice nisu same preselile. Tek nakon toga, car je izdvojio sredstva za izgradnju stambenih objekata u Napulju i Pocuoliju.\n„Dokazi nam omogućuju da odgovorimo na pitanja da li je neko preživeo erupciju Vezuva i gde su se ti ljudi preselili. Međutim, nikada nećemo otkriti tačan broj izbeglica. Jednostavno je nerealno odgovoriti na to pitanje sa sigurnošću“, zaključuje arheolog.\nNe pušim 68.14%


PREDSJEDNIK NAPRAVIO POMETNJU U SRBIJI: Vučićeva izjava je ravna državnom udaru … | Slobodna Bosna\nPREDSJEDNIK NAPRAVIO POMETNJU U SRBIJI: Vučićeva izjava je ravna državnom udaru …\nTvrdnja Vučića da nema o čemu da informiše poslanike kada je Kosovo u pitanju za Balšu Božovića, poslanika Demokratske stranke, ravno je državnom udaru i ukidanju Ustava Srbije. „Najbolji student Pravnog fakulteta bi trebalo da zna da je za rušenje ustavnog poretka kazna zatvora do 15 godina, po članu 308. Neka razmišlja o tome“, kaže Božović.\nIzjava predsednika Srbije Aleksandra Vučića da ne zna o čemu bi informisao poslanike Skupštine Srbije u vezi sa dijalogom Beograda i Prištine je potpuno skandalozna, navodi list Danas.\n- Istini za volju većinu poslanika zaista ne zanimaju državni interesi i zato i jesu u Srpskoj naprednoj stranci. Ali nije Srbija SNS, niti je Srbija Aleksandar Vučić i zato je krajnje vrijeme za ozbiljnu raspravu o Kosovu i Metohiji i o drugim važnim pitanjima i ta rasprava se mora voditi i u najvišem zakonodavnom domu i u javnoj sferi uopšte uzev – kaže za Danas Miloš Jovanović, predsjednik Demokratske stranke Srbije, komentarišući Vučićev stav da ne zna o čemu bi informisao poslanike parlamenta Srbije „kad su oni sve videli i čuli o KiM“.\nPredsjednik Srbije je za televiziju Prva rekao i da mnoge poslanike ne interesuju državni interesi. „Mnoge od njih ne interesuje otadžbina i problemi koje imamo, već jedino kako da dospeju do novinara“, rekao je Vučić i retorički upitao „oko čega smo mi nekada postigli nacionalni konsenzus“. „Šta želite da kažemo u parlamentu, a da to ima delotvoran rezultat.“\nNjegov stranački kolega Radoslav Milojičić ocjenjuje da je takva Vučićeva izjava „bahata, nadmena i uličarska i da je to pokazatelj da institucije ne postoje i da postoji samo njegovo mišljenje. Prema Milojičićevim rečima, „ko se sa Vučićevim mišljenjem ne slaže biva proganjan na razne načine“.\nSagovornici Danasa podsjećaju i da je opozicija više puta do sada tražila zakazivanje posebne sjednice koja bi bila posvećena u cijelosti kosovskom dijalogu, ali da su čelni ljudi parlamenta takve prijedloge uvijek odbijali uz tvrdnju da takva sjednica može biti zakazana tek onda kada se dođe do nekih rješenja koja su prihvatljiva za zemlju, a da bi u protivnom potencijalnu sjednicu opozicija iskoristila samo u svrhu napada na predsjednika Vučića i slabljenja njegove pregovaračke pozicije. „Ne znam o čemu bi se u parlamentu raspravljalo o KiM. Ne postoji bilo kakav konkretan papir i to bi bilo čisto gubljenje vremena“ , kaže Vladimir Đukanović, poslanik Srpske napredne stranke.\nPoslanici opozicije podsjećaju predsednika Srbije i da je Kosovo već nekoliko puta održalo Srbiji lekciju iz demokratije i parlamentarizma, da je njihov parlament raspravljao o dijalogu, birao delegaciju za pregovore, a da naš parlament ne spominje Kosovo ni kada se obilježava godišnjica Kosovskog boja. Opoziciju je posebno pogodila Vučićeva tvrdnja da nisu zainteresovani za državne interese, pogotovo ne za KiM.


Eticki aspekti savremenih tehnologija | SEMINARSKI RAD IZ POSLOVNE ETIKE\nEtički aspekti savremenih tehnologija\nZa realizaciju ovog seminarskog rada, odabrao sam savremeno društveno okruženje Interneta. To je virtuelna oblast koju posećujem svakodnevno, i smatram se direktnim učesnikom u njenom funkcionisanju. U profilisanju etičkih dilema upotrebe Interneta, trudio sam se da se držim poslovne sfere, ali su mnoga moralna načela opšteg karaktera.\nSmatram da ovaj seminarski rad ne može svojim definisanim obimom da zadovolji svu širinu etičkih vrednosti i stavova, koji se stalno obnavljaju na Internetu, jer je i on sam potpuno dinamičan sistem, pa sam se usresredio na suštinske moralne dileme, koje su se same iskristalisale kao ključne karakteristike Internet prostora.\nEtika je grana filozofije koja se bavi pitanjima moralnog ponašanja. Proučavanje etike može ponuditi sredstva za donošenje teških moralnih odluka, ličnih i profesionalnih. Cilj nije da se donose etičke odluke s kojima će se svi složiti, već da se ojača naša sposobnost da na racionalnoj osnovi branimo kritičke sudove. Etičke dileme su svuda oko nas i kao sastavni deo svakodnevnog života predstavljaju konstantan izazov našem osećaju za etiku. Većina nas bi na isto pitanje odgovorila na osnovu ranije zauzetih stavova. Ali, da li onda možemo i da odbranimo odluke zasnovane na nekim uspostavljenim etičkim principima? To je suština proučavanja etike - da naučimo kako javno da opravdamo naš etički izbor na osnovu čvrstih etičkih premisa.\nAli, šta je zapravo etika i u čemu se razlikuje od morala? Reč moral izvedena je od latinske reči mos, moris, što znači (između ostalog) "način života" ili "postupanje". Ona se često povezuje sa religijskim verovanjem i ličnim ponašanjem. Reč etika, s druge strane, izvedena je iz grčke reči ethos, što znači "običaj", "upotreba" ili "karakter". O etici se često misli kao o racionalnom procesu primene postojećih principa prilikom sudara dva moralna ograničenja. Najteže etičke dileme nastaju kada dođe do sukoba dva "ispravna" moralna ograničenja. Zato etika često podrazumeva ravnotežu suprotstavljenih ispravnih odgovora, tamo gde nema onih "tačnih". Primer može biti radnik na poslu, koji obeća da će ćutati kada mu se kolega poveri da je potkradao firmu. Ako šef pokuša da od prvog radnika izvuče potvrdu priznanja drugog, prvi radnik mora da odmeri lojalnost kolegi (kao moralne vrednosti) prema posvećenosti istini (kao drugoj moralnoj vrednosti).\nEtika odražava shvatanja društva o tome šta jeste a šta nije ispravno u nekom činu, kao i razlike između dobra i zla. Ako nekoga optužite da je lenj ili nestručan, to ne znači da ste ga optužili za nemoralno ponašanje. S druge strane, laganje i krađa podrazumevaju kršenje etičkih normi. Zato se etika često opisuje kao skup principa ili kao kodeks moralnog ponašanja.\nSpremnost na eventualne dileme važan je cilj etičkog obrazovanja i procesa moralnog rasuđivanja. Naravno, pojedina etička ograničenja podložna su promenama. Standardi profesionalnog ponašanja konstantno se menjaju kako zaposleni podešavaju svoje moralne kompase u skladu s okolnostima koje se menjaju. Na primer, nekada su zaposleni, nedovoljno plaćeni za svoj rad, rutinski prihvatali poklone i slične izraze zahvalnosti od svojih saradnika, odnosno korisnika, pacijenata i sl. Danas se na takvu praksu gleda sa prezirom, mada još ne postoji jedinstven stav o tome gde povući crtu.\nDefinisane moralne vrednosti i stavovi predstavljaju komponente etičkog ponašanja. Moralna vrednost je, dakle, nešto što je "cenjeno, vredno, o čemu se ima visoko mišljenje, ili nešto podjednako dobro". Autonomija, pravda i dostojanstvo ljudskog života primeri su vrednosti koje su važne najvećem delu društva. Objektivnost i poštenje često se navode kao snovne vrednosti novinarskog rada. Slično tome, poverenje, integritet i iskrenost poželjne su vrednosti svakoga ko se bavi odnosima s javnošću. Vrednosti su sastavne komponente stavova - dakle, "naučene emotivne, intelektualne i bihejviorističke reakcije na ličnosti, stvari i događaje". Na primer, stavovi protivnika eutanazije možda se zasnivaju na fundamentalnim moralnim vrednostima kao što je svetost života. Nasuprot tome, stavovi onih koji veruju u "pravo na dostojanstvenu smrt" zasnivaju se na osnovnim vrednostima kao što su autonomija pojedinca i pravo na kvalitet života. Stoga je lako videti zašto etički sporovi i debate proizvode tako emotivnu retoriku.\nČetiri značajna izvora direktno utiču na naše formiranje vrednosti i stavova :\nSticanje vrednosti i formiranje stavova jeste složen proces i nije lako podložan naučnoj proveri. Ipak, za većinu nas važne sile koje oblikuju naš moralni razvoj su porodica, pripadnost grupi, uzori i društvene institucije. Roditelji su naš prvi susret s disciplinom, ali kako se razvijamo u autonomne osobe, pripadnost grupama, uzori i institucionalne sile igraju sve značajniju ulogu u oblikovanju naše moralne sudbine. Uz toliko različitih sila koje nas bombarduju etičkim signalima, neminovna je pojava sukoba među suprotstavljenim vrednostima. Proučavanje etike i moralno rasuđivanje ne mogu nam automatski rešiti takve sukobe, ali mogu pružiti sredstva koja će nam olakšati suočavanje s teškim etičkim izborima.\nU kojoj meri će svaki od ovih izvora uticati na naše moralno postupanje zavisiće od jedinstvenih okolnosti svakog pojedinca.\n4. Način formiranja vrednosti\nOčekivano, roditelji čine prvi i verovatno najvažniji model ponašanja za decu. Roditelji imaju primarni uticaj u usađivanju svesti i osećaja za dobro i loše. Neke vrednosti i stavove dete uči disciplinom i instrukcijama, dok neke stiče oponašanjem roditelja. Na primer, roditelji koji se uporno međusobno optužuju za probleme i teškoće usađuju deci pogrešno uverenje da nismo odgovorni za svoje postupke. Isto tako, majka koja nastavniku napiše lažno pismo da "Perici juče nije bilo dobro" šalje svom Perici poruku da je laganje dozvoljeno. Ironično je to što takav roditelj nikada ne bi detetu pokušao da usadi uverenje da je laganje pozitivna vrednost, ali svojim ponašanjem šalje poruku da je varanje društveno prihvatljivo u pojedinim situacijama.\nPripadnost grupi je drugi važan faktor uticaja u moralnom razvoju, posebno među adolescentima. Najvažnije grupe su one sa kojima se srećemo u komšiluku, školi, crkvi, klubovima i, kada odrastemo, na poslu.\nTakve grupe mogu izvršiti ogroman, nekad neizdrživ pritisak na prilagođavanje. U okviru njih moralne vrednosti neke osobe prolaze kroz najteže izazove, a zbog društvene uloge koja se zahteva od članova grupe ovde može doći do etičkih kompromisa. Naravno, u pojedinim slučajevima kao što je pripadnost verskoj organizaciji, članstvo u grupi može ojačati sistem vrednosti pojedinca.\nUzori su one osobe koje cenimo, poštujemo i želimo da oponašamo. Oni mogu da nas nauče dobrom ili lošem (na primer, mladima može biti privlačan raskalašni život preprodavaca droge), ali i imaju ogroman uticaj na imitativno ponašanje drugih. Deca i adolescenti ulaze u psihološke veze sa svojim uzorima i preuzimaju njihove ideje, stavove i postupke.\nPorodice, grupe i uzori imaju snažan i očigledan uticaj na naš osećaj za etiku. Ali ne treba zanemariti ni društvene institucije kao važan faktor uticaja na moralni život pojedinca. Da li takve institucije menjaju naše etičke standarde ili ih samo odražavaju? To je složeno pitanje, mada ne treba posebno naglašavati da društvene institucije odražavaju preovlađujuće norme i istovremeno imaju ključni značaj u menjanju stavova u vezi sa standardima ponašanja. Na primer, "seksualna revolucija" je uveliko bila u toku kada se u nju uključila televizija, ali je najverovatnije da je kod javnosti upravo televizija imala važnu ulogu u prihvatanju većih seksualnih sloboda, mada se ovo ne može naučno dokazati. Institucije imaju jak uticaj na svoje članove i određuju etički ton njihovog postupanja. U svakoj organizaciji postoji moralna kultura koja se odražava kako u pisanim pravilnicima tako i u primerima vodećih rukovodilaca. I jedno i drugo inspiriše etičko ponašanje članova institucije.\nInternet, kao virtuelna institucija, se posljednjih nekoliko godina vrlo brzo razvija i postaje dominantan medij za komunikacije i poslovanje. Međutim, postoji malo zakona i pravila koja se bave Internetom. Zbog daljeg razvoja Interneta i njegove sve veće važnosti on postaje meta raznim vladama i institucijama vlasti koje ga žele regulisati i kontrolisati, a jednako tako i pojedincima koji žele narušavati tuđu privatnost.\nDonošenje pravila i zakona o Internetu nije nimalo lak zadatak. Sama priroda Interneta - milioni povezanih računara na svim stranama sveta, čine regulisanje Interneta teškim, ako ne i nemogućim. Nedostatak pravila znači da svako ko koristi Internet, koji je većinom javna mreža, može biti meta svakome ko ima tehničko znanje i volju za napad na tuđu privatnost.\nNeki etičari ispravno uočavaju etičke izazove neregulisanog Interneta. Međutim, postoji i tendencija ka histeriji svaki put kada se javi nova tehnologija, što ostavlja pogrešan utisak da su etička pitanja koja ona postavlja jedinstvena. Digitalna manipulacija fotografija, na primer, ne menja činjenicu da se primenjuje obmana, a obmana je jedno od trajnih pitanja novinarske prakse. Isto tako, nema sumnje da pitanja kao što su narušavanje privatnosti, piraterija intelektualne svojine i širenje lažnih informacija dobijaju veću dimenziju na Internetu. Ali tehnologija nije izmenila osnovna etička pitanja. Na primer, krađa intelektualne svojine je sama po sebi loša, bez obzira na to da li se javlja u sajberspejsu ili pomoću nekih tehnološki jednostavnijih sredstava.\nZato su vrednosti o kojima govori etika vanvremenske i ne menjaju se uvođenjem novih tehnologija.Naprotiv, nove tehnologije se ipak na kraju prilagođavaju etičkim kodeksima.Ljudska psiha Internet prihvata i tretira kao i svaki drugi javni medijum. Ipak, Internet je po mnogo čemu različit od ostalih medija za komunikaciju sa kojima se savremeni čovek sreće. Od razvoja radija, TV-a i savremenih oblika satelitske televizije, sa desetinama, stotinama pa i više hiljada kanala, sadržajima prilagodjenim raznim ciljnim grupama, čovek je izložen uticajima raznih kultura, običaja, informacijama u obliku slike, zvuka, ideja. Ipak, svi ti mediji nemaju ono što odlikuje Internet - svi su oni jednosmerni, dakle informacije teku samo ka korisniku. Za razliku od novina, radija i TV, gde bi smo svi mi priznali to ili ne želeli da se pojavimo, ali je to teško izvodljivo, Internet je medij koji nam upravo to i omogućava.\nInternet uvodi novinu - korisnik interneta može svoje mišljenje, ideje i proizvode podeliti sa milionima korisnika u svetu, može direktno uticati na druge korisnike i može potpuno nesputan istraživati nebrojeno stranica napisanih od drugih korisnika. Ali sva sloboda koju Internet nudi, povlači i odgovornost - sami smo odgovorni za sve što izjavimo ili učinimo na njemu. Kako to deluje na ljude? Mogućnost da ono što radite vidi ogroman auditorijum različito deluje na svakog čoveka. Neko se zbuni ili uplaši, neko se malo uozbilji, neko tremu razbija šalom, neko to prihvata normalno, kao i razgovaranje telefonom. Ono što neko smatra normalnim ponašanjem nekom drugom se možda ne dopada. Imamo samo jedan Internet i moramo da naučimo da ga zajedno i koristimo. To znači da moramo biti spremni na maksimalnu međusobnu toleranciju i obzire, ali i odgovornost za ono što radimo. Upravo zbog toga postoje određene norme koje treba svi da poštujemo. Zato je Internet konzorcijum (koji je odgovoran za razvoj standarda pomoću kojih Internet funkcioniše) definisao neke predloge pravila ponašanja kroz RFC 1955. Uopšteno, za sve oblike aktivnosti na Internetu važi da ne smete raditi ništa što je protivzakonito ili se kosi sa osnovnim moralnim normama. Ostala pravila zavise od pojedinih internet servisa.\nPokažite poštovanje i razumevanje prema drugima\nNe koristite internet za širenje rasnih i verskih predrasuda\nNemojte koristiti računar da bi naneli drugima štetu\nNemojte ometati druge u korišćenju mreže ili računara\nNemojte njuškati po tuđim dokumentima\nNemojte krasti podatke ili prisvajati tuđe ideje\nNemojte koristiti tuđe resurse bez odobrenja\nRazmislite o društvenim posledicama programa kojeg puštate u promet\nNaravno, pošto svaki vid komunikacije ima drugačije osobine, stoga proističe da se pravila ponašanja donekle razlikuju u zavisnosti od njenog oblika, i to kao :\nkomunikacija dva korisnika (elektronska pošta)\nkomunikaciju sa više korisnika (forumi, mailing liste)\npostavljene sadržaje (web stranice i druge oblike servera)\nU ovom trenutku ne treba posebno naglašavati da je konvergencija komunikacionih vidova, primenom Internet tehnologija, revolucionarno promenila svet u kojem živimo. Rečnik našeg društva sada je prepun modernih izraza kao što su internet, sajberspejs, digitalizacija, elektronska pošta i informacioni superautoput. Posledice ovog zadivljujućeg kulturnog preobražaja istovremeno su veličanstvene i zastrašujuće i predstavljaju izazove političarima, sociolozima i filozofima.\nKonvergencija je najnoviji pojam u tehnološkom rečniku. On ima više značenja ali nema potrebe naglašavati da revolucionarno menja način na koji komuniciramo. Mobilni telefoni, na primer, mogu da rade i kao internet terminali, računar može da služi i kao televizor, bežična tehnologija postaje omiljeni način telefoniranja, a pristup Internetu danas omogućavaju i lokalne kompanije za kablovsku televiziju. Spisak je poduži.\nNema sumnje da nove tehnologije uvode nove pristupe neetičkom ponašanju, ali to je već poznata stvar. Naravno, jedna od najvećih briga jeste lakoća kojom se lične informacije mogu prikupljati i deliti preko interneta. Osnovna vrednost još uvek je privatnost. Upotreba weba u pirateriji muzike ili filmova, umesto klasičnih metoda presnimavanja, ne menja činjenicu da neetičko postupanje obuhvata krađu intelektualne svojine. Kao što upotreba digitalne tehnologije za menjanje fotografije i dalje obuhvata pitanje iskrenosti i istine.\nPriključivanjem računara na Internet, odnosno na računarsku mrežu realizovanu Internet tehnologijama, postoji realna opasnost da neko ko se takođe nalazi u mreži kao uljez pristupi resursima našeg računara, na primer podacima na disku koji predstavljaju poslovnu prepisku. Da li je, onda, naša kompanija sigurna ? Jedna od posledica narušavanja nečije privatnosti može da bude i tzv. krađa identiteta. Snabdeveni individualnim personalnim informacijama, kradljivci identiteta mogu da otvore račune u bankama, obavljaju kupovinu, a u zemljama u kojima su automatizovane servisne usluge za građane, mogu da dobiju sertifikate o rođenju, pasoš, kredit i sl., a sve to u ime osobe o čijim podacima se radi. Lažnim identitetom kriminalac može da dobije pozajmicu u banci, kupi auto, stan, ode na putovanje i sl., i na taj način žrtvu može da optereti finansijski, a u nekim slučajevima da joj napravi i kriminalni dosije.\nDvosmerni mediji, elektronska pošta, pristup računarskim bazama podataka i kupovina od kuće - sve su to mehanizmi koji omogućavaju prikupljanje informacija o pojedincima. Pošto se smatra da je informacija - roba koja ima ekonomsku vrednost, ona se često obrađuje i prodaje marketinškim firmama. Tema dostupnosti privatnih podataka postala je mnogo šira od pitanja njihove puke komercijalne upotrebe nakon što je posle 11. septembra američki Kongres usvojio takozvani Patriotski Akt. Ovaj zakon državnim organima daje široka ovlaštenja da prisluškuju, prate i snimaju bilo koga osumnjičenog za ilegalne, ne samo terorističke, aktivnosti u SAD-u. Tehnologije nadzora i prikupljanja informacija nisu vezana samo za navodne terorističke aktivnosti, nego u rukama velikih kapitalističkih kompanija i država nalaze svoju primjenu i u sankcioniranju onih koji čine alternativu autorskim pravima (copyright) zaštićenim podacima. Zakon koji sankcioniše slobodno deljenje podataka, a samim tim i anonimnost na Internetu, poznat je kao Digitalni milenijumski akt za autorska prava, a potpisala ga je demokratska administracija Billa Clintona 1998. godine. Ovaj zakon služi, recimo, Američkoj asocijaciji za zaštitu muzičara (www.riaa.com) da bez dokaza optužuje korisnike Interneta za nepropisnu razmjenu podataka. Što znači da ovaj akt dopušta agencijama kao RIAA da prisile lokalne Internet provajdere (Internet Service Providers, ISP) da daju sve podatke o svojim korisnicima, ako RIAA to od njih zatraži, a bez predočavanja dokaza o aktivnosti subjekta čiji se podaci traže. Poslednji slučaj je zahtev RIAA-e bostonskom Univerzitetu da otkrije identitet studenta koji je bez dokaza optužen za razmenu muzičkih fajlova, a u čiju je odbranu stala Američka unija za civilne slobode. Projekat "Internet pod nadzorom", koji prati stanje slobode na Internetu u više od 60 zemalja, otkrio je da su prava korisnika interneta i online novinara znatno ograničena nakon 9. Septembra. "Demokratske zemlje postepeno oduzimaju slobode od svojih građana" u ime veće nacionalne sigurnosti, uvođenjem zakona koji daju vladama proširena ovlašćenja da špijuniraju korisnike interneta i privode osumnjičene za terorizam. Sjedinjene Države i Francuska vode u donošenju antiterorističkih zakona. Međutim, autoritarni režimi sa svoje strane provode sopstvene mere, pri čemu im nacionalna sigurnost služi kao izgovor za nove represalije protiv političkih disidenata i nezavisnih novinara i pisaca. Jednom diktatoru je upravo to i potrebno – dok se hvali borbom protiv terorizma, oči međunarodne zajednice neće videti da on u stvari hapsi cyber-disidente i cenzoriše web strane. U međuvremenu, sve je veći broj vlada koje koriste sofisticiranu tehnologiju da bi uskratile svojim građanima pristup informacijama na internetu. Kina je instalirala specijalne filtere za internet koji ne dozvoljavaju korisnicima pretraživača Google da dođu do informacija o kontraverznim temama, kao što su ljudska prava. U Uzbekistanu vlasti koriste "modifikovana ogledala" – lažnu verziju kontroverznih web-strana koje izgledaju kao da su original, ali u stvari sadrže izmenjene informacije. Među svim zemljama koje su u izveštaju praćene, Kina je i dalje na prvom mjestu po hapšenjima korisnika interneta. Trenutno ih je šezdeset troje u zatvoru. Vijetnam je na drugom mjestu sa sedmoro zatvorenih cyber-disidenata, a za njim slede Maldivi sa troje.\nPojedinačni pristup Internetu stvorio je i zabrinutost, pravnu i etičku, u vezi s upotrebom sajberspejsa za neregulisano širenje pornografije i nekontrolisano širenje krađe intelektualne svojine. Opasnost od neregulisanog web-a možda se najbolje ilustruje velikim izdavačkim kućama, koje obično pozelene od besa kad im neko spomene skraćenicu MP3. Pošto se oko prodaje kompakt diskova vrte milioni dolara, muzička industrija se podigla tražeći godinama nekoga koga bi tužili zbog zloupotrebe. Pronašli su žrtvu u autorima programa za razmenu datoteka Napster. Prvi put primenivši na Internetu revolucionaran distribuirani sistem deljenja datoteka, Napster je za manje od godinu dana stekao preko 20.000.000 vernih korisnika. Poznata američka grupa Metallica prva je podnela tužbu protiv autora ovog programa zbog kršenja autorskih prava, a zatim je usledila i tužba američkog Udruženja autora u muzičkoj industriji (RIAA), prošlog decembra. Sudija Merilin Patel nedavno je, do daljeg, zabranila upotrebu programa Napster, uz objašnjenje da sudskim procesom samo stiče još veću popularnost i da bi do kraja suđenja dodatno oštetio muzičku industriju.\nNeke od najproblematičnijih etičkih dilema rezultat su integracije računara i digitalne tehnologije. Digitalizacija je proces elektronskog konvertovanja slika, zvuka i teksta i njihovog čuvanja u obliku cifara koje se kasnije mogu dekodirati i vratiti u prvobitni proizvod ili neki njegov izmenjeni oblik. Pošto je "rekonstruisani" proizvod savršena kopija originala, bilo koju transformaciju originalnog sadržaja nemoguće je otkriti. Jedan program je raspršio snove o najsigurnijem digitalnom formatu današnjice. Grupa skandinavskih hakera je pre više od godinu dana "probila" zaštitu digitalnog video diska (DVD) i objavila na Internetu besplatan program DeCSS koji je reprodukovao takve diskove pod Linuxom. Mnoge Internet lokacije uključile su ovaj program u svoje sadržaje - i ubrzo se našle na sudu. Mada su u njihovu odbranu stale brojne organizacije poput EFF (Electronic Frontier Foundation), suđenje je nedavno završeno, i to znatno nepovoljnije po slobodu govora na Internetu nego što je iko očekivao. Ne samo da je zabranjena upotreba programa DeCSS, već su i lokacije koje su ga prenosile kažnjene. Mnogi pravnici vide u ovoj odluci iste probleme kao i sa zloglasnim zakonom o pristojnosti u komunikacijama (Comunicatons Decency Act). Taj zakon je 1996. proglašen neustavnim u SAD, a zagovornici slobode govora na Internetu nadaju se da će na sličan način preobratiti sudsko rešenje i u ovom slučaju. Advokati filmske industrije najavili su čak i tužbe protiv Web lokacija koje su hipervezama usmeravale posetioce ka piratskim sadržajima. Evropski telekomunikacioni gigant British Telecom, otišao je korak dalje - zatražio je plaćanje autorskih prava na sve hiperveze.\n7. Posrnuće morala sa novim tehnologijama\nEutanazija u udarnom TV terminu, pornografija u sajber prostoru, užasavajuće fotografije u lokalnim novinama, homoseksualna konverzacija na radio programu - to su samo neki od primera kontroverznih tema koje odražavaju osetljivost ljudi na ono što bi se moglo opisati kao moralno uvredljiv sadržaj. Svaki materijal koji vređa moralne standarde određenih segmenata društva treba da spada u tu kategoriju, a ta pitanja su često isprepletana s onima koja su u vezi s antisocijalnim ponašanjem.\nČetiri milijarde dolara koliko Amerikanci potroše na video-pornografiju više je od godišnjeg prihoda koje zaradi bilo koja bejzbol, košarkaška ili fudbalska liga. Amerikanci godišnje plaćaju više za pornografiju nego za bioskopske ulaznice i sve scenske umetnosti zajedno. Internet pornografija verovatno je jedina koja uspeva da se razvije, dok su kompanije u kolapsu. Takvim izuzetnim tržišnim prisustvom očito je da fascinacija pornografijom nije samo deo života društveno neprilagođenih osoba. Ona je sveprisutna i prkosi demografskom profilisanju. A ipak, navodne štetne posledice pornografije po moralnu infrastrukturu društva i dalje zauzimaju značajno mesto u raspravama nacije. Protivnici pornografije predviđaju moralni Armagedon ukoliko se ta pojava ne izbaci iz našeg kulturnog menija, dok njihovi protivnici odgovaraju optužbama za cenzuru.\nNajnovija, i moglo bi se pokazati najkrvavija, bitka s pornografijom i nepristojnošću jeste u sajber prostoru. Kao najveći i najpristupačniji onlajn servis, internet praktično predstavlja beskonačno tržište ideja, najčistiji oblik demokratije. On takođe nudi beskrajan meni najperverznijeg seksualno eksplicitnog materijala. Najveću opasnost predstavlja mogućnost da deca lako pristupe sajber pornografiji, a mnoga od njih su računarski pismenija od svojih roditelja, ali nisu emocionalno pripremljena za ono što će videti. Iz tih razloga, neki zabrinuti roditelji podržavaju državnu regulaciju. Iz etičke perspektive, rešenje, ukoliko ono uopšte postoji, ne razlikuje se primetno od onog preporučenog za borbu sa opasnim uticajem seksa i nasilja na televiziji: kontrola i nadzor samih roditelja.\nUvredljiv sadržaj ne uključuje uvek nepristojan ili opscen materijal. Neke fotografije i prilozi u Internet vestima tako su plastični da pogađaju osećanja prosečnog posetioca sajta. Pretpostavimo, na primer, državnog zvaničnika upravo osuđenog za teško krivično delo koji saziva konferenciju za novinare da bi objavio svoju ostavku. Ali, umesto očekivanog objavljivanja ostavke, on vadi pušku i dok kamere snimaju, stavlja cev u usta i povlači obarač. Da li treba objaviti ovaj snimak?\nFotografije ljudskih žrtava u ratovima uvek su uznemirujuće i često jezive. Koga ne bi odbila slika mrtvog iračkog vojnika neposredno izvan Kuvajta koji sedi u džipu s ugljenisanom glavom, koju je uslikao fotograf na zadatku? Ili, patetična fotografija Kenijaca koji pokušavaju da identifikuju rođake i prijatelje u mrtvačnici u Najrobiju nakon bombardovanja američke ambasade 1998. godine. A onda, tu su i vizuelni dokazi o genocidu u Bosni i Hercegovini, šokantno zaveštanje mračne strane ljudskog iskustva. Naravno, etičke posledice takvih mučnih odluka često prevazilaze izraze moralnog ogorčenja. Amerikanci su, na primer, bili užasnuti snimcima razdraganih Somalijaca koji vuku telo mrtvog američkog vojnika kroz ulice Mogadiša. Nakon toga, hiljade Amerikanaca pozvalo je vladu tražeći da se američke trupe povuku iz ove zlosrećne operacije. Članovi Kongresa pozivali su se na ove fotografije tražeći od predsednika Klintona da odmah povuče trupe. Slike i reakcija javnosti podstakli su nacionalnu debatu o etičkim implikacijama fotografija i uticaju Interneta na spoljnu politiku. Ovakvi prepadi za koje neki smatraju da prevazilaze granice pristojnosti obično dovode do optužbi novinara koje idu od prekoračenja dobrog ukusa do voajerizma.\nKontroverza oko moralno uvredljivog sadržaja, verovatno više od bilo kog drugog etičkog pitanja, dotiče vrstu društva kakvo želimo da ono bude. Naše liberalno nasleđe podstiče nas u pravcu slobode. Ali čak i u otvorenom društvu postoje granice, a najveći deo etičke debate fokusira se upravo na njih. S jedne strane, sistem etike zasnovan na moralnoj čednosti doveo bi do asketskog sadržaja u medijima koji bi verovatno odbila većina publike. S druge strane, apsolutna sloboda vodi moralnom haosu i destrukciji kulturnog kontinuiteta. Praktično govoreći, nijedan ekstrem nije izvodljiv. Dakle, u kulturno diverzifikovanom društvu, strategija treba da bude iznalaženje nekog srednjeg rešenja, kompromis između prekomerne moralne čednosti i moralnog haosa.\nSuočeni smo sa novim etičkim izazovima koje je porodila eksplozija informacija i novih tehnologija koje se služe informacionim superautoputevima. Veliki broj kompjuterskih baza podataka, mogućnost digitalizacije informacija i njihovog pohranjivanja i neverovatan potencijal sajberspejsa, kako u dobrom tako i u lošem smislu, predstavljaju veliki moralni izazov. Ono što treba upamtiti jeste da su fundamentalne vrednosti, koje su nam dobro služile u moralnom rezonovanju kada su u pitanju bili konvencionalniji etički problemi - istina, poštenje, poštovanje ličnosti, pravičnost i tako dalje – bezvremene i treba da nam posluže i u suočavanju s izazovima informatičkog doba.\nIstorija nam pokazuje da će posle perioda haosa neka vrsta regulative biti nametnuta Internetu, verovatno na insistiranje onih koji žele da maksimiziraju komercijalne mogućnosti koje pružaju nove tehnologije. Zapravo, svaka tehnologija koja je revolucionisala proces komunikacije - od otkrića štamparske prese, preko ere geografskih istraživanja do otkrića telegrafa i radija - donosila je haos koji je na kraju regulisan ili od države ili od pojedinaca. Interesantno je da oni koji mogu najviše da profitiraju od novih tehnologija istovremeno su i oni koji se najviše zalažu za državnu intervenciju. U ovom trenutku nejasno je kako izvršiti regulaciju sajberspejsa, međutim to spada u prirodan tok stvari da subverzivne tendencije novih tehnologija budu potčinjene nekom obliku regulative. Naravno, etičko ponašanje onih koji jezde Inetrnetom jednim delom odrediće koliko će takva regulativa biti stroga.


ZA NJIH NEMA "NE": Ova 3 muškarca su najveći zavodnici u horoskopu! - Informer\n12:24 Seks 0\nTri znaka koja se izdvajaju od ostalih muškaraca jer su pravi, istinski šarmeri...\nŽene teško da mogu da odelo njegovim zavodničkim sposobnostima. Iako je gotovo nesvestan svoje senzualnosti Bik spada u vrhunske zavodnike. Ključni adut mu je spontanost, a u krevetu poznaje sva umeća Kamasutre, iako je nikada nije ni pročitao. Ovaj znak ume da priredi vatromet emocija i pažnje. On će vam pružiti takav doživljaj da ćete se osetiti veoma posebno. Bikovi imaju prirodnu toplinu u očima i ponekad nesvesno privuku i one koje ne bi želeli.\nNjegov osmeh razoružaće svakoga, a uvek će se truditi da se drugi oko njega osećaju dobro. Oni su kraljevi šarma, retko koja bi im mogla odoleti. Oni uživaju u igri zavođenja, vole dobru komunikaciju,a uvek imaju neku zanimljivu priču čime i osvajaju suprotni pol. Nikada "ne pucaju" na seks kao prioritet već na intelekt, po čemu se i izdvajaju iz mase, a svojim pozitivnim stavom vrlo lako vežu za sebe onu koju su zacrtali.\n(FOTO) SAMO ZA ŽENSKE OČI! Mladi fudbaleri tradicionalno pozirali za kalendar\nŠkorpijom vlada fatalna planeta Pluton. Ovog muškarca je teško ne primetiti. Njegov zavodnički pogled i maniri kojima kao da vas poziva na blud, ne može vas ostaviti ravnodušnom. Ovo je znak koji duboko oseća i njegova intuicija je izražena do te mere da u svakom trenutku zna koje su vaše potrebe, a s obzirom na to da je u emotivnom smislu veoma predan uživaće da i vas zadovolji do maksimalnih granica. Njegovo umeće vođenja ljubavi ostaje za pamćenje.\nzavodnici bik škorpija Blizanci Muškarci\n(VIDEO) ŠTA URADI, SESTRO SLATKA?! Napumpala usta, pa se šokirala kada ih je videla!\n22:15 Lifestyle 0\nHOROSKOP ZA ČETVRTAK 4. JANUAR: BIKA očekuje upala mišića, a BLIZANCE upala grla!\n09:16 Seks 0\n12:45 Seks 0


Ashdown će vjerojatno proglasiti zakon o državljanstvu BiH - Index.hr\nAshdown će vjerojatno proglasiti zakon o državljanstvu BiH\nVisoki međunarodni predstavnik u Bosni i Hercegovini Paddy Ashdown najvjerojatnije će proglasiti Zakon o državljanstvu BiH ukoliko to zatraži Zastupnički dom državnog parlamenta.\nU ponedjeljak je Zastupnički dom izglasao zakon kojim se na desetogodišnji rok omogućava korištenje dvojnog državljanstva, posebice važnog za golem broj bosanskohercegovačkih Hrvata koji to pravo koriste u Republici Hrvatskoj.\nZa stupanje toga zakona na snagu potrebno je da ga prihvati i gornji dom - Dom naroda koji još nije ustrojen prema rezultatima izbora provedenih u listopadu ove godine.\n´S obzirom da Dom naroda najvjerojatnije neće biti konstituiran, visoki predstavnik će ukoliko dobije zahtjev Zastupničkog doma odmah to razmotriti´, rekao je u utorak glasnogovornik Ureda visokog predstavnika u Sarajevu Kevin Sullivan. Pozdravio je jučerašnje proglašenje Zakona o državljanstvu ocjenjujući rad novih zastupnika pragmatičnim.\n´Zastupnici su stavili interese građana iznad kratkoročne stranačke politike, zbog čega im treba čestitati´, rekao je glasnogovornik Sullivan. Prema njegovim riječima visoki predstavnik smatra da Bosna i Hercegovina treba težiti liberalnijim zakonskim standardima o dvojnome državljanstvu ali i da ´jučer prihvaćeni zakon ispunjava osnovne zahtjeve i da će efikasno zamijeniti zakon koji istječe 1. siječnja´.


Ilić o udžbenicima u Banjaluci: Gradonačelnik zaobišao zakonsku proceduru da osigura sav novac | BL Portal\nIlić o udžbenicima u Banjaluci: Gradonačelnik zaobišao zakonsku proceduru da osigura sav novac\n21. Jula 2021. 14:24\nRaduje me što će osnovci imati besplatne udžbenike, ali put kojim se do toga došlo nije pravno valjan i bojim se da bi mogao u narednom periodu stvoriti probleme u funkcionisanju Grada Banjaluka, rekao je za ATV Mladen Ilić, predsjednik banjalučke Skupštine.\n“Izuzetno je dobra stvar što će osnovci od iduće školske godine imati besplatne udžbenike. Svjesni smo da je to jedna povlastica za njih i rasteretiće sigurno porodične budžete i to je, moramo priznati, dobra praksa. Ono što nije dobro za ovaj slučaj je sama procedura koja je dovela do toga da osnovci imaju besplatne knjige, jer je ona urađena protiv zakona, kaže Ilić za ATV i dodaje: “U prevodu, Grad Banjaluka ima obezbijeđena sredstva od nekih 700.000 za besplatne udžbenike u ovoj godini i to je iznos koji je usvojen u budžetu na početku ove godine.\n“Taj drugi iznos sredstava koji je još toliki, pa čak i nešto veći od ovog, gradonačelnik pretpostavlja da će biti usvojen u narednom budžetu te će na taj način moći biti isplaćen u martu naredne godine”, navodi Ilić.\nIlić kaže da je ovo još jedan pokušaj da se Skupština grada dovede pred svršen čin.\n“I porodiljama uplatiti novac”: Dodik podržao odluku grada Banjaluka o besplatnim udžbenicima\nPotpis na ugovoru! Evo kada počinje podjela besplatnih udžbenika po banjalučkim školama\n“To je još jedan od pokušaja da se Skupština Grada dovede pred svršen čin, iako je već u nekoliko navrata pohvalila ovakvu inicijativu. Nažalost ovaj način je protivzakonit i Banjaluka može ući u problem finansiranja ovog projekta. To vam je kao da kupujete auto od 20.000 maraka, sada imate 10.000, a za ovih deset ćemo vidjeti šta će biti sljedeće godine. To je neozbiljno”, kaže Ilić.\nPoznati italijanski fudbaler u Beogradu: Slikao se ispred Hrama Svetog Save\nBanjalučanin iz pakla! Maloljetnici prijetio da će ubiti nju i porodicu jer je odbila da bude s njim


Poboljšajte ukus svakog jela: Najbolje divlje začinske trave - Zena.rs\nPoboljšajte ukus svakog jela: Najbolje divlje začinske trave\nBiljke koje mnogi smatraju korovom veoma su ukusne i pre svega zdrave. Od sremuša ćete dobiti ukusan namaz ako ga pomešate sa sirom, koprivu spremite kao i spanać, od maslačka napravite salatu, a potočarka sjajno ide u kombinaciji sa voćem.\nKorišćenjem raznovrsnih začinskih trava, možete obogatiti ukus jela koja pripremate. Većinu možete pronaći na pijacama\nGde raste: Od marta do septembra raste uglavnom na livadama, naročito na onim sveže pokošenim, na poljima i duž staza. Maslačak voli sunce, ali mu ne prija preterana suša. Za jelo se koriste listovi, cvet i koren.\nKakvog je ukusa: Maslačak je bogat gorkim materijama koje utiču i na njegov ukus. Mladi i tanki listovi su blažeg ukusa od onih velikih i čvrstih. Zalivanjem se gorčina može ublažiti.\nŠta sadrži: Gorke supstance iz ove biljke podstiču apetit i metabolizam. Listovi su bogati kalijumom, fosforom, magnezijumom i vitaminom C. U korenu se nalazi inulin, vlaknasta materija slična šećeru, koji blagotvorno deluje na crevnu floru i varenje.\nKako se koristi: Sitno seckan se koristi kao dodatak jelima. Izmiksajte maslačak u blenderu, pomešajte ga s jogurtom ili kefirom i dobićete fantastičan osvežavajući napitak! Od cele biljke može da se napravi i salata, od pupoljaka sirup, a koren može da se priprema kao povrće ili da se isprži i koristi kao zamena za kafu. Od sušenih listova možete da skuvate čaj.\nGde raste: Ova biljka raste širom sveta, na vlažnom tlu bogatom azotom, na primer, u blizini obala reka ili mesta gde se čuva kompost i đubrivo. Raste u bokorima i može da dostigne visinu od 1,5 metara.\nKakvog je ukusa: Mladi listovi koprive po ukusu podsećaju na spanać. Seme biljke ima aromu koštunjavog voća koja postaje intenzivnija kada se semenke isprže. Cvetovi biljke su takođe za jelo i veoma su aromatični.\nUkus mlade koprive podseća na spanać, pa je možete tako i pripremati, ali se od nje može napraviti i pesto sos\nŠta sadrži: Kopriva spada u lekovite biljke. Sadrži mineralne soli, kao što su natrijum, kalijum i fosfor, zatim gvožđe i kalcijum, kao i vitamine (A i E). Sastojci koprive pročišćavaju krv, sprečavaju upale i podstiču izbacivanje štetnih materija iz organizma.\nKako se koristi: Najbolji su gornji mladi listovi biljke (koristite rukavice kada ih berete). Kopriva može da se priprema kao spanać ili da se isecka i koristi za pripremu pesto sosa (pravi se s maslinovim uljem, belim lukom, parmezanom i pinjolima). Sušeni listovi se upotrebljavaju kao začin ili za pripremu čaja. Vlakna koja žare uništavaju se blanširanjem.\nGde raste: Kao što i njen naziv govori, ova biljka raste blizu izvora, potoka i reka. Raste tokom cele godine, a najbolji period za branje je od maja do septembra.\nKakvog je ukusa: Biljka je prepoznatljiva po blago ljutom, gorkastom ukusu, koji podseća na rotkvu i ren. Stariji listovi i grančice imaju intenzivniji i gorči ukus.\nŠta sadrži: Potočarka je bogata eteričnim uljima koja deluju antibakterijski i diuretički. Listovi sadrže vitamine A, B1, B2, C i D, kao i kalijum, gvožđe i jod. Ove supstance, zajedno s taninima i gorkim materijama, podstiču izbacivanje štetnih materija iz organizma. Ipak, ne treba preterivati sa konzumiranjem ove biljke, jer može da iritira želudac.\nKako se koristi: Gurmani vole da oplemene krem čorbe i sosove listovima potočarke. Može da se koristi za salatu, u kombinaciji s drugim divljim začinskim biljem, ali i sa sočnim voćem. Veoma ukusne su i palačinke sa listovima potočarke.\nSremuš se može koristiti za razne aromatične namaze, a ukusan je i u salati\nGde raste: Ovu začinsku travu možete da naberete u šumi tokom aprila i maja. Ako vam je to suviše naporno, zasadite je u leje u bašti, na mestu gde ima dovoljno hlada. List sremuša podseća na list đurđevka, ali ima miris sličan belom luku.\nKakvog je ukusa: Poznat je i kao divlji beli luk, upravo zbog toga što njegovi listovi po ukusu podsećaju na ovu začinsku biljku, samo što je ukus sremuša malo blaži.\nŠta sadrži: Zahvaljujući eteričnim uljima, vitaminu C i antibiotskoj aktivnoj supstanci alicinu sremuš veoma blagotvorno deluje na zdravlje. Podstiče varenje i izbacivanje štetnih materija iz organizma, deluje protiv gihta i reume i snižava krvni pritisak.\nKako se koristi: Sitno iseckani listovi mogu da se pomešaju s puterom ili krem sirom, a koriste se i kao dodatak salati. U sosove i supe ga stavljajte pred kraj pripreme da ne bi izgubio aromu.


Drugo poluvrijeme - Zlatne žbice - Blog.hr - komentari na post\nZlatne žbice - Drugo poluvrijeme\n14.04.2018. (22:06) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nBravo! Tako treba! Ponosni tata! Uživajte! Pusa, vole vas L+B+G\n14.04.2018. (23:10) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nNažalost, većina trenera, osobito u nogometu uopće nije stručna za radit taj posao s klincima. Mnogi klinci odustaju od sporta upravo radi loših postupaka trenera i pritom ne mislim na to što trener ne stavlja nekog klinca u igru jer po njegovoj "stručnoj" procjeni klinac nije među najboljima (iako mi je i to koma, jer se radi o djeci) nego na način na koji s djecom komuniciraju i kako se prema istima odnose. Prošla sam sa svojim sportašem svakakve situacije i od izuzetne važnosti je za njegovu ustrajnost, bila moja, roditeljska pomoć u smislu psihološke podrške. Čestitke tvom malcu, a i tebi:-)\n14.04.2018. (23:35) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nšta sam ja glasnica poderala i kišobrana potrgala na tribinama dok je moj sin igrao rukomet, ajme meni :))))\n15.04.2018. (08:58) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nBravo za malca,ali i za tatu čiju podršku uvijek ima. Mislim da je to jako vazan faktor u ovoj priči. :))\n15.04.2018. (09:03) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nHvala Luki pozdrav i vama! :)\nDJR Da, ima primjera u raznim sportovima da klinci odustanu od igranja zbog trenera. Od prvog razreda slušam kako nije važna staistika, nego igra i druženje, ali sve se broji i piše i oni manje spretni teško se nametnu, ostaju po strani i na kraju odustanu. Kužim ja da je i u životu tako i da je to dobra priprema, ali teško je gledati klinca deprimiranog zbog onoga što zapravo voli. Kad sam ja igrao moji su dolazli u dvoranu svake prestupne. To je bilo moj gušt i sve se odvijalo u klubu i uz logistiku kluba. Danas, bez roditelja, teško. Hvala! :)\nSmjehotvorine, skupio sam i ja ponešto staža po raznim dvoranama. :)\nblabllica Hvala, važan je faktor podrška, posebno u nižim razredima, sad je već malo lakše. :)\n15.04.2018. (09:23) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nMislim da trebaju i poslije, ali u nižim razredima to samo otvorenije kažu, a poslije su "veliki".\nTada postaju važniji prijatelji, društvo, a na podršku doma jednostavno računaju. :)\n15.04.2018. (09:47) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\novo je zaista velika pobjeda za koju obojica zaslužujete čestitku. Čitajući prvi dio sam se zaista rastužila i u potpunosti si prenio tužni osjećaj razočaranja koji se tu javio. Iskreno nisam očekivala ovakav nastavak, ali mi je drago da je ipak skupio snagu i vratio se onome što ga je činilo sretnim. A za pobjede nikada nije kasno, ovo je veća pobjeda od bilo kojeg gola;)\n15.04.2018. (13:40) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nUpornost je ipak presudna, barem bi kolone propalih talenata mogle pričati o tome :)\n15.04.2018. (14:10) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...


Ono što svi žele jeste da dobiju vrhunski kvalitet i odgovarajuće performanse po pristupačnoj ceni. Drugim rečima, ključna zamisao potrošača je „želim najbolje za moj novac”. Kada uzmete proizvod koji ima kvalitet i performanse, a pritom je i cenovno konkurentan, i na sve to dodate snažnu emociju brenda - dobijate tehniku pod imenom Alpha.\nProizvodi pod imenom Alpha se već mogu naći u radnjama Tehnomanije, koje će biti ekskluzivno mesto prodaje. Pre svega, tu su Alpha televizori, zatim mobilni telefoni, usisivači, rešoi, mini-pećnice. Novitet od Alphe su Google Android Smart televizori u veličini od 32“ i 48“ i QUAD CORE procesorom, koji podržavaju Google Play aplikaciju. U junu stižu I veliki ekrani u dimenziji 55” I 65” koji su isto Android smart. Alphu u Srbiju dovodi kompanija Roaming electronics. Kako kažu, ovo je za njih prilika da kao kompanija rastu, ali i ponude najbolje svojim potrošačima. Lansiranje svih kategorija pratiće velika marketinška kampanja na nacionalnom niovu.


ANALIZA NETO POZICIJE NOVIH ČLANICA EVROPSKE UNIJE U BUDŽETU EU | Cocić | EMC REVIEW - ČASOPIS ZA EKONOMIJU\nНасловна > Свеска 8, Бр. 2 (2014) >\tCocić\nANALIZA NETO POZICIJE NOVIH ČLANICA EVROPSKE UNIJE U BUDŽETU EU\nDebata o učešću zemalja članica u prihodima i rashodima zajedničkog budžeta, tj. neto pozicijama zemalja u budžetu EU, traje još od njenog osnivanja. U tom smislu, redistributivna funkcija budžeta potencijalno je tlo za nastanak žučnih rasprava, naročito ako postoji i najmanja sumnja da se ova funkcija ne odvija pravedno i pošteno. Isti pokazatelji u budžetu Evropske unije često se, u različitim zemljama, interpretiraju drugačije, posmatranje se vrši iz vlastite perspektive, a u cilju prikazivanja pozicije svoje zemlje u nekom specifičnom svjetlu ili radi ostvarenja određene koristi. Tako je i sa kvantifikovanjem neto pozicija pojedinih zemalja u zajedničkom budžetu. U zavisnosti od toga koji se metod kalkulacije koristi, brojke, te na osnovu njih izvučeni zaključci, mogu se značajno razlikovati.\nIpak, ovaj problem ne tiče se samo trenutnih članica Evropske unije, jer i ostale zemlje, aspiranti za članstvo u Evropskoj uniji, sa pažnjom prate na koji način se alocira budžet Unije i kako nove članice prolaze u ovoj raspodjeli.\nS tim u vezi, provedeno istraživanje pokazuje je da nove članice Unije uglavnom imaju značajne koristi iz zajedničkog budžeta Evropske unije, što znači da dobijaju više sredstava iz budžeta EU nego što u njega ulažu.


KASI Betonska slivnička tela - PODOVI\nOstalo KASI Betonska slivnička tela\nKASI je najveći češki proizvođač poklopaca za šahte, uličnih rešetki, penjalica za šahte i betonskih slivničkih tela.\nNa dizajn slivnika utiče četiri glavna faktora:\nKonstrukcija sa ili bez taložnika\n2. Priključeni tip cevovoda za odvod vode\n3. Korišćeni adapter – dimenzija rešetke\n4. Ukupna visina slivnika\n1. Slivnici bez taložnika treba da imaju korpu za otpad unutar rama. Za to su predviđeni BU41… – delovi različitog dizajna namenjeni za izlazni deo.\nSlivnici sa taložnikom nemaju korpu za otpad i moraju se čistiti pomoću jedinice za izvlačenje taloga. Delovi BU42 – donji sklop sa taložnikom i BU3A.., BU43D – konekcioni delovi u različitom dizajnu su namenjeni za ovakve slivnike.\n2. Odvod je proizveden tako da može imati elastičnu zaptivnu gumu za različite tipove cevi.\n3. Odabir rešetke uslovljava izbor delova gornjeg otvora. Postoje otvori BU45C, BU45B, BU5D i otvor sa nivelirajućim prstenom P10A kreiran za otvore 50/50 (npr. KM12) i KM11RD. Postoji i tranzitni deo BUK11A i nivelišući prsten BUP10B kreiran za otvore promera 30/50 (KM18P i KM03).\n4. Preporučena je i upotreba središnjih sekcija BU46A, BU46B i BU6D kako bi se povećala visina slivnika.\nPrethodni tekstČuva funkcionalnost objekta i štiti od površinskih voda\nSledeći tekstVreme je za igru – Gumene ploče idealne za dečija igrališta


Isidora Borovčanin "zlatna" među mlađim seniorkama Srpske u katama - Glas Srpske\nSrna 21.09.2020 12:52\nSOKOLAC - Karatisti sokolačkog Karate kluba "Glasinac" osvojili su tri medalje, po jednu zlatnu, srebrnu i bronzanu na Prvenstvu Republike Srpske za kadete, juniore i mlađe seniore i pokazali da su se i u vrijeme pandemije dobro pripremali.\nTrener ovog karate kluba Miodrag Borovčanin rekao je Srni da je član "Glasinca" Isidora Borovčanin osvajanjem zlatne medalje još jednom pokazala da je neprikosnovena u Srpskoj u kategoriji mlađih seniorki u katama pojedinačno.\nMariji Đurković, njenoj klupskoj koleginici, pripala je srebrna medalja u kategoriji juniorki do 53 kilograma u borbama pojedinačno.\nČlan Karate kluba "Glasinac" Sofija Tošić izborila se za bronzanu medalju u kategoriji juniorke do 59 kilograma, pojedinačno.\nTrener Borovčanin je izrazio zadovoljstvo što je poslije duže pauze, od početka pandemije virusa korona, organizovano prvo zvanično takmičenje u Srpskoj, na kome su mladi karatisti pokazali dobre rezultate.\n"Jučerašnje takmičenje organizovano je na vrhunskom nivou, uz poštovanje svih mjera Republičkog štaba za vanrdene situacije, a rezultati takmičara Glasinca prikazali su spremnost na visokom nivou, što su povrdile i tri osvojene medalje", istakao je on.\nPrvenstvo Srpske u karateu za kadete, juniore i mlađe seniore u pojednačnoj i ekipnoj konkurenciji održano je juče u Banjaluci, u organizaciji Karate saveza Republike Srpske.\nIgrači jesenjeg šampiona zaradili samo po 290 maraka\n28. 10. 2020 08:24\nProblemi obilježili put košarkaša Igokee kod Limoža u Ligi šampiona: Teškom mukom do Francuske\n28. 10. 2020 07:30\nDodik posjetio ŽKK "Mladi Krajišnik"\n27. 10. 2020 16:27\nDodik, Cvijanovićeva i Radojičić sa srskim reprezentativcima u basketu "tri na tri":Šampioni promovišu sport i saradnju Srbije i RS\n27. 10. 2020 13:08\nU Kotor Varošu prijem za šampione u džudou\n27. 10. 2020 12:22\nGest za pohvalu bicikliste BSK-a Milana Bojića: Kolegi dao svoj bicikl usred trke\n27. 10. 2020 08:46\n27. 10. 2020 08:41\nCvijanović: Sport u Srpskoj usko vezan za sport u Srbiji\nUniverzitet u Banjaluci: Podrška reprezentativcima Srbije u basketu\n26. 10. 2020 15:19\nAnđela Stojanović junak pobjede rukometašica Borca u Grudama: Priča o tituli više nije šuplja\n26. 10. 2020 09:01\nEdin Atić, košarkaš Igokee, nakon tri vezana trijumfa u ABA ligi:Najslađe pobjede sa poenom razlike\n26. 10. 2020 08:42\nKozara pala za tri minuta\nFudbaleri Borca savladali Mladost u 12. kolu Premijer lige: Lukić učvrstio drugo mjesto\n25. 10. 2020 23:04\n25. 10. 2020 16:37\nBiciklisti BSK-a bez premca u Srpskoj\n24. 10. 2020 17:48\nKošarkaši Igokee još jedan ispit polažu na strani: U Split po novi brejk\n24. 10. 2020 09:31


Vesti online / Sport / Fudbal / Albanci otpustili Panučija\nItalijanski trener, proslavljeni odbrambeni igrač "azura", platio ceh zbog poraza protiv Turske u Skadru (2:0) na početku kvalifikacija za Evropsko prvenstvo iduće godine.\nPanuči kao selektor Albanije\nKristijan Panuči (45) stupio je na dužnost albanskog selektora u septembru 2017. Priveo je kraju kvalifikacije za Svetsko prvenstvo u Rusiji prošle godine, pošto je njegovom zemljaku Đovaniju de Bjaziju uručen otkaz.\nVodio je reprezentaciju i u Ligi nacija minule jeseni, u trećem razredu novog takmičenja UEFA, u kojem je bila i Srbija. Albanija je u Prvoj grupi bila poslednja, iza njenog pobednika Škotske i Izraela, ali nije ispala u četvrtu klasu zato što je među trećeplasiranima iz četiri grupe najlošiji ipak bio Kipar.\nOd Panučija se očekivalo više. Pošto je u prjateljskoj utakmici u Elbasanu, poslednjoj prošle godine, savladan Vels (1:0), koji je bio predvođen Realovom zvezdom Geretom Bejlom, šansa mu je data i za kvalifikacije za "Evro 2020", ali je prekardašilo porazom protiv Turaka golovima Jilmaza u 21. minutu i Čalhanoglua u 55.\nPanuči je radio i kao pomoćnik Fabija Kapela u ruskoj reprezentaciji od jula 2012. do novembra 2014, a u klupskom fudbalu u italijanskim drugoligašima Livornu (u dva navrata) i Ternani samo jednu utakmicu (kup). Ugovor s Albanijom važio je do kraja ove godine.\nFSHF ndërpret bashkëpunimin me trajnerin Panucci - FSHF https://t.co/MFJDAeBdl5 — FSHF (FSHForg) March 23, 2019


Pobednici četvrte nedelje konkursa „Menaž nagrađuje: Pošalji recept osvoji nagradu!”\nDrage naše, došli smo do poslednje nedelje nagradnog konkursa „Menaž nagrađuje: Pošalji recept osvoji nagradu!”\nStručni žiri je i ovog puta imao težak zadatak, ali pobednici su izabrani! :)\nU kategoriji Torte pobednice su Adilja Hodža sa receptom za bebinu tortu i Jovana Lukić i njen recept za summer breeze. U kategoriji Kolači najbolja je bila Slađana Šćekić i njen recept za čokoladno iznenađenje, kao i Tatjana Eric Stojanović i njen recept za čokoladne korpice sa mangom.\nPozivamo vas da i dalje delite svoje recepte sa nama i učestvujete i u narednim konkursima! Dobitnice bismo zamolili da se jave u inbox naše Facebook stranice kako bismo se dogovorili oko preuzimanja nagrada.


Mišel i Vuèiæ se obratili medijima; Vuèiæ: Naš cilj je punopravno èlanstvo u EU VIDEO/FOTO - B92\nIzvor: B92 èetvrtak, 19.05.2022. | 15:00 -> 18:35\nNakon sastanka, dvojica zvaniènika su se obratili medijima.\nPredsednik Srbije Aleksandra Vuèiæ izjavio je da je sreæan što je ugostio Mišela i da je to veoma znaèajno za nas.\n"Poseta Šarl Mišela je u ovom trenutku veoma znaèajna za našu buduænost. Predsedniku Mišelu sam zahvalan jer je uvek spreman da èuje argumente srpske strane, i zato što je uvek pokazivao želju da Zapadni Balkan brže ide ka EU", rekao je predsednik.\nVuèiæ je rekao da je tokom sastanka istakao da mu je cilj Srbija na evropskom putu.\n"To nije samo emocionalno pitanje, veæ pitanje razuma. Ja æu da odgovorim onome od èega svi beže, i mene nije ni malo sramota da kažem koliko je znaèanjna saradnja sa EU. 31 milijardu evra iznosi robna razmena koju smo imali prošle godine", istakao je Vuèiæ.\nIstakao je da se govorilo o regionu i o tome da se saèuva mir i stabilnost, ali i o dijalogu Beograda i Prištine.\n"Predsednik Mišel nam je ukazao kako da nastavimo reforme. Mi smo uvek opredeljeni i spremni za dijalog", rekao je on.\nOn je naveo da mu je Mišel rekao da bi Srbija trebalo da radi na vladavini prava, i rekao da je razumeo sve reèi brige sa kojom se Šarl Mišel suoèava.\n"Verujem da uz podršku predsednika Mišela možemo da postignemo velike i važne stvari. Razgovarali smo i energentima i tržištu u Srbiji, i možemo da oèekujemo podršku EU po tom pitanju.\nPrema njegovim reèima, govorilo se i o sankcijama Rusiji.\n"Predsednik Mišel je pokazao izuzetno snažnu želju i oèekivanja EU da se Srbija prikljuèi sankcijama Ruskoj Federaciji, ja sam ga upoznao sa našim politièkim stavovima."\nNa kraju, Vuèiæ je zahvalio Mišelu što je došao u posetu.\n"Mi u Srbiji poštujemo sve koji nam doðu, a naroèito one koji doðu s dobrim namerama. Hvala na poštovanju koje ste pokazali prema našoj zemlji."\nNakon predsednika Srbije, medijima se obratio i Mišel. On je zahvalio na dobrodošlici i èestitao Vuèiæu pobedu na izborima.\n"Imamo priliku da razmenimo stavove danas sa vama u Beogradu. Ovo šalje snažan signal za saradnju Srbije i EU. Upravo smo posetili nauèno-tehnološki park, i pokazali koliko znaèi kada Evropa uloži u istraživanje. Mi zapravo ulažemo u srpski narod. Zbog toga je EU vodeæi investitor. Investiranja su preko 30 miliona na Balkanu, u razlièitim sektorima", rekao je Mišel.\nOn je dodao i da æe konektor preko Bugarske diversifikovati snabdevanje naše zemlje gasom.\nOtkrio je i kada æe se održati sastanak 27 lidera EU sa liderima ZB.\n"U junu æemo da organizujemo sastanak 27 lidera EU sa liderima Zapadnog Balkana."\nNa pitanje da pojasni izjavu o stvaranju geopolitièke zajednice, Mišel je rekao da ima dve poruke.\n"Potrebno je da otvorimo dodatna poglavlja u pregovorima. Ja sam bio jasan – to bi bio prioritet – da lideri u regionu imaju platformu odmah, kako bismo se odmah uhvatili u koštac sa pitanjima sa kojima se suoèavamo", naglasio je Mišel.\nOn je naveo da usled konflikta u Ukrajini nikad nismo bili pred ovakvim geopolitièkim izazovima.\n"Naš cilj je da razgovaramo kako bismo izgradili platformu za lidere, kako bi odluèili, možda na sastancima dva puta godišnje, i da odredimo agendu u buduænosti. Za sve koji žele da se prikljuèe EU, ja mislim da æe to nnjima pomoæi", rekao je Šarl Mišel i zakljuèio da je potrebno pronaæi snažniju zajednièku ambiciju u cilju bezbednosti, prosperiteta i stabilnosti.\nGovoreæi o evropskoj geopolitièkoj zajednici, Vuèiæ je rekao da je danas konkretnije razgovarao sa Mišelom, ali je ranije o tome bilo reèi i sa Makronom.\n"Da budem otvoren, nemam ništa protiv, ne vidim zaverenièke teorije. Uvek æe biti onih koji æe da pronalaze dlaku u jajetu. Nezavisno od situacija, svake godine bismo imali priliku da prisustvujemo velikim samitima 27 lidera i da tamo govorimo."\n"Verujem da æemo se, posle razgovora sa Vladom, tome sa zadovoljstvom prikloniti. Dakle, ovo što je pokrenuo predsednik Mišel trebalo bi znaèajno da nam pomogne i videæemo na tom samitu 23. juna kada se sastanemo. Meni je važna Srbija", rekao je Vuèiæ.\nNa pitanje novinara da li pojaèano pristupanje Evropi donosi potencijalne probleme, na primer oko Kosova, rekao je da "moramo da budemo fer".\n"Moramo da budemo fer prema sebi, odavno smo priznali da želimo da budemo deo EU, da to tražimo, ali takoðe je njihov zahtev bilo postizanje sporazuma o normalizaciji odnosa sa Prištinom. Obavestili smo ljude o tome i mi, i pre nas neki, milion puta. Potrebno je da razgovaramo èešæe i više, da ne postoje samo komande od strane EU, a sa naše strane mora da postoji da neèemo samo pare, veæ i da imamo odreðene obaveze prema EU."\nVuèiæ je još jednom zahvalio predsedniku Saveta Evrope na poseti.\nPodsetimo, predsednik Srbije Aleksandar Vuèiæ ugostio je predsednika Evropskog saveta Šarla Mišela.\nVuèiæ i Mišel obišli su kompanije u Nauèno-tehnološkom parku i potpisali ugovor o zajednièkom projektu.\nNakon potpisivanja ugovora obratila se premijerka Ana Brnabiæ.\nNakon premijerke, obratio se i Mišel, a posle njega i Vuèiæ.\nProces pristupanja Evropskoj uniji je od fundamentalnog znaèaja za zajednièku buduænost Srbije i Unije, izjavio je danas u Beogradu predsednik Evropskog saveta Šarl Mišel i naveo da je Srbija napravila veliki korak otvaranjem dodatnih poglavlja što je, kako je istakao, ''znak poverenja''.\n''Uveren sam da æemo danas preduzeti korake u pravom smeru zato što oseæamo da postoji nešto veæe od nas'', poruèio je Mišel nakon obilaska Nauèno-tehnološkog parka.\nMišel je kazao da su zajednièki principi i vrednosti na kojima se zasniva EU – sloboda, vladavina prava i prosperitet, ali da se danas govori o sigurnosti i stabilnosti.\n''To je ono što je za nas dovedeno u pitanje, a ako zajedno radimo i idemo u istom smeru imaæemo i istu zajednièku buduænost'', kazao je Mišel.\nNaglasio je da Srbija nije samo partner, veæ i prijatelj EU i izrazio je zadovoljstvo zato što je ponovo u Srbiji i što ima priliku da poseti Nauèno-tehnološki park i srpske firme koje su, kako je istakao, deo zajednièke buduænosti EU i Srbije.\n''Ovde sam ne samo da bih posetio srpske firme veæ zato što srpske firme jesu deo naše zajednièke buduænosti, i zbog moguænost da dalje radimo zajedno, da ubrzamo proces evrointegacija i da granatujemo bolju buduænost svuda na evropskom kontinentu'', rekao je Mišel.\nDodao je da postoji želja i da se pokaže i lièna volja da se napravi važan korak u tom pravcu istièuæi da je proces pristupanja od fundamentalnog znaèaja za zajednièku buduænost EU i Srbije.\nNa poèetku svog obraæanja predsednik Srbije Aleksandar Vuèiæ istakao je da je video na dva mesta reèi Nikole Tesle koji je rekao "da nema veæeg uzbuðenja kada onaj koji je kreator neèega vidi kako se to razvija".\n"Mi nikakvu šansu ne bismo imali da sve ovo napravimo da nije podrške EU, ne samo finansijske", rekao je Vuèiæ.\nFOTO TANJUG/STRAHINJA ACIMOVIC/ bg


Beograd 25. decembar 2017. 13:02\n"Program prekvalifikacija pokrenut je radi obezbeđivanja nedostajućih kadrova u brzo rastućem IT sektoru. Obuke su nastavak uspešnog pilot-projekta, pokrenutog na predlog Ministarskog saveta za informacione tehnologije i inovaciono preduzetništvo, kojim predsedava predsednica Vlade Ana Brnabić. U okviru pilota do sada je obučeno 97 polaznika. U drugom krugu za program prekvalifikacija prijavilo se 12.300 kandidata", navode iz Kancelarije za informacione tehnologije i elektronsku upravu.\nDigitalizacija i unapređenje IT sektora šanse za lidersku poziciju Srbije


Rijaliti Dvor: Đus pokrao Firčijeve zlatnike : Crveni tepih\nRijaliti Dvor: Đus pokrao Firčijeve zlatnike\nIvan Ivanović Đus, koji u rijaliti „Dvor“ važi za najvećeg favorita za pobedu protekle nedelje pokazao je i svoje ružne osobine. U želji da sakupi što više zlatnika i tako obezbedi drugu nagradu reper je pristao da se ponizi, ali i da svom najboljem prijatelju ukrade zlatnike.\n– Đus trenutno ima daleko najviše zlatnika od svih dvorana. Dok ostali jedva sastavljaju kraj s krajem ne bi li skupili da se prehrane, Đus ima oko 200 zlatnika – kaže izvor svet.rs blizak produkciji i dodaje:\n- Osim što ih je zarađivao frizirajući ostale, Đus je protekle nedelje okrenuo ćurak i pristao je da ponizi sebe i izvini se Milošu Bojaniću, iako su novine pisale da je zbog njega nedavno dobio i batine. To je učinio samo da bi mu kralj više plaćao za rad na Dvoru”, a ova promena taktike prilično je razočarala njegove brojne fanove.\nIpak, ono što je uradio sa krađom zlatnika je pokazalo da je u želji da se dokopa nagrade Đus spreman i da se igra, ali i da pokaže užasno ružnu osobinu izdaje svog najboljeg prijatelja Firčija. Izvor svet.rs otkriva da je Đus uspeo da pokrade zlatnike kralju i kraljici na početku nedelje, ali da je to učinio i Firčiju:\n- Tajna nestanka famoznih 360 zlatnika koji fale Maji i Milošu leži u krađi nekolicine ukućana, koji na početku nedelje nisu ostavili 90 zlatnika u riznicu, već su u vrećici koju su dali Stojanu ostavili po tridesetak. Jedan od njih je Đus. Ipak, dok ovo spada u domen igre, ono što je jako ružno je to da je halapljivi reper pokrao i Firčija, čoveka koji mu je najbolji prijatelj i koji mu je poverio gde da čuvaju svoj novac i zlatnike koje je Firči uzeo Maji. Dok je Firči spavao, Đus se iskrao i uzeo njegov novac iz šteka. A po Firčijevoj diskvalifikaciji Đus je čitavo imanje pretražio pokušavajući da otkrije gde je poznati bubnjar ostavio novac zarađen tokom posledje nedelje boravka na Dvoru- zaključuje sagovornik svet.rs blizak produkciji.


Laguna - Bukmarker - Čitalački rituali: koja vam je najčudnija navika dok čitate? - Knjige o kojima se priča\nČitalački rituali: koja vam je najčudnija navika dok čitate?\nJeste li ikada radili nešto za šta ste verovali da je potpuno normalno, a onda otkrili da je to veoma čudna stvar u očima posmatrača? Kada je reč o čitanju, često usvajamo razne neobične rituale koji ostaju neprimećeni jer ih obavljamo kada smo sami. Ipak, britanski sajt Penguin je sakupio i objavio neke zanimljive čitalačke rituale koje su im čitaoci priznali.\nČitanje u fazama od po 50 stranica (Sara Šafi)\nKako bih utonula u svet knjige – i ostala u njemu – moram da pročitam dosta stranica svaki put kada uzmem knjigu u ruke. To znači da ne mogu da pročitam samo par stranica i zatim odlutam kako bih napravila sebi toplu čokoladu ili da nakon kratkog poglavlja odem na Tviter da vidim šta ko piše. Ako sam zaista posvećena knjizi, da bih razumela šta pisac želi da kaže ili upoznala likove, moram da pročitam pedesetak stranica.\nPedeset nije proizvoljan broj. Verujem da nakon 50 strana mogu da procenim da li mi se knjiga dopada ili da dobijem predstavu o tome koliko će mi vremena biti potrebno da je pročitam. Uvek na početku pogledam koliko stranica ima knjiga i delim broj sa 50 da dobijem grubu predstavu o broju dana koji će mi biti potrebni da je završim.\nNajvažnije je ipak da čitanje 50 stranica odjednom mi daje vremena da se ugnezdim u knjigu. Tako ne zaboravljam šta se desilo dvadesetak stranica pre ili ko je šta rekao. Ako imate problem da se posvetite knjizi, verujte mi: 50 je magična brojka!\nForenzičko istraživanje autora pre čitanja njihovih knjiga (Met Blejk)\nSlobodno me nazovite zahtevnim, ali volim da upoznam autora pre nego što se upustim u čitanje njegovih knjiga. Dovoljno mi je onlajn poznanstvo, ne mora da bude uživo. Odakle su, kakve su poslove radili, šta misle o određenim stvarima – istražujem ova pitanja pre čitanja knjige. Lično poznavanje onoga koga čitam pomaže mi da shvatim šta čitam.\nNa kraju krajeva, odnos pisac-čitalac je dvosmerna ulica, transakcija: dajem im novac u zamenu za njihove ideje. Znam da to nije mnogo romantičan opis, ali kako je Džon Čiver rekao: „Ne mogu da pišem bez čitaoca. To je poput poljupca – ne možete da ga izvedete sami.“ Tako da ako ću već uzvratiti autoru poljubac, moram da znam šta je radio pre toga.\n... ili potpuno izbegavanje informacija (Alis Vinsent)\nSinopsis koji leži na poleđini knjige ili sitni opisi na naslovnici? Neka hvala, to nije za mene. Volim da u knjigu zaronim potpuno slepa. Možda ponešto znam o autoru u nekim slučajevima, ali to nije obavezno. Najčešće volim da u priču uđem bez ikakvih očekivanja ili predznanja o događajima koji će se odvijati u njoj. Često mi se dešava da iz knjige ponesem nešto potpuno drugačije od onoga što je određeno kao osnovna tema. Raduju me indi knjižare koje prodaju misteriozne primerke knjiga koje su umotane u braon papir.\nSavijanje stranica (Sem Parker)\nZnam da je mnogim ljudima ovakvo ponašanje jednako crtanju grafita po zidovima crkve, ali ja ne samo da savijam gornje uglove stranica da bih obeležio dokle sam stigao (obeleživači su za one koji žive po pravilima), već savijam i donje kada naiđem na pasus kome želim da se vratim ili ga pretvorim u pretenciozan post na društvenim mrežama. Što bolja knjiga, to više izgleda kao salveta na kraju.\nPotpuno prepuštanje (Martin Čilton)\nImam nekoliko čitalačkih navika. Prvenstveno, volim obeleživače i svako ko savija stranice trebalo bi da bude uhapšen. Često mi se dešava da se potpuno prepustim jednom autoru, a to sam već uradio sa Evelin Von, Grejamom Grinom, Džonom Stajnbekom i Ernestom Hemingvejem. Tada potpuno zapostavljam sve ostale kako bih pročitao sva dela određenog autora. Hronološki, naravno.\nDobra stvar kod toga je što možete da pratite kako se pisac razvija i šta ga oblikuje, ali je loša to što dobijate malo raznovrsnosti. Još jedan problem je što bivate zarobljeni u nečijem umu. Sa Hemingvejem je došlo do imitiranja njegovog ponašanja pa sam čak probao i omiljene mu sendviče sa lukom. Kada sam počeo da se divim odeći matadora, znao sam da je bilo vreme da prestanem.\nBrojanje stranica (Stiven Karlik)\nČitam romane tako što sve vreme brojim stranice. Uvek pogledam na kojoj stranici je sledeće poglavlje kako bih znao koliko sam daleko od njega i zatim odbrojavam: „Još 15 stranica; to je tri celine od po 5.“\nPretpostavljam da to zvuči čudno i ubija umetnost jer „nisam sposoban da se izgubim u prozi“, ali mi veliko zadovoljstvo pruža osećaj da idem napred kroz knjigu, kao da mi književni povetarac struji kroz kosu. Je li to čudno? Pokušajte to da mi objasnite u trenutku kada sam na dva seta od po deset stranica do kraja romana.\nČitanje epskih dela u malim porcijama (Martin Čilton)\nDžon Apdajk je rekao da „Mobi Dik“ predstavlja „krajnji horor univerzuma“ tako da ima li boljeg trenutka za čitanje knjige Hermana Melvila (212.758 reči) od perioda u kom radite šest dana nedeljno i imate dvoje dece mlađih od 3 godine?\nTokom jedne godine sam polako žvakao ovo delo, dve stranice dnevno. Priča o Ismailu je prepuna očaravajućih metafora i toliko slikovita da sam se sladio svakom frazom.\nKada sam kasnije naišao na dečju verziju „Mobi Dika“, bila je ispričana u svega 12 reči: „Mornar. Brod. Kapetan. Noga. Lud. Plovidba. Traganje. Kit. Potera. Razbijanje. Potonuće. Plutanje.“ Eto! Za sedam sekundi!\nČitanje poslednje rečenice na početku (Sem Parker)\nKada god sam oduševljen nekom knjigom koju čitam, zavirim na poslednju stranicu i pročitam poslednji red – a onda se trudim da odmah zaboravim to što sam pročitao. Imam utisak da je to kao da se držite za ruke sa nekim prvi put, a vi zamišljate neizbežan trenutak kada će vas ta osoba ostaviti i slomiti vam srce. Još uvek pokušavam da shvatim zašto to radim.


Koliko možete igrača da nabrojite koji su igrali i za Partizan i za Zvezdu?! - Sportske.net\nKoliko možete igrača da nabrojite koji su igrali i za Partizan i za Zvezdu?!\nNije da ih nije bilo!\nNajčvršće odbrane u modernoj istoriji fudbala'Grobari' čekaju penal u derbiju duže od dve decenije, a šta čekaju 'Delije' još duže?Perica Ognjenović podsetio ''Delije'' na svoju simultanku protiv Partizana i poručio: ''Zvezdo, napadni ih!''Dan kad je ''Lola'' poručio Zvezdi: ''A sad osvojite titulu ako vas nije sramota''Ovako je Luis Enrike kao igrač tresao mrežu Arsenala\nKroz istoriju velikog rivalstva između Partizana i Crvene zvezde uvek je zanimljiva tema koji igrači su igrali za oba kluba.\nVerovali ili ne, čak 29 fudbalera nosilo je i crno-beli i crveno-beli dres. U novijoj istoriji igrači koji su postali omrženi u protivničkom taboru su Brazilac Kleo, Vladimir Stojković i Miloš Bosančić.\nU ovoj kategoriji ipak se posebno izdvajaju trojica igrača - Jovan Jezerkić, Velibor Vasović, Dejan Joksimović i Petar Puača koji su odlazili iz redova jednog u drugi tabor ''večitog'' rivala, a potom se ponovo vratili.\nJezerkić, Joksimović i Puača su najpre igrali za Crvenu zvezdu, pa potom prešli u Partizan, da bi se opet vratili među crveno-bele, dok je Vasović jedini među njima koji je išao u obrnutom smeru - Partizan - Zvezda - Partizan.


srodna duša | CityMagazine\nU poslednje vreme, svedoci smo brojnih promena u međuljudskim odnosima. Ljudi se otuđuju jedni od drugih, sve manje je vremena za prijatelje i građenje kvalitetnih odnosa. Ništa drugačija situacija nije ni po pitanju modernih emotivnih veza koje su nekada podrazumevale strpljivo građenje odnosa, toleranciju i poštovanje, a danas se sve svodi na društvene mreže i instant veze preko Tindera koje se završe pre nego što počnu. Pa, u čemu je zapravo problem?


Коначиште Златни двор, Златибор\nКомфор студио за 3 особе\nПородични студио за 4 особе\nАдреса: Јованке Јефтановић 85, Јованке Јефтановић 85, 50923 Златибор (Чајетина, Златиборски округ)\nПопусти за децу: од 0 до 4 године: 100%; од 5 до 7 годинa: 70%; од 8 до 10 годинa: 50%; од 11 до 12 годинa: 30%;\nKonačište Zlatni dvor nudi gostima smeštaj u domaćinskoj atmosferi. Objekat je smešten u mirnom kraju a samo 300 m daleko od samog centra Zlatibora tako da gosti mogu uživati u odmoru dok je sve što im može zatrebati udaljeno samo 5 minuta šetnje. U restoranu koji se nalazi u sklopu objekta služe se pansionski obroci i piće. U restoranu ili na širokoj terasi restorana možete pronaći kutak za potpuno uživanje u ukusima Zlatibora.\nOno što Vam sa zadovoljstvom možemo ponuditi jeste i organizovanje brojnih aktivnosti koje će Vas bolje upoznati sa ovom planinom i darivati Vas nezaboravnim iskustvima. Neke od njih su: pešačke i planinarske ture stazama prirode, karting, paraglajding i motorni paraglajding, izleti na neke od poznatih lokaliteta a tu smo i ukoliko Vam treba prevoz od i do autobuske/železničke stanice.\nЗлатиборска пијаца (400m)\nЗлатиборско језеро (500m)\nКоначиште Златни двор Златибор, Чајетина\nКоначиште Златни двор нуди гостима смештај у домаћинској атмосфери. Објекат је смештен у мирном крају а само 300 м далеко од самог центра Златибора тако да гости могу уживати у одмору док је све што...


Stanari centra Beograda traže nadokandu štete zbog buke |\nU novom broju nedeljnika Novi magazin pročitajte... |\nZa lokalne samouprave 650 miliona dinara za sufinansiranje mera populacione politike |\nU Skoplju vazduh čistiji, ukidaju se mere za smanjenje zagađenja |\n16.01.2020 Tel Aviv\nStručnjaci: Sredozemno more pod invazijom vrsta kroz Suecki kanal\nDok Egipat obeležava 150. godišnjicu otvaranja Sueckog kanala, biolozi specijalizovani za život u moru ukazuju na jedan od najmanje poznatih uticaja tog najpoznatijih plovnog puta sveta: na invaziju u Mediternu stotina vrsta iz drugih...\nSedmoro migranata utopilo se u Sredozemnom moru\nU nesreći na Sredozemnom moru sedam afričkih migranata poginulo je, a ostalih 70 ljudi je spaseno kada je njihov čamac potonuo dok su pokušavali da pređu iz Maroka u Španiju, saopštio je danas marokanski vojni zvaničnik.\nZaronite u prvi podvodni muzej u Turskoj (VIDEO)\nJoš 39 migranata spaseno na Sredozemnom moru\nJoš 39 migranata spaseno je danas i odvedeno na španski humanitarni brod na Sredozemnom moru na kom se već nalazi 121 osoba kom Italija i Malta više od nedelju dana ne dozvojavaju da uplovi u njivove luke.\n26.07.2019 | 17:25h ► 19:17h Kairo\nLibijska obalska straža izvukla desetine tela migranata iz Sredozemnog mora\nLibijska obalska straža danas je u nastavku operacije potrage izvadila desetine tela migranata koji su nastradali na moru, dan pošto je 150 ljudi prijavljeno kao nestalo kada su se njihovi brodovi prevrnuli u Sredozemlju.\nSpaseno desetine migranata u Sredozemlju\nMalteška mornarica javila je danas da je spasla 75 migranata u Sredozemlju, dok se odvojeno 103 migranta iskrcalo noćas na italijanskom ostrvu Lampeduzi, a putnici još jednog broda javljaju da je plovilo u teškoćama.\nŠpanci pronašli 17 beživotnih tela migranata u Sredozemnom moru\nŠpanske spasilačke službe su danas pretraživale more i obale južne Španije, tražeći 17 nestalih migranata dan nakon što su pronašli tela 17 nastradalih u pokušaju da brodovima iz severne Afrike stignu u Evropu.\nViše od 1.800 migranata stradalo u Sredozemlju u sedam meseci ove godine\nSredozemno more bilo je opasnije nego ikad za migrante u prvih sedam meseci 2018. godine kada je u njemu stradalo 1.600 ljudi, saopštio je danas u izveštaju Visoki komesarijat UN za izbeglice (UNHCR).


BIC za Credit Suisse (Schweiz) AG u gradu Zürich je CRESCHZZ80J. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nNa primeru fiktivnog broja računa 419750389 i šifre banke 558, rezultat će biti IBAN sličan ovome: CH99 5584 1975 0389 . Da bi se poboljšala čitljivost IBAN-a, on se obično deli na blokove od po četiri znaka. IBAN može da sadrži i do 34 znaka, ali je u većini zemalja kraći od toga.\nKao što vidite, IBAN sam po sebi već sadrži šifru koja jedinstveno identifikuje banku o kojoj se radi. Na primer, za banku Credit Suisse (Schweiz) AG, to je 558. Iz tog razloga BIC, u našem primeru CRESCHZZ80J, nije neophodan za prenose unutar Evrope. Sam IBAN je u ovom slučaju dovoljan. Dodatni detalji u vidu BIC ili SWIFT koda su neophodni samo za prenose u kojima jedna od banaka uključenih u transakciju ima sedište van Evrope, a koja se vrši putem SWIFT sistema.\nSedište banke je Credit Suisse (Schweiz) AG u gradu Zürich. Shodno tome, Zürich se nalazi u zemlji Švajcarska. Credit Suisse (Schweiz) AG se može kontaktirati na 044 268 84 11.


Kako našim proizvodima potpuno dezinfikovati spoljašnjost i unutrašnjost vozila – TTM System\nPOTPUNA DEZINFEKCIJA SPOLJAŠNJOSTI VOZILA NAŠOM DEZINFEKCIONOM KAPIJOM ZA VOZILA\nSpoljašnost bilo koje vrste vozila (putnička, komercijalna i teretna) je moguće u potpunosti dezinfikovati korišćenjem naše Kapije za dezinfekciju vozila.\nKapija za dezinfekciju vozila je tako dizajnirana da na vrlo brz način može da se izvrši dezinfekcija spoljašnjosti vozila jednostavnim prolaskom kroz Kapiju za dezinfekciju vozila u trajanju od samo par sekundi (optimalno vreme 3 do 10 sekundi). Zahvaljujući unutrašnjem dizajnu Kapije za dezinfekciju vozila i kompletnom sistemu za dezinfekciju, moguće je sa spoljašnjosti vozila ukloniti sve nečistoće i potpuno dezinfikovati vozilo pre njegovog ulaska u prostor gde je neophodna zaštita od kontaminacije.\nDEZINFEKCIJA UNUTRAŠNJOSTI VOZILA NAŠIH HEMIJSKIM SREDSTVIMA ZA DEZINFEKCIJU\nUnutrašnjost vozila se može dezinfikovati primenom naše hemije za dezinfekciju, i to HEMO-SEPT RR i HEMO-SEPT KR1X5.\nHEMO-SEPT RR je rastvor za dezinfekciju i pranje podova, radnih površina, predmeta i opreme. Može se koristiti za dezinfekciju unutrašnjosti vozila, posebno vozila koja se koriste kod onih industrija koje moraju da ispune HACCP standarde. Pranjem podova i ostalih površina u vozilu ovim našim proizvodom iz grupe Hemija za dezinfekciju, osigurava se potpuna dezinfekcija unutrašnjosti vozila.\nHEMO-SEPT KR1X5 je rastvor koji se upotrebljava razređen sa vodom u odnosu 1:5 za dezinfekciju i pranje podova, radnih površina, predmeta i opreme, te se može koristiti za dezinfekciju unutrašnjosti vozila koja se koriste u: zdravstvu, veterinarskim ambulantama, vrtićima, školama, vozilima javnog prevoza, mlekarstvu, mesnoj, prehrambenoj i industriji pića, hotelima, restoranima, pekarama.\nIzvršite potpunu dezinfekciju i spoljašnjosti i unutrašnjosti vozila korišćenjem naših proizvoda za dezinfekciju!