Veštak: Jelenu Marjanović je možda ubilo dvoje ljudi - NOVA portal\nVeštak: Jelenu Marjanović je možda ubilo dvoje ljudi\nHronika Autor:Tanja Milovanović05. jun. 202012:29 > 16:42\nSuđenje Zoranu Marjanoviću (41), optuženom za teško ubistvo supruge i pevačice Jelene Krsmanović Marjanović (33), nastavljeno je danas u Višem sudu u Beogradu, veštačenjem povreda koje je ubijena zadobila u napadu.\nNa današnjem pretresu, saslušan je veštak i bivši ministar Zoran Stanković, povodom povreda koje je Marjanovićeva zadobila, međutim on sa sigurnošću nije mogao da tvrdi, da li je pevačicu ubilo više napadača ili samo jedan.\n„Povrede imaju elemente, zaživosti, odnosno nastale su dok je bila živa. Žrtva je zadobila trojne povrede, od kojih je osam na glavi ključnih, odnosno usled kojih je nastupila smrt. Sem pomenutih povreda bilo je i lakih poput, oguljotina, ogrebotina i modrica. Takođe na telu žtve uočene su i odbrambene povrede, pokušala je da se brani desnom šakom. Smrt kod žrtve je nastupila od povreda koje su izazvale nagnječenje moždanog tkiva i polomilo joj lobanju“, rekao je veštak Stanković.\nKako je on rekao Marjanovićeva je ubijena na istom mestu gde je i pronađena u kanalu na nasipu u Borči. Veštak to zaključuje na osnovu toga što su u plućima žrtve pronađene grančice i mulj iz kanala.\n„Žrtva je ubijena na surov i monstruozan način, i po povredama može da se tvrdi da je počinilac imao jake i negativne emocije prema žrtvi. Na to ukazuje više povreda koje je načinio, jer je ona sa svakom povredom trpila sve veći i veći intenzitet bola“, dodao je veštak.\nVeštak je i dodao da je telo u vodi na kanalu nasipa bilo najmanje pet, šest sati, a najviše od 10 pa nadalje.\n„Ne mogu da tvrdim da je bilo jedno ili više oružja, kojim je načinjen zločin. Ali po povredama, oruže je imalo oštar i tup deo“, rekao je Stanković\nBorčadokaziIzvođenjeJelena Krsmanović MarjanovićnasipobdukcijaSuđenjeUbicaubiceUbistvoveštakZoran MarjanovićZoran Stanković


Yugo 1.1 EFI - Strana 23 - Alfa Romeo klub Srbija\nSub Dec 11, 2021 5:34 pm\nMucim se vec godinama sa jednim fabrickim problemom, stalno mi se polomi deo plastike na koji se montira stop svetlo, pa sam resio da ih zamenim novim komadom plastike koji se zalepi na mesto fabrickog:\nPa onda obisao jedan krug do BG:\nI montirane na kraju "zimske" gume:\nZa zelenog smo spremili dosta delova, kompletno nova creva za benzisku instalaciju i selne, filter za gorivo, sajla za rucnu, adapter za prepravku fabrickog regulatora pritiska u stelujuci i adapteri za promenu nagiba sedalnog dela sedista, novi nosaci za sinu zadnjeg branika, pojacanje rucice za obaranje naslona sedista, granicnici vrata, sportske papucice po meri (nisu jos gotove), polovni desni blatobran, plasticni pragovi i krovna lajsna u boji auta plus dve krovne lajsne u sivoj boji, poklopac izmedju stop svetala za rezervu i vodjice za naslon glave sto mi je falilo na zadnjem sedistu:\nRasturena sedista, spusten sedalni deo za 10mm, postavljene pojacane i dodane opruge na naslonu sedista, podebljani bubrezi da se ne useku u sundjer i pojacan mehanizam za obaranje sedista koji se uvek iskrivi:\nPored sedista, rasturena je i karoserija jos malo, oprana kompletno i postavljena na kolica za laksi rad oko limarije:\nPon Dec 27, 2021 10:49 pm\nBili do NS, raspizdili u neku rupu, polomili nosac za hladnje prednjih kocnica. Bas nece da bude na autu, vraticu kad budem zavrsao prednji branik pa cu ujedno i bolje da zavarim, ovo je bio jedan od prvih radova sa varenjem plastika. Branik na svu srecu preziveo udarac bez problema:\nSpremna sedista za sklapanje. Zamenjeni sundjeri, postavljen skaj izmedju opruga i sundjera, napravljeni adapteri za menjanje ugla sedalnog dela, caure za bravu obaranja naslona sedista, caurice za fiksiranje bocnih plastika, plocice za pojacanje okvira rucica za obaranje naslona sedista:\nU pripremi i adapter za ispustanje rashladne tecnosti i caurice za montazu branika na karoseriju:\nPoslao prijatelju da remontuje anlaser i alternator:\nProduzene viljuske za 14mm i pojacane, spremni za sirenje trapa za oko 30mm i napred i nazad:\nSklopljene zadnje kocnice:\nStelujuci regulator pritiska goriva u pripremi:\nI stigao zadnji lonac, fi45mm cevi:\nSkoro da zaboravim, napravljene i sportske papucice:\nČet Jan 06, 2022 8:29 pm\nNabavljeni neki delovi jos i rasturen regulator kocione sile, proveren pa ostalo jos da se estetski sredi:\nI zapoceti radovi na limariji, ogoljena zastita, poskidani fabricki oslonci za dizalicu koji su magnet za koroziju i polako idemo popunjavati rupe:\nSub Jan 08, 2022 12:07 pm\nSta ti radis brt ovo je ludilo.\nSub Jan 08, 2022 2:12 pm\nMeni su rekli da to tako treba\nNed Jan 23, 2022 10:05 am\nDa nastavimo sa radovima. Nazalost druga strana grede iako je spolja izgledala bolje, ispostavila se da je losija, pa je bilo neizbezno celokupno uklanjanje i zamena sa novom:\nPre toga sam morao da okrpim polusasiju i da uklonim zvucnu zastitu u kabini da bih mogao zavariti gredu na mesto:\nZakrpljeno brdo rupa:\nNeke nove otvorene:\nPosto prednji i zadnji vezni lim imaju nepotrebne delove lima skrivene iza branika, odlucio sam to iseci:\nBesmislene fabricke zakacke za auspuh redizajnirane i ceo patos ofarban u prajmer:\nSredjen zastitni lim zadnjeg lonca i korektor kocione sile i nabavljeni okviri tablice, pojacana sajla kvacila, adapter za kraci hod kvacila i granicnik hoda kvacila:\nNije ni ljubicasti izvisio:\nNed Jan 23, 2022 12:53 pm\nKad se skupe ljubav, volja, znanje i umece onda se rade ovakve stvari. Jos te ne mrzi da sve lepo dokumentujes i podelis sa nama. Uvek rado citam tvoju temu. Samo napred i svaka ti cast!!\nNed Jan 23, 2022 5:15 pm\nHvala na pohvalama, mozda u nekoj blizoj buducnosti bude i poneki snimak radova pa da jos malo bolje dokumentujem radove na autima\nSub Feb 12, 2022 8:46 pm\nOd poslednjeg puta nije se puno radilo, posto sam morao da stanem sa radovima zbog obaveza. Ali na ljubicastom smo posle nekoliko godina trazenja nasli vece dizne. Ali iako su vece po kapacitetu, ispale su manje po dimenzijama, pa cu morati napraviti adaptere da bi ih namontirao. Takodje, namontirane letnje gume nazad:\nZeleni je dobio par sitnica jos kao sto su svecice, fabricki zadnji zvucnici, gumice oko kvake i crevo za regulator lera:\nI zavrseno je krpljenje levog i desnog praga kao i desni zadnji rub i A stub:\nPet Mar 04, 2022 10:14 am\nNastavljamo sa radovima, rasturen prednji trap i ofarbani rukavci, takodje uradjeni 10.9 kvalitetu srafovi za montazu viljuski na gredu umesto fabrickih 8.8:\nRezervoar ociscen spolja od rdje i fabricke farbe, a takodje ispran i secer koji se nalazio unutra:\nPosto su fabricki nosaci za cevi benzinske instalacije krajnje ocajno reseni, napravljeni novi:\nI onda je doslo vreme na saniranje poslednje trulezi na autu, mada je ostalo jos malo povrsinske rdje na nekim mestima. Pripremljen novi vezni lim, zatvorene nepotrebne rupe, probusene potrebne, ubacen nosac za svetlo u gepeku, prebaceno trece stop svetlo iz spojlera (njega cu da demontiram sa gepek vrata) na oblogu izmedju stop svetala, skracen vezni lim na mestima gde nije potreban da se ne sakuplja blato i stavljeni novi "dzepovi" gde se montira zadnja sina branika:\nNed Mar 20, 2022 6:34 pm\nKrenulo se sa izradom ojacanja, skracene sanke da se poveca klirens auta i onda napravljeno H ojacanje koje je dodatno povezano sa gredom i prackom, plus pracka povezana sa polusasijom:\nOciscen nosac filtera goriva, stit rucne kocnice, balans stangla i modifikovan suspleh za alternator:\nPa nazad na limariju, sredjen zadnji levi kos i montirana koruba koja je zahtevala dosta uklapanja iako je namenjena za Yuga:\nSkupljena farba na gomilu, deo metalik farbe za zelenog, sva metalik farba za kompletno farbanje ljubicastog, poliuretanska farba za patos i supljine za oba auta i zastita patosa i supljina za zelenog:\nLjubicasti se samo dalje vozi, skinuta zimska oprema odnosno zavesice i nabavljeni prednji pojasevi za tehnicki:\nČet Mar 24, 2022 10:10 pm\nModifikovani levi i desni blatobrani:\nTakodje isecen visak na veznom limu:\nZakrpljene rupe na gepek vratima od spojlera i brave, dodat taster za otvaranje i prepravljeni nosaci sine da branik stane kako treba:\nSredjen i zadnji desni kos i montirana koruba:\nPet Apr 01, 2022 4:40 pm\nKad dobijes ponudu koju ne mozes odbiti, onda moras da pustis to posle 15 godina druzenja. Nadam se da ce vlasnik uzivati kao sto sam i ja, vracen nazad na fabriku po njegovoj zelji:\nUto Apr 12, 2022 8:53 pm\nRegistrovan ljubicasti, prosao po ovogodisnjim propisima, gasovi daleko ispod dozvojene granice, jedino sto za sledecu godinu moram resiti zadnji levi disk posto prekoracuje granicu "ovalnosti":\nI uradjen mali servis, skromnih 4.8l ulja na 1.1 motor:\nZa zelenog je takodje spremljen mali servis, plus zupcasti, klinasti i par dihtunga i semeringa da se predihtuje, plus motorcic za otvaranje gepeka na dugme:\nI zapoceto prepravljanje zadnjeg branika, izbaceni fabricki nosaci, popunjen kanal izmedju dve boje jer ce kod mene biti jednobojan kao i kacenje na karoseriju kako bi se izbeglo vitoperenje i regulisao zazor:\nPet Apr 15, 2022 9:49 pm\nA kako gledaju na to što imaš diskove pozadi?\nPet Apr 15, 2022 10:14 pm\nTo je fabricki disk, samo je na pogresnoj osovini Isto kao i na trap, prave se da ne vide\nPosle jedne decenije smaranja po raznim tehnickima, pravi je mentalni odmor poslednjih godina sto neko ceni trud ulozen u kocnice da se zaustavni put skrati za vise od 10m sa 100km/h i da je spreman da progleda kroz prste u odnosu na one koji su kritikovali sto su uopste kocnice ispravne i da bi to bio manji problem progledati kroz prste da nisu ispravne nego cinjenicu da kocnice nisu fabricke.\nSre Apr 20, 2022 7:53 pm\nSub Apr 23, 2022 7:24 pm\nPripremili gomilu metala za ljubicastog i zelenog, ovo ce omoguciti da pomeram zadnje sediste napred za 10cm i na taj nacin povecam gepek po potrebi za 25%:\nEvo malo slika vec pomenutih "reli" klocni/stendera, napravljene da se steluju po visini posto ljubicasti i zeleni imaju razlicite zahteve za kolicinu podizanja od tla da bi se tockovi odvojili:\nNastavljeni radovi na zadnjem braniku, neke rupe zapusene, neke dodatne rupe izbusene plus dodat deo plastike iza zadnjih tockova da ne baca blato u branik:\nI onda razmisljanje da li da zavrsetak auspuha bude 60, 75 ili 115mm:\nČet Maj 05, 2022 8:56 pm\nZavrsen mehanizam za pomeranje zadnjeg sedista, sad umesto 170l imam 210l. Ostalo samo da se ofarba, takodje isti mehanizam je napravljen i za zelenog:\nImao sam mali tehnicki problem sa oil accumulator-om, sporo je punio sto se ispostavilo da je u pitanju zaprljan ventil, pa cu uvesti u praksi preventicno ciscenje pri zameni ulja:\nNa zelenku nastavljeni radovi, zavrsen usek za izduv i pala odluka na 60mm. Plus dodat katadiopter sa desne strane da bude "simetricno" sa fabrickom maglenkom levo:\nNapravljene caurice za montiranje tapcirunga u kabini (bice posle ugradjene i na jubicastog). Tako da nema vise plasticnih zabica, nego lepo sve na imbuse:\nZapoceti radovi na prednjem braniku, dodati fabricki nosaci koji su falili kao i neki dodatno napravljeni, skinut znak Z i prepravljen spoj maske i branika kao i popunjena rupa izmedju sivog i obojenog dela:\nNabavljeni originalni elektircni podizaci stakala plus instalacija i prekidaci iz Kine da se sklopi ceo set. Hvala COYG-u za informaciju o podizacima\nSre Maj 25, 2022 9:15 pm\nKupljeno par sitnica za zelenog, jedan termoprekidac koji cu da ubacim na karter i povezem na tablu tako da mogu da biram da li da pokazuje temperaturu rashladne tecnosti li temperaturu ulja, nabavjeni originalni adapteri za metlice brisaca, zadnji brisac od Fiata za malo moderniji izgled i cepovi umesto fabrickih rucica za podizanje stakla:\nNastavljeni radovi na prednjem braniku, prvo nastelovani zazori oko haube pa zavaren novi nacin montaze na blatobrane za ciju smo izradu koristili CAD (Cardboard Aaided Design), dodatna ojacanja, upustena maska ka unutra, montirana ukrasna mrezica:\nTakodje provedeni sati u guljenu silikona koji drzi krovne lajsne, tako tesko silazi, a lajsne same spadaju\nI juce je bilo godinu dana otkad je stigao u moje vlasnistvo, iako daleko jos od kraja, napokon ponovo lici malo na auto:\nNa ljubicastom nista nije radjeno, sem sto smo imali peh, za prvi maj smo zaledjeno meso za rostilj otapali na motoru i nismo skontali da je masnoca curela niz instalaciju od brizgaljki pa je masnoca vremenom stigla do konektora i napravila kratak spoj. Saniran izgoren pin:


SAČUVATI OBRAZ ZA BARAŽ: “Orlovi” u Vilnjusu igraju meč kvalifikacija za EP | Fudbal | Novosti.rs\nN. ILjUKIĆ | 14. oktobar 2019. 08:11 | Komentara: 4\nStefan Mitrović foto: M. Vukadinović\nOd specijalnog izveštača "Novosti": VILjNUS\nKADA smo pre godinu dana videli ishod žreba za kvalifikacije za Evropsko prvenstvo 2020. godine, svima nam je bilo jasno da će Portugalija i Kristijano Ronaldo da nam mašu sa čela kolone. Tiho smo pričali da je Ukrajina rival dostojan pažnje, a ispalo je posle "petarde" u Ljvovu da smo mi "nedostojni" trke sa Ukrajincima.\nZato nam je na današnji dan preostalo da "trčkaramo" sa Litvanijom i Luksemburgom za poziciju koja garantuje da se bar nećemo spustiti na najniže grane. Zasada nam, u toj trci, relativno dobro ide...\nFudbalska reprezentacija Srbije juče je otputovala duboko na teritotiju Litvanije. Iako ova zemlja izlazi na Baltičko more, isto ono u kojem su se prošle godine, tokom boravka u Kalinjingradu, utopile sve naše nade i ubeđenja da smo neki bitan faktor u svetskom fudbalu. Nismo!\nSelektor Ljubiša Tumbaković je u Vilnjus na noge autsajderu naše grupe poveo kombinovani sastav, koji ima samo dva zadatka. Da ne doživi neku neočekivanu blamažu i da dokaže Tumbakoviću da može na nekoga od njih da računa u mnogo bitnijoj etapi trke, u martu sledeće godine.\n- Naše šanse za plasman u grupi su odavno izgubljene porazima od Portugalije i Ukrajine. Naša jedina nada ostao je baraž koji smo obezbedili prvim mestom u grupi u Ligi nacija. Preko tog baraža ćemo da pokušamo da se domognemo Evropskog prvenstva - kaže štoper Strazbura Stefan Mitrović, koji je opet u A selekciji.\nTRADICIJA UZ "ORLOVE" FUDBALSKA reprezentacija naše zemlje ima više nego povoljan bilans sa Litvanijom. Od 2002. godine, kao Jugoslavija i SCG, pa do danas kao Srbija smo osam puta igrali sa Litvancima. Imamo čak sedam pobeda i jedan poraz (bezbolan 2:1 u kvalifikacijama za SP 2010), uz impozantnu gol-razliku 21:5.\nTe propuštene prilike u trenutnoj grupi kvalifikacija su plod više okolnosti. Jedna od njih je što smo u poslednjih šest utakmica, gotovo po pravilu, igrali u sastavu koji nije najjači. Ni Ljubiša Tumbaković, ni njegov prethodnik Mladen Krstajić na mestu selektora, nisu imali sreće sa grupama povređeni, umornih ili uvređenih igrača. Takva je sudbina selektora reprezentacije, već decenijama...\n- Imamo sjajnu atmosferu u ekipi i nadam se pobedi u Vilnjusu. Svako od nas želi da iskoristi priliku koja mu se pruža - kaže Predrag Rajković, koji je još pre godinu dana shvatio da Marko Dmitrović, posle odlaska Vladimira Stjkovića, ima prednost na golu Srbije.\nIpak, Rajković je pre nekoliko dana branio u Kruševcu u prijateljskoj utakmici sa Paragvajem (1:0). Na pitanje da li će biti starter protiv Litvanije, dao je standardan odgovor.\n- To ćemo da znamo uveče, posle poslednjeg treninga pred utakmicu. Niko u ovom timu nema problem sa činjenicom da utakmicu počinje sa klupe za rezerve. Atmosfera u reprezentaciji je sjajna i samo gledamo da u što boljoj formi i zdravi dočekamo proleće i baraž za plasman na Evropsko prvenstvo sledeće godine - optimista je Rajković, koji je od ove sezone, takođe, u Francuskoj, kao i Stefan Mitrović.\nSrbija je juče doputovala u Litvaniju. Prošle godine se dugo mučila u Vilnjusu u meču Lige nacija. Večeras na veštačkoj travi Nacionalnog stadiona pokušaće da uradi nešto što je sasvim prirodno: da osvoji "već viđena" tri boda i da se na miru spremi za novembar i fudbalsku osvetu Ukrajini i duel sa Luksemburgom. Sve posle toga, u baražu sa još nepoznatim rivalom, pitanje je fudbalske časti i dokaz da li je bilo slučajno ili smo ukleti kada smo od 1960. godine do danas, na ukupno 15 prvenstava Evrope bili samo na - pet?!\nLITVANIJA – SRBIJA\nSTADION u Vilnjusu. Kapacitet: 3.000 mesta. Sudija: Pavel Račkovski (Poljska).\nLITVANIJA: Černiauskas - Mikoliunas, Klimavičius, Girdvainis, Andriuškevičius - Vorobjovas, Verbickas - Novikovas, Žulpa, Golubickas - Laukžemis.\nSRBIJA: Dmitrović - Miletić, Milenković, Mladenović, Kolarov - Milivojević, Gudelj - Radonjić, Ljajić, Gaćinović - Mitrović.


Međunarodna saradnja Filozofskog Fakulteta u Nikšiću – Mladi Nikšića\nMeđunarodna saradnja Filozofskog Fakulteta u Nikšiću\nMeđunarodna naučna i stručna saradnja u vrhu su prioriteta razvoja Filozofskog fakulteta u Nikšiću još od Pedagoške akademije i Nastavničkog fakulteta, čiji su profesori znali da naučno-istraživačka i obrazovna zajednica ne može da napreduje bez razmjene znanja i iskustva, nastavnog kadra i studenata sa prestižnim visokoškolskim i naučnim institucijama u regionu i svijetu, piše ,,Pobjeda“.\nUspostavljanjem saradnje sa poznatim evropskim univerzitetima trasirali su put sadašnjim generacijama Filozofskog i od nedavno iz njega „niklog“ Filološkog fakulteta, o čemu za Pobjedu govore njihovi prodekani za nauku i međunarodnu saradnju, dr Biljana Maslovarić i dr Jelena Knežević.\nStudije i projekti Međunarodnu saradnju Filozofskog su, kako ističe Maslovarić, posebno razvili studijski programi za sociologiju, filozofiju i učiteljski studij. Značajnu podršku im je dao Univerzitet Crne Gore, koji je omogućio da se, osim direktnih kontakata sa nekim fakultetom ili istraživačkim institutom, povežu sa brojnim inostranim akademskim institucijama.\n,,Široka je lepeza programa individualnog usavršavanja studenata, asistenata i profesora, kao i studijskih putovanja ili timskog rada na raznim projektima. Izuzetno dobru saradnju uspostavili smo sa univerzitetima u Austriji, Hrvatskoj, Sloveniji, Austriji, Portugaliji, SAD, Poljskoj, Njemačkoj, Slovačkoj, Belgiji, Finskoj, Češkoj, Turskoj, Španiji… Lani je, na primjer, kroz programe razmjene više od 30 studenata Filozofskog fakulteta (među kojima su i sa katedri sadašnjeg Filološkog) studiralo na petnaestak univerziteta u zemljama Evrope i Amerike ili su njihovi boravili na našem fakultetu. U sklopu programa „Horizont 2020.“ ove godine se ostvaruju studijske posjete studenata i profesora u trajanju od sedam dana do 12 mjeseci. U Nikšić su stigla tri studenta iz Makedonije, Hrvatske i Slovenije, a naši se spremaju za studijski boravak u Zagrebu, Gracu i Ljubljani”, kaže Maslovarić.\nPodsjećajući da je Filozofski ostvario projekte sa više desetina fakulteta i univerziteta u Evropi, Maslovarić izdvaja saradnju sa Sveučilištem u Zagrebu i Univerzitetom u Juveskuli (Finska), kao i TEMPUS projekat FOSFIM, kojim su otvorene master studije inkluzivnog obrazovanja. Za dvadeset studenata je obezbijeđena besplatna školarina i predavanja profesora sa univerziteta u Belgiji, Finskoj i Portugaliji, kao i studijski boravak naših studenata i profesora na partnerskim fakultetima.\n,,Ministarstvo za nauku i internacionalni donatori podržali su, minule tri godine, i deset naučno-istraživačkih projekata na Filozofskom fakultetu, a od 2009. se sprovode i programi studentske volonterske prakse u školama i vrtićima, uz finansijsku podršku Romskog obrazovnog fonda i Kancelarije UNICEF-a u Podgorici.\nStudijski program za geografiju, u partnerstvu sa još 20 fakulteta u Evropi, konkurisao je, početkom ove godine, projektima za podršku iz EU fondova”, objašnjava dr Maslovarić, napominjući da će studenti Filozofskog i Filološkog organizovati „Filozofijadu“ u Ulcinju.\nKiša, pljuskovi i grmljavina, na sjeveru snijeg


Biblijska škola Galad — 135. razred\nJEZIK Sesoto (Lesoto) Setsvana afrikans albanski celtal cocil conga danski engleski estonski eve fante fidžijski finski francuski gruzijski grčki haićanski kreol hiligaino holandski hrvatski iloko indonežanski italijanski japanski jermenski kanada kineski mandarinski (pojednostavljeni) kineski mandarinski (tradicionalni) kinjaruanda kirundi korejski kosa litvanski malajalam malgaški mađarski nahuatl (centralni) nemački norveški poljski portugalski rumunski ruski sepedi singalski slovački slovenački srpski srpski (latinica) svahili tagalski tahićanski taraskanski totonački turski ukrajinski uzbečki valensijski zapotečki (Lačigiri) zulu čeva češki čol španski švedski\nOko 10 500 osoba je 14. septembra 2013. pratilo dodelu diploma studentima 135. razreda Biblijske škole Galad u obrazovnom centru Jehovinih svedoka u Patersonu, u Njujorku. U ovoj školi se obučavaju iskusni Jehovini svedoci da bi još bolje obavljali svoje zadatke u službi Bogu.\nGaj Pirs, član Vodećeg tela Jehovinih svedoka i predsedavajući programa, izneo je uvodni govor temeljen na Mateju 28:19, 20: „Zato idite i stvarajte učenike od ljudi iz svih naroda [...] učeći ih da se drže svega što sam vam zapovedio.“\nBrat Pirs je istakao da su te Isusove reči pokrenule lančanu reakciju koja traje do današnjeg dana. Stvarajući učenike, mi učimo ljude da postupaju po svim Isusovim zapovestima. U to naravno spada i njegova zapovest da propovedamo ’ovu dobru vest o kraljevstvu‘ (Matej 24:14). Na taj način svaki novi učenik i sam počinje da propoveda i poučava druge o Kraljevstvu. Do čega je to dovelo? „Broj ljudi [u svetu] raste“, rekao je brat Pirs, „ali raste i broj Jehovinih slugu.“\n„Dali su i preko svojih mogućnosti.“ Tomas Čiki, član Odbora podružnice u Sjedinjenim Državama, održao je govor na temelju 2. Korinćanima 8:1-4. Uprkos krajnjem siromaštvu, braća iz skupština u Makedoniji iz prvog veka preklinjala su Pavla i druge da im omoguće da daju priloge za siromašnu braću u Jerusalimu. Studenti Galada su pokazali takav velikodušan i samopožrtvovan stav.\nMeđutim, možemo biti sigurni da su Makedonci bili razboriti kako njihova velikodušnost ne bi bila na štetu njihovoj porodici ili ih omela u obožavanju Boga. Brat Čiki je savetovao studente da poput te braće imaju uravnotežen stav u pogledu davanja.\n„Školovanje je završeno.“ Samjuel Herd iz Vodećeg tela je naglasio zašto studenti treba da se prisećaju školovanja u Galadu. Kao što čoveku ceo dan u mislima ostane prijatna melodija koju je čuo ujutru, tako i njima treba da ostanu u mislima lepa sećanja na školu Galad dugo nakon njenog završetka.\nBrat Herd je podsetio studente da je Božje sećanje neograničeno. On je dao ime svakoj od nebrojenih milijardi zvezda i nikada neće zaboraviti nijednu (Psalam 147:4). Koliko će se onda više sećati truda koji su studenti uložili dok su se školovali u Galadu! Oni su skupljali „blago na nebu“ i Jehovi niko ne može ukrasti lepa sećanja na njih (Matej 6:20).\nPošto Bog pamti trud studenata i njihovu ljubav prema njemu, uspomene iz Galada mogu i studentima biti nešto dragoceno. „Kada vam draga sećanja na ovu školu ulepšaju dan“, rekao je brat Herd, „nemojte zaboraviti da zahvalite onome ko vam je omogućio da osetite tu radost — Jehovi. Nemojte dozvoliti da ono što ste ovde naučili padne u zaborav. Prisećanje na sve to će vam veoma koristiti.“\n„Pronađite utehu u Jehovinoj neopisivoj moći.“ Instruktor u Galadu Sem Roberson podstakao je studente da se prilikom suočavanja s novim izazovima oslanjaju na Jehovinu moć, a ne na svoju snagu. U Efešanima 3:20 piše da Bog „može učiniti neizmerno više od svega što molimo ili zamislimo“. Njegova moć je nama toliko nepojmljiva da je čak ni izrazom ’neizmerno više od svega što zamislimo‘ ne možemo potpuno opisati, jer u stihu stoji da on može i više od toga.\nJehova koristi svoju neopisivu moć da bi pomogao svakom hrišćaninu. On je kao „silan junak“ u vreme nevolje (Jeremija 20:11). Brat Roberson je podsetio studente da će im Jehova pomoći da se izbore sa svakim problemom i svakom nedaćom.\n„Sačuvajte dostojanstvo u Jehovinoj službi.“ Još jedan instruktor u Galadu, Vilijam Samjuelson, objasnio je da su studenti Galada stekli dostojanstvo na dva načina. Oni su pre i tokom školovanja dokazali da su vredni poštovanja, a to i dalje dokazuju time što zastupaju najuzvišeniju vlast u celom svemiru — Božje Kraljevstvo.\nKako studenti mogu sačuvati dostojanstvo? Brat Samjuelson ih je podstakao da slavu daju Jehovi i da poštuju druge, kao što je i Isus poštovao dostojanstvo onih koji su bili s njim čak i kad je trebalo da ih ispravi i savetuje. Kakvi će biti rezultati toga? Kao u slučaju apostola Pavla, dostojanstvo studenata će rasti time što veličaju svoju službu a ne sebe (Rimljanima 11:13).\n„Moć ovih konja nalazi se u ustima.“ Majkl Bernet, jedan od instruktora u Galadu, objasnio je da mi postupamo u skladu sa ispunjenjem Otkrivenja 9:19, jer ono što učimo na hrišćanskim sastancima daje moć našim rečima dok propovedamo. Zatim je porazgovarao sa studentima koji su ispričali i odglumili ono što su doživeli u službi propovedanja dok su bili u Galadu. Na primer, jedan student je probudio zanimanje radnika na benzinskoj pumpi pitanjem: „Kada su počela vremena neznabožaca i kada su se završila?“ (Luka 21:24). Drugom prilikom, pomogao je tom radniku da sazna odgovor koristeći 4. poglavlje Danila i dodatak u knjizi Šta Biblija zaista naučava?\n„Srce im je ojačano.“ Adrijan Fernandez, član Odbora podružnice u Sjedinjenim Državama, intervjuisao je dva bračna para iz ovog razreda. Brat Helge Šumi je istakao da Biblija govori o Božjim slugama koje su postale ohole jer su dobile neki poseban zadatak i da se zato tokom obuke u Galadu često mogao čuti savet da treba ostati ponizan (2. Letopisa 26:16). Slično tome, brat Piter Kaning se osvrnuo na mudar savet koji su dobili o učenju novog jezika: „Ne budite ponosni. Slobodno ispadnite smešni.“ Oba bračna para su izrazila zahvalnost za to što im je ova obuka dala snagu za zadatak koji je pred njima i ojačala im srce (Jevrejima 13:9).\n„Radujte se što je vaše ime zapisano na nebesima“ (Luka 10:20). Džefri Džekson iz Vodećeg tela održao je ključno predavanje. Za razliku od nekadašnjih, većina današnjih studenata Galada neće biti poslata u zabačene krajeve i neće imati uzbudljiva iskustva koja se mogu doživeti na neobrađenim područjima. S kakvim stavom to treba da prihvate?\nKada je Isus poslao 70 učenika da propovedaju, oni su se vratili sa uzbudljivim vestima da su služeći se Isusovim imenom isterivali demone (Luka 10:1, 17). Isus se složio da je to što su uradili stvarno uzbudljivo, a zatim je rekao: „Ali ne radujte se tome što vam se duhovi pokoravaju, nego se radujte što je vaše ime zapisano na nebesima“ (Luka 10:20). Time im je stavio do znanja da neće svaki dan doživljavati nešto tako uzbudljivo. Nije trebalo da se koncentrišu na ono što su postigli, već na vernost Jehovi i na to što su im imena ’zapisana na nebesima‘.\n„Ono čemu je Isus poučio sedamdesetoricu važi i za nas“, rekao je brat Džekson. Ne treba da dozvolimo da nam dostignuća u službi propovedanja budu jedini razlog za radost niti osnovno merilo za našu vernost Jehovi. Zapravo, mi smo radosni i dokazujemo svoju vernost Jehovi kada imamo blizak odnos s njim i marljivo obavljamo svoju službu.\nIsus se takođe našao u situacijama koje su ga mogle obeshrabriti. Na primer, nakon što je čudom nahranio hiljade ljudi, oni su pošli za njim (Jovan 6:10-14, 22-24). Pa ipak, mnoge od njih je ubrzo sablaznilo jedno Isusovo učenje, tako da se nakon uzbudljivog porasta, broj učenika naglo smanjio (Jovan 6:48-56, 60, 61, 66). Međutim, apostoli su bili verni Isusu i odlučili su da ostanu uz njega. Oni su dobar primer jer se nisu koncentrisali samo na rezultate već na vernost Jehovi i svoj odnos s njim (Jovan 6:67-69).\nZaključak. Studentima su uručene diplome, nakon čega je jedan od njih u ime celog razreda pročitao pismo zahvalnosti. Brat Pirs je zaključio rečima da ovaj svet ne smatra nečim posebnim Božje sluge, među kojima su i studenti Galada (Dela apostolska 4:13; 1. Korinćanima 1:27-31). Ali Jehova priznaje našu predanost i daje nam sveti duh. Pošto za Jehovu nije od velikog značaja naše znanje, brat Pirs je rekao: „Za njega su od velikog značaja naša vernost i odanost.“\nProsečna starost: 40\nProsek godina u istini: 23,5\nProsek godina u punovremenoj službi: 19\n^ odl. 27 Na karti nisu prikazane sve zemlje.


Nole ekspres pregazio Džumhura!\nNaslovna / Tenis / ATP / Nole ekspres pregazio Džumhura!\n2019-01-01 19:31 > 19:31\nNajbolji teniser sveta Novak Đoković na fantastičan način je počeo takmičarsku sezonu – ubedljivom pobedom nad Damirom Džumhurom u Dohi.\nĐoković je na startu turnira u katarskom gradu deklasirao Džumhura rezultatom 6:1, 6:2.\nMeč u kojem je Novak potvrdio da se na startu sezone nalazi u izuzetnoj formi (za vikend trijumfovao na egzibicionom turniru u Abu Dabiju) trajao je nešto manje od sat vremena, najviše zahvaljujući ekspresnom prvom setu od 23 minuta.\nU njemu je Srbin dobio prva tri gema, Džumhur se upisao u sledećem, ali je usledila nova serija koja je značila i vođstvo od 1-0. Na startu drugog dela igre naš predstavnik je propustio četiri brejk prilike, ali se već u sledećem navratu ispravio i potom rutinski priveo meč kraju.\nOstvario je i drugi trijumf u poslednjih nekoliko nedelja protiv momka iz Sarajeva, koji je u četiri seta protiv Đokovića osvojio samo pet gemova. U sledećoj rundi Novaka očekuje duel sa Martonom Fučovičem iz Mađarske, pobednikom duela sa Marijušom Kopilom.\nTurnir u Dohi igra se za nagradni fond od 1.313.215 dolara.\nPrethodna Lajović pobedio i ostvario renking karijere!


Stvaralaštvo i ratno junaštvo\nKvalitet kulturnih događanja i brojnost dešavanja u organizaciji Srpske Nacionalne Akademije u Kanadi, označio je veoma bogat minuli period rada ove ustanove.\nU petak, 6. novembra o. g. održano je treće po redu predavanje u sklopu celogodišnjeg programa obeležavanja stogodišnjice rođenja Branka Ćopića. Tumačeći stilske, sintaktičke i morfološke veze narodnog jezika Ćopićevog kraja, sa jedne strane, i književnog jezika samog autora, sa druge strane, svoju besedu je saopštio Dr. Davor Miličević, naslovivši je sa „Lakoća Ćopićevog pripovedanja“. Između ostalog on je istakao: „Tvrditi da je lakoća isto što i jednostavnost u slučaju kakav je svakako Ćopićev – kada su na jednom piscu stasale generacije čitalaca – čini se da bi predstavljalo kontradiktornost u odnosu na već pomenutu prirodu književnog djela: šansa da pojednostavljena jezička poruka izdrži test vremena i da izraste u paradigmu nacionalnog literarnog izraza sasvim je nerealna, pogotovo u dobu koje je donosilo i burne vanknjiževne promjene a samim tim i doprinosilo uvođenju krajnje različitih aršina vrednovanja književnog nasljeđa. Prije će biti da se tu radi o umješnosti pripovijedanja koja je kadra da pod prividnom lakoćom izraza zapravo pomiri i razriješi vrlo složene, često i suprotstavljene duhovne silnice.“\nOdlomke iz Ćopićevih dela, prevashodno iz knjige „Bašta sljezove boje“ čitao je glumac Dimitrije Porobić, a ovim je završen ciklus povodom godišnjice Branka Ćopića.\nIste večeri, 6. novembra, u galeriji SNA otvorena je izložba akvarela Zorana Suvajca Zografa, u trajanju od tri dana, za koje kratko vreme je uočena prilična poseta koja je ostavila odraz na prodaju izloženih radova. Izložbu je otvorio predsednik SNA Žarko Brestovac koji se, tom prilikom zahvalio Vladimiru Stjepanoviću Gabeliću što je organizovao i upriličio ovaj događaj.\nO slikaru, koji za sebe kaže: „Inspiraciju vidim u svakodnevnim stvarima u kojima pronađem nešto neobično i pretvorim ih u imaginarno. Zapravo, stvaram da bih stvarao, a stvari oko sebe vidim nekim drugim očima, a onda to svoje viđenje, preko slika, prenosim na posmatrače.“ - u katalogu izložbe, Radovan Gajić je zapisao: „Rođen 1963. godine u Banja Luci, Zoran Suvajac Zograf je odrastao u pejzažima prebogatom Šnjegotini na dobojskoj pruzi. Tokom devedesetih započeo je studije na Teološkom fakultetu u Beogradu gde se uputio u fresko tehniku i tehniku ikonopisanja. Iz njegovih snažno lirskih akvarela neskriveno probija silina slave umetnosti srpskog srednjevekovnog perioda i počesto, iz njegovih radova, izbija veličanstvenost carske lepote doba koje je umelo i da umre carskom smrću, kroz slavu bitaka za odbranu lepote, časti i slobode. Drevna srpska krilatica „sve je lepo i milome Bogu pristupito“ zaista je kroz delo Zorana Suvajca Zografa ilustrovana neprolaznim, samo umetnikovim originalnim prizorima na koje pogled posmatrača uvek budi tišinu poštovanja i pokornosti pred divotom.“\nMnoge kućne kolekcije u Torontu postale su, od ove izložbe, bogatije za po neki zaista izuzetan rad ovog vrsnog akvareliste.\nObeležavajući „Dan sećanja“ (Remembrance Day), 11. novembra 2015. g. Srpska Nacionalna Akademija je upriličila izložbu fotografija o kanadskim vojno-medicinskim misijama koje su u toku Velikog rata 1914.-1918. pružile pomoć srpskom narodu i vojsci, učestvujući i u povlačenju preko albanskih planina 1916. g. Program svečanog otvaranja, iste večeri, vodila je Ksenija Vučević, a prisutnima su se obratili, u ime organizacije veterana, Kanadska kraljevska legija (Royal Canadian Legion), Mario Fioroni i, u ime SNA, Sofija Škorić autor izložbe. Otvarajući izložbu, Žarko Brestovac, predsednik Akademije pozdravio je goste i svima se zahvalio na radu oko izložbe.\nVeteran Mario Fioroni izrazio je divljenje pred činjenicama sa kojima se, iz dokumentarnog materijala, suočio na ovoj izložbi ističući da se radi o značajnim, ali malo popularisanim detaljima iz kanadsko-srpske istorije, o jednoj generaciji koja je svojim dobrovoljnim činom pomogla mnogima. Podvukao je: „Najvažnije je uvek da pomažemo jedni druge.“\nGovoreći o pripremanju izložbe Sofija Škorić je ukazala na niz poteškoća koje su sve trebalo da budu prebrođene, da bi se prikupio i smisaono organizovao ovako bogat materijal iz, već čitav vek, davnog perioda. Istakla je da se radi o izložbi koja je praktično pripremana preko jedne decenije kao i da je izložba bila postavljena u septembru o. g. u Beogradu, u Biblioteci grada, gde je izložbu otvorio lično kanadski ambasador u Beogradu, a da je otvaranju prisustvovao i ambasador SAD. Izložba je primljena izuzetno srdačno i medijski je bila veoma propraćena. Sofija Škorić se zahvalila na pomoći u postavci ove izložbe kustosu galerije SNA Ljilji Otašević. Primetno je bilo i prisustvo kanadskih TV medija koji su propratili ovo otvaranje solidnim prilogom:\nIzložba je otvorena do 29. novembra u galeriji SNA, 2381 Dundas St. W.\nDa SNA namerava da održi ovaj tempo aktivnog rada pokazuje i podatak da je već najavljena, redovna izložba ikona, ove godine sa proširenom temom: „ikona i ikonom inspirisana slika“, za koju je prijavljeno 19 umetnika, a koja će biti otvorena u istoj galeriji 11. decembra 2015.


Četvrtak / 23.10.2014. / 19:00\nKako je do 28. oktobra moguće podneti primedbe na Prostorni plan za područje na kojem je planirana izgradnja “Beograda na vodi”, ovo je i prilika da govorimo o načinima aktivne kritike projekta i da to i realizujemo, direktnim učešćem građana.\nTagovi: arhitektura Beograd na vodi bojan kovacevic goran milicevic ksenija petovar miodrag vujosevic nemanja nenadic urbanizam\nTribina: Ispod površine Beograda na vodi: planovi\nGrađanska inicijativa Ne da(vi)mo Beograd je 23. oktobra, u 19h u Paviljonu CZKD-a organizovala razgovor o projektu „Beograd na vodi“, metodama njegove realizacije i mogućim posledicama.\nBeograd na vodi: 51 milion iz budžeta\nPrezentacija Prostornog plana područja posebne namene uređenja dela priobalja grada Beograda - područje priobalja reke Save za projekat "Beograd na vodi" u Gradskoj upravi, 13.oktobra 2014. u 12h.\nOdgovor na pitanje cene izrade Plana.\nBeograd na vodi: Master plan ne postoji\nPitanje dostupnosti Master plana javnosti.\nBeograd na vodi: Planiranje za budućnost - Saobrać\nPrezentacija planiranja saobraćaja, isti problemi kao i do sada.\nBeograd na vodi: Master plan, osnov nepoznat zakon\nNejasno je šta je i kako osnov Plana.


07/04/2020 | 15:26 | Izvor: SRNA\nPredsjednik Ujedinjene Srpske Nenad Stevandić izjavio je da su danas prvi pacijenti skinuti sa respiratora u Univerzitetskom kliničkom centru Republike Srpske, te poručio građanima da zadrže disciplinu, jer se pobjeda protiv virusa korona "sve bolje vidi".\n- Imamo i više od 50 potpuno oporavljenih na 346 zaraženih, što je, takođe, dobar pokazatelj. Broj umrlih je ispod deset, a virus nam nije ušao u "srce zdravstvenog sistema" - istakao je Stevandić.\nStevandić je naglasio da je mnogo truda, koji se uglavnom ne vidi, uloženo da bi se to postiglo, saopšteno je iz Ujedinjene Srpske.\nOn je dodao da se svi ovi podaci dnevno mijenjaju, ali da se ipak primijeti trend "koji sa platoa epidemije počinje da naginje na dole", da pada prosječan broj novozaraženih svakog dana.\nStevandić je upozorio da to može da pokvari popuštanje discipline, jer je evidentno da se u nekim karantinima konzumira alkohol i prave žurke.\n- Neki čak siju nezadovoljstvo postavljajući slike i snimke iz karantina gdje nekolicina nezadovoljnih drži lekcije čitavoj zajednici koja upravo ulaže u njihovo liječenje i drži pandemiju pod kontrolom - rekao je Stevandić.\nOn je naveo da se očekuje dolazak građana Srpske iz inostranstva povodom vaskršnjih praznika, iako će ovaj praznik slaviti u karantinu.\n- Opasno je da na već pomalo umornu vojsku zdravstvenih radnika, civilne zaštite, MUP-a i inspekcije, navali novi talas građana na graničnim prelazima, graničnim i lokalnim karantinima. Zato svi moraju da pronađu dodatnu snagu i energiju, a odgovornost i umijeće su već pokazali navedeni pripadnici institucija prve linije odbrane - naglasio je Stevandić.\nOn je ukazao da se jasno može primijetiti trend pada novozaraženih u prvom i drugom prstenu zemalja koje okružuju bivšu Јugoslaviju.\n- Pad od oko, a negdje i više od hiljadu novih slučajeva, bilježe Italija, Španija, Njemačka i Francuska, od kojih svaka ima više od 100.000 zaraženih građana - naveo je Stevandić.\nOn je dodao da je najočigledniji trend pada na dnavnom nivou u Austriji, čija Vlada među prvima najavljuje povlačenje nekih restriktivnih mjera.\nStevandić, koji je i šef Tima za nadzor sprovođenja mjera Republičkog štaba za vanredne situacije, ponovo je apelovao na sve ljude da zadrže disciplinu u borbi protiv virusa korona.


Solarni fotonaponski sustavi i primjene solarnih cesta | Repozitorij Pomorskog fakulteta u Rijeci - Repozitorij PFRI\nSolarni fotonaponski sustavi i primjene solarnih cesta\nMorić, A. (2015). Solarni fotonaponski sustavi i primjene solarnih cesta (Diplomski rad). Preuzeto s https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:187:481669\nMorić, Antonio. "Solarni fotonaponski sustavi i primjene solarnih cesta." Diplomski rad, Sveučilište u Rijeci, Pomorski fakultet, 2015. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:187:481669\nMorić, A. (2015). 'Solarni fotonaponski sustavi i primjene solarnih cesta', Diplomski rad, Sveučilište u Rijeci, Pomorski fakultet, citirano: 12.06.2021., https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:187:481669\nMorić A. Solarni fotonaponski sustavi i primjene solarnih cesta [Diplomski rad]. Rijeka: Sveučilište u Rijeci, Pomorski fakultet; 2015 [pristupljeno 12.06.2021.] Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:187:481669\nA. Morić, "Solarni fotonaponski sustavi i primjene solarnih cesta", Diplomski rad, Sveučilište u Rijeci, Pomorski fakultet, Rijeka, 2015. Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:187:481669\nZa citiranje koristite ovu mrežnu adresu: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:187:481669\nNaslov Solarni fotonaponski sustavi i primjene solarnih cesta\nNaslov (engleski) SOLAR PHOTOVOLTAIC SYSTEMS AND THE APPLICATION OF SOLAR ROADS\nAutor Antonio Morić\nPretvorba solarne energije u električnu energiju zahvaljujući fotonaponskoj tehnologiji je najprepoznatljiviji način korištenja energije Sunca. Fotonaponska ćelija je temeljni blok fotonaponskog sustava i njezin princip rada je temeljni koncept kada se govori o fotonaponskoj tehnologiji. Fotonaponski sustavi nalaze sve veću primjenu u svakodnevnom životu i nameću se kao glavni izvor energije budućnosti. U prvom dijelu rada fokus je dan na fotonaponsku ćeliju, njezina svojstva, karakteristike, način rada i ulogu. U drugom dijelu rada predstavljeni su fotonaponski sustavi i mogućnost njihove primjene u novim rješenjima kao što su solarne ceste. Dva postojeća projekta na koje se skreće pažnja su SolaRoad i Solar Roadways, koji imaju za cilj zamjenu svih asfaltiranih površina izloženih suncu, kao što su ceste, autoceste, parkirališta, biciklističke staze i sl. sa solarnim modulima i tako iskoristiti energiju Sunca na značajnijoj skali.\nThe conversion of solar energy into electricity due to photovoltaic technology is the most recognized way of using the energy of the Sun. The photovoltaic cell is the basic unit of a photovoltaic system and its operating principle is the underlying concept when talking about photovoltaic technology. Photovoltaic systems are increasingly used in everyday life and are imposed as the main energy source of the future. In the first part of the paper we focused on the photovoltaic cell, its properties, characteristics, operation and role. In the second part the photovoltaic systems are presented and the possibility of their application in new solutions such as solar roads. Two existing projects that drawn our attention are SolaRoad and Solar Roadways, which aim at replacing all paved surfaces exposed to the sun, such as roads, highways, parking lots, bike paths, etc., by solar modules and thus make use of solar energy on a much bigger scale.\nDatum i vrijeme pohrane 2016-02-19 11:10:17


Nea Vrasna | Stavros | Asprovalta | Vrasna beach | Apartmani i hoteli\nNea Vrasna pripada regiji Svetog Đorđa i zajedno sa mestima Stavros, Vrsna, Nea Vrasna, Asprovalta i Orfinio, čini jedan veliki turistički centar koji se i svake godien sve više i više gradi i razvija. Nea Vrasna je u potpunosti danas posvećena turizmu. Veliki broj kuća i hotela svake godine turistima pružaju mogućnost smeštaja i odmora na predivnoj i širokoj plaži.\nDanašnje letovalište Nea Vrasna je na oko 70 km od Soluna i Kavale, između Asprovalte (500 m), i Stavrosa (6 km) sa kojima je povezana širokom peščanom plažom nagrađivanom „plavom zastavom“ Evropske unije i Mediterana, kao i predivnim popločanim i uređenim korzom uz zaliv. Nea Vrasna ima lepo sređeno šetaliste, dužine oko 2km, dosta restorančića i kafića, fontane, puno sadržaja za decu i uglavnom je sve prilagođeno porodičnom odmoru. U letovalištu se nalaze supermarketi Masutis i Discount market, a u blizini mesta nalazi se i LIDL.\nViše o Nea Vrasni\nU podnožiju planine Kerdilija, koja je oko 1000 metara nadmorske visine nalazi se malo mesto Vrasna. Vremenom su se meštani polako spustili na obalu Egejskog mora i na samo 2 kilometara od Vrasne, nastala su popularna letovališta Vrasna Beach (Vrasna Paralija) i Nea Vrasna. Legenda kaže da je Vrasna dobila ime po vojskovođi Vrasidasu, koji je na tom prostoru osnovao vojni logor, pre čuvenog sukoba sa Atinjanima kod Amfipolisa. Logor se nalazio na čuvenom vojnom rimskom drumu “Via Ignatia” koja je spajala Jadransko more sa Konstantinopolisom tj. Carigradom ili ti današnjim Istanbulom. Vrasna i danas leži na tom delu kuda je i prolazio taj čuveni drum.\nBlizina Asprovalte i Stavrosa omogućava odličan izbor noćnih klubova, diskoteka, taverni, ali i mogućnost dobrog shopping-a. Solun je udaljen na samo sat vremena vožnje, kao i aqua park “Waterland” kome se podjednako raduju i deca i odrasli. Jedan od najlepših gradova Egejskog mora, Kavala, nalazi se na samo 80km od Nea Vrasne i povezana je novim auto putem, te se veoma brzo i lako stiže do nje. Blizina Svete Gore, omogućava Vam nezaboravne trenutke provedene na krstarenju zapadnom ili istočnom obalom Atosa i priliku da sa samo 500m udaljenosti od obale uživate u lepoti srednjovekovnih manastira. Za ljubitelje živopisnog pejzaža i istraživanja pravi izbor je tradicionalno naselje Vrasna i novo naselje Nea Vrasna. Privućiće Vas dolina “Makedonskih Tempa”, prolaz Rentine sa rekom Riheio i prelepim pogledom od manastira Sveti Đorđe. Zabavu možete pronaći i u brojnim kafeima, a specijalitete grčke kuhinje u dobro poznatim tavernama i restoranima. Nea Vrasna je letovalište u kome se porodice sa decom i penzioneri najbolje osećaju. Gradić je mali i miran, idiličan za opušten i ležeran odmor bez prevelike gužve i buke.\nU azurno plavim vodama mora i na divnim plažama sa sitnim peskom, svako od Vas može uživati i vreme upotpuniti raznim sportovima na vodi. Skijanje na vodi, surfing, vožnja bicikala, kanua ili padobrana, odbojka na plaži i tennis, pruziće Vam utisak osvajanja svih ovih lepota. Svakako obiđite i crkvu Svetog Đorđa gde se čuva ikona ovog sveca doneta još u XVI – XVII veku, Stagiru, rodno mesto antičkog filozofa Aristotela, antički grad Filipi, Ouranoupolis, prirodnu pećinu Drakotripa…\nVila Katarina Nei Pori Vila Katarina Nei Pori ...\nEdera hotel Lido di Jesolo Edera hotel Lido di Jesolo ...\nKonaci Sunčani Vrhovi Konaci Sunčani Vrhovi Konaci Sunčani ...


celulit - Zdrava i lepa -\nIhtiol crna mast vinula se sa polica veterinarskih ordinacija do kozmetičke vitrine svake domaćice. Dugo je trebalo ovoj kremi dok se nije probila do kultnog statusa „kreme za sve“. Uz to njena cena je smešna. …\nKako napraviti piling za telo protiv urastanja dlaka i celulita\nPitate se kako uraditi piling za telo posle kojeg će koža biti glatka i sjajna? Ne brinite, rešenje je jednostavno, a zahteva samo malo vašeg truda. Za najbolji piling kože potrebno je izabrati kvalitetno biljno …\nLiposukcijska ishrana i dijeta za skidanje masnih naslaga\nNema žene koja bar jednom u životu nije držala neku od svetski poznatih dijeta. Jedno vreme je bila popularna dijetalna ishrana sa kupusom. Već sledeći mesec svi su se zaklinjali u onu sa limunom, pa …\nZdravi recepti za mršavljenje iz bakine kuhinje\nPotrebno vam je brzo i jednostavno rešenje kako da skinete višak kilograma, a nećete na dijetu? Imate tvrdokorni celulit na butinama koji biste najradije sakrili od znatiželjnih pogleda? Verujte nam, na dobrom ste mestu. Zdravi recepti za …\nPosle 30. godine žene misle da je isteklo vreme za rešavanje problema celulita i strija, i jednostavno se pomiruju sa činjenicom da će sa celulitom i strijama morati da žive do kraja života. Ja, lično, …\nNervozni ste, frustrirani, imate manjak samopouzdanja, nemate nikakvo rešenje kako skinuti celulit sa butina, zadnjice ili stomaka, a uočili ste na svom telu nimalo privlačnu „pomorandžinu koru“ – donekle će vas umiriti podatak da se gotovo …


Sajt je privremeno isključen zbog neplaćanja.\nSajt privremeno isključen zbog neplaćanja.\nKesice za kafu Falusflex\nKesice za kikiriki i semenke\nKesice za kore i testenine\nNalepnice za mlečne proizvode\nKesice za supu\nKesice za kandirano voće\nKesice za začine\nNalepnice za ulje i sirće\nMatični sokovi i instant kafa\nKesice za integralne grisine\nKesice za slatki program\nKesice za musli i ovsene kaše\nKesice za brašno, pirinač i prezle\nŠtampa kesica za najrazličitije proizvode prehrambene industrije.\nBademe, pistaće i lešnik.\nKafu, konditorske proizvode, zdravu hranu, snek proizvode, energetske pločice, nutri barove, smrznuto i suvo voće,nalepnice za mleko, ulje i sokove, brašno, pirinač i mnoge druge.\nFlekso Štampa | Falusflex\nŠtamparija FALUSFLEX nudi svojim klijentima kreativna i korisna rešenja u oblasti flekso štampe, dizajna i brendinga proizvoda oslanjajući se na dugogodišnje iskustvo i praćenje trendova i inovacija.\nNaša misija je zadovoljan klijent čija se ambalaža i proizvod ističu kvalitetnom štampom i atraktivnošću.\nNaša ponuda uključuje rešenja iz oblasti :\nDizajn ambalaže za širok spektar proizvoda iz prehrambene i drugih industrija\nFinalnu dorada kesica ili isporuka rolni za pakeraje\nFlekso štampa predstavlja najbolji izbor štampe za razne vrste pakovne i transportne -primarne i sekundarne amblaže. Ova vrsta štampe primenljiva je na velikom broju materijala kao što su : samolepljivi polipropilen, polietilen, papir, PVC, PET, OPP materijali i sl.\nMaterijali štampani u tehnici flekso štampe najčešće su zastupljeni u industrijama poput farmaceutske, prehrambene, hemijske, proizvodnji vode, sokova i alkoholnih pića, kozmetičke industrije, industriji konditorskih proizvoda, industriji ulja, maziva i sl.\nSa ponosom izdvajamo da imamo jednu od kvalitetnijih flekso-štampi na ovim prostorima i ističemo mogućnost da štampamo male tiraže, što je imperativ u današnjem vremenu. Nastojimo da sprovedemo u delo najraznovrsnije zahteve naših klijenata i saradnika. Najbitnije karakteristike naše štampe su kvalitet, brzina, fleksibilnost i cena.\nU saradnji sa našim kupcima, sebe vidimo kao verodostojnog prijatelja za razvoj i pozicioniranje proizvoda na tržište. Primenjujemo tehnike koje čine da vaš proizvod bude upakovan u atraktivnu ambalažu visokog kvaliteta.\nProizvodi | Falusflex\nPogledajte neke od naših proizvoda: kesice za kafu, kikiriki, suvo voće, musli, ovsene kaše itd.\nKesice za kafu | Kontaktirajte nas\nFalusflex kesice za kafu | Kontakt\nFlexo štampa i ambalaža\nFlexo štampa Flexo ambalaža\nKesice za čokoladu Štampa kesica Štampa ambalaže za snek proizvode\nŠtampa malih tiraža Štampa malih formata Štampa ambalaže za slatkiše\nRent a car Beograd Grand Mobile Rent a car Beograd Otkup automobila ZIM rent a car Beograd Dostava hrane Beograd Rent a car Beograd Prolom voda Selidbe Beograd Jeftine selidbe Beograd\n© 2022. Copyright | SEO optimizacija Beograd by Studio77 | Kesice za kafu


Premijer Makedonije Zoran Zaev izjavio je u utorak uveče da je njegov prethodnik Nikola Gruevski bio prihvatio promenu imena države u Gornja i Severna Makedonija za opštu upotrebu, ali da je Grčka to tada odbila.\n"Gruevski je prihvatio Severna i Gornja Makedonija u 2012. i u 2013, bez definisanja identiteta, odnosno bez toga da Grčka prihvati identitet i jezik. To je ostavljeno da lebdi. Grčka nije prihvatila to rešenje zato što je bila isprovocirana projektom Skoplje 2014", rekao je Zaev u emisiji Televizije "Kanal 5".\nMakedonski premijer rekao je da se to može čuti u ilegalno prisluškivanim razgovorima koje je kao lider opozicije dostavio Specijalnom tužilaštvu za prisluškivane razgovore.\n"Kada bi sud objavio razgovore o imenu, čulo bi se da ovo nije prvi put da bude prihvaćeno ime (Makedonije) sa geografskom odrednicom, za opštu upotrebu", rekao je on, prenose lokalni mediji.\nZaev je istakao da u utorak uveče prvi put spominje te prisluškivane razgovore koji, kako je rekao, svedoče o kalkulanstvu i lažnom patriotizmu Gruevskog i njegovih sledbenika.\nGruevski je nedavno na društvenim mrežama objavio stare izjave u kojima tvrdi da je svojevremeno odbio grčki predlog da Makedonija dobije prefiks Severna, dok funkcioneri stranke koju je vodio petnaestak godina dogovor Zaeva sa Grčkom ocenjuju kao kapitulantski.\nZaev je rekao da kada je objavljivao "političke bombe" 2015. godine, taj deo o pregovorima Gruevskog sa Grcima nije objavio da ne bi naneo štetu pregovaračkoj poziciji Makedonije.


Kokanović iz Ne damo Jadar: Sutra s premijerkom o konkretnim pitanjima | Novosadski informativni portal 021\nKokanović je za agenciju Beta rekao da je premijerkin šef kabineta zakazao taj sastanak, a da udruženje čiji je član nije dobilo odgovore na niz pitanja u vezi "budućih koraka" vlasti, a nakon ukidanja Uredbe o prostornom planu za eksploataciju jadarita.\n"Da li će (vlada Srbije) krenuti da poništava sve lokacijske dozvole i uslove, da li će povući punomoćja što su direktori (nadležnih preduzeća) dali Rio Tintu da izvodi radove sa saobraćajnicu, za gasovod, za elektro mrežu...", rekao je on.\nNaveo je da "sve te stvari moraju da počnu da se rešavaju", te da se, kako je kazao, "mora stati sa otkupom zemlje (od strane kompanije Rio Tinto)".\n"Dok to ne počnu da rade, mi im ne verujemo...i to su konkretna pitanja a naš cilj je da niko ne eksploatiše bor i litijum na području cele Srbije a ne samo Gornjih Nedeljica i Jadra", rekao je on.\nVlada Srbije ukinula je u četvrtak uredbu o Prostornom planu područja posebne namene za realizaciju projekta eksploatacije i prerade rude jadarit. Time su, prema rečima Brnabić, poništeni svi upravni akti vezani za kompaniju Rio Tinto i njenu ćerku firmu Rio Sava eksplorejšn.\n"Poništena su sva rešenja, sve dozvole, a ugovore nikad nismo imali", kazala je premijerka na vanrednoj konferenciji za novinare.\n24.01.2022\t• 10:17\nAko hoćete da pričate daću vam mog papagaja. Razume kako da razume, priča razgovetno, može dve prosto-proširene rečenice da sastavi. Jedino ne voli kamere.


SVIMA PO 500 KM: Gradonačelnik Bijeljine darovao bebe rođene 1. januara | Novosti.RS\nNovi čelnik Bijeljine istakao je da „ne postoji lepša titula od titule roditelja“.\n- Sastali smo se lepim povodom, kako bismo nastavili tradiciju i darovali prvorođenu bebu, ali smo odlučili da simbolične novčane iznose dodelimo i roditeljima drugih beba koje su rođene tokom prvog dana 2021. godine. U interesu Gradske uprave je da pružimo snažnu podršku pronatalitetnim merama, a u budžetu će biti rezervisana i sredstva za mlade bračne parove koji će pokušati da ostvare potomstvo putem vantelesne oplodnje – poručio je Petrović.\nNačelnik Odeljenja za ginekologiju i akušerstvo Bolnice „Sveti Vračevi“ Vesna Perković Maksimović zahvalila je gradonačelniku Petroviću na poseti, podsetivši da je prvorođena beba Maksim Marković ujedno i prva beba u Republici Srpskoj u 2021. godini.\n- Zadovoljstvo je da je prva beba u ovoj godini rođena u našoj bolnici, a darovala ju je predsednica Republike Srpske Željka Cvijanović, zlatnikom i prigodnim poklonima koje je majci uručio direktor naše ustanove. U prošloj godini je na našem odeljenju rođeno hiljadu i sedam beba, što je više nego prethodne godine i nadamo se da će takav rast biti nastavljen – zaključila je Maksimovićeva.\nBijeljina bebe LJubiša Petrović bolnica Sveti Vračevi bolnica “Sveti Vračevi” Opšta bolnica "Sveti vračevi" Opšta bolnica Sveti vračevi


Kuvari, konobari, sobarice... ZA NJIH SVE MANJE POSLA, a koji radnici su u vreme epidemije NAJTRAŽENIJI? | Najnovije vesti - Srbija danas\n06.08.2020. • 11:00 Srbija Danas/RTS\nNajveće šanse za posao imaju visokoobrazovani lica\n-Ova godina je sepcifična, svih prethodnih godina smo imali veliku potražnju u odnosu na veliku ponudu za sezonskim poslovima, pogotovo u ugostiteljstvu i turizmu. Ove godine je i zbog situacije sa koronavirusom smanjena ponuda poslova što se tiče inostranstva, kaže Miloš Turinski.\n-Ono što je akutelno sada zbog pandemije je da su traženi poslovi u oblasti zdravstva, lekari i medicinski radnici kao i socijalni radnici. Najtraženiji su oni koji zahtevaju specificne kompetencije, šivači i krojači, ali i poslovi u oblasti građevinarstva, tesari, armirači, kaže Jasmina Šantić iz Nacionalne službe za zapošljavanje.\nKONOBARI sobarice poljoprivreda sezonski poslovi


5. Međunarodni kongres poreskih savetnika | UPS-RS\n5. Međunarodni kongres poreskih savetnika\nBooking for 5. Međunarodni kongres poreskih savetnika


Bijela kuća u ponedjeljak je predstavila plan o podjeli 55 milijuna doza cjepiva protiv Covida-19 zemljama diljem svijeta u sklopu programa COVAX, a predviđeno je da najveći dio, oko 75 posto, dobiju zemlje Latinske Amerike i Karibi, te Azija i Afrika.\n21.06.2021. u 21:44\nPlanom o podjeli 55 milijuna doza cjepiva protiv covida-19, američki predsjednik Joe Biden ispunjava obavezu prema kojoj SAD treba podijeliti 80 milijuna doza svoga cjepiva zemljama diljem svijeta. Biden je još početkom ovoga mjeseca ugrubo odredio prioritete za podjelu prvih 25 milijuna doza.\n“U sklopu naše borbe protiv covida-19 (…) s ciljem okončavanja pandemije, predsjednik Biden obećao je da će SAD biti arsenal cjepiva za cijeli svijet”, stoji u priopćenju Bijele kuće.\nOd 55 milijuna preostalih doza, 41 milijun doza bit će podijeljeno kroz program COVAX, priopćila je Bijela kuća, od čega će oko 14 milijuna doza biti poslano Latinskoj Americi i Karibima, dok će oko 16 milijuna SAD poslati u Aziju i oko 10 milijuna u Afriku.\nPreostalih 25 posto, odnosno oko 14 milijuna doza, bit će podijeljeno prema “regionalnim prioritetima”, što će uključiti Kolumbiju, Argentinu, Irak, Ukrajinu, Zapadnu obalu i Gazu.\n“Oni koji su izloženi najvećem riziku, kao što su zdravstveni radnici, trebaju biti prioritet, sukladno nacionalnim planovima cijepljenja”, poručeno je iz Bijele kuće.\nKako se u SAD-u cijepi sve veći broj ljudi, Bidenova administracija sve je više fokusirana na dijeljenje cjepiva drugim zemljama, prenosi Reuters.\ncjepiva, pomoć, sad,\nEVO GDJE SE MOŽETE CIJEPITI


Nemačka se zadužuje – hoće li ceh opet platiti siromašni, stari i bolesni? - Politički.rs\nNemačka se zadužuje – hoće li ceh opet platiti siromašni, stari i bolesni?\nObjavljeno uEKONOMIJA SVET\n31/03/2020Objavljeno uEKONOMIJA, SVET\nBundestag, Image by marconst from Pixabay\nNemačka je planirala 156 milijardi evra novih dugova kako bi se borila protiv posledica koronavirusa.\n“To znači da nas narednih godina čeka krvava štednja”, podseća novinarka Dojče velea (DW) Sabine Kinkarc.\nOvih dana se isplati baciti pogled u hronike finansijske krize koja je počela 2008. te prerasla u ekonomsku i dužničku krizu i dugo ostavljala svet bez daha.\nU Nemačkoj je vladala, baš kao i sada, koalicija demohrišćana i socijaldemokrata pod kancelarkom Merkel. Kako bi podržala privredu i posrnule banke, država se zadužila. Tako je u budžetu za 2010. godinu planirano uzimanje kredita od 86 milijardi evra.\nNa kraju su uzajmljene “samo” 44 milijarde, ali narednih godina je na to došla još 61 milijarda. U Nemačkoj se čulo gunđanje – ko će da vrati tolike pare? Gde ćemo morati da štedimo?\nSada skoro niko ne gunđa.\nVećina ljudi je okupirana sobom i svojim zdravljem. Ko uopšte da misli šta znači kad država u jednoj godini napravi 156 milijardi evra dugova? Jedva se pominje činjenica da budžet ponovo beleži masan deficit posle šest godina zaredom u kojima je bio na nuli, prenosi DW.\nTaj finansijski špric neće izazvati žrtve odmah, ali hoće narednih godina. Neko mora da plati ceh, a na kraju je to uvek poreski obveznik. Ali ko će biti najteže pogođen? Penzioneri, slabi, bolesni… kao pre deset godina? Gde će se ovog puta štedeti? Opet na onima koji ne mogu da se suprotstave?\nVlada demohrišćana i liberala je 2011. zašiljila crveni plajvaz da precrta neke troškove. Posebno su liberali rigorozno insistirali na tome da se smanjuju socijalna davanja, da se štedi na starima i slabima, na bolesnima i onima kojima treba pomoć.\nGodinama se sekirom sasecala socijalna država, a na vidiku je bio veliki cilj izbalansiranog budžeta, pozitivne nule. I to je pošlo za rukom već 2014. kada Nemačka više nije pravila nove dugove.\nAli koja je bila cena? Do propasti se štedelo na infrastrukturi te danas vidimo ulice, mostove i železničku mrežu u stanju raspada. Nemačka zaostaje u digitalizaciji. O tome bi mogli pesme da spevaju oni koji ovih dana rade od kuće pa se bore sa softverom i internetom.\nZdravstveni sistem je očerupan tako da bude “efikasan” po neoliberalnom ukusu, i danas trpimo posledice toga. Ko još želi da bude medicinski radnik u sistemu gde se zarad profita osoblje opterećuje do iznemoglosti, a još je i loše plaćeno? Šta je radila država dok je proizvodnja lekova i zaštitne opreme prebacivana na daleke kontinente?\nO ovim pitanjima se sada ponovo raspravlja i to je dobro. Sada smo se najednom setili na čijim leđima počiva ovo društvo. Aplaudiramo negovateljima, policajcima i vatrogascima. Doduše, njih bi još više obradovalo ako bismo zahvalnost izrazili povećanjem njihovih plata. To ne smemo da zaboravimo kad prođe kriza.\nŠtednja iz 2011. i narednih godina ponoviće se, ali biće još drastičnija. Jer 156 milijardi je gotovo četiri puta više nego što je bilo zaduženje 2010. Mnogi veruju da je to tek početak, da nas čekaju novi dugovi, drugi, treći kredit. Niko ne zna šta donose naredne sedmice i koliko će se dugo privreda oporavljati.\nBiće pitanje – da li ekonomski možemo naprosto da nastavimo tamo gde smo stali? Da li se šteta da popraviti? Hoće li posrnuli preduzetnici biti u stanju da plaćaju poreze? Ako ne, koliko će to novih rupa izbušiti u budžetu?\nAko smo išta naučili iz prošle krize, onda ovu debatu moramo da vodimo drukčije. Stranka Levice već traži da se uzmu pare od posebno bogatih, jer njima se najlakše može iscediti par milijardi evra. Da li će taj stav prevagnuti? Jer, bogati će kukati kako su i njihove kapitalne investicije pretrpele štetu.\nNiko danas ne može da kaže kuda vodi ovaj put. Sigurno je samo da će svet posle korone biti drugačiji na mnogo načina. Biće žrtava u svakom pogledu, pa i finansijskom. Pandemija je i zbog toga sigurno najveći posleratni izazov u nemačkoj istoriji.\nIZVOR: DEUTSCHE WELLE, B92\n25/07/2021HRONIKAIzvor: N1\tMarko Miljković, koji se nalazi u pritvoru pod optužbama da je kao član grupe Veljka Belivuka učestvovao u ubistvima i trgovini drogom, tvrdi da se sastajao sa ministrom odbrane Aleksandrom Vulinom i predsednikom države Aleksandrom Vučićem, navodi se u delu njegovog policijskog iskaza u koji je NewsMax Adria imao uvid. On je navodno negirao sva krivična dela za koja se tereti, a Vulina je navodno upoznao preko svog dede Svetozara Vujačića, koji je savetnik ministra. Miljković je kazao da je ministra Vulina upoznao u jesen 2019. godine u noćnom klubu „Gotik“ u Karađorđevoj ulici. „Tad nam je Vulin predložio da im nađem jedan ‘štek’ (skrivenu, bezbednu lokaciju) van Beograda na neko određeno vreme“, naveo je Miljković. Navodno se sa bivšim ministrom policije Nebojšom Stefanovićem nikada nije sreo, ali je naveo da se sa Vučićem našao u stanu na Zvezdari, koji je i Belivuk spominjao u svom iskazu u koji su imali uvid novinari Mreže za istraživanje kriminala i korupcije (KRIK). „Vučić mi je tada rekao da ja slobodno mogu da se nalazim sa Aleksandrom Vulinom i da sarađujem sa njim jer je on njegova desna ruka… Vulina sam prvo vodio u dve kuće to je jako bitno, na levoj obali Dunava, to znači Krnjača, Borča, Ovča i tako dalje. Njemu se tamo nisu svidele te dve kuće iz više razloga, ali glavni razlog je bio zato što sam ja upravo iz tih krajeva, pa da nas ne bi povezivali“, navodno je kazao Miljković. On je dodao i da je Vulina nakon toga odveo na lokaciju u Ritopeku, kojom je Vulin bio „oduševljen“, a da mu je rekao da „u tu garažu niko ne dolazi dok je oni koriste“. U iskazu je Miljković navodno kazao i da se sa Vulinom poslednji put video u leto 2020. godine, kada mu je tražio da predsednika Višeg suda Aleksandra Stepanovića uceni snimkom koji je trebala da napravi starleta Tijana Maksimović, poznatija kao Tijana Ajfon, tadašnja verenica Milovana Tadića Mikse, šefa obezbeđenja Veljka Belivuka. Miljković se u iskazu osvrće i na slučaj Jajinci, ali i na Jovanjicu, o čemu će, kako se navodi, govoriti u nastavku postupka. Vulin je prethodno u medijima komentarisao iskaz sa saslušanja Marka Miljkovića, ocenivši da se na osnovu njegovih reči može zaključiti da osumnjičeni i u zatvoru dobijaju poverljive informacije. „Taj klan je predugo postojao i sada su u zatvoru i neće izaći iz zatvora do kraja svog života. Znamo šta im je cilj, a to je da bace ljagu na MUP i sve operativce koji rade na slučaju“, izjavio je Vulin o Miljkovićevoj odbrani. Predsednik Vučić je tokom jučerašnjeg TV gostovanja rekao da Belivuka ili Miljkovića nikada nije „ni čuo, ni video“, kao i da je spreman da svoj iskaz dokaže na poligrafu. Pročitajte jošĐorđević: Klan Belivuk je podružnica Jajinačkog klana koji predvode braća Vučić i koji hara SrbijomKRIK objavio Belivukov iskaz tužiocu: Vučić mi je tražio razne usluge, član sam SNS od 2011.“Vučić mafiji poslao poruku ‘nemojte me dirati’, a građanima da je jedini ko ih može ‘spasiti’ od nasilja”Đorđević: Vučić je lično odgovoran i za Belivuka i za svaku odsečenu glavu Like this:Like Loading......\nBoljšoj teatar na internetu emituje svoje najpoznatije predstave\nNakon zastoja u otplati, rate kredita biće veće!\nVičić se ne oseća dobro, obratiće se naciji u narednih 48 sati


Adam Ruzicka (Calgary Flames) - Profil igrača - Rezultati.com\nAdam Ruzicka - Slovačka / Calgary Flames\nPomoć: Nalazite se na profiu igrača Adam Ruzicka, Calgary Flames. Pogledajte statistiku (nastupi, golovi, asistencije, bodovi/ liga, reprezentacija) i povijest transfera. Pregledajte profile igrača (npr. Adam Ruzicka profil), stranice momčadi (npr. Calgary Flames) i stranice natjecanja (NHL, KHL i više od 5000 natjecanja u preko 30 sportova diljem svijeta) na Rezultati.com stranici!


Fudbal Autor:Milan Stojiljković27. maj. 202118:202 komentara\nSelektor A reprezentacije Srbije Dragan Stojković Piksi u petak u 12 časova na sajtu Fudbalskog Saveza Srbije objaviće spisak igrača na koje računa za predstojeće utakmice protiv Jamajke i Japana.\nPočetak priprema A tima je u ponedeljak 31. maja, kada će biti organizovana online konferencija za medije na kojoj će se selektor odgovarati na pitanja novinara.\nFSS je pre otprilike dve nedelje objavio da će reprezentacija Srbije u junu odigrati dve utakmice u Japanu, a rivali izabranicima selektora Dragana Stojkovića biće selekcije Jamajke i domaćina Japana.\nPrijateljski meč protiv Jamajke zakazan je za 7. jun u 9 časova po srednjeevropskom vremenu (16h po lokalnom) u gradu Hjogo, dok se duel protiv Japana igra u okviru Kirin Čelendž kupa i na programu je 11. juna (12,25 CET, odnosno 19,25h po lokalnom vremenu) u Kobeu.\nPiksi za mališane Niša\nFSS je takođe obavestio da će selektor Stojković istog dana u petak 28. maja u 16 časova boraviti u Nišu gde će sa gradonačelnicom Niša Draganom Sotirovski uručiti tri tone plazma keksa „Bambi“ Javnoj predškolskoj ustanovi „Pčelica“, Zavodu za vaspitanje omladine i Domu za decu i omladinu „Duško Radović“ na lokaciji magacina i kuhinje „Pčelica“ (Kosovske devojke bb).\ndragan stojkovic piksiFSSfudbalska reprezentacija srbije


To je biljka sa krupnim krtolastim korenom iz kojeg raste bujno lišće. Mogu cvetati tokom cele godine, najviše zimi i u proleće. Gaji se kao sobna biljka za prozore, kućne svetlarnike.\nProizvođačima cveća ciklama je komercijalna i vrlo rentabilna ukrasna biljka jer se odlično prodaje za 8. mart. Ciklama je najlepša biljka, koja cveta tokom zimskog perioda, a krase je mali, nežni i mirišljavi cvetovi bele ili različitih nijansi ružičaste boje. Novije sorte imaju tamnozelene listove, srcastog oblika sa srebrno-zelenim šarama, koji poput prstena izlaze iz gomolja.\nRazmnožava se iz semena i seje od jula do aprila. Ciklama zahteva tamu za klijanje u prve tri nedelje, pa se posejano seme stavlja u mračnu komoru, ili se pokriva crnom plastičnom folijom da bi se obezbedila konstantna tama i sprečilo slučajno izlaganje svetlosti.\nCiklama zahteva dosta svetlosti i vazduha, ali treba izbegavati direktno izlaganje sunčevim zracima. Pogoduje joj što rastesitiji i laki supstrati, sastavljen od šumskog zemljišta i treseta. Pored vlažnog zemljišta, voli i vlažan vazduh ili orošavanje.\nU prirodi, ciklama je u mirovanju u letnjem periodu, počinje sa rastom za vreme hladnog i vlažnog vremena, a cveta u jesen, zimu i proleće. Ako se gaji kao kućna biljka, odgovara joj svetlo mesto zaštićeno od jakog podnevnog sunca, kao i temperatura od 10 do 15 stepeni.\nU vreme cvetanja, ciklamu treba zalivati vodom četiri puta nedeljno, a bujniju biljku sa više cvetova i listova zalivati svakodnevno. Prihranjuje se tečnim đubrivom za cvetnice na svakih 15 dana, osim u periodu mirovanja. Ciklama može da oboli od Botrytisa (siva plesan), od Fusariuma i Erwinije. .


Tom Ford revija na njujorškoj nedelji mode - Lux Life luksuzni portal\nTeksaški dizajner i dalje poseduje svoje rezidencije u Londonu u Los Anđelesu, a skoro se ponovio i rezidencijom u Njujorku, i po svemu sudeći je osetio da mora da dokaže da pripada ovoj sceni. Baš iz tog razloga, on je organizovao svoju modnu reviju na napuštenom peronu podzemne železnice, Bowery Stop.\nPosetioci su prvo uživali u poslasticama Nolita restorana u Nom Wah Tea salonu, pre nego što su se zaputili niz mračno stepenište, prema čisto belim poličicama i neon svetlima. Ford je transformisao ovaj zaboravljeni prostor u grunge glamuroznu modnu pistu, sa sve scenskim svetlima, glasnom muzikom i prenosivim klima uređajima. Radnici železnice su patrolirali šinama, odeveni u jarko narandžaste prsluke koji su doprineli čitavom ambijentu.\nModeli poput Điđi Hadid i Kaje Gerber šepurili su se modnom pistom, zaustavljajući se na sredini. Ove sezone, Ford je pokušao da kreira ulične komade sa luksuznim preokretom. Ponudio nam je balske suknje uparene sa satenskim bluzama, malene šortseve od crne svile u paru sa predimenzioniranim pastelnim blejzerima, ležerne kombinezone, crne kožne jakne i druge detalje. Na kraju revije, ženski odevni komadi su dobili skulpturalni preokret.\nPo svemu sudeći, radeći ono što radi najbolje, Tom Ford nas je i ove godine, kao po tradiciji oduševio svojom ponudom.


Žene zahtevnije pri izboru partnera, a ovo je glavni kriterijumKomentari - Super žena - na B92.net\nŽene mlaðe od 40 godina postavljaju visoke kriterijume pri pronalasku partnera "onlajn", dok muškarci sa godinama postaju izbirljivi, pokazuju rezultati jedne australijske studije.\nSuper žena subota 30.06.2018. | 10:30\nPsihološka studija Kvinslend univerziteta tehnologije, na osnovu ispitivanja više od 41.000 korisnika sajta za upoznavanje, utvrdila je da postoje znaèajne razlike izmeðu prioriteta koje postavljaju muškarci i žene, tražeæi srodnu dušu na Internetu.\nIspitujuæi oba pola u rasponu od 18 do 80 godina, tim struènjaka analizirao je tokom 2016. godine više od 250.000 interakcija korisnika RSVP-a, najpouzdanijeg australijskog sajta za upoznavanje.\nVoða istraživanja Dr Stiven Vajt kaže da su on i njegov tim došli do zakljuèka da žene izmeðu 18 i 30 godina naglašavaju obrazovanje kao jedan od najvažnijih kriterijuma pri izboru partnera.\nU tim godinama, kako istièe Dr Vajt, žene traže saputnike koji su istog ili višeg nivoa obrazovanja.\n"Evolucija je otkrila da su žene veoma selektivne po pitanju partnera u mnogim kulturama. Pokazalo se da koriste obrazovanje kao jedan od indikatora zato što se ono povezuje sa inteligencijom i društvenim statusom, a oba ova atributa su poželjna”, objašnjava Dr Vajt.\nDok žene do tridesete godine imaju specifiènije i konkretnije stavke po pitanju željenog partnera, muškarci su manje izbirljivi do èetrdesetih, nakon èega postaju zahtevniji od žena, otkrila je ova studija.\n"Prethodna istraživanja pokazala su sliène ili veæe preferencije žena prema obrazovanju potencijalnog partnera, ali naša ideja je bila da na skali izmeðu 18 i 80 godina pokažemo kako se ove preferencije menjaju tokom razlièitih perioda životnog ciklusa", istièe dr Vajt.\nNa osnovu tog istraživanja utvrdili su da, uprkos razlikama u zahtevima muškaraca i žena, pri pronalaženju partnera na Internetu ljudi postaju manje izbirljivi, èesto zapostavljajuæi ranije uspostavljene kriterijume.\nTo nije zensko razmisljanje, vec drzavna ideologija.Kada udjemo u EU svo to bogatstvo, pravni poredak, ciste ulice...ce da se nekako prenese na nas\n(IEUIRUSIJAIKINAISAD, 11. jul 2018 07:00)\n“Sigurnost (status i resursi) kod zena i zdrava jajna celija ( mladost i lepota) kod muskaraca. Status je zenski imperativ.\n(Srdjan, 7. jul 2018 07:18)”\nI posle se pitamo, pa i pojedine zivotinje imaju kompleksnije pricipe za odabir partnera za parenje...\n(Zivote moj..., 10. jul 2018 19:53)\nKriterijumi se menjaju u tridesetima jer vrednost zena na seksualno-bracnom trzistu pocinje rapidno da propada dok vrednost muskaraca pocinje da raste jer tek tada postaju “ostvareni” (zene vole da koriste ovaj eufemizam za status i resurse).\n(Srdjan, 7. jul 2018 07:35)\nSigurnost (status i resursi) kod zena i zdrava jajna celija ( mladost i lepota) kod muskaraca. Status je zenski imperativ.\n(Srdjan, 7. jul 2018 07:18)\n@ iskren momak\nTi nemas brige, posto nisi ni jedno ni drugo.\n(Takovakonako, 4. jul 2018 11:10)\nNe mora bit muškarac samo obrazovan dovoljno da je bude vrlo pametan jer kad uvide to. Vrlo brzo ustuknu jer njene igrice ne pali kod onog broja normalnih momaka. Osetio na svojoj koži kad su pokušavale al'su ostale pogodjene sujetno i produžile dalje do sledeæe pogodne žrtve.\n(Iskren momak, 3. jul 2018 15:14)\nИстина. Али до тог образовања треба доћи грејањем столице током школских и студентских дана, а девојке у тим годинама баш и нису нешто одушевљене типовима који греју столицу. Али, као што кажеш, уопште им није страно да дођу на готово кад се тим типовима једног дана грејање столице исплати. Једино што је питање ко је луд да пристане на тако нешто.\n(Бацач пламена, 3. jul 2018 03:05)\nU Srbiji kod neobrazovanih zena vlada magijsko razmisljanje - ako uspem nekom emotivnom manipulacijom da vezem muskarca koji je obrazovan, svo njegovo obrazovanje i status ce preci na mene, tj. oslikace se na mene, pa onda i ne moram da se obrazujem. Iz tog razloga su pozeljni za muzeve recimo doktori, inzenjeri itd. Ovo je posebno zanimljiv fenomen.\n(ssss, 2. jul 2018 19:42)\nUstvari istina je. Zena se gotovo nikad nece udati za coveka koji je manje obrazovan od nje. Pogledajte oko sebe pa cete i sami videti. Eto sad mozete da prestanete da krivite nedostatak novca za svoje neuspehe kod zena i pocnete da se kidate jer niste zagrejali stolicu kad je trebalo.\n(jestejeste, 2. jul 2018 09:34)\nMa samo da je normalna i pametna.\n(To je., 1. jul 2018 21:22)\nPa barem kod nas diplomiranih koliko hoces.\n(Pali i ustali, 30. jun 2018 19:55)\nUdala sam se sa 28 godina, sada 10 godina kasnije, kad bi se kojim sluèajem razvela - verujte ne bi se više NIKAD udavala....veza ok - da živimo odvojeno, ali brak nikako !!!!!\n(Beograd, 30. jun 2018 17:10)\nPa zar nije jedno te isto "postavljati visoke kriterijume", kao što to rade dame, i "biti izbirljiviji" kako rade muskarci!\n(didule, 30. jun 2018 16:53)\n(Женометар, 30. jun 2018 11:26)\nSlatko me nasmeja :).\nSvako trazi sebi podobnog i pogodnog. Kada se zadovolji jedna zivotna potreba, uglavnom posao, stan, karijera, kod ljudi koji se ostvaruju kroz partnera se menjaju i kriterijumi za izbor istih. Uz malo srece, malo vise pameti i ponajvise poznavanja sebe, ukacicete se sa osobom sa kojom i mozete i zelite da zivite.\n(Maca, 30. jun 2018 16:49)\nМени је сасвим разумљиво оно што се каже за мушкарце, да постају са годинама више избирљиви. И то, рекао бих, пре 40-е. Како идеш двадесетим ка годинама тридесетој полако завршаваш факултет, постајеш свој човек, зарађујеш свој динар, постанеш емотивно стабилан, а уједно све мање спреман на компромис и на то да се промениш. Ниси више клинац од 20 година па да идеш логиком ,,дај шта даш'', нити сматраш да си сада, са својим образовањем, дужан да ишта више доказујеш супротном полу да би га освојио. По мом мишљењу, то је један нормалан психоемотивни развој особе било ког пола између 20 и 30 година.\nА то што жене постају мање избирљиве са годинама, то само говори у коме је проблем.\n(Бацач пламена, 30. jun 2018 16:12)\nKada odete sa Balkana, oseticete preporod svoje duse, licnosti.Shvaticete da je Balkan jedno zatucano i destruktivno siromasno drustvo, a svet daleko, daleko ispred...Narocito u Skandinaviji, Australiji...A sada mozete reci, pa vidite, siromasnije zemlje od nase Srbije, ako uopste postoje, postoje sigurno u Africi itd...Zene stupaju u veze i radjaju decu vise nego kod nas. Pa da, to nam govori da je nase drustvo duboko nesrecno, iskompleksirano, zadrto, jer intelekt naseg drustva se svodi na nivo najprizemnijeg opstanka, hvatajuci se za sve sto je bogato, bez obzira kakvog je kvaliteta, dali uopste vredi i kako je steceno to bogatstvo...I jos jedno cu ponoviti, Balkan je katastrofalan, haotican, sve vrednosti i institucije su se urusile, mislim da ne postoji isfoliranijeg i cudnijeg mentaliteta od balkanskog...\n(Protoss, 30. jun 2018 15:59)\nJedan veliki um je rekao, citiram: "Samo nesrecni ljudi veruju da ce im novac i ljubav doneti srecu". Hajde sad sedite i dobro razmislite o vasim komentarima, o parama i zenama, ovo vazi o obrnuto.\n(Marijana, 30. jun 2018 14:33)\nJa sam zaista nakon 40 postao mnogo, mnogo izbirljiviji, i sve sam izbirljiviji i izbirljiviji a vremenom mi se smanjuje moguænost izbora, što bi se moglo prestaviti eksponecijanlnom funkcijom, dakle, eksponecijanlnom funkcijom a ne ekspotencijalnom.\n(Ne šalim se!, 30. jun 2018 13:43)\nNikad ne treba izjednaèavati žensko i muško jer su žene toliko razlièite od muškaraca, komplikovane i cepidlake da je to nebo i zemlja. Zapravo 90% komplikovanosti na svetu dolazi iz tog razloga(što se prenosi sistemom spojenih sudova na sve oblasti života).\nInaèe dva su razloga za ovakvo žensko ponašanje, urodjena nesigurnost i stalne promene raspoloženja zbog hormonalnih fluktacija.\n(birokratski umovi, 30. jun 2018 13:40)\nKad pogledam situaciju na mom faksu,vidim da nema primera da devojka izlazi sa siromasnim momkom,tako da devojke pustite te price kako gledate lepotu i ostale stvari,mozes biti zanimljiv,duhovit,inteligentan,posten dzaba sve to ako nemas kintu(kad ovo kazem msm na stan,kola,status da si neciji sin ili sl.)\n(pero, 30. jun 2018 13:28)\nNe znam sta je njihov glavni kriterijum,ali primecujem da samo nekoliko momaka je u vezi sa devojkama(duzim vezama) koji nemaju kola,stan a nisu previse ni atraktivni ,prosek su po izgledu..tako da..slazem sa sa ljudima ispod koji su pisali o glavnim kriterijumima za vezu kod devojaka.\n(tsar, 30. jun 2018 13:10)\nMeni jeste najvaznije obrazovanje. Ne mogu stalno da razmisljam sta cu da kazem i da li ce on da misli da sam uobrazena i isfolirana ako pricam o stvarima koje mene zanimaju. Kao sto inace moram kad razgovaram sa ljudima koji nemaju obrazovanje niti interesovanja za svet oko sebe: nauku, geo-politiku, kulturu, istoriju… Da i ne pominjem da ne mogu da vodim nikakav zanimljiv razgovor s njim ako njega interesuje samo bleja-teretana, niti mozemo nesto zanimljivo zajedno da radimo osim sexa, a sex ipak ne moze non-stop...\nFormalno obrazovanje, tj skolovanje nije garant obrazovanja, ali je prilicno pouzdan indikator.\n(mr2, 30. jun 2018 12:59)\nŠta oèekujete od robota nastalog od rebra?\n(the, 30. jun 2018 12:52)\nKompleksaši iskulirajte. Rezultati su sasvim logièni i ok. Sam ljudski mozak je evoluirao jer su žene birale partnere koji su snalažljivi i kreativni (odlike inteligentnih), te je postojao evolutivni pritisak na razvoj mozga. Nivo formalnog obrazovanja govori o više stvari, izmeðu ostalog- inteligenciji, upornosti i ambiciji (naravno, uvek ima izuzetaka). Dakle, ništa neobièno.\n(Kloki, 30. jun 2018 12:51)\nUzivo mnogo lakse nadjem devojku nego preko interneta. Ne znam zasto, valjda je konkurencija na internetu prevelika i devojke postavljaju nerealne kriterijume.\n(Marko, 30. jun 2018 12:45)\nna prvom mestu pare\nna drugom mestu pare\nna trecem mestu pare\ni tek onda posle prva tri mesta na cetvrtom stizu konacno pare\nIsto iskustvo imam i sa Ruskinjama. Zapadna Evropa razmislja ipak malo drugacije...\nNaravno svuda ima izuzetaka (ali u Srbiji bas malo).\n(SofronijeTheGreat, 30. jun 2018 12:43)\nИма факс = има посао = има лову = ПОЖЕЉАН!\nнема факс, али има посао = има лову = Мож` да прође.\nНема факс, нема посао, али има лову = За крајњу нужду (кад госпођица напуни 35)\nНема факс, нема посао, нема лову = није човек.\nЕ сад, нису све жене исте... Неке су и горе. Зато треба праведно судити. Е, сад да се потпишем ПАЛЦОМ и да вас нервирам из ината. Иначе сам папучар. И добар муж :) Ал сам скот од човека.\n(Женометар, 30. jun 2018 12:21)\nma to u Australiji ?\n(Joe, 30. jun 2018 12:20)\nProblem je ponekad kada ih devojka poznaje od ranije, pa se seæa devojaka sa kojima ga je vidjala (da flertuje sa njima), pa je ponekad "džaba" što æe se on promeniti, jer æe ona veæ imati formirano mišljenje, koje æe možda teže promeniti...\n(ima i toga, 30. jun 2018 12:13)\nNa šta se sve troši novac. ccc\n(vladisav, 30. jun 2018 11:53)\nTim devojkama glavni kriterijum je novac, jahte, skupa kola i provod.\n(Bob, 30. jun 2018 11:42)\n(Bob, 30. jun 2018 11:41)\nsto se cudis , pa , podaci o istrazivanju ne podrazumevaju Srbiju ..hahaha\n(sonja, 30. jun 2018 11:30)\nSamo ozbiljan kapital i mozete da birate, same ce vas juriti.\n(Kocka, 30. jun 2018 11:28)\nSvi traze da je drugi super ali sebe negledaju ako su tako pametne i dobre osobe a cudime kako vise negledaju novac i ako je muskarac uspesan .\nLakali na ispitivanju kad ste videli matorku sa mladim momkon a onda mladu devojku sa fosilom od 60-80god ili Hefner 180 godina st?r;)\n(Enigma, 30. jun 2018 11:28)\nSta je zenama bitno do 35g? Ovim redosledom:\nPare. Status. Izgled.\nRazumevanje, ljubav, porodica mozda tek posle 30te i to ako kandidat ispunjava 3 gornje uslova.\n(Kontras, 30. jun 2018 11:27)\nDevojkama od 18 do 30 je najvažniji kriterijum obrazovanje ? Ajde ne zasmejavajte me molim vas.\n(Mare, 30. jun 2018 10:59)


Pokrajina će podržati projekte Opštine | M novine Sremski informativni portal\nM novine Sremski informativni portal > Kultura > Pokrajina će podržati projekte Opštine\nPomoćnik pokrajinskog sekretara za kulturu, javno informisanje i odnose s verskim zajednicama Radoslav Petković sa saradnicima u četvrtak, 13. jula posetio je opštinu Pećinci, gde se najpre u zgradi Opštine sastao sa opštinskim rukovodstvom na čelu sa predsednicom Opštine Dubravkom Kovačević Subotički.\nPrva žena pećinačke opštine zahvalila se predstavnicima sekretarijata na dosadašnjoj podršci projektima obnove etno kuće u Kupinovu i rekonstrukcije Aksentijevog kućerka u Ogaru i izrazila nadu da će dobra saradnja sa Pokrajinskim sekretarijatom za kulturu biti nastavljena i u narednom periodu.\nNakon sastanka predstavnici Pokrajinskog sekretarijata su u pratnji domaćina obišli najznačajnije kulturno-istorijske spomenike, među kojima i srednjovekovnu tvrđavu Kupinik. Domaćini su tom prilikom goste iz Pokrajine upoznali sa planovima da nakon završetka procesa eksproprijacije zemljišta na kojem se Kupinik nalazi, koji je pri samom kraju, pokrenu projekte opsežnih arheoloških istraživanja poslednje prestonice srpskih despota, a nakon toga i projekat obnove ovog bisera srpske istorije. Predstavnici Pokrajinskog sekretarijata su tom prilikom najavili da Opština Pećinci može da računa na punu podršku u izradi ovih projekata, sa kojima će se aplicirati za sredstva kod međunarodnih fondova.\nTagovi: Dubravka Kovačević Subotički, Opština Pećinci, Aksentijev kućerak u Ogaru, Radoslav Petković, tvrđava Kupinik


Crevne bakterije i gojaznost\nD. C. 4. marta 2014. 05:00\nLjudi u hladnim, severnim regionima sveta, imaju više crevnih bakterija povezanih sa gojaznošću nego ljudi koji žive u toplim, južnim krajevima sveta.\nIstraživači su analizirali crevne bakterije više od 1.000 ljudi u Africi, Aziji, Evropi, Severnoj Americi i Južnoj Americi.\n„Ljudi misle da je gojaznost loša stvar, ali u prošlosti je dosta masti i dosta energije iz hrane moglo da bude važno za opstanak u hladnim krajevima“, ističe autor studije Taiči Suzuki, postdiplomac na Univerzitetu Berkli u Kaliforniji: „Naši dobri mikrobi u organizmu danas su možda pod uticajem predaka iz prošlosti.“\nPrema jednoj teoriji, gojaznost je povezana sa crevnim bakterijama koje mogu da izvuku više energije iz hrane, smatra Suzuki, i dodaje da nalazi ukazuju na to da je ono što se smatra zdravim crevnim bakterijam relativno i da može da varira u zavisnosti od toga u kom geografskom regionu živite.\nU istraživanju se govori o povećanoj telesnoj težini, odnosno o umereno gojaznim osobama, a ne ekstremno gojaznim ljudima.\nMajkl Vorobei, evolucioni biolog sa Univerziteta u Arizoni, izjavio je da je nalaz prihvatljiv, ali mu nije jasno zašto se različitost crevnih bakterija povezuje sa geografskom širinom.\n„Možda su promene na crevnim bakterijama važne da bi omogućile populaciji da se prilagodi različitim uslovima sredine. To se odnosi na mnoge životinje, ali i na ljude“, rekao je Vorobei u saopštenju.\nRzultati studije nedavno su objavljeni u internet izdanju časopisa „Biology Letters“.\nmasne naslagegojaznostgojaznost i klimacrevne bakterije


Na suđenju će izaći na vidjelo istina o pristrasnoj istrazi protiv Vujoševića - Borba\nNa suđenju će izaći na vidjelo istina o pristrasnoj istrazi protiv Vujoševića\nDate: 13 Februara, 2020\nPovodom vanredne sjednice Tužilačkog savjeta, na kojoj je Milivoje Katnić, kao Glavni specijalni tužilac, upoznao ovo tijelo sa tokom istrage protiv Nenada Vujoševića, branilac dr Duška Kneževića, predsjednika Atlas Grupe, Zdravko Đukanović, daje sljedeću izjavu za javnost:\n“Čitajući ovo saopštenje stekao sam utisak da smo Glavni specijalni tužilac i ja učestvovali u različitim postupcima. Istina je potpuno suprotna navodima saopštenja Tužilačkog savjeta. Istragu je vodio Glavni specijalni tužilac, iako je i on jedan od aktera spornih snimaka telefonskih razgovora, što je sa stanovišta zakona neprihvatljivo.\nTvrdnje da je sprovedena nezavisna, nepristrasna, efikasna i objektivna istraga je sadržinski bezvrijedna i neutemeljena. U prilog ovoj tvrdnji odbrane Duška Kneževića govori okolnost da u saoštenju nema nijednog jasnog i konkretnog navoda koji bi dokazao šta je zapravo istraga utvrdila.\nPotpuno su neuvjerljivi i nejasni i ostali navodi saopštenja Tužilačkog saveta. Naglašavam da je tokom istrage, Glavni specijalni tužilac Milivoje Katnić saslušavao VDT Ivicu Stankovića 26.12.2019. godine, na dan izglasavanja spornog zakona o slobodi vjeroispovesti, kada je Podgorica izgledala kao da je pod okupacijom. Odbrana je tražila izuzeće Milivoja Katnića iz ovog predmeta, ali je ovaj predlog odbrane odbijen, iako je u skladu sa pravilima zdravog razuma i logičnog zaključivanja taj zahtev morao biti usvojen.\nKao branilac imam zakonsku zabranu iznošenja saznanja do kojih se došlo tokom istrage, ali ćemo na glavnim pretresima jasno ukazati na sve nepravilnosti u ovoj istrazi. Takođe, očekujemo i smatramo neophodnim sprovođenje nove, nepristrasne istrage, od strane nadležnog tužilaštva, koju će voditi tužioci koji nisu akteri telefonskih razgovora”, kazao je Đukanović.\nNuhodžić: Neće biti tolerancije, pošteđenih i privilegovanih\nSrbija brine o narodu: Pomoć države privredi 5,1 milijardi evra, svakom punoljetnom građaninu po 100 evra!\nDF: Vlada da usvoji naše predloge da se spriječe glad i nemaština!\nMediji o Bobanu Mugoši: Častila ga Vlada kredit, častio i on sebe, finansijski pomaže DPS, prima platu preko 3.300 mjesečno!\nDanilović Vladi i NKT-u: Treba da vas je sramota!\nUEFA dala novi rok: Da svi završe do kraja avgusta\nKada će “orlovi” u Norvešku?\nU idealnom scenariju: Superliga ponovo krajem maja


To je njima borba dala: Novinari HTV-a neće smjeti izražavati mišljenje na blogovima i Facebooku – Hrvatska riječ\n“Nitko od urednika i novinara ne smije koristiti društvene mreže i blogove za izražavanje stavova koji štete tvrtki ili koji dovode u pitanje neovisnost i nepristranost”, stoji u smjernicama koje bi HRT trebao implementirati u Etički kodeks koji je u izradi.\nZaposlenici Hrvatske radio televizije dobili su naputak “s vrha” da počnu apstinirati na Facebooku kad je riječ o statusima i postovima koji se odnose na ono što se tiče kuće u kojoj rade. Vijest je to koju je objavio Novi list, ali koju iz Službe za odnose s javnošću HRT-a nisu potvrdili.\nTvrde kako urednicima nije poznat takav nalog od ravnatelja HRT-a, ali ne negiraju da je želja Uprave da se u Etički kodeks HRT-a implementira i takvo ograničenje novinarske slobode. Pritom navode kako je krovna europska organizacija javnih televizija (EBU) izdala smjernice koje se trebaju implementirati u Etički kodeks.\nS HRT-a, pak, po ovom pitanju dodaju kako je Etički kodeks u izradi, te da smatraju da iznošenje i komentiranje “internih događanja, poteškoća pa čak i poslovnih tajni na društvenim mrežama, najblaže rečeno nije u skladu s dobrom poslovnom kulturom”.\nDodaju kako takvom odlukom slobode i prava djelatnika HRT-a ovime ni u kojem segmentu neće biti ni najmanje narušene.


Šešelj, koji je poznat po bahatim, huškačkim i uvredljivim porukama, kojima samom sebi zapravo pravi publicitet, upustio se jutros u raspravu sa jednim gledaocem na temu Zakona o sprečavanju nasilja u porodici, koji je, takođe, izneo niz diskriminišućih stavova. Šešelj je, međutim, poslanik u Skupštini Srbije i potpuno je nejasno zašto se njegovi ispadi konstantno tolerišu.\nNaime, gledalac je naveo da mu navodno nije jasno zašto novi Zakon "sprečava muža da malo oštrije porazgovara sa svojom suprugom", ali i dodao jezivu tvrdnju da bi "kad žena isuče jezik i počne da priča, sreća bila da nema jezik, pa nikad ne bi ni dobila šamar"?!\nŠešelj je, zatim, dolio ulje na vatru.\n- Postoje neki civilizacijski nivoi. Nekad je bilo normalno u našoj patrijarhalnoj zajednici da muž tuče ženu i u to se niko nije mešao, čak ni njeni roditelji. Imamo jedan primer: Petar Prvi Karađorđević oženio je najstariju ćerku knjaza Nikole Petrovića, Zorku, i s njom je jedno vreme živeo na Cetinju. I ubijao je boga u njoj. Nekad nije ni morao da ima razloga. Knjaz Nikola je škrgutao zubima, omrznuo ga je zbog toga, ali se nikada nije mešao, jer je smatrao da je pravo muža da tuče ženu - rekao je Šešelj.\nOn je dodao i da je "takav je bio civilizacijski nivo, jer ako ti ne znaš zašto tučeš ženu, ona sigurno zna", zaključivši da "smo izrasli iz tog civilizacijskog miljea".\n- Postoje nivoi tolerancije između muža i žene, negde su navikli da se tako tolerišu, ima tu i malo mazohizma, pa žena trpi šamare, a nekada i muž trpi - ispričao je Šešelj i šokirao sve.


Učenice Tehničke škole za borbu protiv korupcije - Dnevnik Juga\nHome / DRUŠTVO / Učenice Tehničke škole za borbu protiv korupcije\nDnevnik Juga 21/11/2019\tDRUŠTVO, Vlasotince Leave a comment\nUčenice Tehničke škole u Vlasotincu su sredinom novembra meseca prisustvovale dvodnevnom treningu na temu “Mreža mladih Srbije protiv korupcije”.\nNaime, Andrijana Ilić i Daliborka Petrović sa svojom mentorkom profesorkom Biljanom Stanković i sa svojim vršnjacima iz još deset opština su se kroz dvodnevne radionice upoznale sa aktivnostima koje su vezane za ovu temu, a koje će se realizovati u narednom periodu. Na treningu su učestvovali mladi sa svojim mentorima iz Sombora, Beograda, Jagodine, Majdanpeka, Bora, Zaječara, Bujanovca, Vranja, Vladičinog Hana i Vlasotinca.\nAntikoruptivne aktivnosti i vršnjačke edukacije Tehnička škola će spovoditi u narednih šest meseci. Prva javna akcija biće realizovana 9. decembra u okviru obeležavanja Međunarodnog dana borbe protiv korupcije. Završna konferencija na kojoj će biti sumirano ono što je do tada urađeno planirana je za april mesec u Vrnjačkoj Banji.\nDvodnevne treninge na temu “Mreža mladih Srbije protiv korupcije” je organizovalo Udruženje građana “Svet reči” u Velikoj Plani.\nPrevious Počela isplata redovne i privremene novčane naknade za oktobar\nNext Policija snima utakmicu FK „Radnički“ – FK „Crvena Zvezda“