Preduzeće LAMEX je osnovano 2004 godine i od samog početka trudimo se da tržištu ponudimo kvalitetnije i pristupačnije proizvode za izradu nameštaja od pločastih materijala na bazi drveta. Pored zastupanja …\nMobil Mont d.o.o.\nFirma Mobil Mont specijalizovana je za nabavku, prodaju i ugradnju sistema za automatsko pokretanje kapija, vrata i rampi. Mobil Mont ugrađuje i servisira proizvode renomiranih svetskih brendova vodećih u ovoj …\nSTILLMONT se ističe širokim asortimanom proizvoda, posebno visokim kvalitetom svojih proizvoda po prihvatljivim cenama, te dugogodišnjim garancijama na trajanje i kvalitet različitih proizvoda, kao i profesionalnim odnosom prema klijentima. Politika …\n“TEHNI SA” je grčka kompanija koja je osnovana 1988. godine i bavi se proizvodnjom aluminijumskih vrata vrhunskog kvaliteta. Bavi se i proizvodnjom repro materijala za izradu stolarije: aluminijumskih i pvc …\nLink line je osnovan 2010. godine u Novom Sadu, kao građevinsko preduzeće za proizvodnju i ugradnju građevinske stolarije i bravarije. Dugogodišnjim radom i iskustvom u Srbiji i inostranstvu uspeli smo da …


Veselinović poziva na ozbiljnost, Kajević upozorava na vrućinu u Jermeniji - SPORTSKI ŽURNAL\nTrener Čukaričkog Aleksandar Veselinović rekao je danas da njegova ekipa mora da bude profesionalna i ozbiljna u predstojećem dvomeču prvog kola kvalifikacija za Ligu Evropa protiv jermenskog Banantsa\n– Kao i za svakog drugog protivnika moraćemo ozbiljno da se spremimo. Na nama je da razmišljamo o sebi, da kvalitetno obavimo pripreme, a imamo sasvim dovoljno vremena da skupimo podatke o Banantsu. Sada je zaista teško dati odgovor da li je bolje što prvi meč igramo kod kuće. Uglavnom, moramo u obe utakmice da budemo ozbiljni i profesionalni, na nivou koji i zahteva takmičenje kao što su kvalifikacije za Ligu Evropa – rekao je Veselinović.\n– Gostovao sam sa reprezentacijom Crne Gore u Jermeniji, sećam se da je bilo prevruće i teško za igru, ali i da je teren bio odličan. Što se tiče podataka o rivalu, siguran sam da će ih naš stručni štab do detalja analizirati. Zadovoljan sam žrebom, s obzirom da je mađarski Debrecin bio za izbegavanje, priželjkivao sam Luksemburžane, no dobro je i ovako. Mislim da smo kvalitetniji, iz prostog razloga što je srpski šampionat bolji od jermenskog – naveo je on.\nBanants je osnovan 20. januara 1992. godine, igra na stadionu kapaciteta 4.680 mesta u Jerevanu, glavnom gradu Jermenije. Prošle sezone ekipa je zauzela treće mesto u prvenstvu, iza Ararata i Pjunika, a u kvalifikacijama za Ligu Evropa eliminisana je u prvom kolu od Sarajeva. Sa klupe ih predvodi ruski trener Ilšat Fajzulin.


Dogovoreno - bez kaznenih mera u Pošti, Mitrović kaže da je dvoje dobilo premeštaj | N1 Srbija\n14.12.2019. |12.24 |\nPoštar Vladimir Đokić, predstavnik zaposlenih na pregovorima u Vladi i član sindikata "Solidarnost" u Pošti Srbije, kaže da povećanje koje su ispregovarali znači da će ljudi sa platom između 30 i 40 hiljada dinara, s regresom od 1000 dinara neto, dobiti koji promil iznad 20 odsto. Navodi da je Vlada donela zaključak da niko neće dobiti nikakvu kaznenu meru zbog obustave rada. S druge strane, Stefan Mitrović, poštar i član Samostalnog sindikata poštanskih radnika, kaže da ima odmazde, da je dvoje njegovih kolega dobilo premeštaj.\nPredstavnici radnika Pošte Srbije, rukovodstva tog javnog preduzeća i Vlade Srbije potisali su u četvrtak uveče sporazum o prekidu obustave rada i povećanju plata. Predviđeno je da radnici sa najmanjim primanjima, odnosno poštari, šalterski radnici i oni u regionalnim distributivno-logističkim centrima dobiju povećanje plate od 16 do 17 odsto, dok bi povišica radnicima sa većim zaradama bila od šest do sedam odsto.\nPodsetimo, radnici Pošte su devet dana protestovali zahtevajući plate u rangu republičkog proseka. Kao odgovor na to, širom Srbije, stotine njih je suspendovano. Međutim, deo radnika Pošte Srbije nezadovoljan je postignutim dogovorom.\nVladimir Đokić, predstavnik zaposlenih koji je učestvovao na pregovorima u Vladi, kaže da je sve kulminiralo, jer su imali dogovor od marta (prethodni štrajk), koji, kako kaže, nije finiširan na pravi način.\nFormirana Radna grupa za Poštu koja je počela u aprilu sa radom, imala je u prvih mesec, dva imala nekoliko sastanaka i radila dobro, posle toga su se opustili, kaže Đokić navodeći da je zastala u trenutku kada se došlo do toga da se poštarima, šalterskoim radnicima i zaposlenima iz GPC zarade povećaju nominalno najviše. Dodaje da, zatim, nije urađena ni sistematizacija - da se proveri koji kadrovi su u Pošti višak, kolika je srazmera kad su u pitanju koeficijenti. "Došli smo pred svršen čin, upozoravali smo i ministra (Nebojšu) Stefanovića s kojim smo postigli dogovor (posle kog je prekinut prošli štrajk), čak i druge institucije države na to da su radnici svesni šta je obećano, da ti ljudi od 35, 36 hiljada dinara neće biti zadovoljni sa desetak procenata - svi su ostali nemi na to", ističe gost Novog dana.\nĐokić kaže da je više hiljada ljudi svakodnevno bilo u obustavi i da je, prema podacima koje ima, u tome "učestvovalo" između 90 i 100 pošta.\nGovoreći o sporazumu sa Vladom, kaže da ga je potpisala i premijerka Ana Brnabić. Navodi da u sporazumu piše - bez Zakona o privremenom ograničavanju mase sredstava zaposlenih, zarade će, dakle, vratiti na nivo od oktobra 2014. i na taj nivo, kaže, "ovo povećanje će se odraziti na taj način da će ljudi između 30 i 40 hiljada dinara, sa regresom od 1000 dinara neto, dobiti nešto, koji promil iznad 20 odsto". Sastanak je, dodaje, trajao do dva ujutro.\nPoslednjem sastanku u Vladi prisustvovao je, kako prenosi, šef kabineta predsednika države, Ivica Kojić, potpredesednik Vlade Nebojša Stefanović, ljudi iz vlade koji su bili u Radnoj grupi, tehnički sekretar vlade, v.d. direktora "Pošte" Mira Petrović. "Taj sastanak bi trajao koliko je trebalo, bila je situacija ili-ili... Jako sam upućen dobro u cifre, bilanse stanja, prihode, rashode, aktivu, pasivu... Ja sam znao koje je maksimalno opterećenje za Poštu da bi ona bila likvidna", rekao je Đokić, koji je poštar i koji je osnovao sindikat Solidarnost u tom preduzeću.\nOn kaže da su se dogovorili da niko ne snosi nikakvu opomenu (od suspendovanih i radnika u obustavi), da su uspeli nešto da podignu zarade, dodajući da je na tom sastanku nađen model, "koji je rupa, da bi se podigao regres". Tih hiljadu dinara je, navodi, realnost, s obzirom na dobit Pošte.\nVlada je donela zaključak da niko neće dobiti nikakvu kaznenu meru, dodao je Đokić.\nStefan Mitrović, poštar i član Samostalnog sindikata poštanskih radnika, rekao je da su ljudi nezadovoljni načinom na koji je došlo do prekida obustave rade, da su se osećali razočaranim, povređenim, isključenim. "I dalje imam tu neku gorčinu. Sa finansijske strane to je u redu, zadovoljavajuće, sa te ljudske strane... Prosto ljudi su očekivali da što god da se dešava - da se pitaju. Ne možete, naravno, pitati masu od nekoliko hiljada ljudi, ali mogli smo da, kao u nedelju što smo imali sastanak u glavnom poštarskom centru u Ugrinovačkoj ulici - da pitamo ljude da li su za ili protiv, da li imaju nešto da predlože. Ali, desilo se šta se desilo, izaći ćemo iz ovoga pametniji", kaže Mitrović.\nMitrović navodi da je i sam Đokić rekao da je situacija bili ili-ili, ocenjujući da se radi o pritisku, da je ponuda bila "uzmi ili ostavi", dodajući - ko zna šta bi se desilo da su ostavili. Đokić, s druge strane, kaže da pretnji nikakvih nije bilo.\n"Od nedelje, 8. decembra, kada smo imali identičnu ponudu Vlade, osim tog regresa od hiljadu ili dve dinara, koju smo odbili i tražili republički prosek, došli smo do toga da su ljudi koji nas predstavljali sada to prihvatili", navodi Mitrović koji kaže da posle četiri dana dodatne obustave (od nedelje) treba da objasni ljudima zašto je još četiri dana odbijao da radi svoj posao, ako su dobili hiljadu ili dve više preko tog regresa. "Ne kažem, ja prvi poštujem svaki dinar, jer ga teško zarađujem. I hiljadu dinara je meni velika cifra, s platom od 30 i kusur hiljada - i meni i većini kolega. Ali, šalje se pogrešna slika", navodi.\nOsvrćući se na to da je na sastanku dogovoreno da učesnici obustave rada neće imati posledice, što je, prema rečima Đokića, navedeno i u zaključku Vlade, Mitrović iznosi drugačije podatke.\n"Vlada možda taj nema podatak, dosta ljudi me zvalo juče, sa nekima sam se video isto - moje kolege koje rade u pošti 11070, dvoje njih je dobilo premeštaj na druga radna mesta. Po meni je to jedan vid odmzde, ne treba nam to... Potrebno je da nema odmazde, nema revanšizma... To nije ništa neprovereno, ljudi su me zvali, dobili su anekse ugovora", istakao je Mitrović, navodeći da smatra da će krenuti neki vid osvete od rukovodstva i poslovodstva.\nKoji su još otvoreni problemi u "Pošti Srbije"\nGovoreći o tome šta ostaju kao otvoreni problemi u "Pošti Srbije" i posle ovog sastanka, Mitrović kaže da bi trebalo da se prave konstruktivni sastanci kako bi se poslovodstvu i Vladi Srbije predstalvjali problemi, "a biće ih, pošto ne može godinama nešto što se zapostavljalo, da se reši preko noći".\nNa pitanje da li ima neopravdanih stimulacija, oba gosta odgovaraju potvrdno.\nPoslovodstvo, dodaje, treba da ima više sluha za radnike, zatim navodi da je potrebno da se zaposle kvalitetni ljudi koji treba da prođu stručnu obuku, a ne da se skupljaju, kako kaže, "sa štapa i kanapa". "Ljudi su pod pritiskom i osećaju se šikanirano, mora da se stvori jedna zdrava sredina", rekao je Mitrović, podvlačeći da mnogi trpe pritiske od neposrednog rukovodstva.\nMitrović je istakao da mora sa ljudima da se priča, kako bi im to bila "druga kuća", što je, kako kaže, tako nekada i bilo. Dodaje i da je potreban stručan kadar u poslovodstvu, ljudi koji su završili Višu PTT, Saobraćajni fakultet, koji znaju šta je pošta, ne "nečiji ili svačiji".\nUpitan o informaciji koja se pojavila u javnosti - da su na platnom spisku pojedine estradne zvezde, Đokić kaže da se to apsolutno kroz papire nigde nije vodilo. "Ja mislim da oni nisu na platnom spisku, zvanično nemam nikakvih podataka", dodao je, mada je podvukao da Pošte, kao javno preduzeće, imaju svakodnevno neke nabavke, neke projekte, sponzorske ugovore...\n"Siguran sam da imamo neke fiktivno zaposlene ljude. Video sam da je Policijski sindikat napravio neku prijavu, ukoliko je to istinito, zbog malverzacija u vezi sa budžetom, zbog članaka iz novina, mada meni članak iz novina nije nikakva merodavna stvar", naveo je Đokić.\nUpitani kako je radnik pošte iz Kraljeva koji je isekao sebi vene, Đokić kaže da se čuo s njim, da je dobro i da se jednostavno radi o čoveku koji nije mogao da izdrži pritisak. Podsetimo, gostujući u emisiji "360 stepeni", Zoran Pavlović iz Samostalnog sindikata poštanskih radnika Srbije objasnio je da se radi o poštaru Marku Božiću koji je, kako je saznao, bio pod pritiskom upravnika, koji je zahtevao da poštari izađu na dostavu, a on nije hteo da izda kolege koje su se odlučile da obustave rad.\nprotest Pošta Srbije poštari plate sindikati\nVučić najavljuje prosečnu platu od 900 evra, Zec kaže - monetarna iluzija 31.12.2019.\nVučković: Štrajk iz 2017. bio za nauk poštarima, zato ova nelegalna strategija 16.12.2019.\nJovo Bakić: Nećemo sarađivati ni sa kim, sa SzS ništa zajedničko 01.12.2019.\nPre svega,pošto od 1.1.2020. minimalac raste 11%,to povećanje koje su planirali je povećanje koje su morali dati jer bi ti ljudi sa najnižim platama jednostavno pali ispod minimalca. Drugo,smešan je onaj koji veruje naprednjaku. Treće,poštarima se sada vraća za ćutanje kada su njihove kolege išutirane u Telus 2006. Imali su priliku tada da reaguju,a ćutali su. Imali su priliku da regauju kada je 2008. poslovidstvo Pošte smanjilo cenu a tako i plate njihovim kolegama koji su 2006. išutirani iz Pošte u Telus. Imali su priliku da reaguju kada je Pošta raspisala tender čiji je cilj bio da se njihove išutirane kolege ostave na ulici. Sve su to bili probni baloni i sada je vlast svesna da im moźe raditi bilo šta i da niko neće reagovati.\nSve ce vas pocistiti! Sad zna, ko ste! Nazadnjaci su to! Samo Bojkot!✊\nPo ovom dogovoru sa Vladom ispada da plate i penzije JOS NISU VRACENE na nivo 2014. godine.


LinuxMint - Problem sa Rhythmbox plejerom | FOSS Forum | Free and Opensource Serbia\nLinuxMint Problem sa Rhythmbox plejerom\nDiscussion in 'Debian, LinuxMint, Ubuntu' started by milewap, 05.10.2019.\nOvako uglavnom ponajvise koristim Mint Mate,ponekad Ubuntu Mate.Default pleyer sa sistemom je rhythmbox,svu muziku drzim na eksternom HDD koji je stalno zakacen za Laptop.I vec pomenuti pleyer je uvek radio savrseno odakle da cita mp3,podesim Transced1 tako Mint vidi eksterni disk.E nakon zadnje rinstalacije Mint Mate 19.2 odjednom rhythmbox nece da ucita nista sa spoljnjeg diska,pokusao sam i da ga uklonim.Sa\nlocate rhythmbox | grep $USER\nsad je instaliran...ali kad je deinstaliran dobijem u terminalu\nmirko@mirko-pc:~$ locate rhythmbox | grep $USER\ntako nesto i sad nisam pametan kako da ponovo cita spoljni HDD,gde gresim?Pokusao sam da instaliram Clementine Banshee i razne pleyer,ali oni tek spoljni disk da tako kazem nevide.Ima li jos neki pleyer koji cita bez problema,spoljnje izvore nebitno dali je HDD USB sta god vec?\n#1 milewap, 05.10.2019\nJa /.var nemam kod sebe, mada kod mene na Cinnamon radi lepo probao sam muziku sa USB\n#2 Knez, 05.10.2019\nLast edited: 05.10.2019\nSpoljni disk mountuj na neki stalan dir i neces imati problema.\n#3 Branimir Maksimovic, 05.10.2019\nHvala na pomoci u medjuvremenu,sam instalirao Audacios(mislim daje to,tacno ime).I radi bet greske cita i svira bez problema,donekle me podseca na Vinamp ima onu virtualizaciju...\n#4 milewap, 06.10.2019\nAudacious koristim i ja i to vec dugi niz godina...\n#5 Branimir Maksimovic, 06.10.2019\ndonekle me podseca na Vinamp ima onu virtualizaciju...\nDa nije vizuelizaciju?\n#6 Cvetan, 07.10.2019\nRadi... Dok se i on ne šlogira jednog dana...\n#7 osx, 08.10.2019\nNaša planeta će prestati da se okreće, naše sunce će prerasti u crvenog džina pa će progutati i našu planetu, i ceo kosmos će implodirati u jednu tačku...jednog dana\n#8 Dragan, 10.10.2019


Vremenska prognoza: Udine\nPoštovani nalazite se na strani vremenske prognoze za selo, mesto ili grad Udine. Na ovoj strani možete saznati trenutnu i dugoročnu vremensku prognozi za selo, mesto ili grad Udine. Kada je reč o kratkoročnoj vremenskoj prognozi za selo, mesto ili grad Udine, možete saznati trenutnu temeraturu, brzinu vetra, vlažnost, kao i atmosferski pritisak. Kada je reč o dugoročnoj prognozi vremena za selo, mesto ili grad Udine možete pogledati predviđanja za opis vremena, temperaturu, pritisak i brzinu vetra.\nPrognoza vremena, Udine\nWarning: simplexml_load_file(http://api.worldweatheronline.com/free/v1/weather.ashx?q=46.0711,13.2346&format=xml&num_of_days=1&key=75trnc7wr5v6z26535tn3jv5): failed to open stream: HTTP request failed! HTTP/1.1 401 API key has been disabled. in /home/vrnjacka/public_html/ivremenskaprognoza.com/system/helper.php on line 182\nWarning: simplexml_load_file(): I/O warning : failed to load external entity "http://api.worldweatheronline.com/free/v1/weather.ashx?q=46.0711,13.2346&format=xml&num_of_days=1&key=75trnc7wr5v6z26535tn3jv5" in /home/vrnjacka/public_html/ivremenskaprognoza.com/system/helper.php on line 182\nWarning: file_get_contents(http://api.worldweatheronline.com/free/v1/weather.ashx?q=46.0711,13.2346&format=xml&num_of_days=1&key=75trnc7wr5v6z26535tn3jv5): failed to open stream: HTTP request failed! HTTP/1.1 401 API key has been disabled. in /home/vrnjacka/public_html/ivremenskaprognoza.com/system/helper.php on line 185\nSve podatke o vremenu za (selo, mesto ili grad) Udine prenosimo Vam sa najboljim namerama. Ne garantujemo potpunu tačnost podataka koje pronađete na našem sajtu. Podatke o vremenu prenosimo sa ozbiljnih svetskih meteoroloških sajtova.


RTS - javni ili privatni servis? | B92 Blog\nU svom izveštaju za 2010. godinu, Savet Republičke radiodifuzne agencije (RRA) stavio je više primedbi na rad Javnog medijskog servisa Srbije. Konstatujući da RTS nema raznovrstan i balansiran program, Savet RRA skrenuo je pažnju na nedovoljno prisustvo nezavisnih produkcija, mali procenat kulturno-umetničkog i dečjeg programa, u odnosu na informativni i zabavni program. Takodje, RRA je izvestio javnost da je zbog povrede Zakona o oglašavanju u 2010. podneto ukupno 2.475 prekršajnih prijava protiv RTS-a.\nNa sve ovo gen. direktor RTS Aleksandar Tijanić je burno reagovao, pribegavajući starom triku da se radi o svojevrsnoj zaveri protiv Javnog servisa. Čak i konstruktivne, dobronamerne kritike Tijanić doživljava veoma lično i emotivno, pretvarajući tako jedan Javni servis u - privatni.\nNa umesnu sugestiju Gorana Karadžića, zamenika predsednika saveta RRA ("Politika", 25.04.2011.) "Kada pričate o pretplati, šta ste vi kao RTS učinili da se poveća naplata? Vi ste najmoćniji medij u Srbiji, i na tome vam svaka čast, kapa dole. Da li ste prekinuli neku od svojih serija velike gledanosti na čemu vam takođe čestitam i da objavite neki spot i kažete svima u Srbiji, počnite više ljudi da plaćate pretplatu." Aleksandar Tijanić odgovara: "Samo izrazito inteligentni ljudi smatraju da se jakom propagandom neki vid poreza može učiniti izrazito popularnim. Ja sam glup, ja mislim da propagandom nijedan porez ne može da se popularizuje. Mislim da su ljudi u krizi, da zakoni nisu dobri..."\nZamenik predsednika RRA ne odustaje od svoje sugestije, pa ponovo kaže: "To nije porez. To je nešto što građani u svim civilizovanim zemljama plaćaju kao što plaćaju zdravstveno osiguranje bez obzira na to da li su bolesni ili ne. Ali, jeste li vi ikad napravili akciju preko vaših programa, plaćajte pretplatu? Kao što svi građani u Evropi plaćaju za svoj javni servis imali televizor ili nemali?"\nMedjutim, Tijanić opet pribegava zameni teza, garniranih već otrcanom teorijom zavere, pa kaže: "Smatrali smo da je najbolji način reklame za RTS vraćanje poverenja milionskog gledališta. To smo uspeli. Šest godina smo najgledanija srpska televizija sa solidnim radio-programima. Kad na to dodate najuspešniju srpsku marketinšku akciju - Evrosong, pa izgradnju Avalskog tornja, pa sigurnu kuću za žene i decu, pa celodnevni digitalni program posvećen kulturi, pa akciju zaveštanja organa... Mi pokazujemo: građani, evo kuda ide vaš novac. Teško se živi, a protiv RTS-a traje neprekidna, dobro organizovana akcija komercijalnih stanica i političkih moćnika s kojima imaju zajedničke interese."\nIronijom sudbine, tokom protekle 4 godine više puta sam i Upravnom odboru RDU RTS i Menadžmentu predlagao korenitu promenu odnosa prema pretplatnicima. Umesto pretnji tužbama i žalopojki zbog smanjenog priliva novca od RTV pretplate, predlagao sam raznovrsne akcije, tj. programske inovacije, u duhu afirmativnog odnosa prema pretplatnicima Javnog medijskog servisa Srbije. Izdvajam samo dve:\n- Pre svega, neophodno je promovisati DAN OTVORENIH VRATA RDU RTS, kada bi pretplatnici, i to oni koji redovno i uredno izmiruju svoju zakonsku obavezu, mogli da posećuju TV Beograd i Radio Beograd i neposredno se upoznaju sa radom zaposlenih. Tokom boravka u RDU RTS imali bi mogućnost da se druže sa omiljenim voditeljima i novinarima, sa glumcima popularnih serija itd., da ručaju u restoranu RTS, da prisustvuju snimanju jedne od TV epizoda ili slušane radio emisije...\n- Umesto već pomalo dosadnih sadašnjih TV intermeca, bili bi emitovani kratki TV prilozi, na kojima bi se predstavljali zaposleni RTS-a. Raznovrsna zanimanja bila bi predstavljena u ovim TV prilozima, posebno radjenim za pretplatnike.\nNa primer, vozač, kamerman, tonac, daktilograf, rasvetljivač, šminker, spiker, računovodja... bi bili snimljeni na svojim radnim mestima i u TV kameru bi, na svoj način, izgovarali tekst: "Ja sam taj i taj! U RTS-u radim od te i te godine kao (na radnom mestu) ....................................! Hvala Vam što urednim plaćanjem pretplate omogućavate meni i mojoj porodici platu!"\nNa žalost, nijedan od ovih predloga nije usvojen, pogotovo poslednji, koji se odnosi na veliki broj anonimnih radnica i radnika RDU RTS, bez čijeg angažmana i kreativnosti ne bi bilo ni TV i radio programa.\nZato sam danas novom Upravnom odboru RDU RTS poslao ove i druge predloge, sa nadom da će biti realizovani.\nMUCNI GLAVOM.jpg / 39.23 / KB image/pjpeg\nmili92 16:00 28.04.2011\ndragan7557 16:22 28.04.2011\nRe: sumanuto do koske\n"To nije porez. To je nešto što građani u svim civilizovanim zemljama plaćaju kao što plaćaju zdravstveno osiguranje bez obzira na to da li su bolesni ili ne.\nOvo je netačno jer se pretplata na državnu TV NE PLAĆA u svim državama Evrope a ni EU.\nKao što svi građani u Evropi plaćaju za svoj javni servis imali televizor ili nemali?"\nA ovo je čisto trabunjanje, pa je svaka reakcija osim gore naveden izlišna.\nNa umesnu sugestiju Gorana Karadžića, zamenika predsednika saveta RRA ("Politika", 25.04.2011.)\nA nevedeni gazda G. Karadžić bi mogao da se prvo informiše pre nego što navodi kojekave sumanutosti.\nZamenik predsednika RRA ne odustaje od svoje sugestije, pa ponovo kaže: "To nije porez.\nNaravno da nije porez već je NASILJE najgore vrste. Nasilno indoktriniranje građana se može okarakterisati samo kao nasilje, i nikako drukčije.\nP.S. a umesnu sugestiju, makar stavi pod navodnike, jer je gnusna laž.\nnajcrnji 22:02 28.04.2011\nU Irskoj gde zivim TV pretplata je obavezna i iznosi 160 evra godisnje. Mora da se plati ako u kuci postoji TV aparat pa makar na njemu samo igrali igrice. Ja sam redovno dobijao opomene dok nisam kontaktirao njihovu sluzbu i svecano izjavio da nemam TV aparat. Komsinice spanjolke koje zive ispod mene nikom ne otvaraju vrata jer poseduju TV aparat a ne placaju pretplatu. Na radiju se cesto mogu cuti reklame cija je poruka da se TV pretplata obavezno plati inace sledi kazna. Moto kampanje je 'Sve izgovore smo vec culi. Ni jedan nije upalio.' I u Engleskoj se placa. Za ostale sve zemlje u Evropi ne znam jer nisam ziveo tamo.\nfantomatsicna 04:56 29.04.2011\nSrećom ovde za državnu televiziju ne plaćamo ništa, poreze, predplate itd ali znam da se u mnogim evropskim zemljama naplaćuje tj ako ne platiš ne možes ni da pratiš programe..\nlibkonz 16:53 28.04.2011\nI onda će ovima što ne plaćaju da zasuzi oko i već sutra će da izmire sve zaostale obaveze na ime pretplate.\nPreporuka: 1515 / Link / Replika: 7 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\ndragan7557 17:22 28.04.2011\nRe: Ti si car!\nNa sve ovo gen. direktor RTS Aleksandar Tijanić je burno reagovao,\nPorcijom dobri' batina po običaju ili verbalnim nasiljem?\ntsunade 17:27 28.04.2011\nmikimedic 18:21 28.04.2011\nstvarno je car - posto su, jelte, svi zaposleni jednaki predlazem da kampanju otvore tijanic ili neka od njegovih miljenica iz jutarnjeg i inih programa.\n"ja sam tijanic (ili drugo ime po zelji) i u rtsu radim od tad i tad i bas vam hvala sto mi placate platu"\ni samo da budem 'fly on the wall' kad filip tu kratku crticu bude video na rtsu.\nniccolo 18:42 28.04.2011\nili neka od njegovih miljenica iz jutarnjeg i inih programa\nKad njih spomenu, evo ideje za poboljšanje plaćanja pretplate - počnu da nude večere ili slično sa nekom od navedenih za one koji redovno plaćaju pretplatu, šta mislite?\nFilip Mladenović 18:52 28.04.2011\nPoenta je da se vide i čuju svi oni koji su "iza kulisa", a bez kojih nema TV prenosa, nema TV drama, nema dokumentarnih emisija, nema radio emisija... Šljakeri, intelektualni proleteri, entuzijasti, koji još uvek vole da prave radio program i TV, uprkos svemu!\nkukusigameni 18:56 28.04.2011\nA i kad ih ljudi vide, sta onda?\naleksandarz92 06:24 29.04.2011\nPa i ovako ih nema\nKRALJMAJMUNA 17:00 28.04.2011\nAT & GK\nAT je u vašim citatima izvađenim iz "duela" koji je izvorno objavljen u listu POLITIKA intelektualna gromada u odnosu na Gorana Karadžića.\nA, bogme, i u ostalim necitiranim delovima. Što ne znači ništa drugo osim ovo što sam napisao.\ntsunade 17:01 28.04.2011\nma daj filipe...\nNa umesnu sugestiju Gorana Karadžića,\nsta kvalifikuje karadzicha, porfirija pa ako hoches i onu gordanu sushu da daje bilo kakve sugestije bilo kome?... let alone umesne sugestije.\nRRA je direktno odgovorna za kvalitet medijske scene u Srbiji. oni su, seti se, danku djunichu dali frekvenciju samo da je ne bi dobio RTL. oni su omoguchili da mitrovich ima dve tv stanice a peconi jednu. oni su forumulisali pravila prema kojima se nasa deca kontaminiraju svaki dan po ceo dan.oni ta pravila, arbitrarno koriste po samo njima znanim kriterijumima... otprilike kako se kome nadigne, kako ko ustane na levu nogu, koliko se neko napije (a cujem da su svi, narocito susha, dobroj kapljici skloni)... e od toga zavisi dal che i na sta\nche reagovati. to je jedna kanalizacija iz koje dolaze svakojaki smradovi.\ntijanic je, oh naravno, odgovoran big time. njegov program je ocajan. on jeste u dobroj meri privatizovao rts. ali RRA je jos odgovornija, jos crnja i gora od RTS-a.\npolarno_prase 17:31 28.04.2011\nAlternativna verzija zahvalnice\n"Ja sam taj i taj! U RTS-u radim od te i te godine kao (na radnom mestu) ....................................! Hvala Vam što urednim plaćanjem pretplate omogućavate meni i mojoj porodici platu!"\n''Ja sam taj i taj. Jedan sam od hiljadu i po prekobrojnih u glomaznom, tehnički zastarelom i programski nekvalitetnom RTS-u. Hvala Vam što plaćanjem pretplate omogućavate da i dalje primam platu iz državne kase''.\ntsunade 17:36 28.04.2011\nRe: Alternativna verzija zahvalnice\n... koju naravno nisam zaradio jer sam jurio tezge, sojke, whatever a to mi se moze jer me niko nikad nije kontrolisao a do posla sam dosao preko (politicke, porodicne, kumovske) veze...\nFilip Mladenović 18:01 28.04.2011\nLjudi, mislite na one talentovane, vredne, profesionalne, sa voljom i entuzijazmom, koji rade u RTS za bednih 30 000 dinara. I na nas honorarce, koji još nisu dobili honorar za januar 2011! Gde će vam duša!?\ntsunade 18:12 28.04.2011\nLjudi, mislite na one talentovane, vredne, profesionalne,\ntalentovanih, vrednih i profesionalnih na bastilji nema. jer da ima, negde bi, majkumu taj talenat probio na povrsinu pa makar na silu...\nmikimedic 18:25 28.04.2011\nizvini, a sto bih ja mislio na vas?\njel ti mislis na mene?\nnisam cinican, iskreno pitam. stvarno mi nije najjasnije.\nFilip Mladenović 18:40 28.04.2011\nLjudi, mislite na one talentovane, vredne, profesionalne,talentovanih, vrednih i profesionalnih na bastilji nema. jer da ima, negde bi, majkumu taj talenat probio na povrsinu pa makar na silu...\nSlušajte "Dvestadvojku", gledajte "KVADRATURU KRUGA" kolege Stankovića, gledajte novu verziju "Na slovo, na slovo!"... Ne budite takvi, nije fer!\ntsunade 18:54 28.04.2011\nfilipe ako je tebi kvadratura kruga argument za talentovano, profesionalno, vredno... je pa ondak niš...\nizgubila sam, pre jedno dvajes godina, naviku da slusam dvestadvojku.\nnisam sigurna, nemam vremena da proveravam, al mislim da je na slovo na slovo privatna produkcija.\nFilip Mladenović 19:09 28.04.2011\nfilipe ako je tebi kvadratura kruga argument za talentovano, profesionalno, vredno... je pa ondak niš...izgubila sam, pre jedno dvajes godina, naviku da slusam dvestadvojku.nisam sigurna, nemam vremena da proveravam, al mislim da je na slovo na slovo privatna produkcija.\nOnda gledajte TREZOR na II programu i digitalni RTS, gde su sjajni snimci opera, koncerata, baleta, drama...\ntsunade 19:18 28.04.2011\nhvala vam. vec gledam history, discovery, ng, bbc... ne volim balet i operu jbg. slazem se da je drugi kanal bolji od prvog.\nal avaj, i na drugom su neke musave, zamazane slike. cak i kad radis kao privatna produkcija za rts i uradis sve u full hd-u, na kraju kad taj snimak prodje kroz emisionu tehniku rts-a, to ispadne ko da si snimao vhs kamerom. govorim iz licnog iskustva. bogu plakati svih para i truda koje covek ulozi u peglnje snimaka.\npolarno_prase 19:27 28.04.2011\nUzdržaću se da polemišem na temu kvaliteta gore navedenog. Ali na svaki plus koji ti smatraš da RTS zaslužuje, svako bi mogao da nabroji bar deset minuseva... Zapravo, šta sve ne valja bismo mogli da nabrajamo do sutra; a uprkos svemu što ona sirovina priča, poslednji na spisku problema RTS-a bi bilo uterivanje dugova od pretplate (a ni tada se on ne bi rešavao prosjačenjem preko reklama).\nFilip Mladenović 19:31 28.04.2011\nHajde konkretno, od 1. do 10. šta biste promenili na bolje na našem Javnom medijskom servisu?\nHansel 20:55 28.04.2011\nFilipe, možda treba prvo pitati gde će duša onima koji ne rade ništa ili skoro ništa na RTS-u, a primaju platu? Onima koji su primljeni preko ovih ili onih veza... onima koji se na poslu pojavljuju 2-3 dana u nedelji... onima koji su slobodni da kažu da NEĆE nešto da urade... onima koji sapliću kolege koji HOĆE da rade... Možda i ovde vredi ona famozna - "počistiti prvo u svom dvorištu"...\nJa napisah nedavno da još uvek plaćam pretplatu, ali da li je RTS učinio sve, da ne kažem - išta da zaista motiviše ljude na plaćanje pretplate? Zašto prekidaju emisije reklamama i foršpanima - zašto ih ne emituju između (emisija)? Nemoj da neko kaže da bi se tako smanjila zarada - pa baš da vidimo ko ne bi hteo da se reklamira na televiziji koja bi tako imala još samo veću gledanost?\nDalje - ko nekadašnji intermeco zamenjuje turbo-folk spotovima Neška Kejdža (imam ja jedan blog o tome, još iz perioda potpalublja) i, Nedeljka Bajića - Baje (nedavno naleteh)? Ko pušta "Kliniku VET" kao obrazovni program, i verovatno vodi kao nezavisnu produkciju? Ko je odlučio da Javnom servisu trebaju dve emisije o automobilizmu (i "Vrele gume" idu u terminu obrazovnog programa, mislim da videh i telop pred emisiju)... i koješta još? Zašto nikada nisu objavljeni rezultati nijednog konkursa za nezavisne produkcije? Itd. itd.\nbulatovic92 21:03 28.04.2011\nOd 1- 10 generalnog direektora!\nlooping 21:03 28.04.2011\nJa bih promenio sledece:\n1. Direktora (licno mislim da i Velja Ilic ima vise kulture od ovog trenutnog)\n2. Naziv (posto to jednostavno NIJE javni medijski servis ma sta vam pricali)\n3. Trebalo bi ukinuti pretplatu - zbog stavke 2. i jos mnogih drugih nenabrojanih stavki\n4. Prekinuti sa ispiranjem mozga na TV Dnevniku i jos kojekakvim emisijama.\n5. Prekinuti sa nepotizmom (pri zaposljavanju na rts-u, pri odabiru pevaca ili kompozitora pesme za evroviziju itd)\nI mada ne mislim nista lepo o RRA - slazem se sa konstatacijama:\n6. RTS nema raznovrstan i balansiran program\n7. Nedovoljno prisustvo nezavisnih produkcija\n8. Mali procenat kulturno-umetničkog i dečjeg programa, u odnosu na informativni i zabavni program\n9. Malo smanjiti reklame\nJukie 21:24 28.04.2011\n1.Zaposliti mene, sa trudničkim radnim vremenom.\n2.Napraviti bar jednu domaću emisiju tipa TV Vrtić koja ide na hrvatskoj televiziji. (ako treba prepričaću šta sve ima u toj emisiji, a i svako može da je gleda na HRT2 svakim radnim danom od negde 07.50 do 08.10 i reprizu popodne).\n3.Ponovo uvesti školski program kao kada sam ja bio đak.\n4.Uvesti redovne termine za dokumentarce, a ne da čovek samo slučajno naleti na njih, a često se dešava da piše da emisija počinje u 21.05 a počne u 22.45, ili je ne bude jer se uvalilo nešto nezanimljivo.\nivana23 21:31 28.04.2011\nBila bih slobodna da dodam i....\nUKINUTI PRENOSE SKUPSTINE PREKO 2. PROGRAMA RTS-a!!!\nP.S. Da, ovo je bilo vikanje (urlanje).\n- Neka Skupstina uvede svoj kanal za zainteresovane.\npredatortz 21:38 28.04.2011\nE,ovo mi stvarno nije jasno...\n1. to je,kao, neka demokratska tekovina\n2. dosta zanimljivih zaključaka se može doneti gledajući skupštinu\n3. gledanje nije obavezno\n4. ume da bude zanimljivije od ostalog programa\nivana23 21:44 28.04.2011\nLepo sam napisala, neka uvedu skupstinski kanal.\npredatortz 21:46 28.04.2011\nČemu onda javni servis?\ntsunade 21:47 28.04.2011\nZašto nikada nisu objavljeni rezultati nijednog konkursa za nezavisne produkcije? Itd. itd.\npravo pitanje. i mene interesuje. al nasluchujem da bi onda burazersko-pajtaski dogovori uz vinjau ili viski bili naruseni uplivom a ono bar za nijansu boljeg kvaliteta sto nikako ne sme da se dogodi.\nJukie 21:49 28.04.2011\ngledajte novu verziju "Na slovo, na slovo!"...\nJa gledam "Na slovo, na slovo" ali mi se ne sviđa što je previše pozorište a premalo realizam; tu pre svega mislim na izgovor teksta; sve zvuči kao visokoparno filozofiranje i čarobnjačka magija. Goncić izgleda prirodnije nego ostali ali ja mislim da skoro svi treba da izgledaju prirodno, sem nekoga za koga je namerno rečeno da mu je karakterna osobina takvo izražavanje.\nTakođe imaju previše likova što zbunjuje mene (koji već znam sve pesmice napamet pa mogu da pratim radnju) a kamoli malo dete koje se pita a ko je sad opet ovaj mornar itd. TV Vrtić npr. ima ukupno samo 4 ljudska lika (+ jednostavno nacrtani Krtić) a u svakoj epizodi učestvuju samo dva/dve/dvoje od tih 4, tako da je jasno ko sa kim vodi dijalog i nije potrebno da se osvrćeš da vidiš ko se još pojavljuje u kadru.\nAćim je vrlo ružna lutka, liči na ona stvorenja iz "Lenjog grada". Onaj prvi Aćim je mnogo bolje i jednostavnije izgledao. Svi likovi imaju prenaglašene kostime (umesto samo neki) pa je to kakafonija boja i atak na čula. Tekstura kostima takođe izgleda kao da su svi likovi napravljeni od porcelana (što je za decu poruka: ruke sebi, ne diraj da se ne razbije) a bolje bi bilo da liče na plišane/krpene igračke (pogotovo bi Paja Nikole Koja trebalo da liči na nekog grljivog plišanog medu).\nIsto mi nije jasan onaj domaći zadatak na kraju. Nacrtajte nam nešto na tu i tu temu ??? A serija se bazira od reči do reči na knjigama Duška Radovića od pre pola veka, i sada tu kao postoji interakcija sa decom gledaocima? Da li objavljuju crteže? U TV Vrtiću svakodnevno objavljuju dečje crteže koje su im deca poslala poštom.\nivana23 21:59 28.04.2011\nZa informacije od opsteg znacaja.\nHansel 22:04 28.04.2011\nKako čemu, pa nisu valjda skupštinski prenosi smisao javnog servisa?\nNadam se da će se to rešiti digitalizacijom, očigledno je da ćemo Skupštinu (u prenosima) trpeti još najmanje godinu dana, zato nisam ni hteo da pišem ovo što je Ivana napisala, inače se potpuno slažem...\npredatortz 22:05 28.04.2011\nPrvo, skupštinski kanal bi bio još jedan udar na naš džep. Dovoljno je to što plaćamo jedan besmislen 'javni servis'.\nDrugo, diskusije u skupštini su ,itekako, od opšteg značaja. Uz ovaj medijski mrak, tako poneka informacija procuri do građana.\nJukie 22:10 28.04.2011\nDobro pitanje. Šta će nam javni servis?\nSvi domaći kanali imaju vesti, a ostatak programske šeme im je uglavnom popuna vremena potpuno nepotrebnim glupostima.\nJa praktično sve vesti saznam preko interneta, tako da gledam samo HRT, kanale sa dokumentarcima, MTV/VH1 i neke emisije na RTV Vojvodina.\nb92fmember 23:48 28.04.2011\nuzgred, mojoj deci pretškolskog uzrasta ta emisija ni malo ne privlači pažnu. dok recimo pepa pig gledaju kao hipnotisani.\nJukie 23:56 28.04.2011\nPepa je pravilno napravljena emisija. Postoje jednostavni, dobro definisani likovi, zanimljiv, jasan i logičan zaplet, sa rečenicama na nivou koji deca mogu da razumeju. Nema neke čudne žene sa napirlitanom kosom koja hrani kompjuter plazmom da se okrene prema kameri i RIKNE na decu (to je ekvivalent nepoznate čudne baba-tetke koja se pojavi na vratima i onda dete treba da je ljubi i da joj priznaje da li više voli tatu ili mamu). Deca treba prijatno da se osećaju pored likova u svojoj emisiji i da žele da sede pored njih kao pored drugara u vrtiću i gledaju na drugu stranu a da ne moraju stalno da gledaju okolo da li će nešto da iskoči ili da budu sumnjičava da li će taj čudni lik da krene da vitla nečim opasnim jer je nepredvidljivog ponašanja.\nHansel 10:23 29.04.2011\nDobro pitanje. Šta će nam javni servis?Svi domaći kanali imaju vesti, a ostatak programske šeme im je uglavnom popuna vremena potpuno nepotrebnim glupostima. Ja praktično sve vesti saznam preko interneta, tako da gledam samo HRT, kanale sa dokumentarcima, MTV/VH1 i neke emisije na RTV Vojvodina.\nŠta bi nam falilo da imamo javni servis kao što je HRT (ako izuzmemo npr. reakciju posle izricanja presude generalima)? HRT je javni servis, samo hrvatski, a RTV je takođe javni servis, koji se finansira iz pretplate...\nInače, a propo tvojih vrlo zanimljih komentara na dečji program, moram da primetim da je to vrlo intrigantno s obzirom na tvoju deklaraciju na drugom blogu da nemaš dece, ne radiš s decom i nemaš nameru da ih imaš itd. Pa se pitam - zašto, i da li si ti u stvari jedno veliko dete?\npolarno_prase 13:13 29.04.2011\nPrvo - dovesti na čelo kuće nekog ko nije samo menadžer od sorte ''poluobrazovani bahati oportunista-preletač''.\nDrugo - racionalizacija. Pa da vidimo koliko para zaista mora da se troši, a koliko dolazi od pretplate.\nTreće - pritisnuti građane da plaćaju. Mogu i da se snime ti tugaljivi reklamni spotovi, ali to je samo šminka.\nDakle, nemam ja ništa protiv pretplate, naprotiv... ali negde paralelno sa ove tri stavke treba raditi na podizanju kvaliteta emisija.\n''Na slovo na slovo''? Podizanje iz mrtvih emisije od pre 30 godina. Alo, 21. vek...\n''Trezor''? Ne pratim, ali je li to ona emisija: ''puštamo vam crno-bele snimke koje još nisu pojeli miševi''?\nUopšte, čemu sva ta patetična idealizacija starog RTB-a, koja, npr, ide i dotle da se već po drugi put reciklira ona matora dnevnikova špica?\nDa rezimiram, pretplata je potrebna kako bi se RTS, kao državni projekat, sklonio na sigurno od beskrupulozne tržišne utakmice, koja spontano forsira hleba-sisa-i-igara koncept. Da se ne prekida film zbog reklama, da ne gledamo imbecilni Bingo u udarnom terminu, da emisije iz nauke i umetnosti nisu ćušnute u 22:30 na drugom programu...\nAli pre nego što pristanem da dam i dinar, ja hoću da vidim barem naznaku volje da se stvari podignu na viši nivo. A ovako je pretplata samo bacanje para u jednu memljivu rupu bez dna... ili sa famoznog Avalskog tornja.\npredatortz 21:23 28.04.2011\nKakva bre pretplata\nIzađite na tržište i zaradite lebac!\nKao i mi svi,uostalom. Moja firma, korisnicima naših usluga, ne može ništa da reprizira. Mi,burazeru, svaki dinar iscrnčimo. Kao i većina blogokolega ovde.\nVirtuelni Vasilije 12:29 29.04.2011\nRe: Kakva bre pretplata\nPre dvadesetak godina kad je kapitalizam kod nas tek bio u najavi sam i ja mislio tako. Ali sam u medjuvremenu, videci kako to funkcionise u Nemackoj, promenio misljenje. Iako TV gledam prilicno slabo, od kanala koji me interesuju i na kojima moze nesto pametno da se vidi, vecina su oni koji su dotirani! Na onim klasicinim privatnim kanalima je veliki deo programa obicno djubre nivoa "velikog brata" (to su uostalom nasi i uvezli od svojih kolega sa zapada, ali su, koliko imam prilike da procitam, uspeli da prevazidju svoje ucitelje i da nivo tog "formata" spuste do neslucenih dubina ). Ako samo i iskljucivo trziste bude odredjivalo kvalitet programa onda nema sumnje da ce u toj oblasti od svih "zanata" najvise cvetati onaj ... najstariji\nPostoje jednostavno programi koji se vrlo tesko mogu komercijalno isplatiti - pre svega u oblasti obrazovanja, kulture, vaspitanja etc. A mnogo ljudi nisu u stanju da svojoj deci plate muzicko (likovno etc.) obrazovanje, koncert ozbiljne muzike ... dodatne casove stranog jezika...\nInace problem pretplate (i onih koji je izbegavaju) postoji i u Nemackoj (a koliko procitah gore i u Irskoj) samo sto je manje izrazen i o njemu se retko diskutuje u javnosti. Sto se toga tice mislim da je ceo koncept prevazidjen i da bi svi gradjani trebalo da obezbedjuju te dotacije preko poreza(budzeta) (naravno u onolikoj meri u kojoj je drustvo spremno da izdvoji za te svrhe). Ovo sa pretplatom je u danasnje vreme skoro nemoguce dobro organizovati a i tako prakticno svako bi morao da je placa posto se TV (ili bar radio) i tako moze gledati(slusati) ne samo na za to predvidjenim aparatima i kompjuterima nego i na mobilinim telefonima ...\nniko_kao.ja 22:57 28.04.2011\nI firme plaćaju taj namet.\nJa sam taj i taj! RTS taksu plaćam od te i te godine\ni puštati u pauzama skupštinskih sednica.\ndolybell92 02:24 29.04.2011\nRTS treba ukinuti. Sve zaposlene otpustiti,\nOsnovari potpuno novu televiziju,\nu skladu sa mogućnostima koje ova\nUskladiti želje i mogućnosti.\nRukovodeći kadar mora da bude visoko obrazovan,\nprovereno afirmisan u svojoj profesiji.\nGeneralni direktor - visoko obrazovani menadžer,\nu oblasti TV komunikacija\nsa određenom USPEŠNOM praksom u velikim\nU skladu sa organizacijom, ponovo primiti\nprivremeno otpuštene, ali provereno prave\nprofesinalce, za koje se zna da znaju svoj posao,\nbez obzira na dotadašnji staž, koji inače, nije nikakva\ngarancija da je osoba profesionalno kvalitetna,\nodgovorna i kreativna u svom poslu, u našem slučaju.\nPrimiti i nove ljude, u skladu sa potrebama,\nkvalifikacijama...da ne nabrajam\nGodine života ukinuti kao uslov, jer novu kuću\nne mogu voditi ljudi bez prakse, dokle god\nse sama kuća ne formira i profesionalno\nne profunkcioniše kako je predviđeno.\nAdekvatne diplome i probni rad.\nSvima omogućiti da pokažu svoje znanje i sposobnosti.\nEmitovani program kao jedini kriterijum,\npodvrgnut uvek javnom ocenjivanju, bez\nbrojača gledanosti kao glavnog parametra.\nJavni servis ne sme da se takmiči u gledanosti\nni sa jednom privatnom i komercijalnom TV.\nMora da bude primer bez premca.\nPripada svima, bez obzira na godišta gledalaca.\nKako to realizovati ?\nKako su to svojevremeno uradili Francuzi, npr.\nps. svaka ideja u ovom smislu je dobrodošla.\nSvakako da sam propustila dosta stvari, ali suština je\nnadam se jasna. Postojeće stanje se ne može popraviti,\nHansel 08:37 29.04.2011\nZar ti se ne čini, Dolly, da od tvog recepta, nažalost, nema ništa - trenutak za njega prošao je 2000-e, bojim se... Mada, pošto (bar teoretski) postoji minimalni stepen verovatnoće za njegovu realizaciju, ja ga ne bih odbacivao, ali zanima me kako personalno izgleda ekipa pravljena po zahtevima koje si pomenula... razgovora radi!\ndolybell92 17:07 29.04.2011\nŠto se tiče ličnosti poimence,\nne bih iznosila predloge, jer imena koja su poznata\ni uspešna na jednom mestu, mogu biti promašaj na drugom.\nNemam nijedno poznato ime u vidu, ne zato što ih\nne znam, več zato što mislim da treba da to budu\noni koji bi imali najbolje elaborate koji bi bili\nostvarivi. Samo ime nije nikakva garancija,\nDobar književnik može biti loš urednik.\nNpr. uspešan izdavač uopšte ne mora da bude\ndobar književnik, niti književnik uopšte.\nBez obzira što znam da do realizacije moje ideje neće doći,\nja sam je iznela, jer je moguća, i jer je smatram jedinom\nvarijantom da se RTS formira kao prava RTV kuća.\nTo je jedini način da se proveri kompletno\nposlovanje RTS ... sve arhive koje postoje,\ni vidi gde su se odlivala i gde se odlivaju\nsredstva od prihoda i zašto.\nnegroponte 11:55 29.04.2011\nAjde,na stranu,prilicno bedan izvestaj RRA o RTS-u koji je ocigledno finansiran od strane Mitrovica i Peconija ali ovo sa otvorenim vratima je zaista nepojmljiva glupost.Sta covek da kaze na to?Mislite da bi gradjani na taj nacin stekli uvid u to kako posluje RTS?Ma vazi!\nFilip Mladenović 13:25 29.04.2011\nRe: E pa stvarno!\nRedakcija "Dvestadvojke" je organizovala Dan otvorenih vrata. Uvek je za nas novinare lepo ugostiti slušaoce (i gledaoce), saslušati njihove želje, primedbe, predloge... Šta fali otvorenim vratima!? Šta fali druženjima? I časkanjima, po cenu da čuješ u lice i neugodne kritike!?\ndomazetovic.andrej 12:11 29.04.2011\nA sto ne bismo probali americki princip?\nU USA postoji PBS (public broadcasting service) koji se delom finansira iz budzeta, a delom iz DOBROVOLJNIH PRILOGA GLEDALACA!!!\nDva puta godisnje ide teleton gde podsecaju gledaoce na emisije koje su im prikazali i pricaju o znacaju svog programa. Gledaoci ako zele posalju 50$, 100$, i vise, kao dobrovoljni prilog svesni sta za to dobijaju. Teleton je dosadan, ali podize svest gradjana da nema kvaliteta koji ne kosta.\nEmisije nemaju reklama. Na kraju se mozda pomene SPONZOR emisije tipa fondacije neke familije i slicno. Programi se ne prekidaju. Pustaju se klasicni filmovi, dokumentarni filmovi, deciji program, muzicki, obrazovni, informativni, kvalitetni intervjui.... Nema sporta ni ostalih visokokomercijalnih programa. Nema takmicenja za gledanost - to se ostavlja komercijalnim televizijama.\nSta je na RTSu radio prenos svetskog prvenstva u fudbalu??? RTS se takmicio da vise plati prava prenosa od privatnih televizija??? Kakva ludorija.... Sta radi tamo Liga sampiona? RTS treba da prenosi ono sto drugi nece jer im je neisplativo...\nPrenose reprize boljeg zivota celo pre podne. Gde je Kockica, Opstanak, Dejvid Belami, ... , kao kada smo mi bili deca. Pa pre podne, pa po podne isto to do Beogradske hronike? Sada deca gledaju pre podne ocajne domacice....\nJos se secam Tijanica kako je govorio da krenemo da placamo pretplatu pa cemo dobiti takav program... Evo, ja placam i vec petu godinu cekam... I cekam...\ndolybell92 17:12 29.04.2011\nRe: A sto ne bismo probali americki princip?\nPostojeći RTS ne može da sponzoriše i\nfinansijski pomaže svakojake akcije,\n(i to smatra uspehom !?)\na da pri tom ima bilo kakva dugovanja\nprema bilo kome; da nema proizvodnju\nbilo čega, sem informativnog programa;\nzapravo, da ne isporučuje robu na\nkoju se obavezao, a da zahteva pretplatu.\nJa kao pretplatnik, ne želim i neću da RTS\nnpr. finansira izgradnju Sigurnih kuća od mojih para\nkoje dajem za program.\nPri tom ista kuća ne isplaćuje honorare\nNA VREME, ljudima koji su ih poštenije zaradili\nnego velika većina stalno zaposlenih,\nili pak da privilegovani imaju sigurne\nhonorare za takozvane, autorske emisije,\nčiji iznosi su "poslovna tajna".\nProgramski savet i Upravni odbor,\nšta oni rade uopšte i kakve odluke aminuju,\n- vidi se potpuna nemerodavnost po\nsamom sastavu. Odgovornost im je nepoznata,\na i zašto da je ima, kad je niko od njih ni ne traži.\nmila.mila 14:00 29.04.2011\nminus za RRA\nČitala sam taj intervju Tijanića i Karadzića i moram priznati da me je Tijanić oduševio ( i ako mi nije preterano simpatičan). Sve što je odgovorio Karadziću bilo je na mestu,a Karadzić je zvučao kao neko ko je poslat da provocira , a ne da ukaže na greške i time pomogne da RTS bude bolji!\nE sada, ovo što predlažete....pa ne mislim da bi se time nešto postiglo ( sem da bi ti ljudi izašli iz anonimnosti )\nboris975 20:39 29.04.2011\nRe: minus za RRA\nJa se moram sloziti sa vama. Da RRA obavlja svoj posao kako treba, mi nebi vise gledali ove uzase od programa koje nam plasiraju nase televizije sa nacionalnom frekvencijom. Ispada po njima da je najveci problem cirilica i reklame na RTSu, a to sto drugi vrse silovanje mozgova raznim prizemnim programima to se resava vecerama!\nnim_opet 18:42 29.04.2011\nRTS gradio Avalski toranj?!?! RTS pomaze sigurne kuce?!??! Aman zaman, nije dovoljno sto se iz poreza placa stanarina i pretplata na casopise Karadjordjevicima, nego sad i RTS raspolaze novcem gradjana....ako neko od gradjana hoce da ulaze u toranj, donacije su slobodne. Ako hoce da pomaze sigurne kuce, opet, uplatnicu pa sigurnim kucama. RTS harac (harac je jer se zloupotrebljava, nemam nikakve probleme sa pretplatom, kao recimo BBCju) treba da sluzi kao JEDINI izvor prihoda televiziji. Dakle, zaboravi reklame i gluposti - ne placaju gradjani pretplatu (dakle kupuju vreme na televiziji) da bi neko drugi placao to isto vreme u komercijalne svrhe.


On je u disciplini 100 metara leđnim stilom zauzeo 42. mesto, i to rezultatom 56,69.\nJevgenij Rilov iz Rusije se nadmeće u kvalifikacijama u kojima je nastupio i naš Nikola Aćin\nU konkurenciji je bilo 52 plivača, a za za plasman među 16 najboljih trebalo je imati rezultat od 54,49 ili bolji.\nTrka na 100 metara leđnim stilom\nNajbolji plivači Srbije na prvenstvu u Novom Sadu\nZimsko prvenstvo Srbije u plivanju biće održano od 25. do 27. marta u Novom Sadu, koji će ugostiti više od 350 plivača iz preko 30 klubova.


Na osnovu selfija se mogu dokučiti mnoge tajne i emocije osoba | Krajina.BA\nPrethodni članakPodijeljena mišljenja oko novog spota Cardi B: Feminizam ili porno video?\nNaredni članakUEFA ažurirala klupsku rang listu: Samo jedan bh. klub u Top 200


U svijetu se dnevno vakicniše 9,14 miliona ljudi, proces započeo u 121 zemlji – Kakanj24\nU svijetu se dnevno vakicniše 9,14 miliona ljudi, proces započeo u 121 zemlji\nU toku je najveća svjetska kampanja vakcinacije u historiji, a prema podacima koje je prikupio Bloomberg, dato je više od 354 miliona doza vakcina protiv koronavirusa u 121 zemlji svijeta. Prema ovim podacima, trenutno se u svijetu daje 9,14 miliona doza dnevno.\nBosna i Hercegovina jedna je od posljednjih zemalja koja još nije započela ozbiljnu kampanju imunizacije.\nJedine vakcine koje je FBiH dobila su one koje su stigle kao donacija predsjednika Srbije Aleksandra Vučića, kao i 40-ak hiljada koje je uspio nabaviti manji bh. entitet.\nTa količina, očigledno, nije dovoljna ni za to da nas svjetske statističarske organizacije registriraju u svojim izvještajima kao države u kojima se odvija proces vakcinacije.\nDolazak u “narednim danima”\nNekoliko vakcinisanih medicinskih radnika i dva ministra (ministri zdravstva FBiH i RS Alen Šeranić i Vjekoslav Mandić) nisu dovoljni da bi iko ozbiljan rekao da je i u BiH započeo proces imunizacije stanovništva.\nDržavni mehanizmi nekoliko su puta zakazali, prvenstveno kad su u februaru propustili kupiti ruske vakcine Sputnik V po veoma povoljnoj cijeni, a zakazali su i prilikom (ne)potpisivnja potrebne dokumentacije koju je zahtjevao COVAX sistem – Pfizerovog sporazuma o nadoknadi štete i popratnog pisma.Vakcine plaćene iz IPA fondova, čiji je “dolazak u BiH u narednim danima” najavila ministrica vanjskih poslova BIH Bisera Turković još 24. februara, također još nisu stigle.\nKo će preuzeti odgovornost\nFederacija bi trebala sutra finalizirati kupovinu 350.000 vakcina Sputnik V, ali je i to sada neizvijesno.\nDok iz Vlade svaljuju krivicu na direktora Zavoda za javno zdravstvo Davora Pehara, on tvrdi da nije dobio kompletnu dokumentaciju od dobavljača.\nU međuvremenu, broj umrlih raste (jučer ih je bilo 42 u BiH), a ozbiljnih količina vakcina još nema u BiH, dok svijet ubrzano grabi ka okončanju ovog procesa.\nNeobični hobi / Kakanjka Ehlimana Šišić oslikava odjevne predmete


IT servis i tehnološki konsalting - laptop servis\nKAKO DA UNAPREDITE POSLOVANJE\nBilo da ste vlasnik preduzeća, mali privrednik ili jednostavno želite da poboljšate sopstvenu produktivnost, na pravom ste mestu .Već više od dve decenije rada u IT industriji naučile su nas neobrojenim načinima da olakšamo , ubrzamo i pojednostavimo rad u IT okruženju našim klijentima. Bez lažne skromnosti reći ćemo da smo na obostrano zadovoljstvo uspeli u tome uprkos mnogobrojnim preprekama i iskušenjima koje donose novi poslovi .Danas je možda više nego ikad pravovremen brz i neometan pristup informacijama put do uspeha i materijalnog bogatstva.Koliko ste puta do sada bili nervozni, frustrirani ili besni jer vas je računar usporio ili potpuno onemogućio da na vreme izvršite zacrtani cilj . Često ste sigurno bili u prilici da u svakodnevnom radu zaustavite neki poslovni projekat jer je na primer pao sistem u banci, u nekoj državnoj instituciji ili možda baš kod vas u preduzeću.Naša rešenja za prevazilaženje problema uključuju stalne bekap servere, NAS storage servere i neka od Cloud rešenja. Neka vas ne zaplaše ovi tehnički izrazi jer mnoga od ovih rešena nisu ni skupa ni komplikovana za korišćenje.\nZNAČAJ PRELASKA NA SSD TEHNOLOGIJU\nSSD ili elektronski disk nema pokretne mehaničke komponente. To ih razlikuje od tradicionalnih elektromehaničkih diskova kao što su tvrdi diskovi (HDD) , koji sadrže disk koji se okreće i pokretnu čitajuću/upisnu glavu.U poređenju sa elektromehaničkim diskovima, SSD-ovi su obično otporniji na fizički udar, tiše rade, imaju manje vreme pristupa i manje kašnjenje.HDD-ovi mogu kopirati 30 do 150 MB u sekundi (MB/s), dok standardni SSD-ovi obavljaju istu radnju pri brzinama od 500 MB/s. Noviji NVME SSD-ovi mogu čak pokazati brzine do neverovatnih 3000 do 3500 MB/s. Sa SSD-om možete kopirati film od 20 GB za manje od 10 sekundi, dok bi tvrdom disku trebalo najmanje dva minuta. Prevedeno u efikasnost svakodnevno korišćenje ssd diskova može vam znatno unaprediti poslovanje i uštedeti puno radnih sati .\nDa li ste čuli za refurbished laptopove ?\nNa zapadu je ovo već odavno odomaćen termin i u prevodu je nešto između refabrikovanog i polovnog testiranog laptopa. Mnogi korisnici pa i vlasnici firmi i njihovi sistem inženjeri sve češće se okreću nabavci ovakvih uređaja .Ono što mnogi od vas ne znaju je da ovakvi računari mogu biti daleko kvalitetniji i tehnološki napredniji od onih koje za isti novac možete nabaviti nove u maloprodaji .Tako na primer postoje velike svetske korporacije koje se bave isključivo refabrikovanjem i ponovnim vraćanjem u funkciju nekih od najkvalitetnijih proizvoda iz IT industrije pa je tako i sa laptopovima .Ono što je karakteristika u ovom procesu je da se refabrikuju samo najskuplji i najbrži laptop računari pa je tako uobičajeni refurbished laptop opremljen nekim od najjačih Intel procesora Intel® Core™ i5 ili Intel® Core™ i7, takođe tu je i neki od brzih SSD diskova i neki od najkvalitetnijih Led IPS ekrana. Takođe na ovakve laptopove dobijate garanciju kao i za nove a u proseku su i daleko trajniji od novih u istom cenovnom rangu.Mi smo našim klijentima takođe na raspolaganju ukoliko se odluče za ovakav vid nabavke opreme .


Liberalizovana trgovina uslugama između šest tržišta Zapadnog Balkana i Moldavije otvoriće put za dalju ekonomsku integraciju regiona\nDržave sa dinamičnijim tržištima usluga mogu privući više stranih investicija, imati bolji pristup znanju, istraživanju i razvoju. To znači niže cene i veći izbor za potrošače, a istovremeno je korisno i za kompanije jer imaju pristup efikasnijim posredničkim uslugama. Ovo je zaključeno na CEFTA sastanku o trgovini uslugama održanom u Kotoru u Crnoj Gori.\nRegionalna integraciona politika ima za cilj da liberalizuje pristup tržištu za sve ekonomije CEFTA-e: ekonomije Zapadnog Balkana i Moldaviju, i podstakne trgovinu između potpisnica Centralnoevropskog sporazuma o slobodnoj trgovini (CEFTA).\nCEFTA ima za cilj da eliminiše carinske i necarinske barijere u trgovini među svojim potpisnicama, i na taj način pripremi šest ekonomija Zapadnog Balkana i Moldaviju za trgovinu na evropskim i međunarodnim tržištima. CEFTA Dodatni protokol 6 proširio je princip slobodne trgovine unutar CEFTA-e na uslužni sektor. Liberalizacija trgovine uslugama u sedam CEFTA ekonomija otvoriće put za dalju ekonomsku integraciju i doprineti otvaranju CEFTA tržišta za trgovinu uslugama, dajući kompanijama osećaj predvidljivosti i transparentnosti kada posluju na drugim tržištima.\nCEFTA regionalni sastanak o trgovini uslugama organizovan je u okviru projekta „Podrška regionalnoj ekonomskoj integraciji“, koji sprovodi Deutsche Gesellschaft fur Internationale Zusammenarbeit (GIZ), a koji sufinansiraju Evropska unija i Nemačko savezno ministarstvo za ekonomsku saradnju i razvoj (BMZ).\nTanja Bošković, projektna menadžerka u GIZ-u ocenila je da pružanje usluga u regionu predstavlja drugačiju sliku od trgovine robom. “Integracija je u ovoj oblasti znatno manje napredovala nego u trgovini robama. Kompanije koje žele da pruže svoje usluge u nekoj drugoj članici CEFTA-e i dalje se susreću sa brojnim preprekama u vidu domaće regulative i mnogi pružaoci usluga se na kraju ograničavaju samo na svoja lokalna tržišta, pa sektor usluga ne može da realizuje svoj potencijal. Stoga ne treba zanemariti važnost obezbeđivanja okvira za slobodno kretanje usluga“, naglasila je ona. Ona je dodala da CEFTA Dodatni protokol 6 predstavlja veoma važnu prekretnicu regionalne integracije i ako se efikasno primeni, pruža odličan okvir za uključene ekonomije da se pripreme za jedinstveno tržište Evropske unije (EU), jer Protokol ne samo da pruža ista pravila i standarde, koji postoje u EU, već i konkurenciju.\nDejvid Hadson, predstavnik Generalnog direktorata Evropske unije za susedstvo i pregovore o proširenju (DG NEAR) podsetio je da je trgovina uslugama jedan od stubova Zajedničkog regionalnog tržišta (CRM). „Kao sve važniji deo modernih ekonomija, ima ogroman uticaj na svakodnevni život ljudi i preduzeća“, rekao je on.\nHadson je naveo da Evropska komisija pohvaljuje napore potpisnica za tehnički rad obavljen 2021. godine u oblasti trgovine uslugama. „Naglašavamo važnost političke volje da se ovi rezultati pretvore u efektivne koristi. Evropska komisija će nastaviti da pomaže CEFTA-i u implementaciji Zajedničkog regionalnog tržišta, kako kroz IPA fondove, tako i kroz podršku naših stručnjaka iz resora Komisije“, naglasio je on.\nKristina Čeban, šefica Odseka za međunarodnu ekonomsku saradnju u Ministarstvu ekonomije Republike Moldavije podsetila je da su potrebni dodatni napori svih strana za stvaranje boljeg okruženja za trgovinu uslugama: „Očekujem da tokom ovog godine, u kojoj Moldavija predsedava, snažnu primenu CEFTA Dodatnog protokola 6, koji predstavlja veoma važnu prekretnicu regionalne integracije”.\nRadžeš Agarval, direktor Odeljenja za razvoj tržišta u Međunarodnom trgovinskom centru, ocenio je da je neminovnost reagovanja na blokade vezane za pandemiju višestruko povećala relevantnost trgovine uslugama i da je čovečanstvo sada svesnije vrednosti sektora kao što su komunikacija, transport, logistika i distribucija. „Ekonomije CEFTA-e treba da zadrže zamah rasta u obećavajućim sektorima i ponovo izgrade sektore koji su bili negativno pogođeni. Povećana trgovina uslugama može doprineti otvaranju radnih mesta i diverzifikaciji izvoza, kao i efikasnijoj podršci drugim privrednim aktivnostima“, naglasio je on.\nOvaj sastanak je okupio sve zainteresovane strane iz sedam CEFTA ekonomija, kako bi razgovarali o narednim koracima u implementaciji Dodatnog protokola 6 koji se posebno fokusira na ograničenja pristupa tržištu i ograničenja vezana za diskriminaciju stranih kompanija u odnosu na domaće. Projekat čini napore da stvori mogućnosti za dalju ekonomsku integraciju CEFTA privreda.\nUticaj ukrajinske krize na izvršenje ugovornih obaveza u međunarodnoj trgovini\nOsmi mart u znaku donacija kompanije dm: „Odabrali smo baš ovaj dan da pružimo podršku našim heroinama“


Eyot promoviše novi CD, novi cd Eyot, Eyot Niš, Super radio, super radio Niš, Niški super radio Niski super radio, super radio Nis, Super radio Srbija, Online radio Niš, najslušaniji radio Niš, najboji radio u Nišu\nEyot promoviše novi CD\nBoban Kocev mart 26, 2013 12:00 h Kultura, Najave, Vesti iz kulture 0\nNiški jazz sastav „Eyot“ održaće koncertnu promociju novog CD-a „Drifters“. Promocija je u utorak 26. marta od 20 sati na Fakultetu Umetnosti u Knjaževačkoj ulici, a ulaz je slobodan.\nEyot je bend iz Niša koji čine: Dejan Ilijić – klavir, Sladjan Milenović – gitara, Miloš Vojvodić – bubnjevi i Marko Stojiljković – bas.\nNjihova muzika spaja kulturu džeza, sofisticiranost “klasičnog” klavira, psihodelične i ambijentalne muzike, kao i reljefne elemente istočnoevropskog folklora.\n„Damama na dar“ otvara koncertnu sezonu Fakulteta umetnosti


Priča o Rusima i majoru Gavriloviću koji se proslavio svojom hrabrošću i naredbom izdatom braniocima Beograda\nPriča o Rusima i majoru Gavriloviću koji se proslavio svojom hrabrošću i naredbom izdatom braniocima Beograda\nPriče o posebnoj vrsti ljubavi koja veže ruski i srpski narod, uvek i diraju dušu i istovremeno čude. Jednu od njih mi je ispričao Beograđanin Dragan Petrović. U njoj su se na čudan način spleli detalji tih neobjašnjivih rusko-srpskih odnosa: specijalno saosećanje, zajedničko preživljavanje pred strašnim mukama, bilo to u Prvom svetskom ratu ili u Velikom otadžbinskom. Tada su se u nemačkom koncentracionom logoru u Hamelburgu jedni uz druge našli ruski i srpski junaci. Među ostalima, zatočenici su bili i general-poručnik D. M. Karbišev (docnije je preveden u drugi logor i 1945. godine ubijen u logoru Mathauzen) i srpski junak iz Prvog svetskog rata, major Dragutin Gavrilović.\nZa majora Gavrilovića nas veže jedan neobičan i težak događaj, koji nikako ne sme da se zaboravi. Na svetlost dana – iz zaboravaHamelburg se nalazio na teritoriji poligona u Donjoj Frankiji, severno od Vircburga. Tu je još u vreme Prvog svetskog rata napravljen logor za ratne zarobljenike. Prema Ženevskoj konvenciji iz 1929. godine zarobljeni oficiri je trebalo da budu smeštani u posebne logore, odvojeno od nižih oficira i običnih vojnika. Zato su i sve zarobljene ruske oficire dovodili u Hamelburg (logor Oflag br. 62 H111D– Prim. Red.). Ukupno je u tom logoru registrovano više od 18.000 sovjetskih oficira. Među njima su bili i general-major D.M.Karbišev, general-poručnik F.A.Jeršakov, general-poručnik I.N.Muzičenko, general-major M.I.Potapov, general-major M.T.Romanov, general-major G.M.Zusmanovič, general-major V.I.Prohorov, general-major A.D.Kulješov, general-major I.S.Nikitin, major P.M.Gavrilov, kapetan I.N.Zubačov…\nDobro se zna, da su u nemačkim logorima najteže prolazili Rusi (Rusima su smatrali i Ukrajince i Beloruse, tj. i sve predstavnike ostalih narodnosti Sovjetskog Saveza). Pa 1929. godine SSSR nije potpisao tu istu Ženevsku konvenciju o ratnim zarobljenicima. Tako da su se u toku Velikog otadžbinskog rata u fašističkim logorima naši zatvorenici našli, reklo bi se, van okvira svetskog prava. U takvim uslovima pomoć od strane drugih zatočenika – a to su bili Srbi – bila je, jednostavno, spasenje. O tome – u priči Dragana Petrovića:\n“U toku mojih putovanja i susreta sa ljudima u različitim gradovima često mi se pružala mogućnost da začujem interesantne dokaze o ljubavi između naša dva naroda – ruskog i srpskog. Jednu od tih priča želim da spasim od zaborava. Njen glavni junak je poznati srpski major Dragutin Gavrilović, koji se proslavio svojom herojskom naredbom, izdatom zaštitnicima Beograda pred ofanzivu austro-mađarske armije, u jesen 1915. godine. On je, pošto je postrojio svoju jedinicu (koja je ukupno brojala oko 300 vojnika), pred restoranom „Jasenica“, na obali Dunava, izdao naredbu:\n“Vojnici, tačno u 15 časova neprijatelja treba razbiti vašim silnim jurišem, razneti vašim bombama i bajonetima.Obraz Beograda, naše prestonice, mora da bude svetao.Vojnici! Junaci!Vrhovna komanda izbrisala je naš puk iz brojnog stanja.Naš puk je žrtvovan za čast Beograda i Otadžbine.Vi nemate dakle, da se brinete za živote vaše – oni više ne postoje.Zato napred, u slavu! Za kralja i Otadžbinu! Živeo kralj, živeo Beograd!“\nDanas je ova epizoda zapisana u svim istorijskim udžbenicima ali, evo,sledi i priča koja tek sada, nakon mnogo godina, izlazi na svetlost dana.\nSusret na groblju\nBeogradsko Novo groblje svakako predstavlja kulturno-istorijsko blago prestonog srpskog grada. Ako ste namerni da saznate više o prošlosti i istoriji Srbije i Beograda, slobodno možete prošetati, razgledati, fotografisati. Iznenadićete se. Sa namerom da napravim par snimaka spomenika ruskim herojima iz prvog svetskog rata, odučio sam da tog lepog jesenjeg dana posetim Novo groblje. Fotografisanje je obavljeno vrlo brzo. Nekoliko snimaka, podešavanje objektiva kamere, izbor ugla i kraj.\nDok je to trajalo primetio sam jednu znatiželjnu bakicu, u crnini, kako me posmatra. Dugo je gledala, a onda je prišla:„Gospodine, da li ste zainteresovani da napravite snimak spomenika ruskom ambasadoru iz Prvogsvetskog rata? Vidim da slikate ruske spomenike!“ – Zahvalio sam se i odgovorio potvrdno.\n„Znate, to je onaj ambasador koji je dobio srčani napad i umro u Beogradu kada je čuo vest da je Austrougarska objavila rat Srbiji. Nikolaj Hartvig se zvao. Izvinite, zaboravila sam da se predstavim. Ja sam Ljudmila, Ruskinja, iz Ukrajine. Prezime je po ocu, Srbinu, Marinković. A iz kog ste vi dela grada?“\nKažem da sam sa Voždovca.\n„Stvarno?! Odlično, i ja sam. Da niste iz ulice Vojvode Stepe? Da!? O, pa mi smo i susedi! Taman da Vam ispričam još nešto. Znate, moj deda je izbegao iz Rusije posle Oktobarske revolucije. Bio je oficir. Došli smo u Kragujevac. Niste znali da je tamo bila najveća Ruska kolonija? Mogli smo mi i u Pariz ili u neki drugi grad, ali kralj Aleksandar je jedini priznavao oficirske činove. U Parizu bi carski oficiri bili prinuđeni da rade teške fizičke poslove, ili bi bili čuvari. Znate, ipak je to ponižavajuće za carske oficire, koji su inače bili iz plemićkih porodica.Tada nije mogao svako da bude oficir. Majka se udala za Srbina, koji je takođe bio oficir. Tata je tokom Drugog svetskog rata bio u zarobljeništvu, i to sa majorom Gavrilovićem. U Nemačkoj, u istoj ćeliji. Sigurno ste čuli za majora Dragutina Gvarilovića? Pa naravno. E, odlično, evo tramvaja.“\nPomažem bakici da se popne. Sa svojih osamdesetak godina izgleda prilično živahno.\n„Svratićete kod mene da Vam pokažem očeve beleške? Hoćete?“ – pita me.\n„Rusi u zarobljeništvu“\nGospođa Ljudmila kopa po starom ormanu, pronalazi jednu staru svesku sa beleškama njenog oca, Jovana Marinkovića, majora predratne jugoslovenske vojske. Rukopis je lepo očuvan i datira iz 1946. godine. Dok bakica priprema kafu, ja fotografišem stranice i čitam naslove poluglasno.\nDo suza bolan opis iživljavanja Nemaca nad ruskim zarobljenicima. Jezivo. Prema tom svedočenju, samo je prema Rusima tretman bio tako surov i nemilosrdan. Zimu ’41. -’42., zapamćenu po neuobičajenoj hladnoći, Rusi su provodili u drvenim barakama, polugoli i bosi, bez grejanja, naravno, i skoro bez hrane. Masovno su umirali.\n«Prve ruske zarobljenike u Nemačkoj video sam 27.septembra, dolazeći iz Hohenfelsa u Nirnberg. Tako nesrećna stvorenja do tada u životu nisam video“, -piše u svojim uspomenama, datiranim 1946. godinom, Jovan Marinković. – „Bili su sve mladići ispod trideset godina, potpuno pregladneli i odeveni u nekakve krpe,sa nekim klompama na nogama. Čudio sam se otkud su tako izgladneli. Saznao sam kroz nekoliko dana. Kada su pali u zarobljeništvo, Nemci su ih skinuli do gole kože, razume se i opljačkali su satove, prstenje idr. Onda su ih obukli i obuli u krpe, natovarili po stotinu u vagon i vozili danima bez hleba, bez vode, bez vazduha. Umirali su u vagonima… Posle dan-dva su otvarali vagone i izbacivali mrtve, pretraživali sumnjive i na koga su posumnjali da je komesar, komsomolac ili jevrejin, ubili su ga, a onda su ih isterali u logore. Za njih su to bili šatori sa nešto slame, o nekakvih higijenskim uslovima -ni govora.A hrana tek kakva je, tako se ni psi ne hrane. Hleb su dobijali od repinih rezanaca, po jednu četvrtinu kilograma dnevno i neka čorba. Pri tome su ih terali na rad. I ljudi su hiljadama umirali, iz svakoglogora su iznosili dnevno po puna kola (intendantska)…Mi smo gladovali, a Rusi u susednom logoru su umirali od gladi i zime. Skupljali smo priloge da bar koliko – toliko našu braću Ruse spasemo od smrti…»\n„Dirljivo, veličanstveno i …tužno“\n…Major Dragutin Gavrilović… Bili su oni zajedno u istoj ćeliji u logoru Hamelburg, 1942. godine. Bio je star, bolestan i iznemogao. Junak iz Prvog svetskog rata. Jednom prilikom, bila je to njegova slava, stigao mu je veliki paket iz Srbije, prepun hrane.\n«Pozvao me je i kratko mi je objasnio: „Evo, Jovane, dobio sam paket da proslavim slavu. Smatram da ću najbolje proslaviti, ako ceo paket dam tebi da ga odneseš Rusima», — piše u rukopisu. Naravno, sve je urađeno kako je Dragutin zahtevao, a to i nije bilo tako teško,jer su već postojali razrađeni kanali kojima se dostavljala pomoć u hrani nesrećnim Rusima.\n“Zatvaram rukopis sa pomešanim osećanjem bola i ponosa. „Ma nisu ni Srbi za bacanje. Da li bih i ja tako mogao da uradim? Verovatno…“, mislim u sebi.\n„Hoćete li malo šećera? Da li znate zašto Beograd podseća na neke ruske gradove, na primer, Sankt Petersburg? Pa, pola Beograda je projektovao čuveni ruski arhitekta… Kako se ono zvaše… Uh, ne mogu sad da se setim… Godine, godine, evo punih osamdeset! A, da, zvao se Nikolaj Krasnov!\n“Bakica mi ostavlja broj svog mobilnog – ako nešto zatreba. Odlazim niz stepenice, zamišljen. Da, treba da se ponosim što pripadam ovom narodu. Dirljivo i veličanstveno. Da, moj narod ume tako da voli! Itekako! Za trenutak, pada mi na pamet i ono što se krajem rata, 1945. godine, desilo ovom istom junaku, majoru Gavriloviću. Vrativši se iz zarobljeništva, krećući se jednom beogradskom ulicom, bio je napadnut i do smrti pretučen od strane grupe komunista samo zato što je nosio kraljevski oficirski šinjel.\nA to je bilo jedino što je imao…“\nBraća Rusi su u prvom svetskom ratu ušli nespremni i mogli su taj rat izbeći ušli su samo zbog srba da pomognu srpskoj braći.Požrtvovanje i ljubav koju su nesebično davali uvek nikad nijedan srbin i svi budući naraštaji ne smeju nikada da zaborave.Zato što su u rat ušli nespremni mnogo su i stradali.Uvek su bili dostojni i verni svom poreklu i imenu.Pomagali su svu Slovensku braću ali smatrajući ih prirodnim korenima kao jedan te isti narod.Nažalost mnogi im to nisu uzvratili nego su se sami busali i hvalili kako su sami sebi izvojevali slobodu pa čak i dodvoravajući se zapadu zajedničkom viševekovnom neprijatelju iako su ih ti isti neprijatelji koristili u ratovima protiv onih koji su ostali verni svom poreklu i imenu.Otpadnici su uvek bili spremni negiranju svojih korena tu računam i na srpske otpadnike.Svi ti konvertovani,postali su ljuti protivnici sopstvenih korena služeći tuđinu na svoju sopstvenu šetu postajući podanici i tuđi branioci što se ponavlja sve do danas postajući lonac za stapanje tuđih nacija gubeći prirodnu vezu sa sopstvenim izvorima.Dobro poznavanje eliminiše sve zakulisane igre i laži i poštovanje čvrstog stava i razvijanju bratskog osjećanja i poštovanja i prema istinskoj dobrobiti naroda.Srbi i Rusi su jedan narod iako su ih vekovima želeli razdvojiti i uništiti tako da danas ne postoji ni jedan od razloga da se otuđuje i zanemaruje sopstvena tradicija i poreklo i ničega u svojoj istoriji ne treba da se osećaju krivim jer nikada nisu bili osvajači,čak ni u nekoliko milenijuma dugom procesu svog trnovitog opstanka i kao pra narod koji je obuhvatao ogromne prostore dajući doprinos razvoju i zaštiti pravih i humanih vrednosti ljudskog društva.Zbog svoje pravednosti i nevinosti on je uvek smetao pljačkaškom krvožednom zapadnom svetu koji je naučio da tuđoj krvi i nesreći da profitira.Budimo svi kao major Dragutin Gavrilović i ne dozvolimo da nas sitne gnjide pa zvali se oni komunisti ili bilo kako jer rđa je uvek rđa ma kakvog političkog stava bio jednom za uvek ne biti protiv svog brata i svih pravednih i humanih ljudi sveta.Bol u duši nosim za stradalu Rusku braću jednako kao i mog naroda.


Refundacija naknade plaće tokom privremene spriječenosti za rad radnika (bolest i izolacija) uzrokovane COVID-19 virusom u Kantonu Sarajevo - Računovodstveni servis Unija\nRefundacija naknade plaće tokom privremene spriječenosti za rad radnika (bolest i izolacija) uzrokovane COVID-19 virusom u Kantonu Sarajevo\nObzirom da se zbog posljedica pandemije uzrokovane COVID-19 virusom, veliki broj poslodavaca po prvi put susreće sa situacijom gdje radnici koriste bolovanje na osnovu Rješenja o zabrani kretanja ili nalaza i doznaka izdatih od strane raznih medicinskih ustanova i medicinskog osoblja, pojavio se veliki broj nedoumica i upita vezano za mogućnost podnošenja zahtjeva za refundaciju naknade plaće isplaćene radnicima tokom perioda njihove izolacije.\nPravo na naknadu plaće je jedno od osnovnih prava koja proizilaze iz radnog odnosa, te kao takvo zagarantovano i tokom privremene spriječenosti za rad. Situacije kada osiguranici imaju pravo na naknadu plaće tokom privremene spriječenosti za rad definisani su u članu 42. stav 1. Zakona o zdravstvenom osiguranju FBiH (“Sl. Novine FBiH” br. 30/97, 7/02, 70/08, 48/11 I 36/19):\nprivremeno spriječeni za rad zbog bolesti ili povrede odnosno radi liječenja ili medicinskih ispitivanja smješteni u zdravstvenu ustanovu,\nprivremeno spriječeni za rad zbog određenog liječenja ili medicinskog ispitivanja koje se ne može obaviti izvan radnog vremena osiguranika,\nizolirani kao kliconoše ili zbog pojave zaraze u njihovoj okolini,\nodređeni za pratioca bolesnika upućenog na liječenje ili ljekarski pregled u najbliže mjesto,\nodređeni da njeguju oboljelog supružnika ili djeteta pod uvjetima propisanim ovim zakonom.\nPored činjenice da radnik u navedenim situacijama ima pravo na naknadu plaće od prvog dana privremene spriječenosti za rad (propisano u članu 43. Zakona o zdravstvenom osiguranju FBiH) u članu 57. istog zakona predviđeno je da se naknada plaće isplaćuje osiguraniku na teret sredstava kantonalnog zavoda osiguranja od prvog dana korištenja prava.\nBitno je naglasiti da u ovim situacijama naknadu plaće obračunava i isplaćuje poslodavac, nakon čega ima pravo podnijeti zahtjev za refundaciju (povrat isplaćene naknade plaće radniku u propisanom iznosu), a kantonalni zavod osiguranja je obavezan vratiti isplaćenu naknadu u roku od 45 dana.\nIznos refundiranih sredstava poslodavcu od strane Zavoda\nPravilnikom o naknadi plaće za vrijeme privremene spriječenosti za rad na teret sredstava Zavoda zdravstvenog osiguranja Kantona Sarajevo („Sl. novine Kantona Sarajevo“ br. 25/2020) propisana je visina naknade plaće koja se isplaćuje na teret kantonalanog zavoda zdravstvenog osiguranja. U članu 8. Pravilnika propisano je da najviši iznos naknade plaće koji se isplaćuje na teret Zavoda po osnovu prava iz člana 5. stav 1. ovog Pravilnika ne može biti viši od 80% osnovice koju čini prosjek iznosa isplaćenih plaća osiguranika na koju je obračunavan i uplaćivan doprinos za obavezno zdravstveno osiguranje u posljednjih 6 mjeseci prije nastupanja privremene spriječenosti za rad, ne uzimajući u obzir mjesec koji prethodi mjesecu u kome je nastupila privremena spriječenost za rad osiguranika, ali ni u kom slučaju najviši iznos plaće koji se isplaćuje na teret sredstava Zavoda u skladu sa ovim Pravilnikom ne može biti viši od 80% od prosječne neto plaće ostvarene u FBiH prema posljednjem objavljenom podatku Federalnog zavoda za statistiku.\nRadi dodatnog pojašnjenja, za primjer ćemo uzeti radnicu čija je plaća 7 mjeseci prije privremene spriječenosti za rad (uzrokovane zarazom COVID-19 virusom) iznosila 700 KM mjesečno (neto iznos). Obzirom da je njena neto plaća ispod prosječne neto plaće u posljednih 7 mjeseci, poslodavac će izračunati prosjek njenih 6 mjesečnih plaća, ne uzimajući u obzir mjesec koji je prethodio mjesecu kada je otvoreno bolovanje. Ukoliko je radnica otvorila bolovanje u septembru 2020. godine, prosjek neto plaća poslodavac računa od februara 2020. godine do jula 2020. godine, te dobija prosječnu satnicu. Tu satnicu uzima kao osnov za iznos refundacije, te je upisuje na doznake, rubrika 2. Prosječna satnica se množi sa ukupnim brojem sati tokom privremene spriječenosti za rad (na primjer: ukoliko je izolacija trajala 10 radnih dana, ukupan broj sati će iznositi 80, ukoliko se radi o radnici koja je zaposlena na puno radno vrijeme, 8h dnevno).\nZavod za javno zdravstvo FBiH je dana 07.08.2020. godine objavio Definiciju slučaja za COVID-19 i druge definicije za potrebe nadzora (koja može biti predmet revizije kada budu dostupne nove informacije), gdje se u pogledu osnova za izolaciju, razlikuju 3 scenarija:\nU ovom scenariju osoba ispoljava kliničke (iznenadna pojava povišene temperature i kašlja; ili iznenadna pojava bilo koja tri ili više simptopma: povišena tjelesna temperatura, kašalj, opća slabost/zamor, glavobolja, bolovi u mišićima, bol u grlu, curenje iz nosa, dispneja, gubitak apetita/mučnina/povraćanje, dijareja, izmijenjeno psihičko stanje) i epidemiološke kriterije (boravak ili rad u području s visokim rizikom od prenosa virusa; ili boravak ili putovanje u oblasti sa prenosom u zajednici unutar 14 dana od pojave simptoma; ili rad na zabrinjavanju drugih u zdravstvenoj ustanovi ili kući);\nU ovom scenariju osoba ispunjava navedene kliničke kriterije, te je bila u kontaktu sa vjerovatnim ili potvrđenim slučajem, ili je epidemiološki povezana sa klasterom slučajeva sa najmanje jednim potvrđenim slučajem identificiranim u tom klasteru; sumnjiv slučaj čiji nalazi rendgena prsnog koša ukazuju na oboljenje COVID-19; osoba kod koje je došlo do pojave anosmije (gubitak čula mirisa) ili ageuzije (gubitak čula okusa) bez ikakvih drugih identificiranih uzroka; smrt koja se ne može objasniti drugim uzrocima, odrasle osobe sa respiratornim distresom prije smrti i koja je bila kontakt vjerovatnog ili potvrđenog slučaja ili epidemiološki povezana sa klasterom sa najmanje jednim potvrđenim slučajem identificiranim u tom klasteru;\nU ovom scenariju osoba posjeduje latoratorijski potvrđenu infekciju COVID-19 virusa, bez obzira na kliničke znakove i simptome.\nU Instrukciji za postupanje br. 02-33-6441/20 koju je izdalo Federalno Ministarstvo zdravstva dana 13.11.2020. preporuka je da se sva tri scenarija posmatraju u kotekstu Međunarodne klasifikacije bolesti i srodnih zdravstvenih problema (MKB-10) koji razlikuje dvije šifre u slučaju kada je kod osobe identificiran virus (U07.1 – CODVID-19) i kada kod osobe nije identificiran virus (U07.2 – CODVID-19). Dakle, u slučaju bilo kojeg od ova tri scenarija (sumnjiv, vjerovatan i potvrđen slučaj) trebaju se smatrati privremenom nesposobnošću za rad (u skladu sa odredbama Zakona o zdravstvenom osiguranju FBiH i Pravilnika o naknadi plaće za vrijeme privremene spriječenosti za rad na teret sredstava Zavoda zdravstvenog osiguranja Kantona Sarajevo), i u skladu s tim se na odgovarajući način vrši naknada plaće za vrijeme privremene spriječenosti za rad. Osobe koje imaju Rješenje o zabrani kretanja i otvoreno bolovanje od strane porodičnog ljekara imaju pravo na naknadu plaće za period izolacije (u skladu sa preporukama Zavoda za javno zdravstvo FBiH), nakon čega poslodavac može podnijeti zahtjev za refundaciju isplaćene naknade plaće u propisanom iznosu, sa kompletiranom dokumentacijom.\nNapomena: Vremenski period izolacije u FBiH je bio 14 dana do 05.11.2020. godine, kada je objavljena preporuka Kriznog štaba Federalnog ministarstva zdravstva – od kada se period boravka u izolaciji skraćuje ukoliko je riječ o blažim i srednje teškim slučajevima, i ona iznosi 10 dana, unutar toga najmanje tri dana bez simptoma po principu 7+3. Za sve teže slučajeve ona ostaje ista, dakle minimalno 10 dana plus tri dana bez simptoma.\nKućna izolacija u slučaju potvrđenog slučaja unutar domaćinstva\nSituacija koja je propisana članom 11. tačka 9. Zakona o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti FBiH (“Sl. novine FBiH”, br. 29/2005) je da se osoba nalazi u kućnoj izolaciji kada se na osnovu ocjene epidemiološke ugroženosti izoluju članovi porodice za koje postoji sumnja da su oboljeli od zaraznih bolesti, a koja se mora isključiti kliničkim i dijagnostičkim metodama. Dakle, ukoliko osoba živi u istom domaćinstvu kao zaražena osoba, Kantonalna uprava za inspekcijske poslove, Inspektorat sanitarne, zdravstvene i farmaceutske inspekcije i inspekcije za hranu izdaje Rješenje o zabrani kretanja svim članovima domaćinstva u kojem živi zaraženi član u trajanju od 14 dana (od 05.11.2020. 10 dana); član domaćinstva sa ovim Rješenjem odlazi u područni dom zdravlja i otvara bolovanje – tretira se kao bolovanje iz prethodnih slučajeva. Naknadu plaće i u tom slučaju isplaćuje poslodavac, te ima pravo podnijeti zahtjev za refundaciju isplaćene naknade plaće u propisanom iznosu.\nNapominjemo: ukoliko se radnik ne osjeća dobro, te pokazuje neke od simptoma, a pri tome odluči ostati kući i ne testirati se, već odluči ostati kući i raditi od kuće, u tom slučaju poslodavac nema pravo na refundaciju, jer se radnik vodi kao da redovno radi, za što prima punu plaću.\n< Previous: Usvojena inicijativa da se PDV smanji na pet odsto u tri sektora\nNext > Otpremnina – ostvarenje prava i porezni tretman


Šta se dogodi u telu ako nekoliko sekundi duvate u palac? Neverovatna stvar! - PRess Serbia | PR PRess team\nLjudsko telo neverojatan je “stroj” o kojem konstantno otkrivamo nove stvari. Tako doznajemo i da duvanje u vlastiti palac može biti izuzetno korisno. U nastavku teksta saznajte zbog čega.\nPod stresom ste (a ko nije?) i dali biste sve kada biste našli način kako da si trenutno olakšate pritisak koji osećate sa svih strana? U tome vam može pomoći – duvanje u vlastiti palac.\nNaime, ova tehnika stimuliše rad vagusa, dva ekspanzivna živca u telu, od kojih se svaki proteže s jedne strane tela, krećući od moždanog tkiva prema vratu te se nastavlja u prsa i abdomen. Stimulisanje živaca vagusa usporava rada srca, što smanjuje osećaj stresa i smiruje vas.\nPalci nisu nigde blizu tih važnih živaca, ali uz pravilnu tehniku mogu pomoći u njihovoj stimulaciji. Šta morate uraditi? Stavite palac u usta (kao beba kada siše palac), okružite ga što jače usnama kako biste stvorili vakum te jako duvajte pokušavajući da nimalo vazduha ne prođe napolje.\nOva tehnika duvanja u palac stvara pojačani pritisak unutar abdomena i prsa, što stimuliše živac vagus, koji na taj način usporava otkucaje srca, a to se događa zato što pokušavate izdahnuti kroz blokirani dišni put.\nTagoviduvanje u palac palac press serbia\nDominacija novih hairstyle trendova ove jeseni


Izvor: B92 subota, 16.02.2019. | 16:00\nпрема старости језерских седимената старост овог кратера је процењена на 5 милиона година.\n(.орг, 17. februar 2019 18:45)\nSve je to meni poznato, ali poznato mi je i da se po Crnom moru plovi i te kako... Uostalom, sama poenta plovidbe je "ne potonuti".\nPostoji i neki maksimum koliko se soli moze rastvoriti u vodi, ako ima vise soli od toga - talozi se na dnu.\nJezero ne moze da se pretvori u pihtije... Ne bi ga onda ni zvali jezero. I bilo bi zanimljivo iz hiljadu drugih razloga.\nMislim da je ovo senzacionalizam tipa "prica se". A prica se svasta...\n(Dragan, 17. februar 2019 12:07)\nКада је концетрациони, затворенички или за ратне заробљенике (Немци су узгред, били заробљеници, а не затвореници) и томе слично, онда је логор. Камп је лепшег значења него логор, подсећа на разоноду и разбибригу, не на муку.\n(Јабучило, 16. februar 2019 21:22)\nSecam se da je moj pokojni otac uvek govorio da je kao ratni ZAROBLJENIK proveo cetiri godine u "lageru" kako je on to nazivao. Nikakda nije pominjao "kamp".\n(Zile, 17. februar 2019 11:41)\nPodrška za tebe. Tekst me je malo inspirisao da guglam o jezeru i naišao sam na toliko opreènih podataka. Na jednom mestu piše da se nalazi u Tadžikistanu, na drugom u Kini, da je duboko 221, 225 i do 230 metara. Piše da je nastalo udarom meteora pre 5 miliona, ali i pre 25 miliona godina.\nJedino ne piše to što ti tvrdiš i zbog toga imaš moju podršku da možeš slobodno da lupetaš, jer neæeš biti prvi!\n(èika Boki, 17. februar 2019 10:40)\nпрема старости језерских седимената старост овог кратера је процењена на\n(.орг, 17. februar 2019 09:47)\nТреба да имате више оваквих текстова, а мање оних о томе зашто се Кардашијан не смеје на фотографијама. Иначе ћемо постати нација дебила са 2 грама мозга...\n(мили ванили, 17. februar 2019 08:53)\n"Prvo kršteno pod imenom Viktorija', ma sigurno mu je prvo ime Viktorija, 100%.\n(Verujem, 17. februar 2019 08:51)\nпад метеора пре 25 милиона година?! штета што нисам "учио" за "научника" па да лупетањем зарађујем паре\n(петар, 17. februar 2019 08:37)\nNastalo padom meteora pre 25 miliona godina, hahahahahah\n(Iskander, 17. februar 2019 07:26)\nNe nije bog iskopao rupu, nisam ni geolog, ali slucajno u porodici imam jednog. Ovakvi zakljucci su doneti na osnovu pretpostavki, a ne cinjenica. Starost jezera se ne moze utrvditi tako lako i lupiti nekih 25 miliona godina je glupost koja nema kraja. A sto se tice formiranja terena postoje mnogi oblici koji se uce u osnovnoj skoli. U ovom slucaju meteor nije jedini moguci uzrok, obzirom na sva desavnja koja su pogodila zemljinu koru.\n(dr.etker, 17. februar 2019 03:28)\nSlana voda ima veliku specificnu tezinu, tj. veliku kilazu po litri.\nZbog toga camci tj brodovi ne mogu da utonu dovoljno u tu vodu\nda bi imali stabilnost za plovidbu bez prevrtanja.\nVise lici na plovidbu po pesku nego na plovidbu po vodi.\n(Nowhere_Man, 17. februar 2019 02:56)\nNe kapiram kako je jezero nepokretno, ispada da je salinitet toliki da je jezero kao testo?\nNe bih rekao na osnovu ovog snimka: [link]\nAli je druga stvar ako se vesla ruèno, da li bilo ko ima dovoljno energije da prevesla celo jezero.\n(Veliki brat, 17. februar 2019 01:01)\nKarakul takodje znaèi i crno runo, to je naziv ovaca koje se gaje u Centralnoj Aziji, a karakterise ih crna boja. Od njihovih jaganjaca je i astragan. Tako da kara kul ne znaci bas crno jezero. Karakum je npr Crni pesak, pustinja Centralne Azije...\n(Gea, 17. februar 2019 00:03)\nDragane, pretpostavljam da se ne može ploviti zbog velike gustine vode, pa plovila nemogu dovoljno da urone. Kao što znaš, u Crnom Moru možeš danima plutati, pa pretpostavljam da je i ovde tako.\n(Oldtajmer, 16. februar 2019 23:59)\nKoga zanima, nek proèita zašto nije "zgodno" ploviti i daviti se u ovom jezeru\n(Zvonko, 16. februar 2019 23:43)\nI mene isto to zanima, voleo bih ako ima neko struèan da objasni.\n(Goran, 16. februar 2019 23:23)\n(Bole, 16. februar 2019 22:06)\ndr.etker@ je u pravu a ovi drugu ce biti u pravu kad to dokazu :#\n(Tutlo, 16. februar 2019 21:11)\nZanimljivo bi bilo kad biste objasnili naslov. Zašto im ne usoeva da preplove? U tekstu se spominje regata, ali ne piše zašto ljydi ne uspevaju da ga preplove.\n(tvrtko, 16. februar 2019 20:50)\nPrepostavljam da je po tvojim istrazivanjima nastalo tako sto je bog iskopao rupu i ulio vodu pa je zatim posolio dobrano\n(Markos, 16. februar 2019 17:56)\nKad je zavrsio posao seo pored jezera da pojede nesto, pa mu ispao slanik u jezero. Eto, jedino logicno objasnjenje\n(mitko, 16. februar 2019 20:20)\nKada sagori u atmosferi onda je meteor, kada padne na zemlju je meteorit.\n(Stefan J., 16. februar 2019 19:32)\n"...verovali ili ne, njegov salinitet nije spreèio neke da pokušaju da plove njime"\nNe razumem, neka mi neko objasni. Zašto bi salinitet bio smetnja plovidbi?\n(Dragan, 16. februar 2019 18:40)\nPa normalno, Viktorija se zvalo. Britanci.\n(lune, 16. februar 2019 18:26)\nPar godina gore-dole, šta se nerviraš...\n(nele, 16. februar 2019 18:25)\nA u cemu si ti strucan tacno?\n(dr.etker, 16. februar 2019 16:24)\n(NY-NY, 16. februar 2019 18:17)\nIzgleda je lako uvrediti odreðenu kolièinu inteligencije.\nDa li si ti geolog? Da li si bio tamo da uzimaš uzorke? Šta su tvoja istraživanja, dakle, otkrila?\nMislim da je bolje da se držiš vanilinog šeæera...\n(Ja, 16. februar 2019 18:07)\nPazi, oni znaju kako je nastalo jezero a kako je nastao meteor i odakle je došao, to ne znaju :)\n(marsovac, 16. februar 2019 17:48)\nkoliko minusa si dobio, primetio sam cim se pomene Bog ljudi krenu da lupaju minuse, i ja se ne slazem sa ovom cinjenicom za 25mil. godina, zna se ko je i kada stvorio svet, stvarno glupost totalna.\n(marko, 16. februar 2019 17:38)\nEh boze da se ne radi za 250 evra kako bi se rado putovalo po ovakvim neobicnim mestima.\n(draganRs, 16. februar 2019 17:03)\n@dr.etker hahaha to je pretpostavka, hahaha nije èinjenica, hahaha koja to grupa nauènika to može da tvrdi, hahaha kakve dokaze ja imam da opovrgnem te pretpostavke, hahaha pa evo jednog. Nisam u stanju da pojmim da pad meteora ostavlja specifiène otopljene stene. hahaha nisam u stanju da shvatim kako su se stene stvarale i menjale. hahaha nisam u stanju da se psihièki napregnem na malo duži period i prhvatam samo najjednostavnije objašnjena koja se ne preispituju.\nhahaha a ovo nije takvo objašnjenj, dakle nije istina.\n(disko nindža, 16. februar 2019 16:48)\nnastalo je padom meteora pre 25 miliona godina...Mislim da ovo vredja inteligenciju. To moze biti samo pretpostavka, a ne cinjenica. Hahahaha, stvarno ne znam koji tim naucnika daje za sebi pravo da zaokruzi teoriju nastanka ovog jezera tim podatkom.


Potpisan sporazum o saradnji radi uspostavljanja video-nadzora | Kotor Varoš - Portal\nPotpisan sporazum o saradnji radi uspostavljanja video-nadzora\nKOTOR VAROŠ, 9. FEBRUARA – Načelnik Odjeljenja za informaciono-komunikacione tehnologije /IKT/ u Ministarstvu unutrašnjih poslova /MUP/ Republike Srpske Milanko Topić, načelnik opštine Kotor Varoš Zdenko Sakan i direktor Agencije za lokalni i ekonomski razvoj Čedomir Komljenović potpisali su danas u Kotor Varošu sporazum o saradnji radi uspostavljanja savremenog video-nadzora u toj opštini.\nSporazum će omogućiti uspostavljanje savremenog sistema video-nadzora po konceptu “Siguran grad” s ciljem da se u Kotor Varošu omogući nadzor javnih površina radi povećanja bezbjednosti građana i njihove imovine, odnosno, da bi se preventivno djelovalo na remećenje javnog reda i mira i činjenje krivičnih djela.\n“Projekat je značajan sa bezbjednosnog aspekta i značajno će doprinijeti oko rasvjetljavanja krivičnih djela, dokazivanja i dokumentovanja prekršaja. U toku su pripreme tenderske dokumentacije i tehničkih stvari, tako da očekujemo da se realizuje u toku ove godine“, rekao je načelnik Sakan.\nOvim sporazumom je definisano da će opštinska Agencija za lokalni ekonomski razvoj, u saradnji sa opštinom i privrednim subjektima, finansirati nabavku opreme i usluge za izvođenje radova, dok će Ministarstvo unutrašnjih poslova Republike Srpske izraditi elaborat za sistem video-nadzora, na osnovu kojeg će razviti, a onda i postaviti softver za obradu podataka evidentiranih kamerama.\nNačelnik Odjeljenja za informaciono-komunikacione tehnologije /IKT/ u Ministarstvu unutrašnjih poslova /MUP/ Republike Srpske Milanko Topić istakao je da će video-nadzor mnogo olakšati rad policijskih službenika i da će se stepen bezbjednosti biti podignut na viši nivo.\n“Nakon isteka garantnog roka, Ministarstvo će vršiti poslove administracije i održavanja sistema video-nadzora“, naglasio je Topić.\nElaborat, kojeg će izraditi MUP, predviđa instaliranje 20 kamera na 15 lokacija koje su definisane kao prioritetne.\nOsam kamera ima mogućnost automatskog prepoznavanja registracija na vozilima.\nPraćenje i arhiviranje video-zapisa će se vršiti u Policijskoj stanici Kotor Varoš u skladu sa važećim zakonskim propisima.\nVeliko interesovanje za raelizaciju ovog projekta su pokazali brojni privredni subjekti sa područja opštine, koji su na Privrednom savjetu iznijeli zajednički stav u pogledu uspostavljanja video-nadzora.\nDo sada su podršku ovom projektu pružili preduzeće “Mehaničke konstrukcije”, koje je doniralo sredstva u iznosu od 30.000 KM, dok su “Kvimpeks” i ŠG “Vrbanja” uplatili po 1.000 KM.\nPrethodni tekstKOTOR VAROŠ: OBILJEŽAVANJE DANA BORACA REPUBLIKE SRPSKE\nSledeći tekstSREĆNO NINA, SREĆNO ANĐELA, SREĆNO SAŠA: U SUBOTU NASTUP NAŠIH KOTORVAROŠANA U ”ZVEZDAMA GRANDA”\nNESTAO MUŠKARAC IZ KOTOR VAROŠA, PORODICA MOLI ZA POMOĆ


PROCURIO SNIMAK: Ovako su uhapšena dva muškarca osumnjičena za NIKOLINO UBISTVO! (VIDEO) | Moja Vojvodina\nUpdated: 11 decembra, 2019\nPodsetimo, policija je u nedelju oko 5 sati primila poruku da čovek bez svesti leži na ulici ispred zgrade Glavne pošte\nDvojica mladića koja su osumnjičena da su brutalno pretukli i ubili Nikolu K. (22) iz Sopota, uhapšena su u Mađarskoj, a kako prenose lokalni mediji, policija ih je privela na auto-putu M1 u Mađarskoj.\nKako je saopštila mađarska policija, mladiće su primetili na auto-putu, nakon čega su ih sačekali i stavili lisice na ruke. U pitanju su mladići stari 21 i 26 godina.\n– Sumnja se da su oni učestovovali u ubistvu mladića u Slovačkoj i uhapšeni su na zahtev te države 10. decembra u 21.30 – saopštila je mađarska policija, dodajući da će biti predati slovenačkim vlastima.\nKako Kurir nezvanično saznaje, reč je o mladićima iz Aleksinca.\nPodsetimo, policija je u nedelju oko 5 sati primila poruku da čovek bez svesti leži na ulici ispred zgrade Glavne pošte. Na lice mesta odmah je došla i Hitna pomoć koja je mogla da konstatuje samo smrt jer nesrećnom mladiću nije bilo spasa.\nPrevious articleDomaćin iz Sombora objasnio do detalja – evo kako na pravi način osušiti meso\nNext articleKoncert klasične muzike u petak na Međumesnoj autobuskoj stanici u Novom Sadu


Vreme 1246 - Kultura secanja – Vojislav Seselj: Radikal broj jedan ponovo medju Srbima\nS druge strane, dr Šešelj nema nikakvu računicu da bude stvarna opozicija Miloševiću sve dok tadašnji gospodar Srbije ne iskače iz političke agende SRS-a. Kada je Milošević popuštao pod pritiskom zapadnih sila, tek tada je Šešelj nalazio za shodno da deluje opoziciono. Ali, valjalo bi podsetiti na izmerene rejtinge Šešelja i radikala za vreme ratova u Hrvatskoj i BiH, sankcija, izbeglica, inflacije...\nSrpska radikalna stranka osnovana je 1991. godine, a na ponovljenim izborima za poslanika u Skupštini Srbije iz opštine Rakovica, Šešelj je ubedljivo pobedio javnosti nepoznatog socijalistu Gorana Karaklajića i književnika Borislava Pekića, koji je bio predstavnik DS-a. Šešelj je tada bio jedini poslanik SRS-a u Skupštini. Na izborima 1992, decembra te godine, radikali su osvojili 73 poslanička mesta, a Miloševićev SPS 101 mandat, DEPOS 50 mandata... Koliko je Milošević zapravo kontrolisao i radikale i celokupnu višestranačku igranku u Srbiji tih godina govori i detalj da su godinu dana kasnije na prevremenim izborima zbog, kako je Milošević tada objasnio, "blokiranja mehanizama za odlučivanje", Šešeljevi radikali spali na 39 poslaničkih mesta. To je bilo vreme posle propasti Vens-Ovenovog mirovnog plana za okončanje rata u BiH. Milošević je uspeo da ubedi Radovana Karadžića da potpiše sporazum, ali Skupština bosanskih Srba to nije želela da učini. Onda je Milošević najavio da će zatvoriti granicu između Srbije i Bosne, tj. blokirati Republiku Srpsku, ali nikad nije dopustio međunarodnim posmatračima da nadziru granicu sa RS. SRS započinje smenu vlade Nikole Šainovića, a Milošević raspisuje nove izbore, na kojima se Šešelj prilično ugruvao zahvaljujući Miloševićevoj ozbiljnoj medijskoj kampanji u kojoj je vojvoda prozivan za paravojne formacije i zločine nad stanovništvom u BiH. I posle tih izbora na kojima je Milošević gotovo prepolovio broj Šešeljevih poslanika, nastavljene su uvrede i psovke u parlamentu koje su inicirali srpski radikali. Završilo se tako što je Milošević Šešelja uhapsio i strpao u zatvor.\nKONAČNO ZAJEDNO: Radikali sa vođom u šetnji\nSKANDAL MAJSTOR: Kao svojevrsni skandal-majstor Šešelj je svojom pojavom i te kako uticao na kreiranje dozlaboga nenormalne atmosfere u Skupštini, na ulici... Ostalo je upamćeno kako je početkom juna 1992. ispred tadašnje Savezne, a danas Skupštine Srbije, udario pesnicom taksistu, štrajkača, koji ga je valjda opsovao. Urlao je da će pobiti taksiste štrajkače "kao pse", da će ih sve srediti, "bitange", vikao na njih što ne rade, nego štrajkuju. A pripadnici njegovog obezbeđenja su "malo" i zapucali. Pet godina kasnije, jula 1997, u emisiji nekadašnje BK televizije bio je sa Nikolom Barovićem, advokatom. Tema je bila izbacivanje iz stana zemunske porodice Barbalić. Ko se ne seća, bila je to hrvatska porodica rodom iz Zemuna koju su na ulicu izbacili telohranitelji dr Vojislava Šešelja i u njihov stan uselili partijsku koleginicu. Elem, Šešelj i Barović su se prvo posvađali u studiju, Šešelj je potom vređao Barovićevog oca, Barović je Šešelju zapretio batinama i polio ga vodom. Emisija je prekinuta, Barovića je neko propisno premlatio, za napad je osumnjičen Šešeljev telohranitelj, a Šešelj je tvrdio da je on sam "malo" udario Barovića, koji se potom "okliznuo na koru od banane". Na parlamentarnim izborima septembra 1997, Srpska radikalna stranka osvojila je 82 poslanička mesta. U vladu Mirka Marjanovića radikali ulaze godinu dana pre početka bombardovanja, kada su doneti čuveni zakoni o informisanju i univerzitetu.


KORONA VIRUS U SRPSKOJ Šeranić: Škole zatvorene zbog prevencije, građani da poštuju preporuke | Srpska Info\nKORONA VIRUS U SRPSKOJ Šeranić: Škole zatvorene zbog prevencije, građani da poštuju preporuke\nAutor: Valentina Mišljenović 11.03.2020. 11:18 ➔ 12:44\n– Molimo sve građane da poštuju sve mjere i mjere kućne izolacije. Ove mjere nisu donesene tek tako, već u skladu sa zakonom, a mi smo u vanrednim okolnostima zbog situacije u okruženju, ne zbog naše trenutno – poručio je Šeranić nakon sastanka sa direktorima bolnica u Republici Srpskoj.\nMinistar je istakao da je mjera obustave nastave u Srpskoj donesena da smanji rizik od širenja virusa, a prije svega zbog situacije u okruženju.\n– S obzirom na to da je đacima i studentima u Italji naložen povratak u matične zemlje, teško bi bilo kontrolisati taj povrat naših đaka i studenata u naše obrazovne ustanove i to je jedan od primjera zašto se išlo na obustavu nastave. Nemamo procjene koliko đaka i studenata se očekuje da se vrati, prikupljaju se podaci po školama. Bez obzira na broj, svi idu u kućnu izolaciju na 14 dana i ulaze u redovnu proceduru – poručio je Šeranić.\nIstakao je da su zabranjena javna okupljanja, a sva ostala privatna su i dalje dozvoljena. Zamolio je roditelje da poštuju to da bolesno dijete ostaje u kući.\nKako je rekao, trenutno imamo 450-500 testova za novi virus korona na raspolaganju.\n– Poručene su nove količine i očekuje se da stigne još 500 od Svjetske zdravstvene organizacije. Ovo je dovoljno za prvi trenutak. Bolnice imaju planove u skladu sa zaključkom Vlade od juče i prostore za izolaciju – poručio je ministar.\nOn je na konferenciji za novinare u zgradi Vlade Srpske, nakon sastanka sa rukovodiocima bolnica u Srpskoj, rekao da je u izolaciji na Univerzitetskom kliničkom centru (UKC) Republike Srpske pet pacijenata, dok je 17 napustilo ustanovu nakon izolacije. Procedure otpusta su jasno propisane.\nŠeranić je istakao da su zdravstvene inspekcije izdale 87 rješenja kada je riječ o izolaciji i nadzoru, te da će inspektori pojačano kontrolisati ljude obihvaćene tim mjerama. Od toga je 50 ljudi na području Banjaluke, a 37 na području Čelinca, gdje su i potvrđeni slučajevi pojave korona virusa u RS.\n“Roditelji mogu sami odlučiti da li će slati djecu”\nŠeranić je rekao da vrtići nisu obuhvaćeni Odlukom Vlade Republike Srpske o zabrani javnog okupljanja i prestanka rada obrazovnih ustanova do 30. marta 2020. godine, zbog prevencije od širenja virusa korona u Republici Srpskoj.\n– Pratili smo epidemiološku situaciju, nema sumnjivih slučajeva niti oboljelih u ovoj kategoriji. Takva je i globalna slika. Vrlo malo djece starosti do šest godina obolijeva. Jedan od razloga zašto nisu zatvoreni je i to što bi se došlo u situaciju da zdravstveni radnici sa malom djecom moraju uzimati bolovanje da bi bili sa djecom kod kuće – pojasnio je Šeranić.\nIstakao je da roditeljima ostaje mogućnost da sami odluče da li će slati djecu u vrtić.\n– Oni koji smatraju da dijete ne treba da ide u vrtić, mogu da odluče da ne ide. Molim javnost za razumijevanje, jer pojedini roditelji nemaju gdje da smjeste djecu na čuvanje – naveo je ministar, dodajući da će se situacija i dalje pratiti i da će se ići i sa mjerom zatvaranja, ako bude potrebno.\nInstitut za javno zdravstvo je, dodaje, dobio uputstvo da se pooštre mjere dezinfekcije u vrtićima i sve ostale potrebne mjere.\nOn je rekao da u slučaju zatvaranja vrtića, sa aspekta zdravstvenih radnika, dolazi do problema jer bi oni morali da ostanu kući ili da idu na bolovanje kako bi čuvali djecu.\nTagovi: Alen Šeranić,prevencija,Virus korona