Hrvatska oštro osudila napad na britansku ambasadu\nMuškarac koji je lakše ranjen u eksploziji koja se jutros rano dogodila u ambasadi Velike Britanije u Zagrebu, hrvatski je državljanin, potvrdjeno je iz zagrebačke policije. Hrvatski mediji nagadjaju da iza eksplozije stoje islamski ekstremisti ili pripadnici hrvatskog podzemlja koji izražavaju svoj protest zbog učešća pripadnika britanskih tajnih službi u otkrivanju pomagača odbeglog haškog optuženika Ate Gotovina.\nHrvatski premijer Ivo Sanader danas je, u ime vlade, najoštrije osudio teroristički napada na Ambasadu Velike Britanije u Zagrebu, u kojoj je lakše ranjena jedna osoba. Ministarstvo unutrašnjih poslova i druge nadležne službe istražuju detalje u vezi sa napadom i javnost će biti obaveštena o rezultatima istrage, rekao je Sanader novinarima.\nSanader je rekao da je sada teško da se govori o motivima izvršilaca ovog terorističkog napada, ali da ne može da se otme utisku da je možda reč i o aktu usmernom protiv politike približavanja Hrvatske Evropskoj uniji. Sanader je izrazio nadu da jutrošnji dogadjaj neće ugroziti put Hrvatske u EU.\nBritanski ambasador Džon Ramsden danas je, na kratkoj konferenciji za novinare ispred zgrade ambasade, rekao da ambasada nije primila nikakve pretnje uoči eksplozije. Ramsden je zahvalio hrvatskim vlastima na brzoj reakciji i dodao da, dok je istraga u toku, ne može da komentariše incident.\n"Želim da zahvalim Ministarstvu unutrašnjih poslova na pomoći koju nam je pružilo. Takodje, želim da zahvalim hrvatskom premijeru Ivi Sanaderu i svim funkcionerima koji su se odmah javili", kazao je Ramsden.\nHrvatski ministar unutrašnjih poslova Ivica Kirin izjavio je da britanski gradjani u Hrvatskoj, uprkos napadu na ambasadu, nemaju razloga za zabrinutost. Na pitanje novinara da li su zakazale hrvatske obaveštajne službe, Kirin je rekao da nema komentara.\nKirin je ovo izjavio novinarima posle otvaranja projekta "Kriminalističko-obaveštajni sistem", kojem je trebalo da prisustvuje i britanski ambasador.\nHrvatski ministar pravde Vesna Škare-Ožbolt takodje je rekla da policija istražuje slučaj i da će javnost biti obaveštena o rezultatima istrage. Škare-Ožbolt je istakla da dodatnu ozbiljnost slučaju pridaje činjenica da je reč o ambasadi države koja predsedava Evropskom unijom.\nEksplozija u sobi za poštanske pošiljke u zgradi britanske ambasade u Zagrebu dogodila se jutros oko 7.30 sati.


tamara milutinovic decko instagram | Lifestyle | Poznati\nPEVAČICA UŽIVA U LJUBAVI SA POZNATIM FUDBALEROM: Nakon što je razvela kompozitora, pala u zagrljaj imućnog sportiste 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nPEVAČICA UŽIVA U LJUBAVI SA POZNATIM FUDBALEROM: Nakon što je razvela kompozitora, pala u zagrljaj imućnog sportiste\nTamara Milutinović nikada srećnija.\nIzvor: Printscreen/ Instagram Tamara Milutinovic\nPevačica Tamara Milutinović je nedavno raskinula vezu sa poznatim kompozitorom Saškom Nikolićem, a mediji su spekulisali da se on zbog nje razveo od supruge. Ona trenutno ima novog dečka, a to je fudbaler Darko Jevtić, sa kojim je bila na grčkoj luksuznoj destinaciji Mikonos.\nObjavu dijeli (@tamaramilutinovic)\nOni su zajedno uživali na raskošnom brodu, a po njenim slikama se vidi da je na odmoru bila sa imućnim sportistom. Ona svoju privatnost drži daleko od očiju javnosti, a nedavno je govorila da je jednog partnera godinama krila od medija. Ni ovoga puta se nije oglašavala po pitanju novog dečka, ali po svemu sudeći lokacija ih je odala.\nObjavu dijeli Darko Jevtic (@darkojevtic10)\nBurna dešavanja su se odigrala oko Tamare Milutinović, kada su mediji prenosili da je uplovila u vezu sa Saškom Nikolićem, a ona je sve te navode deantovala. Sada uživa u ljubavi daleko od očiju svih.\nTamara Milutinović Pevačica Pevačice


ПАКАО У КАЗАМАТУ ХВО-а | Јадовно 1941. – КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nPAKAO U KAZAMATU HVO-a\nU čapljinskom logoru “Dretelj” Srbi su u proteklom ratu zvjerski mučeni, ali su u Federaciji BiH uspjeli da ubijede tužioce da ovaj slučaj stopiraju kako krivci ne bi odgovarali za brojne zločine, rekao je Srni Milivoje Bokić, jedan od bivših logoraša.\nPrema Bokićevim riječima, veliku grešku napravio je strani tužilac Džud Romano koji je prije pet godina imao sve izjave i dokaze za zločine u logoru “Dretelj”, ali nije ništa učinio da oni budu procesuirani.\nBokić, poznati vajar koji je prije rata živio u Mostaru, navodi da “priča u Dretelju nije počela niti se završila sa pet zlikovaca protiv kojih je podnesena tužba, već ih je bilo mnogo više, a među njima je najgori bio Ivan Medić koji je zatvorenicima skidao skalpove, pravio krstove na leđima, sjekao jezike i radio druge strahote”.\n“U logor Dretelj srpski civili, pojedinci i cijele porodice, dovođene su iz svojih stanova i kuća sa prostora Mostara, Čapljine, Stoca, Gabele i drugih sela iz ove regije, a pripadnici HOS-a, Hrvati i Muslimani, na najsvirepiji način su ih mučili i zlostavljali”, kaže Bokić.\nNjegove muke počele su 19. jula 1992. godine kada je po njega u stan došlo osam Muslimana obučenih u uniforme HOS-a – pretresli mu stan, uzeli novac i nakit i sa uperenim puškama odveli ga u logor “Dretelj”.\n“Prve batine sam dobio od Ivana Zelenike.Morali smo da pjevamo pjesme o Paveliću. Radili su nam najstrašnije stvari, žene silovali po više puta pred njihovim porodicama”, prisjeća se Bokić i dodaje da je velika zla radio i Damir Glogovac koji je zatvorenike tjerao da piju mokraću i da jedu fekalije.\nMučenja su bila strašna, skidali su ljudima skalpove, probijali jezik, zabijali klinove pod nokte i radili sve ono što ljudski um ne može ni da zamisli.\n“Svake noći grupe od tri do pet siledžija HOS-a dolazili su da nas tuku. Na prozoru od hangara nalazile su se šipke od željeza, kroz koje smo provlačili ruke koje su dvojica držala, a treći bi nas tukao po glavi tupim predmetom, rezao ispod grla i to bi trajalo do onesvješćivanja, a onoga ko ne bi došao na prozor na mrtvo bi pretukli“, kaže Bokić i dodaje da su svako jutro morali čistiti prozore od svoje krvi.\nJedne noći Božo Balaban, jedan od zatvorenika nije htio ići na prozor, pa je Vinko Primorac otključao vrata od hangara i ušao sa grupom svojih siledžija. Izveli su Božu, tukli ga drvenim palicama, nakon čega su ga polumrtvog unijeli, razapeli ga na prozor i opet ga tukli drvenim palicama dok nije umro.\nBokić dodaje da je Edin Buljubašić, koji je u hrvatskoj vojsci bio kapetan, organizovao žestoke tuče nad zatvorenicima, kao i Milan Kozina i Ahmet Makitan. Pojedinim zatvorenicima bi nožem rezali uši, bajonetom sjekli jezik, vadili oči, otkidali glavu koju bi šutirali i sa živih ljudi derali kožu.\nGeneral HOS-a Blaž Kraljević dolazio je među utamničene da pita ko ih tuče, a onaj ko bi rekao više nije bio među živima, jer je to i rađeno po Kraljevićevom odobrenju.\n“U Dretelju je bilo podzemnih magazina gdje su nas zarobljenike tukli nogama, šakama, kamenjem, drvećem i svim što bi im se našlo pod rukom. U tome su se najviše isticali zločinci Milan Kozina iz okoline Čapljine, Vinko Primorac iz zapadne Hercegovine, Toni Rajić iz Mostara, Ahmed Makitan iz Ljubljenice kod Stoca, Zvonimir Bjelaš zvani Crvenkapica, Ivan Medić zvani Poskok, Edin Buljubašić, Hasan Toporan, iz Blagaja, Nedeljko Neđo Milićević zvani Šapa iz Gabele, Ilija Mustapić iz Gabele i drugi”, napominje Bokić.\nU zlodjelima nad srpskim zatvorenicima učestvovale su i mlade žene obučene u uniforme HOS-a , među kojima su Emina Omeragić, sestre Gordana i Marina Grubišić i druge Boliću nepoznate ženske osobe.\nPrva koja je dovedena u ovaj kazamat, 5. maja 1992. godine kada je i otvoren, bila je Olga Draško, ljekar iz Čapljine, koja je među prvim progovorila i prozvala one kojima treba da se sudi, onima kojima ruka nije zadrhtala ni pred bijelim ljekarskim mantilom.\nMeđu mnogobrojnim zatvorenim i mučenim Srbima bila je i cijela porodica Radojke Žuže, a zajedničko svima je da užas koji su u logoru doživljeli ne mogu da zaborave.\nLogor “Dretelj” bio je smješten u objektu ranijeg skladišta goriva JNA i odmah je prilagođen novonastalim potrebama, preuređen je i ograđen bodljikavom žicom. Mnogi od zatvorenika u logoru ubijeni su na najsvirepiji način, dok je jedan broj njih, zbog zadobijenih povreda, preminuo nakon izlaska iz ovog kazamata.\nŽene, djevojke i starice silovane su i maltretirane, gašene su im cigarete po golom tijelu, tukli su ih pendrecima, a zatim bi im zabadali igle pod nokte i prijetili im klanjem.\nLogor “Dretelj” bio je aktivan od početka maja 1992. godine do 18. avgusta iste godine, nako čega su svi logoraši deportovani i premješteni u druge vojne zatvore HVO-a u Mostaru i Grabovinu kod Čapljine.\nU logoru “Dretelj” protivpravno je bilo zatočeno oko 200 civila srpske nacionalnosi od čega 71 žena. MUP Srpske je 2005. godine Tužilaštvu BiH podnio izvještaj o zločinima u Dretelju protiv 42 lica, a nakon nekog vremena spisak je dopunjen sa još 27 osumnjičenih.\nZbog zločina nad Srbima u logoru “Dretelj” Vrhovni sud Norveške osudio je Mirsada Repka na osam godina zatvora, dok je Ahmeta Makitana, koji je 1992. godine bio čuvar u logoru “Dretelj”, Vrhovni sud Švedske osudio na pet godina zatvora zbog zločina nad srpskim civilima.\nTužilaštvo BiH prije nekoliko dana podiglo je optužnicu protiv Ivana Zelenike, Srećka Hercega, Ediba Buljubašića, Ivana Medića i Marine Grubišić-Fejzić, koja ih tereti za zločin protiv čovječnosti počinjen nad srpskim civilima u logoru Dretelj 1992. godine.\nTužilaštvo ih tereti da su od maja do avgusta 1992. godine kao pripadnici HOS-a, odnosno lica koja su bila komandanti i stražari u logoru Dretelj, zajedno sa drugim licima počinili zločine protiv čovječnosti nad žrtvama srpske nacionalnosti. Optuženi se terete za ratne zločine nad više stotina žrtava, uglavnom civilnog srpskog stanovništva sa područja opština Mostar, Ljubuški, Čapljina, Stolac i drugih mjesta.\nPripadnici Agencije za istrage i zaštitu (SIPA) BiH uhapsili su 22. februara Srećka Hercega (44) i Ivana Medića (60) iz Ljubuškog, Marinu Grubišić-Fejzić (45) iz Čapljine i Ivana Zeleniku (59) iz Jare, osumnjičene za ratni zločin nad Srbima u logoru “Dretelj” u Čapljini.\nPriredila: Milosava SUPIĆ


Postanite idealni timski igrač | BG online\nKad bi me neko pitao da sastavim spisak najvažnijih kvaliteta koje osoba treba da razvije kako bi bila uspešna u poslovnom svetu, a samim tim i u životu, na prvo mesto bih stavio da mora da bude timski igrač. Samo vrlo mali broj je onih koji mogu uspeti u poslu, u porodici i bilo kom drugom društvenom kontekstu bez sposobnosti da se efikasno bore s drugima, da dodaju vrednost dinamici grupe i njenim naporima, kaže Patrik Lenćoni, čuveni govornik i konsultant, autor knjige „Idealan timski igrač“.\nDa li se timski igrač rađa ili postaje?\nVeliki timski igrači jesu retki i mislim da je problem u tome što nismo jasno definisali šta tačno znači biti timski igrač, napominje Lenćoni u uvodu knjige napominjući da nije neuobičajeno da se timski rad svodi na samo na priču umesto na praktičnu primenu.\n„Timski rad traži ranjivost baziranu na poverenju, zdrav konflikt, aktivnu posvećenost, kolegijalnost i fokusiranost na rezultate. Nisu timski igrači takvi rođeni, već su kroz životno iskustvo, radnu istoriju ili iskrenu posvećenost ličnom razvoju mogli da steknu tri važne osobine: skromnost, ambiciju i društvenost.“\nTri ključna kvaliteta\nLideri koji umeju da prepoznaju, zaposle i neguju radnike koji su skromni, ambiciozni i društveni ostvariće ozbiljnu prednost nad onima koji to ne mogu, izgradiće snažnije timove, brže i s manje poteškoća, smanjiće bolne i osetlive troškove, a zaposleni s tim vrlinama će biti još vredniji, a na tržištu traženi.\nPatrik Lenćioni, autor knjige “Idealni timski igrač” je jedan od kredibilnijih autora na temu liderstva i timskog rada, govornik i konsultant. U knjizi koja ga je proslavila “Pet poremećaja tima” je izneo svoj revolucionarni pristup za rešavanje opasnog grupnog ponašanja koje uništava timski rad, dok je u knjizi “Idealni timski igrač” ponudio okvir za izgradnju tima u praksi uz sjajne alate koje oni primenjuju. Bilo da ste lider koji pokušava da stvori kulturu timskog rada, profesionalno osoblje koje želi da angažuje prave igrače tima ili timski igrač koji želi da napreduje, ova knjiga će vam koristiti u ostvarenju tih ciljeva.\nKnjigu “Idealni timski igrač” po ceni od 990 din.+ troškovi dostave možete poručiti tel.066060820 ili putem porudžbenice:


ČEKA SE SAMO PUTIN: Ženeva totalno BLOKIRANA, još par sati ostalo je do početka sastanka lidera! (FOTO/VIDEO)\nAmerički predsednik u Ženevu je stigao juče, a nakon sastanka >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << sa švajcarskim predsednikom i šefom diplomatije povukao se u hotel gde bi trebalo da boravi sve dok ne krene u pravcu vile da se sastane sa Putinom. Dolazak ruskog predsednika u Ženevu planiran je za danas. Veruje se da će Putin sleteti oko podneva.


RE: KONKURENCIJA !!!!!! - 2\n#26 RE: KONKURENCIJA !!!!!! Citat · Odgovor + Slika\n#27 RE: KONKURENCIJA !!!!!! Citat · Odgovor + Slika\n#28 RE: KONKURENCIJA !!!!!! Citat · Odgovor + Slika\n#29 RE: KONKURENCIJA !!!!!! Citat · Odgovor + Slika\n#30 RE: KONKURENCIJA !!!!!! Citat · Odgovor + Slika\n#31 RE: KONKURENCIJA !!!!!! Citat · Odgovor + Slika\n#32 RE: KONKURENCIJA !!!!!! Citat · Odgovor + Slika\n#33 RE: KONKURENCIJA !!!!!! Citat · Odgovor + Slika


Тимочки Зодијак: Дневни хороскоп за 30. јун 2020.\nPočetna / Vesti / Timočki Zodijak: Dnevni horoskop za 30. jun 2020.\nTimočka 30/06/2020 | 08:08\tVesti, Društvo, Horoskop\nSaznajte kako su vam zvezde naklonjene i pročitajte vaš dnevni horoskop za 30. jun 2020. godine.\nMožete da očekujete povoljan period u kojem ćete uspeti da rešite poslovne probleme koji su Vas opterećivali.\nIskreni ste prema osobi koja Vam se dopada i nadate se da će ona uzvratiti.\nMožete da očekujete da ćete biti zadovoljni situacijom na polju posla. Ne planirate promene.\nMožete da očekujete period u kojem ćete sa voljenom osobom poželeti veće promene i važne odluke.\nMoguće je da ćete uskoro imati neku važnu odluku na polju posla. Očekuje Vas bitno potpisivanje.\nNa polju ljubavi Vas očekuje povoljan dan da ostvarite novo poznanstvo koje Vam može značiti.\nMožete da očekujete da ćete imati šansu da promenite posao ako ste tome težili do sada.\nPred Vama je novo poznanstvo koje u Vaš život može da unese mnogo strasti i uzbuđenja.\nPovedite računa o tome kakav ćete utisak ostaviti na osobu sa kojom planirate poslovnu saradnju.\nOsećate se nekako usamljeno i potrebno Vam je da se promena na polju ljubavi desi.\nPotrudite se da budete uporni i istrajni kako bi na poslovnom polju uspeli da ostvarite ono što ste zacrtali.\nDopada Vam se osoba koja pokazuje da je nekako hladna prema Vama.\nPred Vama je jako povoljan period za posao u kojem možete da dobijete neku novu ponudu za saradnju.\nNe biste trebali da imate komplikacije sa emotivnim partnerom koji Vam je posvećen.\nNemojte da forsirate sebe kada je u pitanju Vaše emotivno polje. Budite spremni na prepreke.\nFinansijska situacija bi trebala da Vam bude sve bolja i bolja. Sudbina Vam je sada naklonjena na ovom polju.\nNije Vam lako da otvoreno pokažete svoja osećanja jer se na neki način ipak plašite odbijanja.\nOčekuje Vas dobar dan za ljubav u kojem ćete imati priliku za susret sa voljenom osobom.\nPotrudite se da ostanete dosledni poslovnim ciljevima koje ste sebi postavili u ovom periodu.\nAko ste slobodni možete da očekujete susret sa udvaračem koji će pokazati da je jako uporan.\nSledi Vam oporavak na polju zdravlja.\nMožete da očekujete povoljan dan. Ako ste imali neke posleovne probleme, uspećete da ih rešite sada.\nAko ste slobodni, pred Vama je povoljan dan za flert, ali Vam još uvek ne stoji početak nove veze.\nPrethodna Poslednjeg junskog dana pretežno sunčano\nSledeća Meštani Gamzigrada danas bez električne energije


Kako da praviš alkoholno piće kao naši preci pre 6000 godina\nEkspert za praiskonski alkohol nas vodi nazad u vreme kada recepti za pivo nisu bili rezultat biznis analiza velikih pivara\npisao Tomás Deagustini\nFotografije: Florensija Huarez\nOvaj članak je prvobitno objavljen na VICE en Español.\nNeki od nas su tokom ranih dana pandemije postali pravi pekari. Uz dovoljno vremena i zabranu izlazaka iz kuće, čitava masa ljudi se tokom karantina okrenula fermentaciji.\nJedna od onih čije se interesovanje za ovaj proces razvija od pre pandemije je Florensija Huarez Marades, 26, koja živi u Argentini i ekspert je za oblast poznatu kao kuhinja predaka. Ona se bavi pravljenjem alkoholnih pića na najprirodniji mogući način, a koristi metode i tehnike iz davne prošlosti - a alkohol se pravio i u zaista davnoj prošlosti: arheološki izveštaji pokazuju da su Egipćani počeli da prave pivo i hleb oko 4,000 godina pre nove ere.\nFlorensijino interesovanje za starinski alkohol potiče s puta u Škotsku i Irsku sa koga se vratila pre nekoliko godina. Foto: Florensija Huarez\nHuarez i njen partner, Nelson Ortega, želeli su da modernizuju ove starinske načine izrade. “Vratili smo u život ukuse koji su zaboravljeni”, kaže ona. Alkohol igra važnu ulogu na časovima koje drže Huarez i Ortega, posebno pivo pripremljeno na starinski način. “Koristimo samo divlji kvasac, kultivisan na sastojcima koje svi imaju kod kuće”, kaže Huarez.\nAlkoholna fermentacija je hemijski proces kvasca, tipa gljive koji šećere pretvara u novu supstancu, alkohol. Iako su praktično svi kvasci jestivi, nisu svi dobri za pravljenje valjanog piva. “Neki psi služe za lov, neki za čuvanje. Kvasci se razlikuju na sličan način”, kaže Huarez. “Ukoliko želimo da fermentišemo alkohol, tip kvasca koji treba da se koristi je onaj kome prijaju jako slatka okruženja.”\nRazne namirnice mogu da se fermentišu i pretvore u alkohol, ali se pivo tradicionalno pravi od fermentisanih žitarica. “Ja pivo pravim od pirinča, od pšenice i kinoa semena”, kaže Huarez. Dokle god imate neku žitaricu kao sastojak, šećer i fermentativni sastojak, dobićete pivo.\nOvaj tip je sve vreme pijan jer njegovo telo samo stvara alkohol\nIpak, starinsko pivo zahteva razumevanje procesa kako da se divlji distupni sastojci najbolje iskoriste, što znači da je ovaj posao najbolje prepustiti profesionalcima. Umesto toga, kod kuće možete napraviti pivo od meda. Huarez za ovo piće nudi jednostavan recept koji bi svaki Viking voleo.\nTreba vam otprilike dve i po litre filtrirane ili mineralne vode i negde između 800 grama i 1kg čistog, sirovog meda. I to je to.\nU velikoj staklebih tegli širokog grla rastopite med u vodi. Teglu pokrijte parčetom tkanine ili peškirom, bez poklopca. Kako dani budu prolazili, videćete da u ovoj smeši nastaju balončići. Nastavite da je mešate dva puta dnevno, svakog dana, kako biste dodali kiseonika u smešu.\nNa ovaj način započećete fermentaciju kvasaca iz meda - koji će time što se namnožava stvoriti alkohol. Između dvanaestog i petnaestog dana, ova medena voda će već mirisati na alkohol, što znači da je došlo vreme da je probate, kako biste proverili da li postaje manje slatka.\nU tom trenutku će ovo piće biti jako kao prosečno pivo, sa četiri posto alkohola. Huarez kaže da ukoliko želite preciznije merenje u ovom i narednim stadijumima, treba da uložite u kupovinu hidrometra, što je jeftina alatka koja pomaže da znate koliko šećera u piću je pretvoreno u alkohol.\nA ukoliko želite da ovo piće bude jače, moraćete da čekate duže. Sipajte ga u boce, zatvorite ih i pustite da se piće fermentiše bez kiseonika u periodu između tri meseca i godinu dana. Ovaj stadijum zove se druga fermentacija, i ovde dolazi do rasta procenta alkohola u smesi. To je to - za samo nekoliko meseci moći ćete da svojim gostima poslužite starinsko piće domaće radinosti.\nPosuda vikinškog piva od meda. Foto: Florensija Huarez\nJoš jedna razlika između domaćeg i kupovnog pića je što je kupovno prošlo kroz proces pasterizacije. Piva se proizvode u velikim količinama i distribuiraju širom sveta, tako da treba da budu što čistija moguće. Zbog toga pivare često svoje pune flaše ili limenke prskaju vrelom vodom, što je proces koji ubija bakterije i zaustava rast kvasca.\nPraistorijski umetnici su verovatno crtali po pećinama dok su halucinirali\nHuarez kaže da, kada se radi o pivu u čijoj su se izradi ona i Ortega specijalizovali, pasterizacija nije baš neophodna. Ona tvrdi da su divlji kvasci koje koriste “otporni na kontaminaciju”, za razliku od onih kvasaca koji se koriste u industriji piva.\nNauka, s druge strane, nije dala konačan odgovor na sva pitanja o kvascima, o kojima je znanje i dalje ograničeno. Ipak, prema jednom istraživanju objavljenom 2014. godine, divlji kvasci podvrgnuti spontanoj fermentaciji su “generalno bezbedni za upotrebu”, ali neki ipak mogu da proizvedu “potencijalno štetne sastojke”, kao što su neurotoksini, supstance koje mogu oštetiti nervni sistem.\nJedna vrsta probiotskog piva koje pravi Huarez. Foto: Florensija Huarez\nU međuvremenu, ovaj trend se šir svetom i sve više ljudi pokušava da vrati u život starinske recepte u kojima nema procesa pasterizacije. Pobornici ovog trenda tvrde da su ljudi kroz istoriju bili izlagani različitim vrstama bakterija, kao i da naš savremeni fokus na eliminisanju svih mikroorganizama iz naše hrane može dovesti do oštećenja našeg imunog sistema.\nSlično kao trendi prirodno vino bez pesticida, nepasterizovano ili sirovo pivo postalo je trendi u nekim barovima. Sirovo pivo je bezbedno, dokle god se stalno čuva u frižideru i konzumira u kratkom roku od kad je napravljeno. Sirova svojstva ovakvih piva znače da, iako se ona mogu pakovati, kratak rok trajanja čini njihovu konzumaciju ograničenijom nego kada se radi o industrijskim, masovno proizvedenim vrstama pića.\nPitam za druga\nDa li uopšte da se smaram pranjem voća i povrća\nTo je jedan od razloga zbog kojih, makar do sada, niko nije uspeo da ovlada masovnom proizvodnjom starinskog piva. Iz razgovora sa Huarez stiče se utisak da je upravo to lepota ovog piva. “Ukoliko želite da nešto prodajete masovno, morate imati standardni ukus koji će se naći u svakoj boci”, kaže ona. “S druge strane, kada govorimo o divljem pivu, nijedna dva nisu ista.”\nTagged:DIYAlkoholpivoVICE InternationalVICE en Español


Otvorena izložba skulptura „Dodirni“ u Zaprokulu\nTanjug 11. marta 2022. 18:21\nBEOGRAD – Izložba skulptura čuvenih jugoslovenskih i svetskih vajara 20. veka „Dodirni“ otvorena je večeras u Galeriji Zavoda za proučavanje kulturnog razvitka (Zaprokul), gde će trajati do 24. marta.\nIzložbu su otvorili istoričar umetnosti i vlasnik kolekcije Vladimir Tomčić i Boris Dončić iz Saveza slepih Srbije, a pozdravne reči uputili su pomoćnica ministarke kulture za informisanje i medije Slavica Trifunović i direktor Zaprokula Marko Krstić, dok je prisutne kroz izložbu vodila urednica galerijskog programa Zaprokula Milica Jovanović.\n„Ta izložba je posebna jer je namenjena slepima i slabovidim ali i ljudima koji vide. To je način da umetnost približimo svima“, rekla je Jovanović za Tanjug.\nIzložba „Dodirni“ predstavlja jedinstvenu priliku da se publika kroz dodirivanje odlivaka upozna sa formom i materijalima skulptura velikih umetnika poput Riste Stijovića, Frane Kršinića, Ivana Meštrovića, Petra Palavičinija, Matije Vukovića, Svetozara Radovića, ali i Đorđa de Kirika i Salvadora Dalija.\nIdeja Zaprokula je da se podigne svest društva o problemima sa kojima se susreću osobe sa invaliditetom i zato je izložba prilagođena slepim i slabovidim osobama, a skulpture su deo kolekcije u privatnom vlasništvu Tomčića, koji je ovom prilikomom želeo da ih podeli sa širom javnošću kao najavu za budući legat.\nRealizaciju izložbe u Zaprokulu je omogućilo Ministarstvo kulture i informisanja Srbije, u saradnji sa Tomčićem, Savezom slepih Srbije, Muzejom savremene umetnosti i Muzejom Jugoslavije.


Novi poslovno-stambeni kompleks - B92.net\nNovi poslovno-stambeni kompleks\nBeograd -- Kompanija "PSP Farman" od septembra poèinje izgradnju poslovno-stambenog kompleksa na Novom Beogradu ukupne površine od oko 150.000 kvadrata.\nIzvor: B92 sreda, 30.06.2010. | 18:44\nA gde su fabrike? Samo stanovi, kladionice i kafici..\n(nemanja, 2. jul 2010 00:06)\nNe znam da li ste pimetili, ali gomila poslovnog prostora u Beogradu i NBgu takoðe zvrji prazna, nije mi jasno ko æe sve to da kupi ili iznajmi kad je privreda u teškoj krizi i tako æe da ostane još dosta vremena. Svaka agencija može da vam potvrdi, a sa njima i investitori, da je prodaja novih stanova stala. Ne znam da li su ovde namerili samo da operu pare jer ne vidim drugi razlog investiranja u poslovni i stambeni prostor koga trenutno ima više nego što je potrebno.\nKako bi bilo da se investira malo u proizvodnju neèega?\n(ja, 1. jul 2010 10:46)\nPrema predviðanjima CIA-e iz èini mi se 2001. godine, u Beogradu se od 2010. oèekuje veliki višak stamenog prostora: Ljudi umiru, beba je sve manje, izbeglica nema.\nJedino da nam plate odu u proseku na oko 750-800 EUR pa se možete neèemu nadati, ovako, samo sanjajte...\nVerujete, bio bih presreæan da vam platim 2000 EUR po kvadratu stan, ali da mi je plata 5000 EUR.\nNek vam je sa sreæom.\n(Steva, 1. jul 2010 00:15)\nZnaci - stanujemo i poslujemo. A ko ce da proizvodi? I proizvodnja je sastavni deo biznisa, ali izgleda da je ovde na vlasti vrlo malo onih kojima je to jasno, pa zato sve vise kupujemo tudju robu.\n(svi (ni)su isti, 30. jun 2010 23:55)\n"Svuda u svetu su se investitori povukli, to je logièka stvar, ali nigde kao ovde, mislim da tu ima malo i psiholoških razloga". Psihološki razlog je jer ste precenili stanove, kao da su plate ovde veæe nego u Austriji, Nemaèkoj ...\n(Ivan, 30. jun 2010 20:36)\nNadam se samo da bizmismeni nisu stvarno u svojim kalkulacijama racunali sa 2000E/kvadratu, jer ta cena na Novom Beogradu vise nece moci da se dobije. Tj mozda hoce posle devalvacije evra ili negde 2040. Evo im jedan lep zivi primer sa 400 neprodatih stanova...\n(Mare, 30. jun 2010 20:01)\nGrujo, ti nisi nepristojno bogat, pa ne moraš da praviš most.\n(Sava Drugi, 30. jun 2010 19:48)\nA taj poslovni prostor, je l' ce tu moci i neka proizvodnja da se obavlja ili je to prostor za stolove, telefone i kompjutere?\n(atto, 30. jun 2010 19:46)\nNece valjda cela Srbija da se preseli u Beograd ? Gradite malo van Beograda.\n(zekan, 30. jun 2010 19:40)\nSamo se vi nadajte da cete moci da prodajete stanove na NBG po ceni vecoj od Minhena, Beca ili Budimpeste.\n(PetarM, 30. jun 2010 19:33)\nInvestitor se zaraditi:\n150.000 x 2000= 300 miliona €\n300 - 170 = 130 miliona € za dve godine.\n(...ali nigde kao ovde, 30. jun 2010 19:32)\nna kraju ce cena kvadrata biti 2500evra kada sracinaju sve prilepke, tipa PDV, razne takse, "cijena prava sitnica"...\n(steva, 30. jun 2010 19:27)\nBeograd postaje sve prljaviji. Samo se gradi, a o odrzavanju posle niko ne vodi racuna.\n(Petar, 30. jun 2010 19:21)\nJa zivim na Novom Beogradu i ovde se bas dosta gradi, ali dzabe sve to dok se neke stvari ZAUVEK ne promene. Kod zeleznicke pruge buvljak kakav mislim nema ni u Bangladesu, ono je katastrofa tamo ima tone i tone djubreta. Onda deo oko Gazele, vidim sa leve strane i dalje ima nekih kartonskih kuca koje jos nisu sklonjene. Onda kartonske tezge ispred starog Merkatora, koliko je taj prostor lepsi kad tu nema tezgi.\n(ja, 30. jun 2010 19:05)\nСтанови за свачији џеп! Ситница: 2000 €\n(Бојан, Нови Сад, 30. jun 2010 19:04)


Oštro pismo Predsjedništvu BiH: “Ruskog ambasadora u Bosni i Hercegovini proglasiti personom non grata” | Kakanj-X\n“Retorika ambasadora je identična retorici Slobodana Miloševića i Franje Tuđmana, koji su se upravo na isti način ‘zalagali za dogovor konstitutivnih naroda’.”\nIntervju Igor Kalabuhova, ambasadora Ruske Federacije u Bosni i Hercegovini, za TV N1 Bosne i Hercegovine u emisiji “Dan uživo” od 14. maja ove godine je potvrda da Ruska Federacija ne samo da ne poštuje presude međunarodnih sudova Ujedinjenih nacija nego ih i direktno osporava i tako pomaže negatorima genocida u svijetu, a prioritetno u Bosni i Hercegovini i Srbiji, da uz rusku pomoć negiraju naslijeđe Međunarodnog krivičnog tribunala za bivšu Jugoslaviju i presudu Međunarodnog suda pravde o dvostrukoj odgovornosti Srbije zbog kršenja Konvencije o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida, navode iz Instituta za istraživanje genocida Kanada.\n“Priznanje ambasadora u navedenom intervjuu da je 2015. godine izjavio nakon ruskog veta na britansku rezoluciju o Srebrenici: ‘Od početka je ovaj projekt bio izuzetno politiziran, jednostran, neuravnotežen i usmjeren na pogoršanje situacije u Bosni’, kao predstavnik Ministarstva vanjskih poslova Ruske Federacije, nakon što je Ruska Federacija uložila veto na britanski prijedlog rezolucije o Srebrenici pred Vijećem sigurnosti Ujedinjenih nacija, predstavlja prst u oko žrtvama genocida u Bosni i Hercegovini i do sada najveće vrijeđanje žrtava, i to od ambasadora kojem je Bosna i Hercegovina pružila diplomatsko gostoprimstvo. U istoj ravni je tvrdnja ambasadora da je pitanje negiranja genocida stvar konstitutivnih naroda, da je stvar konstitutivnih naroda poštivanja međunarodnog prava i poštivanje međunarodnih presuda i pravnih stečevina sudova Ujedinjenih nacija”, navode iz Instituta za istraživanje genocida Kanada.\nNavode da je “time dao podršku onima koji zaustavljaju usvajanje i donošenje zakona o zabrani negiranja genocida u Bosni i Hercegovini”.\n“Retorika ambasadora je identična retorici Slobodana Miloševića i Franje Tuđmana, koji su se upravo na isti način ‘zalagali za dogovor konstitutivnih naroda’, a pritom dijelili državu Bosnu i Hercegovinu s Radovanom Karadžićem i Matom Bobanom. Imajući u vidu navedeno antibosansko djelovanje ambasadora Ruske Federacije u Bosni i Hercegovini, Internacionalni ekspertni tim Instituta za istraživanje genocida Kanada traži od Predsjedništva Bosne i Hercegovine i Ministarstva za vanjske poslove da ambasadora Igora Kalabuhova proglasi persona non grata”, navode iz Instituta za istraživanje genocida Kanada.


Klett prodaje stranicu udžbenika za 10 dinara, a štampa je za 1! | Sremska Mitrovica - Info\nKlett prodaje stranicu udžbenika za 10 dinara, a štampa je za 1!\n– Stigla Klett-ova tužba za nelojalnu konkurenciju. Kažu 2 dinara po stranici je „podsticajna“ (jeftina, damping) cena. Štampa ih košta manje od 1 dinar po stranici, i to u Bugarskoj. Pogledajte fakturu. A prodaju u Srbiji za 10 dinara po stranici. Nije naša cena damping, nego njihova pljačka – naveo je osnivač Fondacije „Alek Kavčić“ i profesor na Karnegi Melon univerzitetu u Sjedinjenim Državama Aleksandar Kavčić.\nKavčić je inače pokrenuo projekat besplatnih udžbenika za obrazovanje u Srbiji, a udžbenici se nalaze u elektronskoj formi na internetu i mogu da se štampaju za lične potrebe. Besplatne udžbenike na sajtu besplatnabiblioteka.com odobrilo je i Ministarstvo prosvete i nalaze se u Katalozima udžbenika ministarstva.\n– Udžbenicima na internetu vi roditeljima ove zemlje štedite 100 miliona evra godišnje. Razmislite šta se desilo pred ove izbore, ovo deljenje što je Aleksandar Vučić uradio pa je delio vaš novac, novac poreskih obveznika je delio nekim drugim građanima, a ne deci. Samo punoletnima. On je vaš novac iskoristio da kupuje glasove kod punoletnih. A palo mu na pamet nije da možda treba i za roditelje. Decu su tu maloletna, a za njih nije bilo – rekao je Kavčić za Glas Amerike.\n-Kompanija “Klet je jedna od najvećih izdavačkih grupa na svetu, koja posluje u oko 20 zemalja u Evropi i Americi. Prema informacijama koje imam oni u svim tim državama godišnje prihoduju oko 730 miliona evra, ali na udžbenicima od toga “samo” tek 50 odsto, jer ostalo zarađuju na obrazovanju odraslih i obdaništima, što im dobro prolazi na tamošnjim tržištima. Znači, oni kao globalna kompanija na udžbenicima ostvaruju prihod oko 360, dok samo u Srbiji 70 miliona evra, što je oko petine celokupnog njihovog prihoda. Onda vidite šta je njima Srbija i naše takozvano liberalno tržište, koliko i je to udeo u planetarnom kolaču, jer očigledno nigde im nije pušteno da se toliko rašire i monopolizuju tržište – rekao je nedavno Kavčić.\nRelated Items:Featured, kavčić aleksandar, klett štampa


I Srbi bi da lete u svemir! Što da ne...\nčetvrtak, 18 decembar 2008 13:34\nMuzički menadžer i trenutno direktor Akademije Operacija trijumf Saša Dragić voleo bi da leti u kosmos!\nOn se jedini, bar jedini javno, raspitivao o turističkim letovima za svemir, koji organizuje kompanija Virgin Galactic, a čiji je eskluzivni zastupnik za ex-Yu Osiječanin Zlatko Starčević.\n"Kampanja je dosad urađena samo u Hrvatskoj, gde se prijavilo četiri osobe koje su zainteresovane za turistički let u svemir. Od početka sledeće godine, kada ćemo krenuti u ozbiljnu kampanju na srpskom tržištu, očekujem da će biti još veće interesovanje i u Srbiji", kaže Starčević za "24 sata".\nU Hrvatskoj se za sada prijavilo četiri osobe zainteresovane za turistički let u svemir.\nStarčević kaže da će u početku letovi biti organizovani jednom nedeljno, a kada program zaživi očekuje se da budu oranizovana i po dva putovanja dnevno.\nPripreme za put će trajati pet do sedam dana i održavaće se u pustinji Mohave u SAD, gde se nalazi i kosmodrom. Putnici će morati da osete bestežinsko stanje na simulatoru, ali i da prođu kroz psihološke pripreme. U letelicu može da stane šest putnika i dva pilota. Let traje četiri sata, a na visini od 400 kilometara letelica će se zaustaviti i određeno vreme će putnici imati priliku da borave u bestežinskom stanju i gledaju Zemlju.\n"Cena leta je 200.000 dolara. Taj novac se može platiti odjednom ili na rate, s tim da će u rasporedu letenja prednost imati oni koji su celu sumu isplatili odjednom. Oni koji plaćaju na rate moraće čekaju dok ne isplate celokupnu sumu", kaže Starčević.\nU svemir neće moći da putuju osobe sa srčanim tegobama i dijabetesom. Svako će proći lekarski pregled i konzilijum lekara će donositi definitivnu odluku o tome ko je sposoban za put. Svaki putnik će pre nego puta potpisivati da leti na sopstvenu odgovornost.\nU letelici ima mesta za šest osoba, visina do koje se putuje je 400 kilometara. Na svaki put idu po dva pilota...\nOvaj Osječanin koji živi u Češkoj kaže i da očekuje da će cena leta biti znatno niža. Prvo poletanje zakazano je za 2010. godinu, a prvi putnici biće Ričard Brenson, milijarder i vlasnik "Virdžin galaktika” i njegovi roditelji.\nU anketi lista "24 sata" poznate ličnosti su odgovarale na pitanje da li bi kao turisti išli u svemir, a većina ne bi imala ništa protiv.\n"Naravno da bih, ali to sebi finansijski, ipak ne mogu da priuštim. Voleo bih da odletim u svemir i u bestežinskom stanju posmatram Zemlju. Pogled je sigurno fantastičan", izjavio je muzičar Momčilo Bajagić.\nVlasnik "Komptrejda" Veselin Jevrosimović nijednog trenutka nema dilemu. "Odmah bih se prijavio. Nisam upoznat s komercijalnim letovima u svemir, ali imam dovoljno avanturističkog duha da pristanem na tako nešto".\nSelektor fudbalske reprezentacije Srbije Radomir Antić pristaje na let u svemir ali pod jednim uslovom.\n"Pristao bih na put u kosmos samo u slučaju ako bi mi dozvolili da ponesem fudbalsku loptu i kopačke, u suprotnom nikako".\nJedini koji je izrazio rezervu o ovoj avanturi je jedan političar. Dragan Marković-Palma ima prečih briga, ovozemaljskih. "O putu u svemir nisam razmišljao. Znate kakva je trenutna situacija u državi i zaista ne mogu o tome sada da pričam. Postoje mnogo važnije stvari o kojima razmišljam".


NA GRADILIŠTU DRUGE „LIDLOVE“ PRODAVNICE: Završetak krajem avgusta – Zrenjanin\n26/05/2020 03/06/2020 List Zrenjanin\n– Samo Beograd, Novi Sad, Kragujevac i Pančevo u ovom trenutku imaju više od jednog maloprodajnog objekta „Lidla” u Srbiji, a uskoro će im se pridružiti i Zrenjanin. Kada takva nemačka kompanija proceni da treba da širi mrežu u nekoj sredini, onda je to pouzdan znak da je taj grad dobro mesto za investiranje i poslovanje, i da ima razvojnu perspektivu. Zrenjanin, dakle, ulazi među svega pet gradova u Srbiji u kojima „Lidl” gradi svoj drugi objekat, a svakako je u samom vrhu u našoj zemlji kada su u pitanju povoljni ekonomski parametri u poslednjih nekoliko godina – rekao je gradonačelnik Čedomir Janjić nakon današnjeg obilaska gradilišta na Bagljašu, gde je u toku izgradnja druge prodavnice nemačkog lanca „Lidl“ u našem gradu. Istakao je i dobru saradnju između predstavnika kompanije i Grada Zrenjanina, kao i svih gradskih stručnih službi, u svakom segmentu realizacije ove investicije.\n– To nije samo nova investicija, već su to i nova radna mesta, jer, dosta Zrenjaninaca već radi na ovom gradilištu, a kada objekat bude završen biće otvoreno četrdesetak novih radnih mesta. Mislim da je to najbolji pokazatelj u kom pravcu ide naš grad, kako nas ljudi sa strane vide i koliki je potencijal našeg grada. Setite se kako je izgledao Bagljaš i ovaj deo grada pre oko sedam godina, a kako sada izgleda, sa izgrađenim “Aviv Parkom” koji je tri puta proširivan i koji ima u planu još jedno proširenje, a evo, sada i „Lidlom” sa druge strane, koji će i funkcionalno povezati u jednu celinu stambeni i poslovni deo Bagljaša – naglasio je gradonačelnik.\nJanjić je na gradilištu, zajedno sa saradnicima, zamenikom Sašom Santovcem, pomoćnicima Simom Salapurom, Draganom Ćapinom i Duškom Radišićem i načelnikom Odeljenja za privredu Gradske uprave Goranom Kravarušićem, sа predstavnicima kompanije „Lidl” i izvođačima radova razgovarao o dinamici radova, terminima završetka gradnje i značaju otvaranja objekta u ovom delu grada. Predstavnik „Lidla” i koordinator na izgradnji objekta Ivan Đokić, rekao je da se gradnja druge prodavnice u gradu odvija planiranim tempom.\n– Objekat je sličan onom koji je već izgrađen na drugom kraju Zrenjanina, površine oko 2.500 kvadrata, sa 1.400 kvadrata prodajnog prostora i oko 120 parking mesta – rekao je Đokić.\nIzvođač radova je preduzeće „Best izgradnja” iz Novog Sada, a šef gradilišta Dragan Zekić objašnjava da se trenutno izvode grubi građevinski radovi.\n– Radovi teku po ustaljenom toku i dogovorenoj dinamici. Reč je o objektu od 2.500 kvadrata, a završetak bi trebalo da bude krajem avgusta. Moguće je malo odstupanje zbog epidemije korona virusa, jer je tokom vanrednog stanja radno vreme bilo, iz poznatih razloga, skraćeno. Objekat je tipski i skoro isti kao prvi izgrađen u Zrenjaninu. Postoji mala razlika u organizaciji pratećeg i skladišnog prostora koju kupci, praktično, neće ni primetiti – rekao je on.\nPodsećamo, Zrenjanin je prvi grad u Srbiji s kojim je „Lidl” potpisao ugovor o kupovini građevinskog zemljišta i među prvima u kojima je završena izgradnja prvog objekta, otvorenog 11. oktobra 2018. godine sa još 15 prodavnica širom Srbije. Otvaranjem i druge prodavnice, Zrenjanin će takođe ući među malobrojne gradove u Srbiji u kojima nemački trgovinski lanac ima više od jednog objekta, a trenutno u našoj zemlji „Lidl” ima 30 maloprodajnih objekata.\n← RADOVI NA MREŽI SE NASTAVLJAJU: Sutra deo Zrenjanina bez struje\nOBAVEŠTENJE: Sutra deo Aradca bez napona →


Efektiva savetuje dužnike u švajcarcima da tuže banke | N1 Srbija\n09.07.2019. |18.43 >19.36 |\nKlijenti koji su otplatili kredite u švajcarcima mogu da pokrenu tužbe o ništavosti valutne klauzule i tako od banaka nadoknade štetu nastalu tokom otplate kredita, kaže Dejan Gavrilović iz Efektive. Oni koji i dalje duguju mogu da pokrenu tužbe za raskid ugovora i u tom slučaju će proći bolje nego konverzijom kredita, onjašnjava Gavrilović.\nIstekao je rok koji su banke dale klijentima da se odluče da li će svoje kredite u švajcarcima konvertovati u evro. Prema pisanju medija za to se odlučilo oko 80 odsto korisnika stambenih kredita zaduženih u švajcarcima.\nDejan Gavrilović iz Efektive kaže da za dobar deo dužnika ovo nije bila dobra odluka, iako je donela nekakvo olakšanje. Dodaje da efekti lex specialisa o konverziji kredita nisu isti za one koji kredi treba da otplaćuju još 15 godina i one kojima je ostala godina ili dve do otplate.\nEfektiva je pozvala sve korisnike koji su otplatili kredite da se jave oko pokretanje tužbe za ništavost valutne klauzule. Dejan Gavrilović kaže da klijenti na taj način mogu da ostvare svoje pravo i nadoknade štetu koju su pretrpeli tokom otplate kredita, jer na njih lex specialis nije primenjivao.\n"Imamo informaciju da je Vrhovni kasacioni sud u korist klijenata doneo dve pravosnažne presude o raskidu ugovora zbog promenjenih okolnosti… Mislim da ovaj zakon nije donet tek tako zato što su banke dobre, ili je neko dobra, već je donet iz razloga što se spremaju presude koje idu u prilog korisnicima kredita i onda se pristupilo na brzaka pregovorima", rekao je Gavrilović u Danu uživo na N1.\nDodaje da je trebalo sačekati još koji mesec i videti epilog sudskih presuda po tužbama za raskid ugovora zbog promenjenih okolnosti.\nGavrilović objašnjava da u slučaju presuda o raskidu ugovora dolazi do dinarske restuticije, odnosno klijent mora banci da vrati sa zateznom kamatom sve dinare koje je podigao, dok banka mora klijentu sa zateznom kamatom da vrati sve dinare koje je dobila na ime uplata. Ovakvim presudama mnogi dužnici prestali da budu dužnici, odnosno neki bi bili u nuli, a neki bi bili u pretplati.\nOni koji su tužili banke i tražili raskid ugovora moraće da povuku svoje tužbe ukoliko su prihvatili konverziju kredita. A oni koji nisu prihvatili lex specialis mogu da tuže banke za raskid ugovora ili za ništavost valutne kauzule. Upitan za šta da se odluče, gost Dana uživo savetuje dužnicima da izračunaju šta im donosi više.\n"Korisnici koji su ostali u švajcarcima raskidom ugovora više dobijaju nego konverzijom u evro. Samo treba videti koliko je vremena prošlo od trenutka kada je banka ponudila da se konvertuje kredit, jer klijent može da izgubio pravo tužbe ako mu je banka ponudila pravičnu izmenu", objašnjava Gavrilović.\nKaže i da oni koji su imali kamatne stope nešto više od nule više dobijaju ako nastave da otplaćuju kredite u švajcarcima i oni se nisu opredeljivali za konverziju. S druge strane su oni kojima je ostalo još godinu ili dve do otplate kredite. Oni će, prema proceni Gavrilovića, više dobiti tužbom nego primenom zakona.\n"Teško je reći matematički u brojkama, ali sigurno je da tužbom za utvrđenje ništavosti valutne klauzule može da se prođe bolje nego konverzijom, a raskidom ugovora najbolje", tvrdi Gavrilović.\nefektiva konverzija Zakon o konverziji zakon o konverziji švajcarski franak\nSBB: Udruženje "Efektiva" nas napada identičnim neistinama kao vlast 17.09.2019.\nMilošević o mitingu u Beogradu: To je sve samo ne poziv na jedinstvo 19.04.2019.\nN1 direktno o rešenju za švajcarce: Ko i koliko dobija, a ko gubi 16.04.2019.\nU sta da konvertujem svoj kredit u evrima podignut pre deset godina kada je evro vredeo oko 100 a sada je 120 din?????\nSojicu,nije 300.Razumes li ti to?\nMislim da Gavrilović ne zna da je sudstvo u bankarskom kolu. Država će braniti ono sto je organizovala i čiji je deo kolača i uzela.


Queer Poljska kao primjer aktivističkim organizacijama: Virtuelni muzej LGBTIQ historije | LGBTI.ba\nIzvor: XXZ Magazine\nNetflix Polska je početkom augusta, a kao dio partnerstva sa Poznań nedeljom ponosa, te Maršom za jednakost 2018, na zidu jedne oronule zgrade otkrio mural na kojem piše „Narandžasta je dio duge,“ a pored lika Alex Vause, jedne od junakinja serije Orange is the New Black. Sedam dana nakon toga poljski ministar odbrane Mariusz Błaszczak je o Paradi ponosa govorio kao o još jednoj „paradi sodomita,“ te zaprijetio da će država pružiti otpor u slučaju da neko pokuša da joj nametne nešto što nije prirodno za većinu.\nAko se zanemari marketinška dimenzija poteza koji je napravio Netflix, mural, te ono što je izjavio ministar odbrane, dobro ilustruju položaj LGBTIQ populacije u Poljskoj – sa jedne strane homoseksualnost nikada nije bila nelegalna u nezavisnoj Poljskoj, pa je tako roman Vitolda Gombroviča Trans-Atlantyk, koji se jednim dijelom bavi i biseksualnošću autora, dio školskog programa, te u donjem domu poljskog parlamenta sjedi i Anna Grodzka, treća transrodna osoba na svijetu koja je stigla do tog položaja, dok sa druge strane imamo katolički konzervativizam koji duboko prožima poljsko društvo, te se povremeno manifestuje u nešto ekstremnijim formama. Otvoreno homofobične političke stranke, poput Lige poljskih porodica, dio su vladajuće koalicije, te utiču na to da se instalacije koje se postavljaju tokom Nedelje ponosa često vandalizuju.\nHomofobični ispadi doveli su i do toga da se organizuje Poljski LGBTQIA virtuelni muzej, koji je sa radom počeo u junu 2018, a koji je pokrenula historičarka i psihologinja Agnieszka Wiciak. Muzej je tu da sačuva historiju poljske neheteronormativne populacije, a kroz dokumentovanje priča o njihovom postojanju koje se odvija paralelno sa egzistencijom heteronormativnog dijela društva. Tako su se među eksponatima našli brojni arhivski materijali, poput postera, fotografija, pamfleta, letaka, magazina, DIY-zina, te video materijala. Muzej postoji samo u virtuelnoj formi, te je dostupan širom svijeta, a trenutna postavka prikazuje postere poljskih LGBTIQ organizacija. Nove izložbe će se organizovati na svaka dva do tri mjeseca, dok će prethodne postavke biti arhivirane, a kako bi ostale dostupne posjetiocima.\nTako bi ovaj projekat trebalo da edukuje sve zainteresovane, te im prikaže istoriju poljske LGBTIQ zajednice, što je savršen prvi korak ka razumijevanju i prihvatanju. Ovaj momenat je važan i u trenutku kada vlada pokušava da kreira novu historiju, te stvori nove heroje, koji su isključivo heteroseksualni građani, dok se ostali guraju na marginu sa koje su se jedva pomakli. Tako muzej ima za zadatak da pokaže da je LGBTIQ populacija oduvijek tu, te da će uvijek biti tu, i da poveća vidljivost i ispriča priče koje su podjednako važne kao i one koje priča većinsko društvo. Svako iskustvo je dio kolektivnog iskustva, te čini neizostavni dio historije jednog društva i zemlje, a ovaj muzej je primjer na kojem bi mogle da uče organizacije iz cijelog svijeta, a posebno u onim dijelovima u kojima se prava manjina još uvek definišu.\nhomofobijajednakostPoljskavidljivostvirtuelni lgbtiq muzej


Tržište telekomunikacija vredno 1,54 mlrd. evra | PC Press\nTržište telekomunikacija vredno 1,54 mlrd. evra\n17. april 2013. 7. avgust 2017. Jovana Milićević\nRepublička agencija za elektronske komunikacije predstavila je preliminarne rezultate analize tržišta telekomunikacija u Republici Srbiji u 2012. godini.\nUkupan broj pretplatnika fiksne telefonije u 2012. godini je 2.990.073, što predstavlja penetraciju od 41,29 odsto, uz stepen digitalizacije od 99,14 odsto. Ukupan prihod od usluga fiksne telefonije bio je 373 miliona evra, a u fiksnu telefoniju je investirano 51,55 miliona evra.\nUkupan broj pretplatnika mobilne telefonije u protekloj godini bio je 9.137.890, što predstavlja penetraciju od 126,19 odsto. Pad ukupnog broja pretplatnika je posledica striktne primene obaveze operatora da pretplatnicima smatraju samo one koji su bili aktivni u poslednja tri meseca.\nBroj postpejd pretplatnika porastao na 3.730.824 (porast od 11% u poređenju sa 2011.), a da je broj pripejd korisnika opao za 21% i iznosi 5.407.066. Broj pretplatnika mreže treće generacije je u 2012. godini iznosio 3.662.919.\nUkupan prihod od usluga mobilne telefonije bio je 850 miliona evra, a investicije su dostigle iznos od 112,26 miliona evra. Tokom 2012. godine više od 78.000 pretplatnika je promenilo operatora uz zadržavanje broja, a od početka primene prenosnosti broja u mobilnim mrežama do kraja 2012. godine to je učinilo skoro 115.000 pretplatnika, u proseku oko 6.400 mesečno.\nUsluge distribucije medijskih sadržaja u Srbiji trenutno pružaju 94 provajdera, bilo putem kablovske distributivne mreže (73% pretplatnika), bilo korišćenjem IPTV tehnologije (12% pretplatnika), bilo putem satelitske distributivne mreže, DTH (15% pretplatnika). U 2012. je ostvaren ukupan prihod od 109,19 miliona evra. Broj pretplatnika usluga distribucije je 1.442.188, što predstavlja penetraciju od 19,92 odsto.\nBroj registrovanih Internet provajdera u Republici Srbiji je 222, a broj pretplatnika 5.038.924, što predstavlja penetraciju od 69,26 odsto. Ukupan broj korisnika se povećao za skoro 1.200.000 (rast od 31%) u poređenju sa 2011. godinom. Prihod pružalaca usluga Interneta je u 2012. dostigao 147,95 miliona evra. Penetracija širokopojasnog Interneta, uključujući i korisnike mobilne mreže 3G, je 65,28 odsto, odnosno 4.726.896 pretplatnika.\n„U 2012. godini tržište telekomunikacija Republike Srbije je održalo stabilnost, uz blag porast prihoda i broja korisnika u pojedinim segmentima. Ukupan prihod je iznosio 1,54 milijarde evra, uz učešće sektora telekomunikacija u bruto domaćem proizvodu od 5,52 odsto“, izjavio je dr Milan Janković, direktor RATEL-a.\nRATEL je prikazanu sliku stanja na tržištu telekomunikacija dobio obradom podataka iz upitnika koje su popunili i dostavili telekomunikacioni operatori, a koje RATEL redovno prikuplja i analizira. Kompletan pregled tržišta za prošlu godinu će, u pisanom i elektronskom obliku, biti objavljen sredinom juna 2013.\nTagovi: RATEL, telekomunikacije\n← Ljajić otvara konferenciju E-trgovina 2013\nAndroid aplikacija – Izreke i citati 3.1 →


Svega 5 posto velikih kompanija spremno odgovoriti na zahtjeve digitalnog poslovanja | ICT Business\nSvega 5 posto velikih kompanija spremno odgovoriti na zahtjeve digitalnog poslovanja\nBoris Ocić 19.04.2017. Print Komentiraj\nPrema najnovijem istraživanju, koje je proveo Dell EMC, većina voditelja IT sektora i višeg menadžmenta u velikim kompanijama smatra da njihove organizacije tek trebaju obuhvatiti sve aspekte transformacije IT-a. Studija ESG 2017 IT Transformation Maturity Curve pokazala je da 95% ispitanih smatra kako postoji rizik da njihove organizacije zaostanu za vodećim tvrtkama u industriji koje transformiraju svoju IT infrastrukturu, procese i metode isporuke kako bi što prije prešle na digitalno poslovanje.\nCilj studije bio je saznati koliku ulogu transformacija IT-a ima u prelasku na digitalno poslovanje. Koristeći posebne istraživačke modele ESG je identificirao različite stupnjeve transformacije i, na temelju odgovora o IT infrastrukturi, odredio koliko su određene globalne kompanije transformirale svoje sustave u procesima i organizaciji poslovanja. Mnoge organizacije i dalje mjere aplikacijske cikluse u mjesecima pa čak i godinama, imaju silosnu infrastrukturu i nastavljaju se boriti s rigidnim legacy arhitekturama, iako svi navedeni čimbenici predstavljaju prepreke uspješnoj digitalnoj transformaciji.\nU studiji je sudjelovalo 1000 organizacija koje su segmentirane u četiri stupnja prema zrelosti transformacije. U prvom stupnju nalaze se tvrtke koje zaostaju u mnogim ili čak svim dimenzijama transformacije, a takvih je u istraživanju bilo 12%. U drugom stupnju je 42% ispitanih koji pokazuju napredak uz minimalnu implementaciju modernih tehnologija u podatkovnim centrima. Treći stupanj čini 41% anketiranih i to su tvrtke u kojima se pokazuje predanost prema transformaciji IT-a uz umjerenu implementaciju modernih tehnologija u podatkovnim centrima. U posljednjem, četvrtom stupnju nalaze se tvrtke koje su najdalje odmaknule na putu transformacije, a njih ima tek 5% među ispitanima.\nTrećeg dana 12. Combis konferencije istaknulo se predavanje stručnjaka za upravljanje projektima i implementaciju strategija Ricarda Vargasa, direktora Brightline inicijative - koalicije vodećih svjetskih organizacija iz poslovnih, vladinih i neprofitnih sektora, posvećene pružanju znanja, uvida i rješenja za uspješno premošćivanje jaza između razvoja strategije i njene implementacije u poslovanju.\nLenovo ostvario dvoznamenkasti rast prihoda u prethodnom kvartalu\nLenovo Grupa objavila je rezultate za svoj četvrti fiskalni kvartal i cjelokupnu financijsku godinu završno s 31. ožujkom. U prethodnom je tromjesečju ta tvrtka ostvarila prihod od 10,6 milijardi američkih dolara, što predstavlja godišnji porast od 11 posto. Riječ je o prvom dvoznamenkastom rastu u zadnjih 10 kvartala.


Počelo suđenje optuženima za krađu 100 kg teškog zlatnika | N1 Srbija\nPočelo suđenje optuženima za krađu 100 kg teškog zlatnika\n10.01.2019. |20.27 >20.28 |\nIzvor: Tanjug/AP/Marcel Mettelsiefen\nČetiri osobe, među kojima su tri člana grupe za koji se veruje da je mafijaški klan, u četvrtak su na početku suđenja poricali krivicu za krađu zlatnika teškog 100 kg u berlinskom muzeju, što je jedna od najspektakularnijih krađa poslednjih godina u Nemačkoj.\nAdvokat optuženih koji su stari od 20 do 24 godine Toralf Noeding kritikovao je medijski linč pre suđenja jer njegovi klijenti pripadaju porodici Remo koju mediji smatraju kriminalnom organizacijom.\nPo njegovim rečima, istraga nije "pružila ni najmanji dokaz" o njihovoj umešanosti u krađu džinovske zlatne kovanice, druge po veličini u svetu.\nOptuženici koji su na sud došli sa slobode, branili su se ćutanjem, na početku rasprave na sudu u nemačkoj prestonici. Optuženi su za udruživanje zbog teške krađe i mogu dobiti do deset godina zatvora.\nNjih trojica su se 27. marta 2017. godine oko 3.30 sati pomoću merdevina popeli do prozora i ušli u muzej Bode u centru Berlina i iz njega odneli ogromnu zlatnu kovanicu čija se vrednost procenjuje na 3,75 miliona evra, navodi tužitelaštvo.\nPošto su sekirom razbili stakleni sanduk u kojem je bio zlatnik veličine automobilske gume, preneli su ga u građevinskim kolicima do auta i pobegli.\nZlatnik nazvan "Veliki javorov list" izrađen je u Kanadskoj kovnici novca i na njemu je portret Elizabete II i javorov list na drugoj strani.\nZlatnik nikada nije pronađen, a istražitelji misle da je pretopljen i prodat u delovima ili je odvezen u inostranstvo.\nKradljivci, dvojica braće i njihov rođak, pripadaju porodici libanskog porekla koja je već imala problema s policijom i s pravosuđem.\nzlatnik krađa Nemačka suđenje\ng zlata 41.4 usd, ovaj zlatnik ima 100000g, onda vredi samo kao zlato 4.4 miliona. zasto li je procenjen na 3.75\nispravka, 4.14 miliona. promasih keca...\nNije imao 24 karata vec manje


Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja (u daljem tekstu Ministarstvo rada) sprovelo je konkurs za dodelu sredstava udruženjima građana kako bi se unapredio sistem socijalne zaštite. Konkurs su obeležile brojne nepravilnosti, uključujući odluke u dodeli novca velikom broju novoregistrovanih udruženja (mnoga od njih samo mesec dana ili manje pre konkursa), udruženjima koja vode povezana lica (članovi porodice), udruženjima koja vode lokalni funkcioneri (pre svega iz Kancelarija za mlade), udruženjima koja imaju identične statute, uključujući i slovne greške i slično.\n1.\tPoništavanje neregularnog konkursa i raspisivanje novog, u skladu sa budžetom Republike Srbije i planiranom politikom Vlade Srbije. Korisnici usluga socijalne zaštite ne mogu ostati uskraćeni za sredstava koja su im već namenjena budžetom. Za Fond za lečenje dece obolele od retkih bolesti Vlada Srbije mora da nađe sistemsko rešenje i sredstva iz budžetskih linija predviđenih za tu namenu, a ne voluntarističkim otimanjem od korisnika socijalne zaštite.\n2.\tPokretanje istrage po službenoj dužnosti i efikasno procesuiranje svih odgovornih za pokušaj zloupotrebe novca poreskih obveznika. Tužilaštvo je dužno da u ovom slučaju postupi po službenoj dužnosti i ispita osnovanu sumnju da je u pitanju dobro organizovana grupa koja je imala za cilj da prisvoji novac iz budžeta i čiji članovi sede u nadležnim državnim i lokalnim institucijama i novootvorenim udruženjima građana.\n3.\tHitno razrešenje ministra Aleksandra Vulina. Vlada Srbije mora da pokrene proceduru za smenu ministra za rad zbog njegove nesumnjive političke odgovornosti u ovom slučaju. Ministar Vulin, ne samo što nije reagovao adekvatno na nepravilnosti iz konkursa, već je odgovorio napadima na civilni sektor i najavom nezakonitih odluka kakva je preusmeravanje ovih sredstava u Fond za lečenje dece. Rebalans budžeta u nadležnosti je Skupštine Srbije i gospodin Vulin ni u kom slučaju ne može novcem građana Srbije da raspolaže po sopstvenom nahođenju niti da donosi odluke o njegovoj prenameni.\nUdruženja građana, potpisnici zahteva, upozoravaju Vladu Srbije da je ovakvo ponašanje štetno, kako po finansije Srbije i vladavinu prava, tako i po razvoj civilnog sektora, zatim sistema podrške mladima u Srbiji kroz lokalne kancelarije za mlade i razvoja celog društva. Odgovornost je na Vladi Srbije i tužilaštvu koji moraju da preduzmu zakonom propisane korake. Udruženja građana neće odustati od svojih zahteva i upotrebiće sva zakonska sredstava koja im stoje na raspolaganju da odbrane i vladavinu prava i slobodu udruživanja u Srbiji.\nUdruženje Pirgos Pirot\nUdruženje žena ruža\nNVO Ofer Bujanovac\nUdruženje samohranih roditelja Zajedno\nSanitarno ekološko društvo SANEKO\nNVO Milenijum Kragujevac\nUdruženje Jerinin grad Trstenik\nUG Iskra Loznica\nMoravski orasak Trstenik\nSiguran puls mladih SPY\nRegionalni centar za prava manjina\nUdruženje Kvart Kraljevo\nPreuzmite Zahtev za utvrđivanje odgovornosti


Šta vitamin C može učiniti za vašu kožu - GRAZIA Srbija\nŠta vitamin C može učiniti za vašu kožu\nZajedno sa hijaluronskom kiselinom vitamin C čini čuda za vašu lepotu. Na koji način, saznajte u nastavku.\nVerovatno se sećate kako su vas, dok ste bili mali, majke požurivale da brzo popijete sok od narandže kako ne bi “otišli” svi vitamini. Priča o vitaminima koji nestaju poput dima iz čaše ispostavila se netačnom, iako majke to nikada ne bi priznale. Ipak, ono što jeste tačno su osobine koje sok od narandže ima, tj njegov povoljan uticaj na organizam. Kao najvažnija osobina soka od narandže izdvaja se vitamin C, koji čini sveto trojstvo lepote zajedno sa retinolom i hijaluronskom kiselinom.\nUnos vitamina C (takođe poznatog pod nazivom askorbinska kiselina) veoma je koristan za organizam. Radi se o hidrorazgradivom nutrientu, koji se nalazi u određenim namirnicama poput citrusa, jagoda, manga… On je antioksidant i štiti ćelije tela od oštećena koja izazivaju slobodni radikali. Šta su slobodni radikali? Slobodni radikali su jedinjenja, koja nastaju u procesu pretvaranja namirnica koje unosimo u energiju. Ipak, postoje određeni radikali, koji su prisutni u našem okruženju, poput duvanskog dima, zagađenje od sunčevog zračenja i zbog kojih je unos vitamina C jako važan.\nPrimena u kozmetici\nUpotreba vitamina C u kozmetičke svrhe je novo otkriće. Direktno nanošenje na kožu u vidu kiseline višestruko je korisno i to ne samo u borbi sa prvim znacima starenja. Ovaj zlatni sastojak ima glavnu ulogu u proizvodnji kolagena i doprinosi da vaša koža blista. Može se primenjivati u borbi protiv fleka na koži, igra ulogu antioksidanta, koriguje bore nastale raznim facijalnim ekspresijama, sužava pore, čak se može koristiti u borbi protiv akni, budući da ima antibakterijsko dejstvo. Bez sumnje, u pitanju je magični sastojak, koji bi trebalo uvesti u svakodnevni ritual, posebno zato što telo ne čuva zalihe vitamina C, već uzima onoliko vitamina koliko mu je u datom momentu potrebno, a ostatak izbacuje putem mokraće. Iz tog razloga, trebalo bi koristiti preparate na bazi vitamina C , jer je primena na željene regije direktna i lokalizovana.\nKako koristiti vitamin C u kozmetičke svrhe\nS obzirom na to da se radi o kiselini, bitno je da zapamtite da je kao takva fotosenzitivna i reaguje sa svetlošću i zato je preporučljivo primenjivati preparate na bazi vitamina C noću, a preko dana koristiti kreme sa zaštitinim faktorom.\nIako je nanošenje krema sa zaštitnim faktorom poželjno čak i kada nije leto, prilikom korišćenja preparata na bazi vitamina C postaje neophodno. Na koži se mogu pojaviti fleke ukoliko to ne uradimo, budući da se radi o jakom antioksidantu. Uključivanje koncentrovanog seruma, krema i ampula na bazi vitamina C u svakodnevnu negu postalo je neizostavno za devojke i žene koje žele da se oslobode mrlja na koži, koje žele blistaviji ten i koje sanjaju da izbrišu bore sa lica.\nOno što je jako važno jeste obratiti pažnju na koncentraciju proizvoda koji izaberemo. Ukoliko vitamin C ima koncentraciju oko 5%, onda se može nanositi I na osetljivu kožu. Ipak, ako vrednost ide oko 3,5 % onda moramo biti pažljivi i koristiiti ga ISKLJUČIVO noću, kako bismo izbegli neposredno izlaganje sunčevoj svetlosti.\n#uticaj na kozu,\nPriprema za zimu: sezonsko povrće idealno za vašu kožu\nTemperatura se spušta, džemperi su sve deblji, a koža postaje suva.\nNovi provokativni miris Paco Rabanne\nErotic Me - senzualni miris iz nove kolekcije Paco Rabanne Pacollection.\n10 neodoljivih beauty proizvoda za novembar\nUrednica lepote magazina Grazia izabrala je za vas top 10 beauty proizvoda za novembarske dane.\nKako virtualna šminka zamenjuje dekorativnu kozmetiku\nInteres za dekorativnom kozmetikom ne može se uporediti sa devedesetim godinama - moderne devojke mnogo više ulažu u negu.\n10 beauty saveta za jesen\nPronađite brzo i jednostavno rešenje, saznajte nešto što možda niste znali i unapredite vašu negu lica i tela za predstojeći hladni period.\nBronzeri za blagi preplanuli efekat kao da ste se upravo vratili sa odmora\nNekoliko proizvoda za zlatni ton kože.\nStudija otkriva - Anoreksija nije samo mentalni poremećaj\nTakođe je povezana sa metaboličkim procesima.\nKako da se ne razbolimo na jesen: jednostavne ali vrlo važne preporuke lekara\nPazite na sebe!\nČitava istina o gvožđu: kako utiče na telo i ko ga treba piti\nDa li je vredno prihvatiti popularni velnes trend? Doktor odgovara!\nMoramo isprobati: pametna ogledala\nOgledalo je otkriće zlata vredno, ali vremena prolaze i u savremenom svetu nije dovoljno samo da vidimo svoj odraz.\nKako zaštititi kožu od zagađenog vazduha\nKako se izboriti sa zagađenim vazduhom tokom jeseni i zime?\nSestre Kardašijan lansiraju kolekciju mirisa\nKim, Kortni i Kloi Kardašijan najavile su lasniranje zajedničke kolekcije mirisa.\nKako poboljšati imunitet tokom jeseni\nReći ćemo vam zašto treba jesti bakin kupus i kojim danima se ne treba svađati ni sa kim!\nNajpopularniji tretmani lepote među milenijalcima\nKako generacija Y produžava mladost i čuva lepotu?\nHedi Slimane otvara Celine butik parfema\nHedi Slimane, kreativni direktor francuskog doma Celine, predstavio je liniju parfema u avgustu.


pastorka kamale haris izgled | wanted.rs\n"MOGLA BI DA SE IZDEPILIRAŠ" Pastorka najmoćnije žene Amerike uživa na jahti, a svi komentarišu njene fotke u bikiniju 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n"MOGLA BI DA SE IZDEPILIRAŠ" Pastorka najmoćnije žene Amerike uživa na jahti, a svi komentarišu njene fotke u bikiniju\n04.07.2021. / 10:04\nEla Emhof, pastorka je potpredsednice Kamale Haris, a sada su je uslikali dok je razmenjivala nežnosti sa dečkom na brodu. Međutim, svi su komentarisali njen izgled jer mlada umetnica ne depilira ni pazuh, ni prepone.\nPočetkom godine, pastorka potpredsednice Kamale Haris, Ela Emhof, dospela je u žižu javnosti nakon što se otkrilo da potpisala unosan ugovor s poznatom modeling agencijom IMG Models.\n"Poseduje drskost i odiše radošću" |\nPOLITIKA OTVARA SVA VRATA: Pastorka Kamale Haris postaje manekenka, potpisala ugovor sa čuvenom agencijom\nTime se pridružila vrhunskim modelima kao što su Điđi Hadid i Karli Klos, a iako su mnogi bili zbunjeni ovakvom odlukom, pa čak i komentarisali da "politika otvara sva vrata", Ivan Bart, predsednik agencije rekao je za The New York Times: "Više se ne vodimo za polom i konfekcijskim brojem, Ela komunicira ovaj trenutak u vremenu. Poseduje drskost i odiše radošću".\nSada je neobična umetnica uslikana na jahti u Sen Tropeu sa svojim dečkom Semom Hine, na brodu gde su se sve vreme mazili, ljubili, fotografisali i nazdravljali šampanjcem, što ne bi bilo ništa čudno da određene fotografije nisu zgrozile fanove.\nEla je tom prilikom nosila zeleni bikini i plavi kačket, dok je njen dečko nosio šarene bokserice, a delovali su veoma zaljubljeno.\nOvom prilikom Ema je otkrila nekoliko tetovaža koje ima na telu, a ono što je zgrozilo fanove jeste činjenica da se Ema ne depilira ispod pazuha, kao ni u predelu prepona.\nOna je nosila naočare za sunce, bila je potpuno opuštena i nije marila što je fotoreporteri slikaju sa susednog broda.\nEnjoy your .16 cents peasants!https://t.co/9wHe4z2iPZvia@Femail\n— John W (@txradioguy)July 2, 2021\n"Mogla bi da se izdepiliraš, nisi ti bilo ko", "Zgodna je ali bi mogla da skloni "šiške ispod miške"", "Čudne tetovaže", "Sladak par", "Gde joj je maćeha?", glasili su komentari fanova.\nJoš neke fotografije ekcentrične umetnice pogledajte u galeriji i procenite, da li su ljudi u pravu kada kažu da ima veoma čudan stil:\nEla Emhof dlake Kamala Haris Jahta Kupaći kostim


Montenegro erlajns u prvom kvartalu ove godine opslužio više od 80 hiljada putnika - Tango Six\nBoingov B737-500 od 14. aprila dodatak floti Montenegro erlajnsa / Foto: Montenegro Airlines\nKompanija Montenegro erlajns u prvom kvartalu 2018. godine prevezla je ukupno 84 hiljade putnika u sve tri kategorije saobraćaja – redovnom, čarter i kod šer saobraćaju, saopštio je crnogorski nacionalni avio-prevoznik.\n– Ostvaruje se zahtjevan biznis plan za 2018. godinu. Kompanija će tokom ljetnje sezone letjeti ka 30 destinacija u 15 država i u periodu od 1. juna do kraja septembra prevesti oko 360 hiljada putnika. –\nTakođe, poslovni prihodi za 2017. godinu iznosili su 67,5 miliona evra i u odnosu na 2016. godinu povećani su 3%, dok su rashodi smanjeni 5% i na kraju godine su iznosili 71,7 miliona evra, kažu iz Montenegro erlajnsa i dodaju da kompanija ima neraspoređenu dobit od 327 hiljada evra.\nMontenegro erlajns prošlu godinu završio sa minusom od 4,6 miliona evra\n– Početkom 2017. godine pokrenut je opsežan program finansijske i organizacione konsolidacije, što je doprinijelo da se značajno popravi finansijski rezultat kompanije u protekloj godini, s tim što taj rezultat predstavlja samo međukorak na putu potpune finansijske konsolidacije. Shodno finansijskom planu za 2018. godinu i petogodišnjem planu za period od 2018. do 2022. godine, planirano je da bilans uspjeha bude iz godine u godinu sve bolji. – objašnjava crnogorski nacionalni avio-prevoznik.\nKako kažu, Montenegro erlajns je prošlu godinu završio sa minusom od 4,6 miliona evra, što je 2,5 puta manje u odnosu na 2016. godinu kada je iznosio 11,5 miliona evra:\n– Taj rezultat je još značajniji kada se uzme u obzir da je cijena goriva u 2017. godine bila veća za 12,5% u odnosu na prethodnu godinu, što znači da su značajne uštede ostvarene kroz optimizaciju letenja i smanjenje drugih troškova.\nNa smanjenje troškova je uticalo i smanjenje flote za 1 avion, što je sa prihodne strane kompenzovano optimizacijom letova, operativnom konsolidacijom i odgovarajućim punjenjem kabine, tako da nije došlo do proporcionalnog smanjivanja letova i prihoda. –\nMontenegro erlajns je u 2017. godini prevezao skoro 570 hiljada putnika, odnosno oko 2% putnika manje u odnosu na 2016. godinu, pri čemu je flota bila manja za jedan avion manje i realzovano je realizovano 372 leta manje, ističu iz te avio-kompanije.\nДејан\t 13:08, 30. apr. 2018.\nПросек 71 путник по лету, Фокер 102 седишта, Ембраер 116 седишта, Боинг 120 седишта. То значи да је попуњеност кабине на неких 60%, граница рентабилне оперативности са овим су на нули или у неком благом минусу. Сезона би требало да „извуче“ годину!


Andrej Vučić i žandarmi: Presuda za tuču na Paradi ponosa | BIRN\nPresudom od 19. decembra 2019. godine završen je postupak u kome su sedmorica žandarma iz niške brigade osuđena za prebijanje Andreja Vučića, Predraga Malog i dva pripadnika vojne jedinice „Kobre” tokom Parade ponosa u Beogradu septembra 2014. godine.\nTime je stavljena tačka na “aferu prebijanja na Paradi ponosa” koja je na scenu prvi put izvela mlađeg brata Aleksandar Vučića i brata ministra finansija Siniše Malog.\nDok zaposleni u Apelacionom sudu u Beogradu pakuju dokumentaciju ovog slučaja u arhivu, sedmorici žandarma – Predragu Mitroviću, Slavku Stojanoviću, Draganu Saviću, Daliboru Đorđeviću, Zlatku Gigiću, Bobanu Lekiću i Mitru Milosavljeviću – ostaje da pokriju troškove suđenja i da vide na koji način mogu dalje da se bore jer ih ovakva presuda izbacuje sa posla i smanjuje mogućnost da rade na nekom drugom mestu za koje su osposobljeni.\nNjima je ostalo da pravdu zatraže pred sudom u Strazburu jer bi iz odluke ovdašnjeg suda moglo da se zaključi da im pravosuđe u Srbiji nije omogućilo fer postupak i nije na pravi način utvrdilo sve činjenice u postupku.\nDa nije bilo ovog postupka u Višem sudu u Beogradu, teško da bi se iko u Srbiji setio šta se dešavalo krajem septembra 2014. godine u Beogradu. U to vreme, predsednik vlade je Aleksandar Vučić, Srbija je “izlazila” iz prolećnih poplava i spremala se za “fiskalnu konsolidaciju” koja je podrazumevala oštre mere štednje.\nVučiću je bilo neobično važno da partnerima sa zapada dokaže da je demokrata, da je čovek koji ceni različitost i koji brani slobode, pa je učinio sve što je mogao da spreči nerede huliganskih i desničarskih grupa tokom Parade ponosa.\nNje nije bilo u Beogradu od 2010. godine kada su huligani i desničarske organizacije izazvale seriju nasilnih incidenata, a policija je na jedvite jade uspela da spreči “pokolj”.\nSve u vezi sa tim događajem bilo bi u redu i to bi ostao samo jedan veliki plus za Vučića da se nije dogodio incident na uglu ulica Birčaninove i Svetozara Markovića i, još gore čini se, što je taj incident snimila ekipa Televizije N1, koja u to doba još nije krenula sa punim emitovanjem programa.\nKada se incident dogodio, a to je bilo negde oko pola dvanaest, snimak se brzo pojavio na Jutjub kanalu ove TV stanice.\nDocnije smo saznali da je Vučićeva savetnica za medije Suzana Vasiljević zvala direktora programa N1 Jugoslava Ćosića sa molbom da se snimak ne emituje.\nPrvu verziju onoga šta se dogodilo čuli smo u vanrednom obraćanju Aleksandra Vučića, koji je rekao da ne govori kao brat, nego kao predsednik vlade i da će sve biti u redu, da su se “momci izvinili” i da Andrej protiv njih neće pokretati tužbu.\nS druge strane, iz onoga što je moglo najpre da se vidi na snimku TV N1, čiji su reporteri i snimatelji takođe bili svedoci na suđenju, a ovaj materijal bio jedan od ključnih, izgledalo je da se grupa žandarma sukobila sa nekim civilima i da ih je pošteno izudarala.\nCeo incident traje nekoliko minuta, a pet godina kasnije jedan od učesnika, Slavko Stojanović, veteran srpske policije, kaže u razgovoru za BIRN da je sve rađeno kao i u desetinama slučajeva pre toga kada je njegova brigada bila angažovana zbog neke utakmice visokog rizika ili događaja.\n„Ljudi koji su pretučeni nisu uradili ono što je trebalo da urade: da se predstave i dozvole policajcima da ih legitimišu”, kaže.\nUmesto toga, počeli su da galame i prete, a jedan je čak potegao i pištolj. „U takvim trenucima odlučuju sekunde” i individualna prisebnost svakog pripadnika Žandarmerije ponaosob”, kaže Stojanović.\nNjegova je jedinica bila od ranih jutarnjih časova na ulici, imala je zadatak da blokira i štiti taj deo grada.\nOn ni danas, iako je u penziji, ne govori o detaljima onoga što je bio zadatak jedinice, ni o njenoj brojnosti jer to smatra tajnim podatkom.\nIpak, siguran je da bi sukob bio izbegnut da se druga strana nije ponašala osiono. “Oni se nama nisu ni predstavili, a ja sam sada osuđen za sprečavanje vojnog lica u obavljanju zadataka”, kaže Stojanović.\nU tome “ko je prvi počeo” leži čitava stvar: žandarmi koji su učestvovali u akciji, kao i neki od svedoka, tvrdili su, i danas tvrde, da je njihova reakcija bila adekvatna.\nČetvorica civila, za koje se ispostavilo da su Predrag Mali, Andrej Vučić i dva pripadnika vojne jedinice „Kobre”, ne da se nisu predstavili kada su hteli da prođu kroz kordon, nego su vređali i napali žandarme.\nPretučeni su tvrdili drugo: da su pokazali legitimacije i lične karte i da ih je žandarmerija pretukla iz čista mira.\nOptužiti tu jedinicu policije, posebno nišku brigadu koja ima reputaciju siledžija, vrlo je jednostavno i kada se površno vidi snimak TV N1, zaista može da se zaključi da su tukli “jer im se tuklo”.\nMeđutim, i svedoci u istrazi i jedan od učesnika u događaju, Slavko Stojanović, kao i žandarmi tvrde da su se držali protokola i onoga što nalažu njihovi pravilnici postupanja u takvim situacijama.\nSagovornik BIRN-a koji se penzionisao 2018. godine posle 26 godina provedenih u službi, porodičan je čovek, otac dve odrasle studentkinje, bez mrlje u karijeri.\nNa suđenju nije pokazano ovo što se tvrdi u presudi: da su pripadnici vojske tada bili na nekom posebnom zadatku na toj lokaciji, a posebno nije utvrđeno zbog čega su bili zajedno sa Vučićem i Malim.\n„Kobre” obezbeđuju predsednika Srbije i nije do kraja jasno zbog čega su bili u pratnji civila. Jedna od verzija koja je pomenuta da suđenju jeste da su se slučajno našli “u kraju” pa krenuli istim putem, jer je pokazano da su dvojica „Kobri” bili tog dana “na poslu”.\nSnimak koji su pripadnici žandarmerije napravili po službenoj dužnosti, nastao posle incidenta, pokazuje Andreja Vučića u haustoru, okruženog žandarmima.\nNa snimku se čini da je u toku pokušaj da se utvrdi šta se dogodilo i da se “nekako” izgladi cela stvar. U jednom trenutku Andrej Vučić kaže da “ide da nađe Danila”, a kada shvata da se sve snima, kreće da zaustavi kamermana rečima: “Ne može da snima.”\nPreuzeto sa YouTube kanala Blic\nTokom postupka, saznali smo da je, u to vreme maloletni, Danilo Vučić, sin Aleksandar Vučića, bio tog dana na ulici kao navijač Rada i verovatno se na tu situaciju odnosi komentar pretučenog Andreja.\nO ulozi svog sina na Paradi ponosa te godine govorio je prošle jeseni i Aleksandar Vučić. U jednom od intervjua na TV Pink potvrdio je da je Danilo u to vreme bio sa “radovcima”, ali, kako je rekao, to je normalno ponašanje za jednog tinejdžera.\nPreuzeto sa YouTube kanala RTV Pink Official\nJavnost je bila neverovatno zainteresovana za ovaj slučaj. Glasine o tome ko saslušava građane u tom delu Beograda i ko uzima snimke sa sigurnosnih kamera preplavile su čaršiju.\nInstitucionalno, prvi je reagovao tadašnji ombudsman Saša Janković, koji je pokrenuo svoju istragu da bi se ustanovilo čija su prava bila ugrožena u ovom slučaju.\nIncident sa ulice preneo se i u institucije jer Saša Janković nije naišao na spremnost Ministarstva odbrane da sarađuje sa njim u ovom postupku.\nPozivali su se na činjenicu da se radi o tajnim akcijama, da je to vojska, da su to specijalci i da o njima nema šta da se govori okolo.\nTo je bio početak “sukoba” između Jankovića i ovog režima, koji će u narednim godinama kulminirati.\nJanković je sproveo kontrolu i ustanovio mnoge nepravilnosti u radu MUP-a (žandarmi prekršili ovlašćenja, policija nije sprovela uviđaj na propisan način), Ministarstva odbrane (sve u vezi sa postupanjem pripadnika jedinice „Kobre” bilo je u suprotnosti sa pravilima), tadašnjeg ministra odbrane Bratislava Gašića (iznosio neistine u službenim dokumentima), kao i VBA (sprovodili istragu, a nemaju ovlašćenja).\nJavnost je možda to zaboravila, ali zbog ove Jankovićeve istrage bila je održana i posebna sednica Odbora za bezbednost Skupštine Srbije na kojoj je optuživan da ima preveliku platu i da ne radi za državu.\nSuđenje je formalno počelo u aprilu 2015. godine, a prva presuda je doneta u jesen 2017. godine kada su žandarmi proglašeni krivima.\nOvu odluku Višeg suda osporio je u junu 2018. godine Apelacioni sud u veću kojim je predsedavao sudija Miodrag Majić i naložio novo suđenje, uz obavezu da se utvrde vrlo jasne stvari u dokaznom postupku.\nOstalo je nejasno, u odluci Višeg suda, da li se pripadnik „Kobri” predstavio, da li je potegao oružje, da li je jedan od pripadnika Žandarmerije bio tako odgurnut da je pao na leđa, te da li je Andrej Vučić pokazao ličnu kartu.\nUsledilo je ponovljeno suđenje koje je okončano u proleće 2019. godine i sud je doneo identičnu odluku koju je potvrdilo drugo veće Apelacionog suda, kojim je predsedavao sudija Zoran Savić.\nKada se uporede prva i druga odluka Apelacionog suda, čini se kao da dva sudska veća nisu gledala isti predmet.\nU presudi koja je napisana na osam strana odbacuju se svi elementi žalbe koju su advokati okrivljenih uputili na presudu Višeg suda.\nŽalbeno veće je uvereno da je Viši sud izveo dokaze kako treba i da je jasno i nedvosmisleno pokazano da su žandarmi sprečavali vojna lica u obavljanju vojne službe i da su prekoračili silu kada su koristili pendreke.\nZanimljiv detalj iz obrazloženja presude jeste, na primer, veštačenje doktora Branimira Aleksandrića, a koji tvrdi da su sve povrede od pendreka, osim jedne: one na ruci pripadnika „Kobri” koji je držao pištolj.\nAleksandrić je bio veštak u nekoliko kontroverznih slučajeva – od pogibije dvojice gardista u Topčideru, preko ubistva Zorana Đinđića i Arkana, do navodnog prebijanja novinarke Pinka Gordane Uzelac.\nOvo je važno jer žandarmi koji su bili u akciji, što je u razgovoru za BIRN potvrdio i jedan od njih, tvrde da je jedan od pripadnika „Kobri” potegao pištolj i da ga je žandarm sprečio da puca tako što ga je udario palicom po nadlanici, pa je on ispustio pištolj.\nVeštak sudske medicine kaže da baš ta povreda na ruci pripadnika „Kobri” nije od udarca pendrekom nego, moguće, “od pada i udara o čvrsto tlo”.\nTaj detalj je bitan jer su policajci tvrdili da je moglo da dođe i do krvavijeg obračuna upravo zato što je jedan od „Kobri” potegao pištolj.\nMeđutim, druga strana je izjavila da je pištolj ispao iz futrole zato što je policajac udario pripadnika „Kobri”.\nSud je odbio da se veštači futrola i da se pokaže da li pištolj može da ispadne ako neko tako upotrebi palicu.\nTakođe, sud je odbio argument odbrane da je snimak sa policijskog radio-sistema Tetra kompromitovan, odnosno da su izbrisani pojedini delovi.\nIako nije bio strana u postupku, Andrej Vučić iz ovog slučaja izlazi kao pobednik.\nIma napismeno da ga je policija zlostavljala u danu u kome je najpre krenuo kod roditelja na ručak, a kasnije smo saznali da je trebalo da nađe bratanca Danila koji se zadržao kod huligana koji navijaju za FK Rad.\nTakođe, tada smo prvi put saznali za vezu između njega i Predraga Malog, što se često pominje kao osnova odnosa između Aleksandra Vučića i Siniše Malog (Andrej ga doveo).\nZa pet godina trajanja postupka samo su žandarmi “nastradali”: oni su izgubili karijere i javno su osramoćeni iako njihove kolege znaju da “nisu krivi”.\n“Pobeleo sam, pukla mi je žučna kesa, puklo mi je slepo crevo i mislim da je to od suđenja”, kaže danas Slavko Stojanović, koji veruje da će na kraju, možda u Strazburu, pravda biti zadovoljena.\nOn je, kao i većina njegovih kolega, decenijama radio ono što mu se naredi, u vanrednim i ratnim situacijama, a nikakve privilegije nije tražio niti je šta dobio preko reda.\nS druge strane, postupak i presuda ostavljaju mnoga pitanja otvorenim i tiču se svih stvari koje je još na početku pomenuo tadašnji ombudsman.\nPitanje je da li je presuda validna ako su učesnici u postupku napravili sve pobrojane propuste i, na kraju, pitanje je da li je sudsko veće bilo tu samo da odredi kaznu za nešto što je već u javnosti bilo ocenjeno kao besprizorno nasilje ili se bavilo presudom zasnovanom na dokazima i argumentima.\nTekst je objavljen u Nedeljniku Vreme – br. 1517, 30. januar 2020. godine


Pileće meso sa začinima u jogurtu | Pileće meso sa začinima u jogurtu – Šta ima za večeru\nFebruary 28, 2015 December 10, 2019 Ana Radulovic Glavna jela\npredlog za vikend ručak\n1 kg pilećih bataka i karabataka bez kostiju\n1/4 ljute papričice\nzačin masala mix (ili pomešajte kari, mlevenu papriku, mleveni korijander)\n1 čašica vermuta\n150 gr jasmin pirinča\nUgrejte tiganj, pa sipajte malo maslinovog ulja, dodajte sitno seckan čen belog luka, sitno seckanu ljutu papričicu i rendani đumbir.\nNa srednjoj temperaturi dinstajte koji minut, pa dodajte meso, posolite, pospite masala mixom, dodajte sitno seckane suve paradajze, vermut, pa kada alkohol ispari dodajte i malo vode i dinstajte sve zajedno prvo sa jedne strane. Okrenite meso, posolite i pospite začinima, pa dinstajte dok meso ne omekne.\nIzmerite zapreminu pirinča, pa u drugu šerpu sipajte duplo više vode, nego što je pirinča. Dodajte pirinač i prstohvat soli, poklopite i na srednjoj temperaturi kuvajte 5/6 minuta.\nSkloniti sa ringle, promešati viljuškom, ponovo poklopite, pa vratite na ringlu i kuvati sve dok pirinač ne upije svu vodu, još nekih 5/6 minuta.\nSklonite sa ringle i ostaviti do posluživanja poklopljeno.\nPripremite i aromatizovan puter: omekšali puter pomešajte sa listićima majčine dušice i izgnječenim belim lukom. Stavite ovu smesu u činijicu, pa ostavite u frižideru do posluživanja.\nKada je meso kuvano, izvadite ga na tanjir, a u tiganj dodajte jogurt, dobro promešajte, ako je potrebno posolite. Vratite meso u tiganj i ostavite da se kuva još dva-tri munuta.\nTek onda praviti i hleb:\nProsejte brašno, dodajte izmrvljen kvasac, so, med, grčki jogurt, puter i mlaku vodu, pa umesite homogeno i elastično testo.\nTesto podeliti na 5-6 jednakih delova i od svakog formirajte loptice. Razvucite loptice oklagijom u elipse sve dok ne dobijete testo debljine 1cm. Poređajte ih na brašnom posutu radnu površinu, pokrijte krpom i ostavite da odstoje dok se rerna ne ugreje.\nUključite rernu da se zajedno sa plehom greje na 230 stepeni.\nPomešajte omekšali puter sa listićima majčine dušice i ostavite sa strane.\nPažljivo izvadite pleh iz rerne poređajte hlebove, vratite u rernu i pecite 5-7 minuta.\nIzvadite hlebove iz rerne i premažite puterom pomešanim sa majčinom dušicom.\nU činijice prvo sipajte pirinač, preko stavite meso, pa aromatizovan puter.\nSve poslužite sa hlebom.\ngrčki jogurt masala mix pileći batak i karabatak\nPoslednja 24 časa: 1897\nPoslednjih 7 dana: 10879\nPoslednjih 30 dana: 52433\nPoslednja 24 časa: 515


Zdravlje Autor:Hina/dpa20. okt. 202114:50\nVerovatnoća da će pušači završiti na lečenju u bolnici zbog posledica kovida-19 je 80 odsto veća nego za nepušače, a znatno je veća i verovatnoća od smrtnog ishoda kao posledice te bolesti u odnosu na nepušače, pokazalo je istraživanje.\nDo sada je, kažu stručnjaci, bilo konfliktnih podataka o tomu do koje mere pušenje utiče na hospitalizaciju zbog kovida.\nU istraživanje je bilo uključeno 412.469 ljudi. Među njima je 1.649 osoba bilo pozitivno na kovid, 968 ih je primljeno u bolnicu, a kod 444 je došlo do smrtnog ishoda.\nVećina, odnosno 57 odsto od ukupnog broja uključenih u istraživanje nikad nije pušilo, 37 odsto su bili bivši pušači, a četiri odsto učesnika istraživanja je pušilo za vreme trajanja studije.\nMeđu potonjima je većina ili 71 odsto učesnika studije spadalo u umerene pušače, do 19 cigareta na dan, a ostatak od 29 odsto bili su teški pušači, koji su pušili 20 ili više cigareta.\nRezultati su pokazali da, u poređenju sa onima koji nikad nisu pušili, kod sadašnjih pušača rizik od hospitalizacije zbog kovida iznosi 80 odsto.\nStudija je pokazala i da je kod osoba koje puše od jedne do devet cigareta uočena dvostruko veća verovatnoća od smrtnog ishoda od kovida u odnosu na nepušače, a u onih koji puše od 10 do 19 cigareta verovatnoća je čak šest puta veća. Kod teških pušača rizik je još veći.\n„Rezultati istraživanja idu u prilog uzročno posledičnoj vezi između pušenja i rizika od razvoja teškog kovida“, naveli su autori u studiji objavljenoj u časopisu „Thorax“.\n„Naši rezultati ukazuju na to da je pušenje povezano sa rizikom od razvoja teškog kovida baš kao što ono utiče na zdravlje srca, nastanak raznih vrsta tumora i svih ostalih stanja sa kojima je pušenje povezano“, rekao je voditelj istraživanja dr Ešli Klift, dodajući da bi „sada bilo pravo vreme da se odluče na prestanak pušenja“.\n02. jul. 2022 13\nKo brani Staricu: Gosti N1 kažu – pitanje je „od koga je branimo“\n02. jul. 2022 175\n01. jul. 2022 133\nObračun migranata u Subotici – jedna osoba preminula, 02. jul. 2022


Pandemija COVID-19 - Page 18\nPage 18 of 174 First ... 81415161718192021222868118 ... Last\nResults 426 to 450 of 4333\n26-02-20, 20:30 #426\nDobri su. Brzo se prilagodjavaju situaciji.\nRazapnu sator....dobiju dojavu da virus ide ka Podgorici....maknu sator i zajebu virus.\n26-02-20, 20:30 #427\nGlavni urednik međunarodnog znanstvenog časopisa "Journal of Global Health" "\n26-02-20, 20:36 #428\n26-02-20, 20:40 #429\nJa samo čekam da objave prvi slučaj da se, kako se to popularno kaže, samoizolujem\nRazumite me - ja se za ovo spremam odavno\nKad naši ukapiraju da imamo prvi slučaj biće već hiljade zaraženih.....loša ti je priprema.\n26-02-20, 20:51 #430\n26-02-20, 20:59 #431\n26-02-20, 21:12 #432\nIGOR RUDAN, jedan od najuspješnijih i najcitiranijih hrvatskih znanstvenika,\nIgor Štagljar, hrvatski naučnik sa Univerziteta u Torontu\nKad već redate hrvatske znanstvenike, evo šta kaže najugledniji od njih - Ivan Đikić\nŠta Crna Gora treba da pročita:\n26-02-20, 21:44 #433\n26-02-20, 23:09 #434\n26-02-20, 23:15 #435\n27-02-20, 00:02 #436\n27-02-20, 00:11 #437\nNema to veze s godinama.\n27-02-20, 00:29 #438\nKoliki je budzet CG odnosno moze li se mjeriti sa Kinom, Poljskom i ostalima, cak clanicama NATOa? Pitam jer ako je slican drzavni budzet onda bi trebali kupit bolje satore. Ako vec nije, mozda da razmislimo o kritikama na racun institucija. Sto mislite?\n27-02-20, 06:59 #439\nNego sa cim? Horoskopom?\n27-02-20, 07:49 #440\nKakve veze ima 'sličan budžet' sa boljim šatorima ?\nNe košta šator milion ili milijardu nego par desetina hiljada i to bi trebalo svakako da imamo jer evo svako malo - poplave - zemljotresi - požari.\nPoljska bolnica i moderni šatori - ne traži niko spejs šatlove i džet pakove.\nMeni je tako žao što su se posrali u ovu državu da đe god zagrebeš nešto ne valja.\nOve 3 decenije koristili su naslijeđe socijalista - puteve - željeznice - aerodrome - termoelektranu - hidrocentrale - fabrike - bolnice - škole - fakultete evo i vojnu opremu ...\nSad kad je to nasledje zastarelo ili završilo karijeru - nema se para da se naprave nove škole i bolnice i da se kupe beni šatori...\n27-02-20, 08:23 #441\nDanas je prvi put od izbijanja virusa da je broj novih slučajeva veći van Kine nego u Kini.\nDanska, Gruzija, Riminija i Estonija potvrdile prve slučajeve\nGlobalne berze u padu i danas\n18 novih slučajeva u Njemačkoj i u Francuskoj\nSaudijska Arabija privremeno suspendovala hodočašća u Meku kako bi spriječila širenje virusa\nPakistan zatvorio sve škole u 2 provincije Sindh i Baludžistan\n27-02-20, 08:50 #442\nja isto mislim da ce taj virus kad dodje, i vidi dje je dosao, samo da se okrene i nazad.\n27-02-20, 09:11 #443\nKinezi se nadaju da će do kraja aprila staviti pod kontrolu virus\n27-02-20, 09:44 #444\n27-02-20, 09:50 #445\nNecu uopšte da komentarišem ovo izmišljanje tople vode.\n0.0003% veli zaraženih...\n40+ dana 80+ miliona ljudi ne moze da izadje iz grada - iz stana - ne idu na posao - zaključani su.\nU Italiji su preskočili da jednog jedinog tipa dijagnostifikuju prošle nedjelje sad je u Italiji preko 400 zaraženih i još 15 zemalja svijeta su zarazili.\nOvaj virus je opasan zbog globalne panike i straha kao i recesije koju će nam donijeti.\n27-02-20, 09:55 #446\n27-02-20, 10:10 #447\nSlika mora da se gleda iz mnogo uglova . Koliko ce svijet da kosta ovo ? Kazu za sada da je steta sitnicavih 1000 milijardi . Koliko bolesnih moze jos da bude ? Koliko hos mrtvih ? Sta bi bilo da he takva epidemija buknula negdje drugdje , recimo Pariz ili Mumbaj ? Mrtvi bi se u desetinama hiljafa brojilo . A ko kaze da nece tamo bulnuti . A sto sko stvsrno moze inkubacija da traje skoro mjesec .\nMnogo je nepoznatih .\nUvjek je bolje da se bude pripremljen . Tehnoloski a posebno ekonomski .imamo li mi plan ako sezona ne daj Boze ode u tri pm\nEvo pogledasmo iz mnogo uglova i to virusa. Pa opet se corona virusu daje mnogo više prostora nego što se nekim drugim, smrtonosnijim, davalo. Kako lokalno, tako i na globalnom nivou.\nKakve veze sa ovom pricom ima koliko ce to svijet da kosta? O tome bi moglo do sjutra da se prica.\nDa sam ja poceo prvi da pricam da ce ova prenaglasena euforicnost da kosta trilion dolara globalnu ekonomiju, pojedini bi me odje razapeli na sitne komade i optuzili da prikrivam realnu sliku opasnosti koja vreba.\nA kostace mnogo. Prvo su pogodjene avio kompanije pa turisticke agencije i turisticki centri. 150 miliona Kineza prosle godine je putovalo vani i potrosili su blizu 300 milijardi van Kine.\nNaravno, zdravlje nacije je mnogo bitnije od toga ocemo li imati prihoda od turizma, ali bi bilo suludo očekivati da se neće odraziti na turizam. To je prvo sto pojave virusa pogadja - zemlje zavisne od turizma. Iako ne sumnjamd a ce ova godina biti bolja nego prosla po statistici.\nNego najbitnije da se sprdamo šatorima u kojima bi se radila dezinfekcija medicinskih radnika koji bi lijecili eventualno zarazene. Po komenatarIMa na portalima, da se zakljuciti da je IQ komentatora upitan, jer osim sto ne razumiju cemu bi sluzio sator, su stvarno mislili da bi on tu bio permanentno. Pa bi od karantina iz Ulcinja ili odakle vec, dosli onako u zastitna odijela obuceni da se dezinfikuju 500m vazdusne linije od centra grada i tik uz klinicki centar.\n27-02-20, 10:17 #448\nPo komenatarIMa na portalima, da se zakljuciti da je IQ komentatora upitan, jer osim sto ne razumiju cemu bi sluzio sator, su stvarno mislili da bi on tu bio permanentno. Pa bi od karantina iz Ulcinja ili odakle vec, dosli onako u zastitna odijela obuceni da se dezinfikuju 500m vazdusne linije od centra grada i tik uz klinicki centar.\nAko pogledamo kako funkcionise kompletnan sistem u CG i kakve stručnjake imamo ne znam stvarno zašto mislis da ne bi koristili te šatore upravo na takav nakaradan način i sve naopačke uradili\n27-02-20, 11:05 #449\nLadno su isključili ton kad je počeo da odgovara za javna okupljanja\n27-02-20, 11:09 #450\nSto vele za javna okupljanja?


Uspešno završen program za stručno usavršavanje MOODLE servis za e-učenje\nBack PRIVREDA INSTITUCIJE Uspešno završen program za stručno usavršavanje MOODLE servis za e-učenje\nponedeljak, 16 mart 2015 10:05\nU Mašinskoj školi u Novom Sadu 12.03.2015. godine nastavnicima su dodeljeni sertifikati za uspešno savladan program stalnog stručnog usavršavanja „MOODLE servis za e-učenje“, a koji su besplatno održali predstavnici Fakulteta za ekonomiju i inženjerski menadžment.\nProgram stalnog stručnog usavršavanja pod nazivom „MOODLE servis za e-učenje“ je prvi te vrste održan u Novom Sadu. Reč je o programu koji je akreditovan od strane ZUOV-a i za cilј ima unapređenje nastave uz podršku najsavremenijih informatičkih programa. Fakultet za ekonomiju i inženjerski menadžment održava ovaj program besplatno svim nastavnicima srednjih škola u Novom Sadu.\nRealizator kursa, prof. dr Dragan Soleša, dekan Fakulteta za ekonomiju i inženjerski menadžment, prilikom dodele sertifikata izjavio je:\n-Fakultet za ekonomiju i inženjerski menadžment našao je svoj interes u besplatnom održavanju ovog programa, a taj interes se ogleda pre svega u društvenoj odgovornosti. Mi želimo da nastavnicima pružimo dodatne kompetencije kako bi uspešno mogli da se nose sa izazovima 21. veka . Ovim programom nastojimo da nastavnike, ovog puta Srednje mašinske škole u Novom Sadu, obučimo da uz svoje stručne predmete podignu nivo svojih kompetencija i da svojim učenicama mogu da pruže i druge vidove i oblike učenja, a to je zapravo elektronsko učenje.\nU Mašinskoj školi program „MOODLE servis za e-učenje“ uspešno je završilo 23 nastavnika i on će im, kako i sami kažu, doprineti u kompetentnijem podučavanju i učenju.\n-Želimo da se zahvalimo Fakultetu za ekonomiju i inženjerski menadžment na izuzetnoj saradnji, tačnije početku saradnje. Ovaj kurs je veoma interesantan i verujemo da će elektronsko učenje zaživeti u našoj školi kako za opšteobrazovne tako i za stručne predmete - izjavila je Vesna Živković, pomoćnica direktora Srednje mašinske škole.