Istraživanje Univerziteta Columbia: Zašto same vakcine neće zaustaviti pandemiju koronavirusa - Portal 072info\nPandemija koronavirusa u svijetu bjesnila je toliko dugo da će, čak i ako se milioni ljudi vakcinišu, milioni drugih ipak biti zaraženi i razboljeti se se i dalje ne nastave nositi maske i ne održavaju mjere socijalne distance do ljeta ili kasnije. Ovo je zaključak istraživanja američkog Univetziteta Columbia u kojem se navodi da je dolazak vakcina u decembru podigao nadu da će se na kraju usporiti ili zaustaviti širenje ove bolesti, ali model pokazuje da same vakcine nisu dovoljne. A ako se mjere predostrožnosti poput rada na daljinu, ograničavanja putovanja i nošenja maski prerano opuste, to bi moglo značiti još milione infekcija i hiljade smrtnih slučajeva.\nZaraženo puno više od broja prijavljenih slučajeva\nNema sumnje da vakcinacija štiti primatelja. Ipak, piše New York Times, naučnici upozoravaju da će proći mjeseci prije nego što normalan život počne ponovo.\n“Tek tada će broj ljudi s imunitetom, onih koji su se oporavili od infekcije koronavirusa, zajedno s onima koji su vakcinisani, biti dovoljno velik da uspori pandemiju”, rekao je Jeffrey Shaman, epidemiolog s Univerziteta Columbija.\nDr. Shaman procjenjuje da je više od 105 miliona ljudi već zaraženo samo širom SAD-a, što je znatno više od broja prijavljenih slučajeva. A njegove projekcije pokazuju da još milioni infekcija tek dolaze dok traje vakcinacija.\nSocijalno udaljavanje, maske i druge mjere trebale bi ostati na snazi barem do kraja jula, a i to je optimistično”, rekao je dr. Shaman. U suprotnom, dodaje, moguće je još jedno ponovno oživljavanje virusa.\nNaredni mjeseci su presudni u trci za smanjenjem novih infekcija i smrtnih slučajeva, jer će na kraju biti manje ljudi da virus zarazi kako se pandemija odugovlači.\nUkidanje ograničenja početkom februara, nakon što se većina zdravstvenih radnika i štićenika domova za starije osobe treba vakcinisati, dugoročno bi i dalje značilo daleko više infekcija nego na primjer zadržavanje ograničenja do sredine marta.\nNegdje je prekasno da vakcina ima veći utjecaj\n“Čak i uz trenutne mjere predostrožnosti, neke zemlje su pustile pandemiji da bjesni toliko nekontrolisano da je prekasno da vakcina ima veći utjecaj, rekao je dr. Shaman.\nShaman je naveo da treba uzeti u obzir faktore kao što su brzina i redoslijed distribucije vakcine, efikasnost vakcine nakon jedne i dvije doze, trenutne mjere socijalnog udaljavanja i prenosivost virusa.\nGrupa je razmatrala scenarije u kojima su trenutne mjere socijalnog udaljavanja ublažene ranije ili kasnije u uvođenju vakcine, i šta bi se moglo dogoditi ako bi se ojačale. Istraživanje je financirao Pfizer, jedan od proizvođača vakcina, kao i Nacionalna zaklada za nauku te Fondacija Morris-Singer.\nLauren Ancel Meyers, profesor biologije sa Univerziteta Texas u Austinu, rekla je da obrazloženje dr. Shamana ima intuitivan smisao.\n“Nažalost, pustili smo da se ovaj virus intenzivno širi i pokrećemo kampanju vakcinisanja u jeku pandemije”, rekla je dr. Meyers. “Što se virus više širi prije nego što vakcina dođe do ljudi, to manje smrti možemo spriječiti samom vakcinom.”\nDoktor Meyers dodala je, međutim, da bi se brojke smrtnosti mogle smanjiti pravilnom strategijom vakcinacije, što bi možda omogućilo da se neke zemlje otvore brže nego što se očekivalo.\nBroj novozaraženih više ne raste eksponencijalno\n“Mogli bismo doći do tačke kada je, iako se virus i dalje širi, na populacijskom nivou manje smrtonosan”, rekla je dr. Meyers.\nSve u svemu, rezultati istraživanja su vjerovatno nepoželjna vijest za milione ljudi koji bi se željeli što prije vratiti normalnom životu, od noćnog provoda u restoranu do čavrljanja o rezultatima fudbala u školskim klupama.\nPodložni ljudi i dalje mogu oboljeti od bolesti nakon što se postigne imunitet stada, rekao je David Engelthaler, koji vodi ogranak zaraznih bolesti Instituta za translacijsku genomiku u Arizoni. Broj slučajeva, međutim, više ne raste eksponencijalno i možda će ostati relativno konstantni, rekao je.\n“Nećete ovu stvar izbrisati postizanjem imuniteta stada skokovi će se i dalje javljati”, rekao je dr. Engelthaler.\nIpak, rekao je, rast novozaraženih će se neizbježno usporiti i zaustaviti – prema njegovom mišljenju, nešto ranije nego što neki drugi istraživači predviđaju. Rekao je da bi kombinacija imuniteta vakcinacije i preležane infekcije mogla početi svladavati pandemiju krajem proljeća ili početkom ljeta.\n“Tada možemo ponovo početi razmišljati o normalnoj civilizaciji”, rekao je dr. Engelthaler.\nPrethodni članakRekreacija u doba korone: Tijelo možete isklesati i vježbajući kod kuće\nSljedeći članakJusufović: Posao poštara je i da ljudima učini dan ljepšim i pomogne ako zatreba


Vesti Radija Sputnjik – podne 15. septembar\nVesti: Novi diplomatski rat Beograda i Sarajeva /video/\nSrbija i Republika Srpska obeležavaju Dan srpskog jedinstva, slobode i nacionalne zastave. Centralna manifestacija večeras na Savskom trgu u Beogradu.\nDržava nije mogla da izabere bolji dan od 15. septembra za Dan jedinstva jer tog dana obeležava se godišnjica početka proboja Solunskog fronta, koji je osim vojnih imao i političke konsekvence, kažu istoričari.\nZavršena izgradnja Severnog toka. Iako politički sporazumi EU ometaju Rusiju, oni ne ostvaruju svoje namere već odlažu ostvarivanje ruskih ciljeva što je gasovod i pokazao, poručuje glavna urednica Sputnjika Ljubinka Milinčić.\nBiH upozorava pojedine građane posle hapšenja Edina Vranja da ne putuju u Srbiju. Sud u Beogradu odredio jednomesečni pritvor Vranju koji se sumnjiči za zločine protiv ratnih zarobljenika na području Goražda.\nReporter Sputnjika u Đurđevim stupovima gde uveliko traju pripreme za ustoličenje episkopa budimljansko-nikšićkog Metodija.


Još milijarda za puteve u Podunavskom okrugu (SRB) | Logistic Magazin\nJoš milijarda za puteve u Podunavskom okrugu (SRB)\nU puteve u Podunavskom okrugu ove godine biće uloženo milijardu dinara, najavila je u Smederevskoj Palanci potpredsednica Vlade Srbije i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović.\nPosle sastanka s načelnikom Podunavskog okruga Nebojšm Pavlovićem i predstavnicima lokalnih samouprava iz okruga, Mihajlović je novinarima rekla da bez ulaganja u infrastrukturu nema razvoja i napretka nijedne opštine u Srbiji, te poručila da će Vlada nastaviti da ulaže i u saobraćajnu i komunalnu infrastrukturu.\nMihajlovićeva je rekla da je Vlada mnoge projekte u Smederevskoj Palanci pomogla, uključujući vodovod, uredno snabdevanje strujom i ulaganje u infrastrukturu, za razliku od prethodne vlasti za koju kaže da je ostavila dugove i za čije vreme su bile restrikcije struje i vode.\n“Želeli smo da posetom Smederevskoj Palanci pokažemo šta je sve urađeno uz podršku Vlade Srbije i rad lokalne samouprave, ali i da ne zaboravimo šta se sve ranije dešavalo u ovoj opštini, uključujući restrikcije vode i struje”, rekla je ministarka.\nRazgovaralo se i o železničkom saobraćaju, rekla je Mihajlovićeva i istakla da su ulaganja u puteve, kao i u železnicu i u komunalnu infrastrukturu, važna kako bi se u svakom mestu i opštini Srbije omogućio normalan život građana.\nNa sastanku u opštini Smedervska Palanka bio je i ministar omladine i sporta Vanja Udovičić, koji je rekao da se zajednički sagledavaju i nalaze rešenja za probleme građana, te najavio rad na projektima sportskih terena u Podunavskom okrugu, te izgradnji sportske hale i bazena.\n“Želimo da Smederevska Palanka ponovo bude u regonu prepoznata kao sportski grad”, rekao je Udovičić i zahvalio ministarki Mihajlović na podršci razvoju ženskog sporta, i sporta u školama.\nNaveo je da je Smedervska Palanka pozitivna primer, jer izdvaja 3,5 odsto ukupnog opštinskog budžeta za sport.\nPrepolovljen dug Smederevske Palanke\nNačelnik Podunavskog upravnog okruga Nebojša Pavlović zahvalio je predstavnicima Vlade na poseti, te naveo da je na sastanku bilo reči o onome što je najpotrebnije uraditi i izgraditi u Podunavskom okrugu kako bi dobio novi izgled.\n“Nećemo zaboraviti i oprostiti ljudima koji su nas ostavili bez vode i ulične rasvete i blokirali škole i vrtiće”, rekao je Pavlović novinarima i naglasio važnost nedavne posete predsednika Srbije Aleksandra Vučića Podunavskom okrugu.\nPredsednik opštine Smederevska Palanka Nikola Vučen zahvalio je predsedniku Vučiću i Vladi na svemu što čine za tu opštinu kako bi ona krenula ka ozdravljenju.\nNaveo je da je ta opština prošla kroz užasno težaka period, te da je sadašnja vlast od prethodne nasledila dugove od 3,4 milijarde dinara ili 30 miliona evra, što je iznos trogodišnjeg opštinskog budžeta.\n“Država je u poslednje četiri godine izdvojila iz budžteske rezreve više od 1,4 milijardi dinara. To su ogromna sredstva koja građani ne mogu da osete zbog nasleđenih dugova”, kaže predsednik opštine i navodi da je sada dug prepolovljen i da se traži rešenje kako da se reši i taj problem.\n“Više nikada nećemo dozvoliti da Smederevska Palanka bude sinonim za najgoru opšstinu u Srbiju, da nema vode, nema uličnu rasvetu, nema osnovne uslove za život čcoveka u 21. veku. Država i Vlada jasno pokazuju da će biti stub i oslonac naše opštine”, poručio je Vučen.\nKategorija: Radovi na putevima Tagovi: Autoput, investicije, putevi, saobraćaj, vesti


NIJE REKAO NIŠTA NOVO: Demonstranti nezadovoljni Makronovim novogodišnjim govorom (VIDEO)\n28. dan protesta u Francuskoj\n01.01.2020. 17:18h 01.01.2020. 17:18h\nŠtrajk protiv reforme penzija u Francuskoj danas je ušao u 28. dan, dok su sindikati nezadovoljni novogodišnjim željama i govorom koji je održao predsednik Emanuel Makron.\nMakron je branio sinoć kontroverznu reformu penzionog sistema, najavivši da će ona biti sprovedena, i pozvao vladu da brzo postigne kompromis sa sindikatima oko tog pitanja zbog kojeg u zemlji nedeljama traje štrajk.\n"Macron Démission !" Je crois que ce slogan est de loin le plus rassembleurs. Mettons de côté nos divisions et unissons-nous sur ce qui nous rassemble ! Images: 17 décembre à #Paris#MacronDemission #GreveGenerale#GiletsJaunes #greve1janvier #France pic.twitter.com/bb3lIRaNdO\n— Anonyme Citoyen (version non censuré) (@AnonymeCitoyen1) 01. јануар 2020.\nSindikati su posle govora ocenili da u govoru "nema ništa novo".\nGeneralni sekretar sindikata CGT Filip Martiner izjavio da je to govor "koji se čuo hiljada puta" i dodao da je "predsednik zatvoren u svom balonu i misli da je sve u redu u zemlji".\nMartinez je ipak rekao da će učestvovati na sastanku 7. januara sa predstavnicima vlasti i dalje pozivajući na povlačenje reforme.\n#Paris today #Welcome2020 pic.twitter.com/vxIs2Sm5tI\n— ExActivist (@PatharBaaz) 01. јануар 2020.\nFrancuski predsednik želi da ujedini 42 različita penziona modela u jedinstven sistem, koji bi svim radnicima dao ista opšta prava.\nŠtrajk železnice, koji je paralisao veliki deo zemlje, duži je od slične obustave rada iz 1995. godine koja je trajala više od tri nedelje. Tadašnji premijer Alen Žipe, koji je tek došao na vlast, morao je da odustane od dela predložene penzione reforme.\nFRANCUSKA JE PARALISANA, ALI MAKRON NE ODUSTAJE OD SVOJE IDEJE: Nema odstupanja od reforme penzionog sistema! (VIDEO)\nESKALIRALI PROTESTI U PARIZU: Policija suzavcem udarila na demonstrante, lider Žutih prsluka pogođen u oko (VIDEO)\nKOLAPS U FRANCUSKOJ NA BOŽIĆ: Vozovi i metro jedva da su radili, a evo kako su štrajkači obeležili praznik! (VIDEO)\nU FRANCUSKOJ KOLAPS! STAJE SA RADOM JOŠ JEDNA RAFINERIJA: Hoće li Makron ipak morati da razmisli o penzionim reformama?!\nParizFrancuskademonstracijeprotestiEmanuel Makronnovogodišnji govornezadovoljstvopenzione reforme


Siemens sa smanjenim očekivanjima rezultata u 2012. godini – Personal magazin\nSiemens nastavlja sa rastom prihoda u drugom kvartalu fiskalne 2012. Zahvaljujući velikom broju porudžbina iz prethodnog perioda, prihodi za drugi kvartal porasli su za devet procenata u odnosu na isti…\nSiemens nastavlja sa rastom prihoda u drugom kvartalu fiskalne 2012. Zahvaljujući velikom broju porudžbina iz prethodnog perioda, prihodi za drugi kvartal porasli su za devet procenata u odnosu na isti period prethodne godine. Nove porudžbine su se smanjile za 13 procenata.\nRezultat je znatno niži u odnosu na prošlu godinu zbog penala u diviziji Prenos energije, kao i gubitku u zejedničkom ulaganju u NSN. Dodatno, u drugom kvartalu 2011 ostvaren je vanredni dobitak od 1.5 milijardi evra po osnovu prodaje Siemens-ovog udela u kompaniji Areva NP.\n“Kao što je očekivano, drugi kvartal nije bio lak. Iako smo postigli jasan rast prihoda, nove porudžbine su niže nego prethodne godine zahvaljujući manjem obimu velikih porudžbina. Za fiskalnu 2012. godinu, na putu smo da ostvarimo svoje ciljeve u pogledu prihoda i porudžbina. Profit za kvartal niži je u odnosu na naša očekivanja zbog penala u vezi s projektima prenosa energije u Nemačkoj”, izjavio je predsednik kompanije Siemens i generalni direktor Peter Löscher.\nU drugom kvartalu fiskalne 2012. godine, koji se završio 31. marta 2012, nove porudžbine su smanjene za 13 procenata u odnosu na isti period prethodne godine, na 17.9 milijardi €. Ovo se umanjenje javilo pre svega zahvaljujući manjem obimu velikih porudžbina u poređenju s istim periodom prošle godine. Prihodi su dostigli 19.3 milijardi evra – rast od devet procenata. Book-to-bill racio za kvartal iznosio je 0.93, a nerealizovane porudžbine ukupno su dostigle 100 milijardi €.\nU sektoru Energija, nove porudžbine su se smanjile za gotovo trećinu, na 5.8 milijardi evra, dok su prihodi porasli za 13 procenata, na 6.9 milijardi evra. Obim novih porudžbina smanjio se prvenstveno zahvaljujući manjem obimu velikih porudžbina u poređenju s istim periodom prethodne godine, koji je uključivao porudžbine za elektrane sa kombinovanim ciklusom u Saudijskoj Arabiji i tri offshore vetroelektrane u Nemačkoj. Najveći rast prihoda ostvaren je od strane delatnosti u oblasti obnovljive energije. Za celu fiskalnu godinu, sektor Energija očekuje da book-to-bill racio bude iznad jedan.\nU sektoru Medicinska oprema i rešenja, nove porudžbine su ukupno iznosile 3.2 milijarde evra, što predstavlja porast od četiri procenata u poređenju sa prošlogodišnjim periodom, dok su prihodi porasli za osam procenata, na 3.4 milijarde evra. U sektoru Industrija, nove porudžbine dostigle su 5.1 milijardu evra, što predstavlja neznatan porast u odnosu na prošlu godinu. Prihodi sektora Industrija porasli su za devet procenata, na 5.1 milijardu evra. U novom sektoru Infrastruktura i gradovi, prihodi su porasli za šest procenata, na 4.3 milijarde evra, dok su se nove porudžbine smanjile za šest procenata, na 3.9 milijardi evra, zbog manjeg obima novih velikih porudžbina u železničkoj delatnosti.\nProfit opterećen specijalnim uticajima\nProfit je umanjen prevashodno zbog gubitka po osnovu investicije u kompaniji NSN i penala od 278 miliona evra u diviziji Prenos energije. Pored toga, sektor Energija je u prošlogodišnjem kvartalu imao vanredni prihod od 1.5 milijardi evra od prodaje kompaniji Areva S.A. svog 34-procentnog udela u kompaniji Areva NP. Profit u drugom kvartalu u sektoru Energija ukupno je iznosio 573 miliona evra, u poređenju sa prošlogodišnjim iznosom od 2.4 milijardi evra.\nU sektoru Medicinska oprema i rešenja profit je iznosio 424 miliona evra, u poređenju sa prošlogodišnjim iznosom od 450 miliona evra. Ovo umanjenje se javilo prvenstveno zbog troškova od 38 miliona evra u vezi sa inicijativom Agenda 2013. Nastavak razvijanja snažnih performansi u kratkoročnim delatnostima u sektoru Industrija više nego neutralizuje, između ostalog, veće troškove za istraživanje i razvoj. Profit sektora Industrija uvećan je za pet procenata, na 662 miliona evra. Novi sektor Infrastruktura i gradovi povećao je svoj profit u drugom kvartalu za 10 procenata u odnosu na isti period prethodne godine, na 270 miliona evra.\nZahvaljujući gore pomenutim faktorima, ukupan profit sektorâ smanjen je na 1.9 milijardi evra sa 3.7 milijardi evra iz prethodne godine. Profit iz drugog kvartala bio je viši nego u prvom kvartalu fiskalne 2012. godine, budući da je Siemens dostigao ukupan profit sektorâ od 1.6 milijardi evra u prva tri meseca fiskalne 2012. U drugom kvartalu fiskalne 2012. godine, neto rezultat od kontinuiranog poslovanja iznosio je 1.1 milijardu evra.\nZa fiskalnu 2012. godinu, Siemens potvrđuje svoje očekivanje za umereni organski rast prihoda u poređenju sa fiskalnom 2011. godinom, kao i da porudžbine ponovo pređu prihode i da posledično book-to-bill racio bude iznad 1. Kompanija nastavlja da predviđa snažane zarađivačke performanse u većini svojih delatnosti, uključujući i dlatnosti kratkog ciklusa sektora Industrija. Izazovi, uglavnom oni u vezi sa Siemensovom delatnošću prenosa energije,utiču na nivo rezultata iz kontinuiranog poslovanja, za koji je kompanija najpre očekivala da će u fiskalnoj 2012. godini dostići 6.0 milijardi evra, za procenjenih 0.6 do 0.8 milijardi evra. Ova predviđanja isključuju snažne efekte promene portfolija i uticaje po osnovu pravnih i regulatornih pitanja u drugoj polovini fiskalne godine.\nSiemens sa smanjenim očekivanjima rezultata u 2012. godini was last modified: April 26th, 2012 by Redakcija\nKina ima 300 miliona korisnika društvenih medija!


Vreme - Izložba: Drugačiji pogled na grad\nVREME 1163, 18. april 2013. / KULTURA\nBeograd kakvog morate voleti, njegova lepota zaustavljena foto-objektivom, tema je izložbe BGD. My view Ivana Grlića, koja će u Kući kralja Petra na beogradskom Senjaku trajati samo četiri dana, od 24. do 28. aprila.\nIvan Grlić (1977) poznat je najviše kao autor dve foto-monografije Serbian Soul, BRE! i Serbian JAZZ, BRE!, sa portretima domaćih muzičara i džezera. Inače, Ivan Grlić je autor tridesetak samostalnih i desetak grupnih izložbi i ima izuzetno veliko iskustvo u radu moguće svih domena primenjene i umetničke fotografije. Uzrečica "bre" u naslovima projekata je, kaže Grlić, deo zaštitnog znaka njegovog koncepta. "Bre je napisano jarkocrvenim, kitnjastim slovima, tipično srpski, a reč Serbian napisana je ledeno srebrnim slovima mirnog fonta. Tako suprotstavljene, oni pobuđuju na samoironiju."\nNa promociji foto-monografije Serbian Soul, BRE! Ivan Tasovac, direktor Beogradske filharmonije, i jedan od 25 ljudi čijim je fotografijama Ivan Grlić opisao dušu Srbije, rekao je da već godinama unazad ljudi u novinama ne liče na sebe zato što su ulepšani u fotošopu. Na Ivanovim fotografijama, rekao je Tasovac, ljudi su onakvi kakvi jesu – s dušom. Na isti način Grlić je fotografisao i sto srpskih džezera i ove portrete objavio u monografiji Serbian JAZZ, BRE! O ovoj foto-monografiji Đorđe Matić je u "Vremenu" (br. 1124) zapisao da ona "leči cinizam, estetizuje ono što treba estetizovati, pokazuje vitalnost lokalnog talenta i jednu pravu i vrednu istoriju koja je, za razliku od toliko drugih – ničim zaprljana i potresno lepa." Ova monografija je inicirala i bend, čuće ga posetioci najnovije Grlićeve izložbe, koji se kroz džez igra elementima raznih uticaja, ali sa akcentom na ovdašnju melodiju: "Upravo završavamo album, što će Serbian JAZZ, BRE! učiniti multimedijalnim projektom."\nBGD. My view je izložba umetničkih fotografija i mobilografija. Ako se neko pita šta su to mobilografije, to su, kaže Grlić, fotografije snimljene mobilnim telefonom. "Tu reč je izmislio Imre Sabo, spontano, dok sam mu pokazivao radove i pričao kako sam ih snimao. ‘Ovo su ti, znači, mobilografije’, rekao je, i tako je nastala ta reč."\nKakvo je to Grlićevo viđenje Beograda iz naslova izložbe? "To je neki stari Beograd sa dušom i posebnom estetikom, Beograd Duška Radovića i Mome Kapora", stoji u najavi izložbe. "Povratak u neki prošli život ovog grada, bežanje od poniženja Beograda. Beograd bez bilborda, Beograd bez reklama koje skrećući pažnju na sebe prikrivaju njegovu lepotu."\nU razgovoru za "Vreme" Ivan Grlić kaže: "Srbiju uobičajeno predstavljaju šljive, livade, manastiri i tri prizora iz Beograda: Hram Svetog Save, Mihajlo Obrenović na konju, i recimo Skadarlija. To ne govori o Srbiji i Beogradu onako kako oni to zaslužuju. Ja to nisam hteo."\nFotografisani detalji Kosančićevog venca, Zvezdare, Čubure, Dorćola, Vračara, Savamale, Zemuna i Novog Beograda nisu izabrani nasumice ni spontano. Sve fotografije su rezultat unapred smišljenih i režiranih autorovih odlazaka u određene ulice, do unapred odabranih građevina. "Nebrojeno puta prolazim pored ove ili one fasade, kapije, pored oldtajmera koji je godinama na istom mestu. I vidim ih u različitim izdanjima: pod podnevnim suncem, pod snegom, lišćem. Imao sam veliki izbor, trebalo je samo da izaberem najlepši prizor i da ga sačekam, da sačekam baš tu senku, baš tu boju – pravi trenutak da svetlost da čarobni kolorit i ofarba Beograd onako kako sam ja to u mislima već video."\nFotografije su nastajale poslednjih trinaest godina. "Radio sam ih za izložbu koja je bila pre dve godine. I tada sam mislio da je to kraj sa tim projektom, pogotovo što sam počeo da radim na drugom, na Serbian PEN, BRE!, u okviru koga fotografišem pisce. Međutim, ispostavilo se da ne mogu da pobegnem od sebe. I dalje sam primećivao fasade, pločnik, boje barica. I, nastavio sam. Tako je nastala ova izložba." Njen podnaslov je citat čuvene rečenice Duška Radovića: "Beograđani, volite Beograd, on nema nikoga osim vas."


SDA: Radivojević se zastidio, jer je prihvatio nemoralne ponude - Klix.ba\nSDA: Radivojević se zastidio, jer je prihvatio nemoralne ponude\n22.6.2012. u 21:07\nU Sarajevu je sjednica Vlade Federacije BiH protekla u burnom toku, nakon što je predsjednik Federacije BiH Živko Budimir donio dluku o razrješenju dužnosti zamjenika predsjednika Vlade Federacije BiH i ministra prostornog uređenja Desnice Radivojevića.\nOn upozorava da će Vlada, ukoliko se to ne učini, proslijediti kompletan spis nadležnom tužilaštvu zbog zloupotrebe ovlaštenja.\nTihić i Moon izrazili zabrinutost zbog stanja u BiH\n22.06.2012. u 21:29\nLagumdžija: Nemam saznanja o prelasku Radivojevića u SDP\n22.06.2012. u 21:01


Podešavanje Index ulaza za merenje broja obrtaja radnog vretena pomoću USB-MC kontrolera kretanja - Audiohms\nPreuzmite dokument u elektronskoj verziji\nZa merenje broja obrtaja radnog vretena (Spindle), pored USB-MC kontrolera kretanja, potreban je davač broja obrtaja (najčešće optoelektrični) koji obezbeđuje najmanje jedan impuls po obrtaju vretena. Signal sa davača broja obrtaja je potrebno dovesti na Index ulaz.\nZa podešavanje pina i porta, u okviru softvera Mach3, koristi se dijalog Ports&Pins/Input Signals (slika 1). Kod USB-MC kontrolera kretanja, broj porta je uvek 1, a broj pina je moguće podesiti po želji u opsegu 1-14 (u zavisnosti od toga na kom od ulaza je povezan Index signal). U prikazanom primeru Index ulaz je povezan na pin 1.\nSlika 1 Podešavanje porta i pina za Index ulaz\nZa proveru da li Index ulaz funkcioniše moguće je koristiti Mach3 Diagnostics (Alt-7) ekran (slika 2), ili statusni prozor USB-MC kontrolera kretanja.\nSlika 2 U donjem desnom uglu Diagnostics ekrana prikazani su statusi ulaza\nStatusni prozor USB-MC kontrolera kretanja prikazuje realno trenutno stanje digitalnih ulaza, dok Mach3 Diagnostics ekran prikazuje da li je dati signal aktivan/neaktivan poštujući podešavanja active low/high. Ako se pri obrtanju vretena stanje na Index ulazu ne menja, nešto nije u redu sa podešavanjima i/ili kod povezivanja indeks signala i potrebno je otkloniti grešku.\nUSB-MC kontroler kretanja podržava više od jednog impulsa po obrtaju, pa je ovu vrednost potrebno podesiti u USB-MC konfiguraciji: menu PlugIn Control->USB-MC config.../ General Setup/Index pulses per revolution.\nAko je sve u redu, sada bi na glavnom Mach3 ekranu u grupi Spindle Speed, polje RPM trebalo da prikazuje realnu brzinu obrtanja radnog vretena (RPM odnosno br. obrtaja u minuti).\nSlika 3 Očitavanje broja obrtaja radnog vretena\nPo potrebi je moguće uključiti opciju Spindle Speed Averaging (slika 4). Ako je ova opcija uključena vrši se osrednjavanje brzine obrtanja tako da se dobije stabilniji prikaz brojne vrednosti.\nSlika 4 Osrednjavanje vrednosti broja obrtaja radnog vretena


Najteže je izveštavati o korupciji | Evropa | DW | 05.03.2013\nU vreme komunizma u zemljama Jugoistočne Evrope, mediji su bili pod direktnom kontrolom partije. Demokratija i krnji kapitalizam doveli su do pomeranja centra iz kojeg se vrši pritisak. Teško je reći šta je gore.\nPošto je dobila otkaz na bugarskoj TV 7, novinarka Luba Kulezič ispričala je drugim medijima da je bivši premijer Bugarske Bojko Borisov slao poruke urednicima i novinarima i tako određivao o čemu bi trebalo da izveštavaju. Sličnu priču o tome kako različiti centri moći utiču na medije čućete od gotovo svih novinara Jugoistočne Evrope.\n„Pritisak na novinare vrše političke stranke“, sigurna je Elvira Jukić-Mujkić, novinarka Balkanske istraživačke mreže iz Bosne i Hercegovine. „Političari nekada, tokom dana, zovu urednike i po dvadeset puta i traže da nešto bude ili ne bude objavljeno“, priča i Valentina Nešić iz novinske agencije Beta. Novinarima se sa takvim zahtevima retko direktno obraćaju. Nešić objašnjava da uputstva dolaze od urednika, ali drugačije formulisana: „Nije nam to zanimljivo; ili ćemo na ovu ili onu stranu.“\nPolitičari, onda, biraju i ko će biti šefovi medija, kojima će davati uputstva. „Konkretno, situacija u Bosni i Hercegovini je takva da u Federaciji, recimo, imate promenu vlasti i bukvalno od te promene vlasti zavisi da li će se direktori televizije menjati“, kaže Jukić-Mujkić. „Ako bi se promenila vlast u Republici Srpskoj, verovatno bi se promenio i menadžment javnog servisera. A javni servisi su u Bosni i Hercegovini najgledaniji mediji.“\nRičard Mirs: Veliki broj novinara mi kaže da ih šefovi zaustavljaju pre nego što i počnu da pišu priče koje bi mogle da utiču na to ko će se oglašavati\nDo pre nekoliko meseci, političari koalicije na vlasti bili su vlasnici gotovo svih najuticajnijih medija u Makedoniji. U nekim od njih se, pod pritiskom Evropske unije, vlasnička struktura promenila. Ipak, pritisak je ostao, tvrdi novinarka Marija Sevrieva: „Najveći marketing dolazi od Vlade. Vlada plaća mnogo medijima da emituju njihove reklame i onda se može reći da i najveća zarada medijima dolazi od Vlade.“\nVlade na taj način ne diktiraju u svim zemljama Jugoistočne Evrope šta će biti objavljeno u medijima. „Vlasnici većine medija su biznismeni, ali oni imaju politički interes“, ukazuje Roksana Prikop, novinarka rumunskog finansijskog dnevnika „Zero finanćijal“. Slično je i u Albaniji, gde vlasnici velikog broja građevinskih firmi imaju svoje novine ili televizije, kao i političare koje podržavaju. „Oni im pružaju podršku u medijima da bi dobili građevinske dozvole ili neke tendere ili usluge“, objašnjava albanski novinar Fatjon Kodra: „S druge strane, postoje mediji, novine ili televizije, koje podržavaju opoziciju i nadaju se da će opozicija doći na vlast, a oni biti nagrađeni.“\nI kad nisu vlasnici medija, biznismeni određuju o čemu će se izveštavati. Britanski novinar Ričard Mirs iz fondacije „Tomson Rojters“ objašnjava da mu je novinarka sa Balkana pričala da su njene novine, zbog izveštavanja o nameštanju tendera za određene kompanije, gubile upravo te kompanije kao značajne oglašivače. „Veliki broj novinara mi kaže da ih šefovi zaustavljaju pre nego što i počnu da pišu priče koje bi mogle da utiču na to ko će se oglašavati.“\nNovinarka iz Ljubljane Lana Dakić kaže da je baš tako u Sloveniji: „Pogotovu u energetici, jer je to veliki lobi“. Ona tek očekuje da pritisak tog sektora na novinare raste, jer će se u Sloveniji graditi hidroelektrane, kao i gasovod Južni tok. Slovenija je 35. na listi „Reportera bez granica“ po slobodi medija i najbolje je rangirana zemlja Jugoistočne Evrope.\nGoran Milić: Novinari sami sebe pritiskaju\nU vreme komunizma, u svim tim zemljama, mediji su bili pod direktnom kontrolom partije, tako da su novinari, na neki način, navikli na politički pritisak, smatra Rojtersov predavač Mirs. Demokratija, krnji kapitalizam i uticaj kompanija doveli su do pomeranja centra iz kojeg se vrši pritisak – sa politike na biznis. „Teško je reći šta je gore. Verovatno, kako se zemlje razvijaju, raste komercijalni uticaj i zavisnost od oglašavanja. Ali, u mnogim zemljama je problem objedinjen jer su političari i moćni biznismeni često isti ljudi, tako da je to ponekad lažna razlika“, kaže Mirs.\nGoran Milić je u vreme komunizma u bivšoj Jugoslaviji bio novinar i urednik. On već 43 godine radi u medijima. Sada je urednik Al Džazire Balkan. „Novinari sami sebe pritiskaju, jer znaju šta će im čitati, javnost. Znate ono kad vam se javi njih pedeset: 'Sram te bilo, izdajice, ti ćeš pisati protiv Hrvata, ti ćeš pisati protiv Srba… Šta si rekao, sa Kosovarima treba pregovarati? – Neka ti mama pregovara sa Kosovarima'.“ Milić tvrdi da novinari vole da kažu da ih pritiskaju veliki centri moći, a da te centre, u stvari, novine i ne zanimaju, a pritisak dolazi sa potpuno drugačije strane. „Dođu ti tata, mama, kažu ovim mladim novinarima: Sine, crni, pa ja ne smem da krenem čaršijom zbog tebe. Pa šta mi to radiš?“\n„Ima i autocenzure, al' ja ne verujem da je tolika“, kaže Mahir Šahinović, koji istražuje upravo slučajeve korupcije za Centar za istraživačko novinarstvo iz Bosne i Hercegovine. „Više mislim da novinari ne mogu da rade i onda jednostavno i odustaju kada rade u takvim medijima, neće da rade takve priče jer jednostavno znaju da neće da prođe.“\nIzveštavanje o korupciji prolazi ako novinari pišu u medijima koji pripadaju suprotnoj političkoj opciji, tvrdi većina balkanskih novinara. „Ako si na strani opozicije, pisaćeš o korupciji. Ako si u novinama koje kontroliše partija koja ima većinu nema šanse da ćeš pisati o tome“, siguran je Fatjon Kodra, urednik albanskog dnevnika „Integrimi“.\nNovinari koji trpe pritisak u bilo kojoj od balkanskih zemalja nadaju se da će se stanje popraviti ulaskom u Evropsku uniju. Roksana Prikop kaže da se to u Rumuniji i dogodilo, ali na kratko: „Situacija za novinare je loša, gora nego što je bila pre ulaska u Evropsku uniju – zbog krize, ne zbog političara.“ Ona objašnjava da se novinari plaše da će izgubiti posao i zato pažljivo biraju o čemu će izveštavati.\nCvetan Vasiliv, kontroverzni bugarski biznismen, vlasnik je dve televizije i osam novina i u dobrim je odnosima sa bivšim premijerom. „Postoje mediji čiji su vlasnici drugi biznismeni, koji su manje-više manje kontroverzni, da tako kažem. A oni su trenutno u problemima zbog tužbi za izveštavanje o poslovima prvog tajkuna, tako da se oni zapravo bore jedni protiv drugih“, kaže bugarski novinar Filip Lipev.\nKljučne reči mediji, Jugoistočna Evropa\nTrajni link https://p.dw.com/p/17qVk


Nina Obuljen Koržinek: Ministarstvo uz kulturu pokriva i medije, zato ih ističemo | Kamenjar\nPodsjetila je da jako dugo u medijima i novinarstvu postoji “neimenovani izvor” kao termin, pojam i kao metoda. “Gdje se primarno štitilo izvor zbog osjetljivosti temi. Prečesto imamo neimenovane izvore, pogotovo sad kad se sastavlja Vlada”, ocijenila je Obuljen Koržinek.


Maslak osvojio srebro u Čačku | InfoKG - Mesto gde se informišem\nČetvrtak, 17 Oktobar 2019 11:00Autor: Branko VukašinovićFoto: KK Junior\nČlan Karate kluba “Junior”, Nikola Maslak osvojio je srebrnu medalju na Prvenstvu Srbije u karateu u borbama i katama za kadete i juniore u Čačku.\nNa Prvenstvu Srbije u karateu u borbama i katama za kadete i juniore u Čačku nastupilo je 800 takmičara iz 147 klubova. Karate klub Junior na ovom takmičenju predstavljalo je pet članova, od kojih se samo Nikola Maslak okitio medaljom, dok su dva osvojila peto mesto. Maslaku je pripalo srebro u borbama u teškoj kategoriji.\nIz Karate kluba Junior poručuju da je Nikoli nedostajalo malo da dođe do zlata, dok je Jana Đoković izgubila u repasažu za treće mesto.\nMaslaka sada očekuje Balkansko prvenstvo, a zatim i borba za Evropsko, dok će mlađi takmičari predstojećeg vikenda učestvovati na kvalifikacijama za Kup Srbije u Čačku.\nMaslak brani čast kragujevačkog karatea i boje Srbije na Balkanskom prvenstvu u Sloveniji\nMaslaku zlato u Hrvatskoj\nMaslak sedmi u Mađarskoj\nKragujevčanke u furioznom finišu “pregazile” Partizan


Detalji užasa u Bihaću: Pronađena tri ugljenisana tijela migranata – Kakanj-X\nNa 11 maj, 2019 119\nKako je za portal “Avaz” kazao Ale Šiljdedić, portparol Ministarstva unutrašnjih poslova Unsko-sanskog kantona, u ovom trenutku ne mogu ni potvrditi ni demantirati navode da je riječ o migrantima.\n– U napuštenoj zgradi stare štamparije izbio je požar. Odmah su na lice mjesta izašli vatrogasci i naše jedinice. Lokalizirali su i ugasili požar oko tri sata ujutro. S obzirom na uvjete noću i opasnosti od obrušavanja objekta, uviđaj se odgodio do jutarnjih sati, jer nije ni vidljivost dobra. Jutros u 8 sati uviđajna ekipa je izašla na lice mjesta s vještakom za požare i u prisustvu tužioca Kantonalnog tužilaštva pronađena su tri leša, dakle ugljenisana tijela nepoznatih osoba. Onda je izašao i patolog Kantonalne bolnice Bihać koji je potvrdio da se radi o tri tijela. On je pregledom leševa konstatirao da nema tragova nasilne smrti. Ali da bi se podrobnija analiza morala izvršiti kako bi se utvrdio stvarni uzrok smrti – kazao je Šiljdedić za Avaz.\nPrvi kiborg na Balkanu: U sebe ugradio čip koji će mu “olakšati život”\nAmerički Kongres usvojio rezoluciju o genocidu nad Armenima\nTraže smjenu Tegeltije zbog zastave Republike Bosne i Hercegovine sa…\nAmel Tuka i Larisa Cerić najblistaviji u 2019.\nPrev\tNext 1 of 5.204


Konkurs za dodelu stipendija studentima - Portal Sremske Mitrovice\nGrad Sremska Mitrovica raspisao je konkurs za dodelu stipendija studentima.\nPREDMET KONKURSA je dodela stipendija studentima koji pohađaju fakultete i visoke škole čiji je osnivač Republika Srbija za školsku 2020/2021. godinu.\nStipendije se dodeljuju studentima od druge do pete godine (odnosno šeste) godine osnovnih akademskih i master studija koji su prvi put upisani u školsku 2020/2021. godinu, način finansiranja-budžet, iz svih studijskih oblasti.\nStudentima od druge do pete godine osnovnih i specijalističkih strukovnih studija Visokih tehničkih i mašinskih škola odnosno škola elektrotehnike i računara koji su prvi put upisani u školsku 2020/2021. godinu, način finansiranja-budžet, stipendije se dodeljuju iz sledećih studijskih modula i programa:\nda su državljani Republike Srbije ili da imaju status izbeglice,\nda imaju prebivalište na teritoriji grada Sremska Mitrovica u trajanju od najmanje 6 (šest) meseci, ili boravište u istom trajanju – za lica koja imaju status izbeglice,\nda do kraja tekuće kalendarske godine nisu navršili 26 godina života,\nda su upisali bilo koju godinu osnovnih ili master studija, odnosno osnovnih strukovnih ili specijalističkih strukovnih studija izuzev prve u školskoj 2020/2021. godini,\nda je prosečna ocena najmanje 9,50 – za sve prethodne godine osnovnih akademskih, studija, a za master studije objedinjene sve prethodne godine osnovnih studija,\nda je prosečna ocena najmanje 9,50 – za sve prethodne godine osnovnih strukovnih studija, a za specijalističke studije objedinjene sve prethodne godine osnovnih strukovnih studija,\nda su do zatvaranja raspisanog Konkursa položili sve ispite iz prethodno upisanih godina.\nStudent, prilikom prijavljivanja na konkurs podnosi sledeća dokumenta:\nobrazac prijave (nalazi se na sajtu grada www.sremskamitrovica.rs u delu KONKURSI),\nkratku biografiju (obavezno adresa i kontakt telefon),\npotvrdu o upisu u školsku 2020/2021. godinu studija,\npotvrdu fakulteta o položenim ispitima i prosečnoj oceni studiranja,\nuverenje o državljanstvu – organ pribavlja po službenoj evidenciji uz saglasnost podnosioca prijave,\nočitanu ličnu kartu, odnosno dokument kojim se dokazuje status izbeglice,\npotvrdu iz banke o tekućem računu studenta ili fotokopiju kartice tekućeg računa.\nIII VISINA STIPENDIJE\nZa studente osnovnih akademskih i master studija iz svih studijskih oblasti na fakultetima, stipendija iznosi 11.000,00 dinara (jedanaesthiljadadinara) mesečno po studentu u fiksnom neto novčanom iznosu, a za studente osnovnih strukovnih i specijalističkih studija Visokih tehničkih i mašinskih škola (za gore naveden studijske module i programe) u fiksnom neto novčanom mesečnom iznosu od 9.000,00 (devethiljadadinara) dinara po studentu. IV PODNOŠENJE PRIJAVE Rok za prijavljivanje na konkurs je od 21. oktobra do 05. novembra 2020. godine.\nPrijavu, na predviđenom obrascu, sa pratećom dokumentacijom student dostavlja, u gore navedenom roku, lično ili putem pošte, na sledeću adresu: Gradska uprava za obrazovanje, kulturu i sport, Svetog Dimitrija br. 13, 22000 Sremska Mitrovica, sa naznakom „Javni Konkurs za dodelu studentskih stipendija“.\nV POSTUPAK DODELE STIPENDIJA\nBlagovremeno podnete prijave na konkurs razmatra i ocenjuje ispunjenost svih uslova propisanih ovim Konkursom Komisija koju obrazuje načelnik Gradske uprave za obrazovanje, kulturu i sport (u daljem tekstu: Gradska uprava), u roku od 7 (sedam) dana od dana završetka Konkursa i nakon toga načelniku Gradske uprave dostavlja predlog rang-liste.\nPredlog rang-liste Gradska uprava objavljuje na internet stranici Grada Sremska Mitrovica www.sremskamitrovica.rs i oglasnoj tabli grada i na istu svaki student, učesnik konkursa, ima pravo prigovora u roku od 8 (osam) dana od dana objavljivanja.\nPrigovor se podnosi Načelniku gradske uprave, koji je dužan da o prigovoru odluči u roku od tri dana računajući od dana podnošenja prigovora.\nNakon što Načelnik gradske uprave odluči po podnetom prigovoru, Komisija utvrđuje konačnu rang-listu i dostavlja je načelniku Gradske uprave.\nU predlogu rang-liste i konačnoj rang-listi navode se i prijave koje su odbačene jer nisu blagovremene i potpune, kao i prijave koje su odbijene jer podnosilac prijave ne ispunjava uslove predviđene ovim konkursom za dodelu stipendije, kao i razlozi za odbacivanje odnosno odbijanje prijave.\nKonačnu rang-listu gradska uprava objavljuje na internet stranici grada Sremska Mitrovica i oglasnoj tabli grada.\nNačelnik gradske uprave donosi rešenje o dodeli studentske stipendije na osnovu konačne rang-liste, a zatim sa studentom zaključuje Ugovor o dodeli studentske stipendije za školsku 2020/2021. godinu, kojim se bliže uređuju prava i obaveze u vezi sa korišćenjem stipendije.\nStipendije se dodeljuju bez obaveze vraćanja.\nStudenti koji dobiju stipendiju ne mogu istovremeno biti i korisnici stipendija koje dodeljuju Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije, Fonda za mlade talente Ministarstva omladine i sporta Republike Srbije ili Republičkog fonda za razvoj naučnog i umetničkog podmlatka.\nDodatne informacije u vezi javnog Konkursa mogu se dobiti lično, u zgradi Gradske uprave kancelarija br. 30.\nTags: konkurs, sremska mitrovica, stipendije studentima\nMaskiran opljačkao kladionicu!


UDARNA VEST – Ben stigao u Beograd – DELIJE.AT / DELIJE SALCBURG / DELIJE AUSTRIJA\nDoskorašnji napadač Olimpijakosa doputovao je u srpsku prestonicu na lekarske preglede i potpis ugovora\nJedan posao je za završen, drugi je pri kraju. Prvi januarski potpis u Ljutice Bogdana stavio je dosadašnji levi bek subotičkog Spartaka Stefan Hajdin, a ubrzo bi njegovim putem trebalo da krene i napadač Ben.\nSnažni centarfor, koji stiže iz Olimpijakosa, doputovao je u Beograd na lekarske preglede, i ako sve prođe prema očekivanjima, uslediće potpis ugovora sa liderom srpske Superlige.\nČEKA SE POJAČANJE: Bulut rešava slučaj Jevtović


Mieszkanie na sprzedaż, Serbia Zlatibor, 36 m² | Morizon.pl | 8693\nCena ~223 329 zł\nCena za m² 6203,56 zł\n49 300 euro (223 329 zł)\nEKSKLUZIVNO U PONUDI! Zlatibor, Elitno naselje Zova, Prote Simica, 1.5, 36.24 m2, bez terase, PR od III sprata, norveski radijatori, telefon, bez lifta, interfon, video-nadzor, ktv, internet, odmah useljiv, uknjizen na 36.24 m2, slobodna parking mesta oko kompleksa, novogradnja vrhunskog kvaliteta iz 2020. godine. Moderan i funkcionalan stan koji nudi nenadmasnu privatnost i toplu atmosferu. Lociran je u kvalitetnom rezidencijalnom kompleksu na najatraktivnijem delu Zlatibora! Pozicioniran je u zapadnom delu kompleksa i ima direktni izlaz na poplocani plato sa uskim travnatim pojasom. Stan ima sigurnosna vrata, kvalitetne keramicke plocice u ulaznoj zoni i kuhinjskom delu, kao i moderno opremljeno kupatilo sa vrhunskom keramikom i sanitarijama. Na podu u dnevnom boravku i u spavacoj sobi nalazi se kvalitetan parket. Prostorije: ulazna zona, prostrani dnevni boravak sa nisom, spavaca soba i kupatilo. Oko samog kompleksa obezbedjena su parking mesta koja se slobodno koriste, a u planu je izgradnja podzemne garaze prekoputa kompleksa, kao i izgradnja restorana, prodavnica i visokokvalitetnog spa centra sa pratecim sadrzajem. Bilo da trazite mesto za uzivanje u fantasticnom okruzenju, ili pametnu investiciju, ovaj stan je savrsen izbor za vas! Cena 49 300 evra + pdv. Agencijska provizija koju placa KUPAC iznosi 2 % od dogovorene kupoprodajne cene.\nChcę poznać więcej szczegółów na temat oferty morizon-75343367 lub umówić się na spotkanie albo wideoprezentację. Proszę o kontakt.\n280 860 zł 46 m²\n284 258 zł 46 m²\n285 390 zł 52 m²\n285 617 zł 46 m²\n203 850 zł 48 m²\n223 329 zł 36 m²\n226 500 zł 63 m²\n236 466 zł 38 m²\n238 958 zł 39 m²\n240 090 zł 39 m²\n260 928 zł 42 m²\n279 954 zł 45 m²\n241 449 zł 39 m²\n271 800 zł 36 m²\n271 800 zł 32 m²\n296 715 zł 48 m²\n237 372 zł 37 m²\n250 736 zł 28 m²\n226 500 zł 39 m²\n249 150 zł 35 m²\n261 834 zł 40 m²\n252 095 zł 25 m²\n260 837 zł 26 m²\n296 217 zł 30 m²\n210 645 zł 62 m²\n290 373 zł 43 m²\n292 185 zł 30 m²\n255 039 zł 33 m²\n271 800 zł 45 m²\n287 882 zł 38 m²\n212 910 zł 31 m²\n212 910 zł 53 m²\n253 680 zł 32 m²\n224 235 zł 30 m²


Lady Gaga za Božić poklonila svojih fanovima novi singl - Poslušajte kako zvuči - Index.hr\nLady Gaga za Božić poklonila svojih fanovima novi singl - Poslušajte kako zvuči\nAMERIČKA pjevačica Lady Gaga poznata je po tome kako posebno brine za svoje fanove te ih zove svojim "malim čudovištima" i posvećuje im pjesme i koncerte. Ovaj Božić nije bio izuzetak, pa je Gaga na svom Twitter profilu poklonila fanovima do sad neobjavljeni singl "Stuck On Fuckin' You".\nGaga je o pjesmi rekla da je napisana tijekom "Born this way" turneje i to u busu: "Dok smo snimali ovu stvar, bili smo potpuno pijani. Pjesma mi je poput vremenske kapsule i pokazuje našu kreativnost u trenutku. Sretan Božić moja mala čudovišta". Pjesma traje pet minuta i možete čuti gitaru, bubnjeve i Lady Gagu kako "fristajla" u posljednjoj minuti pjesme.\nInače, Lady Gaga nedavno je proglašena kao glazbenica koja je najviše zaradila u 2011. godini, procjenjuje se oko 90 milijuna dolara.\n#Božić #lady gaga #Born This Way #little monsters #mala čudovišta #Stuck On Fuckin' You


Star look 22.11.2016. - 22:26h Autor: Stil\nFoto: Instagram / Officialgoldiehawn\nSlavna holivudska glumica Goldi Hon proslavila je 71. rođendan. Njena rođendanska žurka u jednom restoranu u Los Anđelesu bilo je pravo iznenađenje, pogotovo što su tim povodom lepoj Goldi pevali Maraja Keri i reper Future.\nGlumičina ćerka Kejt Hadson organizovala je rođendansko slavlje, a gosti, među kojima su bili i Kurt Rasel i njihovi sinovi Boston, Vajat i Oliver, bili su oduševljeni njenim izgledom i mladolikošću vremešne glumice.\nSvoj zaštitni znak - osmeh od uva do uva - slavljenica nije skidala celo veče, a dobroj atmosferi i njenom rapsoloženju svakako su doprineli pevačica i reper koji su došli da je pozdrave i razvesele spontanim pevanjem rođendanske pesme.\nIma 51 godinu i već deceniju i po uopšte ne stari: Ovo je njena tajna! (FOTO)\nA photo posted by Kate Hudson (@katehudson) on Nov 21, 2016 at 6:39pm PST


Mirna Nikčević će prekršajno odgovarati | PCNEN\nObjavljeno: 17.08.2019, 13:06\nViše državno tužilaštvo u Podgorici je utvrdilo da nema elemenata krivične odgovornosti prve savjetnice u ambasadi Crne Gore u Ankari Mirne Nikčević, koja je na Fejsbuku iznijela stavove i komentare u kojima je vrijeđala vjernike koji su se na Trojčin dan okupili ispred Sabornog hrama Hristovog vaskrsenja u Podgorici. Prema pisanju Dana, u odluci tužilaštva se navodi da su tokom uviđaja pribavljeni svi podaci i obavještenja radi ocjene da li se u radnjama Nikčević stiču elementi bilo kog krivičnog djela koje se goni po službenoj dužnosti. Kako se navodi, utvrđeno je da nema elemenata krivične odgovornosti i da ona treba da odgovara samo prekršajno. Ministarstvo spoljnih poslova je pokrenulo prije dva mjeseca disciplinski postupak protiv Nikčević zbog stavova i komentara o Trojičindanskom saboru. Ona je tada u jednoj prepisci napisala da bi „zapalila Hram i sva goveda tamo“ i da se radi o „koljačima primitivnim“. Nakon toga joj je skraćen mandat i suspendovana je do pravosnažnog okončanja disciplinskog postupka.\nViše državno tužilaštvo u Podgorici je utvrdilo da nema elemenata krivične odgovornosti prve savjetnice u ambasadi Crne Gore u Ankari Mirne Nikčević, koja je na Fejsbuku iznijela stavove i komentare u kojima je vrijeđala vjernike koji su se na Trojčin dan okupili ispred Sabornog hrama Hristovog vaskrsenja u Podgorici.\nPrema pisanju Dana, u odluci tužilaštva se navodi da su tokom uviđaja pribavljeni svi podaci i obavještenja radi ocjene da li se u radnjama Nikčević stiču elementi bilo kog krivičnog djela koje se goni po službenoj dužnosti.\nMinistarstvo spoljnih poslova je pokrenulo prije dva mjeseca disciplinski postupak protiv Nikčević zbog stavova i komentara o Trojičindanskom saboru.\nOna je tada u jednoj prepisci napisala da bi „zapalila Hram i sva goveda tamo“ i da se radi o „koljačima primitivnim“.


Marinika Tepić parama iz budžeta 3 godine finansirala hapšenog dilera! | Novi Centar\nNaslovna Aktuelno Marinika Tepić parama iz budžeta 3 godine finansirala hapšenog dilera!\nNovak Filipović, prijatelj potpredsednice stranke Slobode i pravde Marinike Tepić, inače vlasnik sportskog kluba i teretane u Pančevu uhapšen je kao deo kriminalne grupe koja je trgovala drogom. On je inače bio u medijskoj žiži i 2017.godine, kada je utvrđeno da fitnes klub, odnosno teretana Novaka Filipovića, u suštini ne postoji iako je dobijao novac iz budžeta, i to za vreme mandata Marinike Tepić, koja je obavljala funkciju sekretarke za sport i omladinu.\nPrema podacima od 2013. do 2016. godine, Filipović, odnosno klub “Spartans” dobili su million dinara od Pokrajine u tom intervalu. Ali, adresa je privatna. Novac je uplaćen na adresu, koja je u stvari privatna i na kojoj ne postoji nikakva teretana.\n– Kazna izrečena za klub je 100 hiljada dinara i za odgovorno lice još 10 hiljada. S tim što, ako se u roku od 8 dana plati kazna je prepolovljena. To će biti 55 hiljada dinara. Prvo i osnovno Statut. Sve ostalo ne možemo ni da gledamo jer je to osnova da klub može da funkcioniše. Posle toga idu i pravilnici. Svi koji rade, ako ne znaju Zakon, to ih ne opravdava da rade pogrešno. Oni moraju da znaju – kazala je tada Gordana Krstić, sportski inspektor, za RTV Pančevo.\nДок је #МариникаТепић била на челу Секретаријата за спорт и омладину,\nнарко-дилер #НовакФилиповић (хапшен прошлог лета) 3 године добијао паре из Покрајинског буџета за непостојећи фитнес-клуб, а 3 милиона коштале нас #БанатскеШоре! https://t.co/9cNKtXYify pic.twitter.com/j9NDooew8S\n— Ivana Pavlovic (@ivanajpavlovic) February 27, 2021\nNovak Filipović, bez obzira što se nalazi na čelu sportskog kluba, otvoreno je podržavao LSV, dok je članica bila Marinika Tepić. Vladimir Batez, pokrajinski sekretar za sport u to vreme je tvrdio da je novac za sport u vreme mandata Marinike Tepić deljen po partijskoj liniji. Klub “Spartans” dobio je million dinara, ali se sa druge strane postavljalo pitanje po kojim kriterijumima.\nPrethodni članakHAOS U EVROPI! Angela je presudila\nSledeći članakNOVE rigorozne mere u Crnoj Gori


Kvarovi na vodovodnoj mreži danas - www.lobi-info.rs\nĐorđe R. 12. oktobra 2017., 09:26 4.8k Views\nJavno komunalno preduzeće „Beogradski vodovod i kanalizacija“ objavilo je da će danas izvoditi radove na otklanjanju kvara na vodovodnoj mreži na teritoriji leve obale. Bez vode će do 15 časova biti ulice Prelivačka u Borči i Danice Jovanović kod broja 25 u Krnjači.\nSugrađani su nam prijavili da je u neposrednoj blizini Prelivačke ulice juče došlo do izlivanja kanalizacije u Ulici Bele Bartoka, a iz BVK saopštavaju da je dežurna ekipa istog dana izašla na teren i odgušila kanalizaciju.\nDanas je došlo do ponovnog zagušenja u istom delu Borče, u Prelivačkoj ulici i dežurna ekipa će intervenisati u najkraćem mogućem roku.\nŠto se tiče Ulice Danice Jovanović i okolnih ulica gde se vrše radovi već danima, radi se na rekonstrukciji vodovodne mreže, odnosno na polaganju novog cevovoda koji će zameniti postojeći, iz razloga što je dotrajao i česti su kvarovi na istom.\nPrethodna objava Od močvare do IT centra – Industrijski park Borča po uzoru na Sudžou\nSledeća objava „BG vozom“ do Lazarevca sledeće godine, a Pančevo?


Psi i dobrobit životinja: Ne kupujte buldoge dok se ne reše problemi uzgoja, savetuju veterinari - CITY SMART | Vesti bez ulepšavanja\nPsi i dobrobit životinja: Ne kupujte buldoge dok se ne reše problemi uzgoja, savetuju veterinari\nZbog ravne njuške, buldozi mogu da pate celog života, pa britanski veterinari pozivaju ljude da ih ne kupuju.\nBuldozi su u dvostruko većem riziku da se razbole nego drugi psi, pokazalo je istraživanje Kraljevskog veterinarskog koledža.\nPotrebna je hitna akcija kako bi se ova rasa preoblikovala i kako bi se sprečilo da Velika Britanija dospe na listu zemalja u kojima su buldozi zabranjeni, navodi su u saopštenju Kraljevskog veterinarskog koledža.\nZašto se psi toliko razlikuju u veličini\nŽivotinje koje su se promenile zbog bliskosti sa ljudima\nKako je pas postao čovekov najbolji prijatelj\nStručnjaci pozivaju ljude da prestanu da kupuju engleske buldoge i dve druge popularne rase – francuskog buldoga i mopsa, dok se ne reše problemi uzgoja.\nOni takođe apeluju da se rasa ne „promoviše” na društvenim mrežama kroz objavljivanje i lajkovanje fotografija.\nBuldog je postao popularan tokom protekle decenije.\nRasu, koja je poznata i kao engleski ili britanski buldog, često porede sa premijerom Vinstonom Čerčilom zbog oblika lica, a istorijski je viđena kao simbol hrabrosti i izdržljivosti.\nModa da imaju sve ekstremnije karakteristike, kao što su ravno lice, naborana koža i zdepasto telo, izazvala je niz pritužbi i zabrinutost za njihovu dobrobit.\nSa velikim ispupčenim očima i pljosnatim licem, ovi psi su nesumnjivo „slatki”, kaže dr Dan O’Nil sa Kraljevskog veterinarskog koledža, jedan od autora studije.\nMeđutim, kako dodaje, oblik njihovog tela je posle godina selektivnog uzgoja postao njihovo prokletstvo.\nMnogi buldozi imaju isturenu donju vilicu\n„Mnogi engleski buldozi i dalje imaju ekstremne spoljne karakteristike i urođeno loše zdravlje, a javnost diktira tražnju i može da utiče da psi postanu zdraviji, a njihov izgled umereniji.\n„Dok se ovi problemi ne reše, budući vlasnici treba da dobro da razmisle da li će kupiti ovakvog psa”, kaže.\nEngleski buldog je nekada bio mišićava i atletska rasa, ali je tokom godina postao popularan kućni ljubimac.\nU trendu su kratka lobanja, izbočena vilica, naborana koža i nabijena građa.\nLjudi mogu da utiče da se to promeni tako što neće objavljivati slike ove rase na društvenim mrežama i lajkovati postove, čime „nenamerno reklamiraju buldoge”, dodaje doktor O’Nil.\nKako da izračunate koliko je stvarno star vaš pas\nKaže da je „neverovatna” popularnost buldoga razumljiva, s obzirom na psihološki efekat koji imaju na ljude.\nZbog velike velike glave, krupnih očiju i poslušnog temperamenta, podsećaju nas na bebe, budeći u vlasnicima instinkt za brigom i negom.\nBuldozi imaju veće šanse da dožive srčani udar nego drugi psi\n„Doživljavamo buldoge kao simpatične i to je potpuno razumljivo, pa je veoma teško boriti se protiv tog poriva u čoveku”, kaže doktor.\n„Ali, ono što ljudi smatraju slatkim spolja je sve samo ne dobro za psa i, u mnogim slučajevima, uzrokuje patnju za ceo život.”\nKraljica i korgiji – ljubav na prvi pogled i za sva vremena\nTvorac labradudla kaže da mu je to „životna greška“\nUzgoj buldoga je već zabranjen u nekoliko zemalja, a prema ekspertskoj radnoj grupi veterinara i grupa za dobrobit, među kojima Kraljevski veterinarski koledž, isto bi se moglo dogoditi i u Velikoj Britaniji ako se ništa ne preduzme.\nVlasnici koji već imaju buldoge trebalo bi da obrate pažnju na probleme sa očima, otežano disanje i infekcije kožnih nabora, kao i da se obrate veterinaru ako su zabrinuti, dodaju stručnjaci.\nDr Alison Skiper, istoričarka veterine sa Kraljevskog koledža u Londonu, kaže da su mnoge bolesti povezane sa oblikom tela dobro poznate već više od jednog veka.\nOdgovoran uzgoj, gde se najviše pažnje posvećuje zdravlju pasa, može da doprinese „dobrobiti ove popularne i kultne rase”, dodaje Skiper.\nIz britanskog Kinološkog kluba smatraju da bi zabrana gurnula problem pod tepih.\n„Hitno želimo da vidimo ljude koji biraju pse ne biraju samo po izgledu, što je često vođeno trendovima na društvenim mrežama, već pse koji su uzgojeni po svim standardima, bez preterivanja”, kaže portparol Bil Lambert.\nStudija, objavljena u stručnom časopisu Medicina i genetika pasa pokazala je da engleski buldozi imaju slabije zdravlje nego drugi psi.\nKako se navodi, engleski buldozi imaju dvostruko veće šanse nego drugi psi da imaju jedan ili više poremećaja tokom godine.\nNajčešće zdravstvene tegobe su infekcije kožnih nabora (38 puta češće nego kod drugih pasa), poremećaj oka (26 puta češće), izbočenje donje vilice (24 puta češće) i problemi sa disanjem (19 puta češće).\nNedavno istraživanje istog tima pokazalo je i da su i mopsi u visokom riziku da se razbole.\nKo čuva napuštene pse Kragujevca


Služba Glavnog gradskog arhitekte vrši poslove uprave koji se odnose na:\n-\tučestvuje u izradi politika, strategija, projekata, programa u cilju unapređenja kvaliteta prostornog i arhitektonskog oblikovanja i stvaranje visokokvalitetnog izgrađenog prostora\n-\tsprovođenje Državnih smjernica razvoja arhitekture u odnosu na zaštitu autentičnosti prostora i identiteta naselja, obezbjeđenja kvaliteta arhitektonskih rješenja, unapređenja vizuelnog kvaliteta objekata\n-\tdavanje saglasnosti na idejno rješenje zgrade, trga i ostalih javnih prostora u naseljima\n-\tpropisivanje smjernica za usklađivanje spoljnjeg izgleda objekta u postupku legalizacije\n-\tdavanje saglasnosti u pogledu spoljnjeg izgleda privremenog objekta\n-\tizrada projektnog zadatka za urbanistički projekat\n-\tvođenje pripremenih poslove na izradi Urbanističkog projekta\n-\torganizovanje i vršenje stručnih i administrativno-tehničkih poslova za potrebe komisija, Revizione komisije za urbanistički projekat i radnih tijela imenovanih za obavljanje stručnih poslova za potrebe Opštine iz oblasti rada Službe\n-\tprovjerava usaglašenost idejnog rješenja sa urbanističkim projektom\n-\tučestvovanje u izradi projektnog zadatka za idejno arhitektonsko rješenje javnih prostora\n-\tpripremanje i dostavljanje podataka za vođenje i ažuriranje sajta\n-\tvođenje evidencije i dostavljanje nadležnim organima dokumentacione osnove iz domena nadležnosti Službe\n-\tizrada i donošenje propisa, pravilnika i uputstava iz djelokruga nadležnosti Službe\n-\tposlova na realizaciji usvojenih akcionih planova i strategija razvoja Opštine\n-\tposlove vezane za izradu Budžeta i poslove trezorskog poslovanja\n-\tizrada programa rada i izvještaja o radu\n-\tučestvuje u izradi propisa iz oblasti planiranja prostora i izgradnji objekata;\n-\tpredlaže lokacije za realizaciju projekata javnih prostora\n-\tupravni postupak za izdavanje rjašenja o davanju saglasnosti\n-\tpripremu izvještaja o postupanju u upravnim stvarima iz svoje nadležnosti;\n-\tpriprema i dostavlja podatke za vođenje i ažuriranje sajta;\n-\tupravni postupak za slobodan pristup informacijama iz svog djelokruga;\n-\tvršenje poslova iz domena planiranja prostora shodno članovima 217 i 218 Zakona o planiranju prostora i izgradnji objekata („Službeni list CG“ br. 64/17, 44/18 i 63/18);\n-\tostvarivanje saradnje sa nadležnim državnim i lokalnim organima, nevladinim organizacijama, korisnicima prostora, drugim organima, službama i udruženjima iz domena nadlažnosti Službe;\n-\tvršenje poslova vezanih za javne nabavke, poslova na realizaciji usvojenih akcionih planova i strategija razvoja;\n-\tvršenje poslova vezanih za budžet i trezor i priprema faktura i izvještaja prema trezoru na propisanim obrascima u Službi;\n-\tizrada predloga pravilnika o unutrašnjoj sistematizaciji i organizaciji Službe; odlučivanje o izboru, raspoređivanju i drugim poslovima iz oblasti zasnivanja i prestanka radnog odnosa službenika i namještenika u Službi; odlučivanje o koeficijentu; donošenje Rješenja o zaradama zaposlenih u ovoj Službi; odlučivanje o pokretanju internog i javnog oglasa radi popune radnih mjesta; ocjenjivanje rada i rezultata službenika i namještenika; planiranje i odlučivanje o stručnom osposobljavanju i usavršavanju, kao i posebnom stručnom usavršavanju službenika i namještenika; podnošenje inicijative za sprovođenje disciplinskog postupka i donošenje odluke o disciplinskoj mjeri;\n-\tpripremanje plana korišćenja godišnjih odmora u Službi;\n-\tvršenje drugih poslova u skladu sa zakonom, odlukama Skupštine i predsjednika opštine.\nSaglasnosti glavnog gradskog arhitekte\n» Služba Glavnog gradskog arhitekte


Pretvori Novi mozambijski Meticais (MZN) i Swazi Emalangeni (SZL) : Kalkulator za prečunavanje valuta\nNovi mozambijski metikal (MZN) i Swazi Lilangeni (SZL) Kalkulator za pretvaranje valuta\nTo Novi mozambijski metikal i Swazi Lilangeni pretvarača je do danas uz kamatne stope od 20 listopad 2019.\nUnesite iznos koji treba pretvoriti u okvir s lijeve strane Novi mozambijski metikal. Koristite "swap valute" da bi Swazi Lilangeni Zadana valuta. Kliknite na Swazi Emalangeni ili Novi mozambijski Meticais da pretvarate između te valute i svih ostalih valuta.\nNovi mozambijski metikal je valuta u Mozambik (MZ, Moz). Swazi Lilangeni je valuta u Svazi (SZ, SWZ). Simbol za MZN se može pisati kao Mt. Simbol za SZL se može pisati kao L, i E. Novi mozambijski metikal je podijeljen u 100 centavos. Swazi Lilangeni je podijeljen u 100 cents. Tečaj za Novi mozambijski metikal je zadnji put osvježen 20 listopad 2019 od Yahoo Financije. Tečaj za Swazi Lilangeni je zadnji put osvježen 20 listopad 2019 od Yahoo Financije. MZN konverzijski faktor ima 4 značajne znamenke. SZL konverzijski faktor ima 5 značajne znamenke.


Bihać potpisao ugovor o revitalizaciji gradske pijace kroz projekat EU4AGRI\nUkupno tekstova: 50\nOtvaranje peletare u Sarajevu do Nove godine - Investicija vrijedna 8,5 mil KM Petak 22.04.2022.\nOglašena prodaja preduzeća HPK Draksenić - Procijenjena vrijednost imovine 20,1 mil KM Petak 22.04.2022.\nMladegs pak zaokružuje proces proizvodnje kečapa - Planirana višemilionska ulaganja, Vlada daje 130 hektara koncesionog zemljišta Utorak 19.04.2022.\nŠG Sjemeć iz Rogatice planira nabavku nove opreme Četvrtak 14.04.2022.\nUskoro izgradnja dječijeg parka na Bjelašnici - Radiće se i na razvoju gastro turizma Srijeda 13.04.2022.\nHPK Draksenić ide na prodaju, cijena 20 mil KM Petak 01.04.2022.\nŽitarice, sva Hrana biljnog porijekla, peciva, jestivo ulje\nTenderi (Nabavka male vrijednosti) Nabavka sladoleda za kantine za potrebe KPZ ZT Zenica - Kazneno-popravni zavod zatvorenog tipa Zenica\nTenderi (Nabavka male vrijednosti) Sukcesivna nabavka mljevene kafe, espreso kafe, kapučina, ugostiteljskg šećera, čaja u filter vrećicama, sokova, mineralne vode, prirodne negazirane vode, gazirane vode, mlijeka za kafu i vode u galonnima - Ekonomski fakultet Sarajevo\nTenderi Nabavka robe široke potrošnje - Dom učenika Bijeljina\nTenderi (Nabavka male vrijednosti) Nabavka alkoholnih i bezalkoholnih pića - Okružni zatvor Bijeljina, Kazneno-popravni zavod Bijeljina - privredna jedinica 3. maj Bijeljina\nTenderi Prehrambeni proizvodi - Nacionalni park Sutjeska Tjentište - Foča\nTenderi (Nabavka male vrijednosti) Kafa, čaj i bezalkoholna pića - FAKULTET ZA KRIMINALISTIKU,KRIMINOLOGIJU I SIGURNOSNE STUDIJE SARAJEVO\nTenderi (Nabavka male vrijednosti) Javna nabavka roba- hljeb i lisnata peciva - JU Dom za stara lica Kiseljak Zvornik\nTenderi (Nabavka male vrijednosti) Kombajniranje - Poljoprivredni institut RS Banja Luka\nGrantovi/Konkursi Javni poziv za podnošenje zahtjeva za odobravanje i dodjelu podsticajnih sredstava za oblast pčelarstva - Općina Kakanj\nGrantovi/Konkursi Javni poziv za podnošenje zahtjeva za odobravanje i dodjelu podsticajnih sredstava za održavanje intenzivnih zasada visokostablašica (jabučasto, koštičavo i jezgrasto voće) - Općina Kakanj\nGrantovi/Konkursi Javni poziv za podnošenje zahtjeva za odobravanje i dodjelu podsticajnih sredstava za proljetnu obradu poljoprivrednog zemljišta u 2022. godini - Općina Kakanj\nGrantovi/Konkursi Javni poziv potencijalnim korisnicima bespovratnih sredstava za mjeru podrške investicijama u prerađivačke kapacitete i marketing poljoprivredno-prehrambenih proizvoda - Grad Bijeljina\nGrantovi/Konkursi Javni poziv za potencijalnim korisnicima bespovratnih sredstava za mjeru podrške investicijama u prerađivačke kapacitete i marketing poljoprivredno-prehrambenih proizvoda - Vlada Srednjobosanskog kantona\nGrantovi/Konkursi Javni poziv za dodjelu bespovratnih sredstava za podršku investicijama u preradu i marketing poljoprivredno-prehrambenih proizvoda - Razvojna agencija Republike Srpske\nGrantovi/Konkursi Javni poziv za dodjelu sredstava iz Programa podrške poljoprivredni za 2022.godinu - Grad Gradiška\nGrantovi/Konkursi Javni poziv za podsticaj proizvodnje svježeg mlijeka u 2022. godini - Općina Banovići


A. J. 15. oktobra 2019. 11:05\nNa najnovijim fotografijama koje su objavljene na internetu, malo navijača prepoznalo je legendarnog fudbalera Đanluku Vialija.\nLice danas 55-godišnjeg Italijana izgleda potpuno izmučeno i pokazuje jasne znake borbe sa rakom. Nekadašnji stameni centarfor je očigledno mnogo smršao, a nastavio je sa terapijom od marta, time još jednom dokazujući da je pravi borac.\nIl coraggio non è avere la forza di andare avanti…È andare avanti quando non hai più forze…Sei l'esempio che nonostante la malattia riesci a sorridere dimostrando la tua forza e gran voglia di vivere… Siamo con te ❤ #vialli #gianlucavialli #juventus #finoallafine⚪⚫\nA post shared by Rossella Dinatale (@fragolina_innamorata_) on Oct 12, 2019 at 2:43am PDT\n– Kada vidimo ovakve slike, pa, to boli, ali svi znamo da si lav – napisao je jedan od korisnika.\n– Rak te promenio, kako tvoj izgled, tako i karakter, promenio je tvoje navike i tvoj život zauvek, čak i da se izlečiš. Veliki zagrljaj za Đanluku, bori si i pobedi i ovu bitku!\nA post shared by Roberto ⚽🇮🇹🔥 (@maradona336) on Aug 6, 2019 at 4:19am PDT\nNekadašnji napadač Kremonezea, Sampdorije, Juventusa i Čelsija je govorio o bolesti:\n– Idem na terapije od marta. Moram da budem fizički i mentalno spreman da bi se suočio sa ovim izazovom. Nadam se da ću biti na sledećem reprezentativnom okupljanju novembra, ne samo kao gost, već sa pravom ulogom. Osećam da sam u dobrim rukama. Dobro sam sada, ali nastavljam sa terapijom. Morate da budete strpljivi, teže je nego što se nadate. Rad je deo svega ovoga, sve ide u najboljem mogućem redu – rekao je Viali.\nVedere cosi #GianlucaVialli fa malissimo… Ci auguriamo con tutto il ❤ che possa vincere questa dura battaglia!!! FORZA CAMPIONE NON MOLLARE ❤❤❤\nA post shared by anna sole (@sole3997) on Oct 12, 2019 at 1:22pm PDT


Iranka ubijala prema romanima Agathae Christie - Klix.ba\nŽena masovni ubica\nIranka ubijala prema romanima Agathae Christie\n24.5.2009. u 16:51\nPolicija u sjevernom Iranu saopćila je da je žena koja je optužena za najmanje šest ubistava izjavila kako je ideju za zločin dobila čitajući britansku spisateljicu kriminalnih romana Agathu Christie.\nTužilac u gradu Qazvinu rekao je da je 32-godišnja žena, kojoj je poznato samo ime Mahin, a koja je uhapšena prošle sedmice, priznala ubistva.\nŽrtve ove žene, koja je opisana kao prvi ženski masovni ubica u Iranu, uglavnom su bile starije žene kojima bi ponudila da ih preveze automobilom, zatim bi im dala piće s jakim sedativom, a onda ih zadavila i ukrala njihov nakit.\nNavodi se da je optužena birala žrtve među ženama koje su se molile u džamijama, prenio je BBC u nedjelju.\nOna kaže da je izvršila ova ubistva kako bi otplatila velike dugove, mada se u ranijim izvještajima navodi da ju je na to natjerala mržnja prema vlastitoj majci.\nReisu-l-ulema u Džedi na konferenciji ministara vakufa


Obnova još dve gradske fasade - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG servis » Obnova još dve gradske fasade\nNeko drugi 2. juli 2012. BG servis Postavite komentar\nNa još dve fasade, u Svetozara Markovića 52a i Prote Mateje 52, koje su pod zaštitom države, započeti su radovi na revitalizaciji. Oba objekta biće obnovljena do kraja godine, a radovi se finansiraju iz gradskog budžeta.\nDvospratna stambena zgrada u Svetozara Markovića 52a nalazi se na uglu sa Birčaninovom ulicom i izgrađena je dvadesetih godina prošlog veka. Objekat je u maniru akademizma i odlikuje se bogatom i izražajnom dekorativnom plastikom, sa dva balkona i dve kapije kvalitetne umetničko-zanatske izrade.\nRadovima je predviđeno novo malterisanje sa izradom dekorativne plastike i bojenje fasade. Oštećene površine biće od novog veštačkog kamena, a „zdrave“ će se očistiti i oprati. Biće zamenjen dotrajali krovni pokrivač, fasadna limarija, balkoni, spoljna krila drvene fasadne stolarije, a postojeća bravarija biće restaurirana.\nObjekat u Prote Mateje 52 izgrađen je 1912. godine u duhu akademizma, sa elementima secesijske plastike na fasadi. Podeonim vencem glavna fasada objekta podeljena je na zonu prizemlja i sprata. Zgrada je ukrašena raskošnim floralnim motivima, a ulazna kapija izrazite je stilske i zanatske vrednosti.\nObe zgrade su u okviru celine „Stari Beograd“, koja uživa status prethodne zaštite. (Beoinfo)\nTagovibg servis dub fasade ulica prote mateje\nPrethodni 2012 World Press Photo Exhibition\nSledeći Borba protiv ambrozije


PlayStation 4 - Strana 125 - Forum Sveta kompjutera\nStrana 125 od 175 « Prva < 25 75 115 121 122 123 124 125 126 127 128 129 135 > Poslednja »\n5.2.2017, 2:27 #2481\nLogično, jer bi onda svaki nalog sa konzole uzimao dodatni popust na kupovinu.\nInače, Little Big Planet 3 i Not a Hero su glavne PS+ PS4 igre za februar i startuju 07.02. Ostale su:\nA lista igara za Aziju izgleda ovako:\nLittleBigPlanet™ 3\tPS4\nUntil Dawn™ (Available from Feb 9 to Feb 22)\tPS4\nNOT A HERO\tPS4\nSpelunky\tPS4\tPS3\tPSV\nColor Guardians\tPS4\tPSV\nTorqueL\tPS4\tPSV\nGod of War 3 Remastered (Available from Jan 26 to Feb 8)\nJa sam izdelio troskove sa jednim kolegom sa drugog foruma tako da su me Plus i ove igre izasle oko 7$ sto je odlicno.\n5.2.2017, 19:25 #2482\nKad igram online sa US nalogom, jel me spaja sa Amerima ili sa Evropljanima?\n5.2.2017, 19:28 #2483\nUvek se spaja na bliži server, dakle sa Evropom.\nA lista igara za Aziju izgleda ovako...\nFina ponuda. Jesu li igre na njihovom domaćem jeziku (singapurski?) ili ima i engleski audio?\n5.2.2017, 20:06 #2484\nJel moze onda i singapurski nalog da se napravi da se kupuje jeftinije? Mislim ako igre imaju engleski jezik.\n5.2.2017, 20:23 #2485\nMožeš. Konzola podržava 16 naloga istovremeno, pa praktično možeš na svaki nalog različito.\n5.2.2017, 20:28 #2486\nAli dal igre iz singapruskog storea imaju engleski jezik?\n5.2.2017, 20:31 #2487\nUz neke dolazi i engleski jezik, dok su dosta sa prevodom. Mada meni se nešto ne sluša tako.\n5.2.2017, 23:07 #2488\nEvo kao sto vidis na slici sve igre sem Net High (PS Vita) imaju engleski audio i tekst + jos neki od jezika.Mozda kada bi bio cisto Kineski ili Japanski nalog i regija ne bi bilo engleskog.A posto je u Singapuru engleski oficijalni jezik mora da ga ima i u igri.\n(Singapore Official languages: English, Tamil, Malay, Standard Mandarin)\n8.2.2017, 19:27 #2489\nCek i ti si uzeo singapurćanski ps plus?\nNego jel bi bio mozda problem neki ako bih sa pcgamesupply sajta kupio 7 vaucera od 10$ i reedemovao na ps store? Ne be soni pravio problem ako odjednom ubacim 7 vaucera? Jeftinije mi ispada neko da uzimam 50$+20$, ne placaju se neke takse.\n8.2.2017, 19:35 #2490\nPodelio sam ga sa jos jedim kolegom sa drugog foruma.Uzeli smo 3 meseca za 14$.\nNe bi ti pravio problem.Mozes da aktiviras koliko hoces sta njih briga.\n8.2.2017, 19:40 #2491\nFina ponuda igara uz PS Plus za taj region, posebno što daju dodatne dve igre.\n15.2.2017, 13:34 #2492\nObzirom da PS3 tema poprilicno "mrtva", a meni treba opsti odgovor, interesuje me gde kupujete diskove za PS3, PS4, koji ne mogu da se nadju u Srbiji. Konkretno me interesuje Disgaea 4: A Promise Unforgotten za PS3, ali igra postoji (za PS3) samo na disku (nema je u PS Store US&UK). Bitno mi je da (koliko moze) bude sigurna kupovina (da je isporucen disk ne otvoren, ne ostecen), cak i da je malo skuplje. Hvala unapred.\n15.2.2017, 13:36 #2493\nRadnje su preskupe (ako je uopšte imaju pošto je igra poprilično starija), tako da ti jedino ostaje KP ponuda. Ako je nema kao polovnu, pogledaj ko nabavlja igre za PS3, pa im pusti poruku za tu igru ukoliko mogu da je nađu.\n15.2.2017, 17:33 #2494\nOk, hvala. A nesto tipa, Amazon (obzirom da salju za Srbiju) ili slicno?\n15.2.2017, 17:34 #2495\nMožeš i preko njih, ali proveri da li šalju igre. Na Amazonu ćeš je gotovo sigurno naći.\n15.2.2017, 19:21 #2496\nZahvaljeno 1.452 puta na 999 poruka\nNa Amazonu ti je samo poštarina 30$ + carina/porez oko 30% od ukupne vrednosti pošiljke (igra+poštarina)... ako ti se sve to isplati, onda što da ne.\n16.2.2017, 0:28 #2497\nHvala, nasao sam na drugom mestu i porucio: sa postarinom iznelo 17£.\n16.2.2017, 18:48 #2498\nOd sutra (17.02) ujutru pa do srede (23.02) u ponoć, besplatan multiplayer za one koji nemaju PS Plus.\n16.2.2017, 21:16 #2499\n^Ово важи за САД налоге, за ЕУ налоге је бесплатно од 22-26 фебруара.\n17.2.2017, 20:04 #2500\nInfamous SS 8$ na Us PSN-u. U toku je flash rasprodaja do ponedeljka ja mislim.


UVODE SE OGRANIČENJA NA PUTOVANJA: Nemačka brani odlazak u žarišta korone | Novosti.RS\nNovo pravilo odnosiće se na gradove i okruge koji su zabeležili preko 200 novih dnevnih slučajeva zaraze na 100.000 stanovnika tokom sedam dana, navode izvori.\nOvo će biti prvo ograničenje kretanja na nacionalnom nivou za one u regionima najteže pogođenim pandemijom.\nKancelarka Angela Merkel i lideri 16 saveznih pokrajina razmatraju produžetak karantina koji je trenutno na snazi do 10. januara. Merkelova će kasnije u toku dana održati konferenciju za novinare.\nCRNE BROJKE: U Nemačkoj prvi put više od 1.000 smrtnih slučajeva od korone za dan\n30. 12. 2020. u 09:33\nvirus korona korona virus Nemačka putovanja\nŠTETA OD KORONE ĆE SE DUGO OSEĆATI: U Nemačkoj će posledice pandemije biti vidljive sve do 2025.\nNETANJAHU "ZARATIO" SA SUDOM U HAGU: Sprema se istraga zločina u Palestini, odluku nazvao antisemitskom (VIDEO)\n"NOVOSTI" SAZNAJU: Darko Elez poleteo iz Srbije - dobio medicinsku pratnju\nKAKO saznaju "Novosti" Darko Elez poleteo je helikopterom iz Beograda za Sarajevo.\n03. 03. 2021. u 17:56


Nacrtom zakona o parničnom postupku predložena rešenja koja mogu dovesti do uništavanja najvećeg dela lokalnih medija – Matrica slobode medija\nNacrt novog zakona o parničnom postupku digao je na noge mnoge advokate, bune se i pojedina udruženja potrošača, a pojedine njegove odredbe takve su da bi i mediji, pogotovo oni koji ne spadaju u ekonomski jake, trebalo ozbiljno da se zabrinu.\nZabrinutost bi morala da bude i veća jer su poslednjih meseci SLAPP tužbe stigle na velika vrata i u Srbiju.\nBez prilike za odbranu\nKakve veze SLAPP tužbe, kojima se od medija traže enormni odštetni zahtevi, imaju sa Nacrtom zakona? Na kraju krajeva, o tome ko je u pravu odluku će doneti sud.\nKvaka je, međutim, u tome što mediji, ali i svi građani koji nemaju dovoljno novca, ukoliko Nacrt zakona bude usvojen ovakav kakav jeste, neće imati priliku ni da se pred sudom brane od optužbi.\n„Kompanija Milenijum tim je, recimo, poslednjih meseci podnela veliki broj tužbi protiv medija, u kojima su tražene nadoknade po 200 i 300 odsto veće nego što je dosadašnja sudska praksa. Što je veća visina nadoknade koja se traži, veće su i sudske takse i za tužbu i za odgovor na tužbu. Za veliku kompaniju kao što je Milenijum tim to nije problem. Za mali lokalni medij u unutrašnjosti Srbije to može da znači uništenje“, objašnjava Vida Petrović Škero, nekadašnja predsednica Vrhovnog suda Srbije, sada predsednica Centra za pravosudna istraživanja CEPRIS i članica Saveta za štampu.\nZa odgovor na tužbu, poput ove Milenijum tima, mediji moraju da plate sudsku taksu. To nije sporno i obavezno je i po sadašnjem zakonu. Nacrt zakona o izmenama i dopunama Zakona o parničnom postupku u članu 98b, međutim, kaže sledeće:\n„Podnesak za koji nije plaćena sudska taksa u roku dospelosti koji je propisan zakonom kojim se uređuju sudske takse smatra se da je povučen.“\n„To, praktično, znači da ako medij odgovori na tužbu, a ne plati taksu, smatraće se da nije ni odgovorio. U tom slučaju sud može doneti presudu na osnovu propuštanja, čime će medij izgubiti spor“, objašnjava naša sagovornica i dodaje da ukoliko je naplata sudskih taksi problem, država mora da traži rešenje, ali ne takvo koje će značiti da onaj ko nema novca neće imati ni pristup sudu.\nSudovi su i do sada, kaže Vida Petrović Škero, takse koje nisu na vreme plaćene mogli prinudno da naplate.\n„Bojim se da će, zbog svega što se događa, naposletku opstati samo finansijski sposobni, ali ne i kvalitetni mediji“, zaključuje naša sagovornica.\nJug press: Samo za takse 100.000\nLjiljana Stojanović, urednica agencije Jug press, među onim je „srećnicima“ kojima je nakon objavljenog izveštaja sa konferencije za novinare Vuka Jeremića stigla tužba Milenijum tima.\nTužbe su stigle i portalu Info Vranjske, zatim dnevnom listu Danas, TV N1, TV Nova S i Adria media group. Ovi mediji su, kako navodi Milenijum tim, svojim pisanjem povredili njihov poslovni ugled, te kao odštetu traže 100.000 evra po tekstu.\n„Tužena sam ja, kao urednica, i Centar za demokratiju i razvoj juga Srbije, kao osnivač Jug pressa. Samo za odgovore na te dve tužbe treba da platimo oko 100.000 dinara. Kada bi taj novac trebalo da izdvojimo odmah, za nas bi to značilo katastrofu. Medij se finansira isključivo od projekata. Kada ne prođemo na konkursu, nema ni novca za plate novinara“, kaže Ljiljana Stojanović.\nPo rečima kragujevačkog advokata Dragana Lazarevića, koji je kao zastupnik PU „Lokal pres“ do sada učestvovao u brojnim sporovima braneći male lokalne medije, do sada je neplaćanje taksi na vreme bilo tolerisano.\n„Iako je, recimo, rok za plaćanje takse za odgovor na tužbu pet dana, tolerisalo se da se ona plati tokom trajanja postupka, pa i na kraju samog postupka“, kaže Lazarević.\nOvakvoj sudskoj praksi novi zakon o parničnom postupku, ukoliko bude izglasan, staće izgleda na put, i to ne samo kada su u pitanju sporovi koji budu pokrenuti nakon njegovog usvajanja. Naime, Nacrt zakona o izmenama i dopunama Zakona o parničnom postupku u članu 136 predviđa da će se i na ranije započete postupke primenjivati odredbe novog zakona.\nPred Višim sudom u Beogradu u ovom momentu vode se 1.102 spora po tužbama protiv novinara, urednika i vlasnika medija (tzv. predmeti sa oznakom P3). Samo od početka ove godine, pa do 25. maja stigle su 252 nove tužbe. Svi koji u tim sporovima učestvuju trebalo bi da bace pogled na novopredložena zakonska rešenja, jer će ih se i te kako ticati. Javna rasprava traje do 14. juna. Do tog dana se Ministarstvu pravde mogu dostaviti primedbe, predlozi, sugestije i komentari, posle će, nažalost, biti kasno.\nOPASNOST OD UNIŠTAVANJA MEDIJA\nOvakav Nacrt zakona omogućio bi svakoj firmi koja ima novac da manje medije, posebno one lokalne, doslovno uništi čak krajnje neosnovanim tužbama bez ikakvih dokaza. Dovoljno je da podnese tužbu zbog bilo čega i da u njoj odštetni zahtev iznosi nekoliko miliona dinara. Manji mediji ne bi mogli da plate ni taksu za odgovor na tu tužbu, zbog čega bi izgubili spor. Morali bi da plate i odštetni zahtev, čime bi najveći deo medija u Srbiji doslovno bio – uništen.\n← Previous Previous post: Šta je privatizacija donela, a šta odnela medijima\nNext → Next post: Podeljen novac medijima u Vojvodini: Svima pomalo, probranima najviše


ljubomora Archives - Put vjernika\nNaslovnica Tagovi Ljubomora\nAdmin - 30. Avgusta 2020. 0\nNekoliko ključnih osobina pobjedonosne generacije\nAdmin - 23. Avgusta 2020. 0\nAllah na Sudnjem danu neće pogledati tri vrste ljudi, među njima...\nAdmin - 16. Decembra 2019. 0\nDa li je dozvoljeno oženiti drugu, a da se o tome...\n- 17. Oktobra 2016. 0\nUvođenje zaljubjenih u vrt ljubavi\n- 27. Jula 2013. 0


TI BiH podnio tužbu protiv MUP RS zbog skrivanja informacija u upotrebi sile u Banjaluci - Gerila\nTransparency International u Bosni i Hercegovini (TI BiH) podnio je tužbu protiv Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske (MUP RS) zbog nedostavljanja izvještaja policijskih službenika o upotrebi sile na dane kada su u Banjaluci bila okupljanja građana protiv policijske brutalnosti i sa ciljem izražavanja podrške porodici ubijenog studenta Davida Dragičevića, saopšteno je danas iz ove organizacije.\nFOTO: Elvir Padalović (BUKA)\nKrajem prošle godine u javnost su dospjeli mnogobrojni snimci iz kojih se vidi kako policijski službenici primjenjuju silu prema građanima Banjaluke zbog čega je TI BiH već podnio krivičnu prijavu Okružnom javnom tužilaštvu u Banjaluci.\nMUP RS, u svojoj odluci kojom odbija pristupa informacijama, tvrdi da ne postoji javni interes kojim se može opravdati da javnost ima uvid u policijske izvještaje o upotrebi sile, iako su o kritičnim događajima kada je primjenjena sila izvještavali brojni domaći, regionalni i svjetski mediji. TI BiH je u svojoj tužbi istakao da od izvještaja o upotrebi sile zavisi eventualno pokretanje disciplinskih postupaka protiv policijskih službenika, te da u okolnostima pojačanih kritika na rad Policije i MUP-a RS u interesu je samog Ministarstva da se objave svi izvještaji.\nU tužbi je posebno istaknuto da su izvještaji o upotrebi sile u vezi sa brojnim tvrdnjama građana i aktivista koji su javno svjedočili da je prema njima upotrebljena prekomjerna sila, te da je pred Ombudsmanom pokrenuto više predmeta koji se tiču rada Policije RS. Protesti u Banjaluci su bili praćeni širom zemlje, pa su se u više gradova u zemlji i regionu održali skupovi podrške građanima Banjaluke. TI BiH ističe da se decembarski događaji u Banjaluci moraju istražiti kako bi se sankcionisali svi službenici koji su prekoračili svoja ovlašćenja, a javnost ima pravo uvida u rad Policije jer je i u zakonu prepoznata kao jedan od neposrednih kontrolora.\nRelated tags : banjaluka David Dragičević davor dragičević Policija Republike Srpske


Osobe sa invaliditetom dobijaju adekvatan taksi prijevoz u Sarajevu | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 7.4.2021. u 19:25\nZahvaljujući izmjenama Zakona o taksi prevozu osobe sa invaliditetom u Kantonu Sarajevo (KS) dobiće specijalizirana taksi vozila, izjavio je ministar saobraćaja KS Adnan Šteta, javlja Anadolu Agency (AA).\nU saopštenju iz Vlade KS navodi se da je nakon što je donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o cestovnom prevozu bosanskohercegovačkog entiteta Federacija Bosne i Hercegovine, danas Skupština na prijedlog Vlade KS i Ministarstva saobraćaja usvojila izmjene Zakona o taksi prevozu, kojima će, između ostalog, biti omogućeno korištenje posebnih taksi vozila za osobe sa invaliditetom.\n“Sve ranije inicijative našeg ministarstva, kao i kantonalnih i federalnih zastupnika urodile su plodom. Inicijative su se odnosile na to da se taksi prevoznicima prvenstveno omogući registracija vozila namijenjena za prevoz osoba sa invaliditetom, što je bio preduslov za rješavanje problema prevoza invalidnih lica taksi prevozom. Nastavit ćemo osluškivati potrebe građana i stvarati jednake uslove za sve”, poručio je Šteta.\nU saopštenju se dodaje da će Vlada KS shodno izmjenama i dopunama ovog zakona, u narednom periodu propisati Kodeks oblačenja i ponašanja taksi vozača u toku radnog vremena. (Tuzlanski.ba)\nKljučne riječi: KS, osobe sa invaliditetom, taxi


Legendww ženska majica sa natpisom 7348-9156-44 | ePonuda.com\nLegendww ženska majica sa natpisom 7348-9156-44 cene\nVrsta odeće Ženske majice kratkih rukava, Pol Ženski - Ženska majica kratkih rukava u neobičnoj koralnoj boji. Majica je slim fit kroja, a u predelu vrata je sečena okruglim izrezom. Kada je reč o detaljina u centalnom delu se nalaze detaljinu vidu natpisa i cvetnog motiva u beloj boji. Ovaj model majice se odlično kombinuje uz sve modele džinsa i odličan je izbor za svakodnevne prilike..\nŽenska majica kratkih rukava u neobičnoj koralnoj boji, Majica je slim fit kroja, a u predelu vrata je sečena okruglim izrezom, Kada je reč o detaljina u centalnom delu se nalaze detaljinu vidu natpisa i cvetnog motiva u beloj boji, Ovaj model majice se odlično kombinuje uz sve modele džinsa i odličan je izbor za svakodnevne prilike\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Legendww ženska majica sa natpisom 7348-9156-44 po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Legendww ženska majica sa natpisom 7348-9156-44 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Ženske majice kratkih rukava cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Legendww Ženske majice kratkih rukava, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Legendww ženska majica sa natpisom 7348-9156-44 sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Legendww ženska majica sa natpisom 7348-9156-44. Pre kupovine, podatke za Legendww ženska majica sa natpisom 7348-9156-44 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Recruiting Day u Beču - Осси Беч\nRecruiting Day u Beču\nObaveštavamo vas da će se 29. septembra održati sajam karijere za hotelierstvo, gastronomiju i turizam. Ulaz na ovaj sajam je, kao i uvek, besplatan i nije potrebna registracija.\nRenomirani nacionalni, kao i internacionalni poslodavci i instituti za dalje obrazovanje iz gorenavedenih sfera obrazovanja će vam prezentovati šanse za karijeru i stajaće vam na raspolaganju i odgovarati na vaša pitanja.\nNa sajmu možete naći mnoštvo informacija bilo da li se radi o praksi, daljem obrazovanju, zapošljavanju ili o vašem sledećem koraku u karijeri.\nPored direktnog kontakta sa poslodavcima, raznolik program ovog sajma će vam ponuditi puno korisnih informacija o željenoj sferi obrazovanja, kao i pomoć pri aplikaciji za posao ili praksu.\nDetaljnije informacije možete naći na sledećoj stranici:\nKada: 29. septembar 2016.\nGde: Hilton Vienna, Am Stadtpark 1, 1030 Wien.\n26/09/2016 at 18:16 OSSAW Media Share via:


Forum stolarske radionice / Piraterija na sajtu\n» Piraterija na sajtu\n#1 09.05.2010. 11:27:46\nPiraterija na sajtu\nNalazite se na sajtu koji posećuju majstori i kojima je jako stalo da njihov ORIGINALAN rad ne bude bespravno kopiran ili na bilo koji drugi način zloupotrebljen. Majstori su stolari, ali majstori su i svi oni koji stvaraju u bilo kojoj drugoj oblasti. Mislite o tome!\nDakle, linkovi prema piratizovanom softveru, alatima za "krakovanje", raznim skeniranim verzijama knjiga, časopisa, tekstova i svemu ostalom, a da autor za to nije dao dozvolu, je zabranjeno. Ukoliko želite da preporučite neki elektronski sadržaj učinite to davanjem linka na zvanične interenet adrese datih proizvoda (knjiga, časopisa, tekstova programa, muzike ...). U suprotnom, administratori i moderatori će se "potruditi" da takvi postovi sa piratizovanim sadržajem, ili oni koji upućuju na njega, budu što kraće vidljivi posetiocima ovog sajta.\nUkoliko je neki sadržaj dozvoljen u određenoj zemlji to ne znači da je automatski dozvoljen u celom svetu. Ovo se posebno odnosi na USA sajtove koji poštuju USA standarde o pravima, a oni nisu univerzalni.


Okreće li Berlin leđa Moskvi - 09.12.2021, Sputnik Srbija\nDa li će se politika Berlina promeniti prema Rusiji posle izbora Olafa Šolca na mesto saveznog kancelara, pitanje je koje je otvoreno u ruskoj javnosti odmah... 09.12.2021, Sputnik Srbija\nRuski eksperti očekuju da se politički kurs Berlina verovatno neće drastično promeniti, uključujući i odnos prema Rusiji, dok zvanična Moskva takođe računa na kontinuitet politike Berlina u bilateralnim odnosima, uključujući i pitanje „Severnog toka 2“. Portparol Kremlja Dmitrij Peskov konstatovao je da Moskva i Berlin imaju nesuglasice, ali da ih ujedinjuje shvatanje da problemi mogu i treba da se rešavaju samo dijalogom.Aleksandar Kamkin, naučni saradnik Centra za germanistiku pri Institutu Evrope Ruske akademije nauka, smatra da se na globalnom nivou politički vektori Nemačke neće menjati. Berlin će ostati privržen negovanju transatlantskih odnosa, pa ne treba očekivati korenite promene u spoljnoj politici u istočnom pravcu.„Mislim da se ništa dramatično neće desiti, ali biće dosta progresivnog razvoja. Šolc je nesumnjivo iskusan političar. On dosledno ide ka ciljevima, sprovodeći politiku malih koraka. Njega ne nazivaju uzalud ’Šolcomat‘ ili, što bi se reklo, politički robot — emocije su mu strane, kao i nagle promene u politici koju sprovodi. On je, bez sumnje, fokusiran na transatlantske vrednosti, a za njega je glavno jačanje nemačko-američkih odnosa“, smatra Kamkin.Šolcov princip „seoske diskoteke“Komentarišući izbor socijaliste za novog šefa vlade, nemački mediji ističu da se Socijaldemokratska partija tradicionalno zalaže za bliske veze sa Rusijom i da je ovo nastavak tzv. „nove istočne politike“ koju je formulisao socijalistički kancelar Vili Brant ranih sedamdesetih godina prošlog veka i koja je poslužila za zbližavanje Rusije i Nemačke.Međutim, Kamkin smatra da Šolc nije Brant i da ne bi trebalo očekivati neke značajne proboje u dijalogu Moskve i Berlina. Ekspert je uveren da će novi nemački kancelar pokušati da održi balans između Moskve, Kijeva i drugih političkih igrača.Letos, tokom predizborne debate, Šolc je slao dobre signale Rusiji i zalagao se za uspostavljanje direktnog dijaloga između Moskve i EU, ali se zbog toga našao na meti kritika liderke „Zelenih“ Analene Berbok, prve ministarke spoljnih poslova Nemačke i najoštrijeg kritičara Vladimira Putina u novoj nemačkoj vladi.Dok se Šolc zalaže za „Severni tok 2“, Berbokova želi da stopira puštanje u rad tog gasovoda koji gas iz Rusije kroz Baltičko more dovodi direktno u Nemačku. Jedan od njenih argumenata je da gasovod Nemačku čini previše zavisnom od Rusije, dok Ukrajina ostaje na cedilu, jer je „Severni tok 2“ zaobilazi.Umerena politika prema RusijiMeđutim, u jeku histerije koju raspiruju zapadni mediji pisanjima da Rusija navodno planira invaziju na tu zemlju, Šolc i Berbokova imaju slične stavove o tom pitanju. Berbokova je upozorila da bi Rusija, u slučaju da „ponovo“ povredi državnost Ukrajine, platila visoku političku i ekonomsku cenu, dok je Šolc, odgovarajući na pitanje da li je Berlin spreman da iskoristi gasovod „Severni tok 2“ kao polugu pritiska u situaciji oko Ukrajine, rekao da svi treba da poštuju princip nepovredivosti granica, te da će u suprotnom uslediti „posledice“.Eksperti ocenjuju da će Šolc u svojoj spoljnoj politici morati da usaglašava svoje stavove sa stavovima drugih partija koji su propisani u koalicionom ugovoru, mada neki analitičari vide i njegovu ulogu u suzbijanju antiruske retorike Zelenih, pre svega šefice diplomatije Analene Berbok i vicekancelara Roberta Habeka.Stranke „semafor koalicije“ — socijaldemokrate, Zeleni i liberali — potpisale su koalicioni sporazum kojim je ozvaničen kraj šesnaestogodišnje vladavine Angele Merkel.Upravo u sporazumu koji su potpisale tri partije, navodi se da Nemačka ostaje privržena saradnji u okviru Evropske unije i Severnoatlantske alijanse, a takođe se poziva na razvoj „nove istočne politike“ na nivou EU i jačanje uloge Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju. Rusija je nazvana „važnim igračem u međunarodnoj areni“ sa kojim vlada namerava da vodi „konstruktivan dijalog“, dok istovremeno zahteva „hitan prekid pokušaja destabilizacije Ukrajine, nasilja u istočnoj Ukrajini i nezakonite aneksije Krima“.Samog Šolca politikolozi nazivaju pristalicom „umerene politike“ prema Rusiji. On namerava da nastavi saradnju sa Rusijom u rešavanju problema kao što su borba protiv pandemije i klimatskih promena, predlaže uvođenje bezviznog režima za Ruse mlađe od 25 godina, kao i proširenje mogućnosti za Ruse da studiraju i rade u Nemačkoj. Što se Ukrajine tiče, Šolc ne vidi u bliskoj budućnosti mogućnost ulaska Ukrajine u NATO i EU, protivi se isporuci oružja Ukrajini, smatrajući da takav korak diskredituje poziciju Nemačke kao članice Normandijskog formata i Minskog procesa.Šolc, koji je četvrti posleratni kancelar Nemačke iz redova socijaldemokrata posle Vilija Branta, Helmuta Šmita i Gerharda Šredera, od 2007. godine je gotovo neprekidno na vladajućim dužnostima — najpre kao ministar rada, zatim kao prvi gradonačelnik Hamburga, a 2018. prelazi u Saveznu vladu i postaje ministar finansija i vicekancelar.\nrusija, nemačka, rusija – politika\n20:07 09.12.2021 (Osveženo: 12:57 10.12.2021)\n© AFP 2021 / TOBIAS SCHWARZOlaf Šolc\nDa li će se politika Berlina promeniti prema Rusiji posle izbora Olafa Šolca na mesto saveznog kancelara, pitanje je koje je otvoreno u ruskoj javnosti odmah nakon što je on zamenio Angelu Merkel na toj poziciji.\nRuski eksperti očekuju da se politički kurs Berlina verovatno neće drastično promeniti, uključujući i odnos prema Rusiji, dok zvanična Moskva takođe računa na kontinuitet politike Berlina u bilateralnim odnosima, uključujući i pitanje „Severnog toka 2“. Portparol Kremlja Dmitrij Peskov konstatovao je da Moskva i Berlin imaju nesuglasice, ali da ih ujedinjuje shvatanje da problemi mogu i treba da se rešavaju samo dijalogom.\nAleksandar Kamkin, naučni saradnik Centra za germanistiku pri Institutu Evrope Ruske akademije nauka, smatra da se na globalnom nivou politički vektori Nemačke neće menjati. Berlin će ostati privržen negovanju transatlantskih odnosa, pa ne treba očekivati korenite promene u spoljnoj politici u istočnom pravcu.\n„Mislim da se ništa dramatično neće desiti, ali biće dosta progresivnog razvoja. Šolc je nesumnjivo iskusan političar. On dosledno ide ka ciljevima, sprovodeći politiku malih koraka. Njega ne nazivaju uzalud ’Šolcomat‘ ili, što bi se reklo, politički robot — emocije su mu strane, kao i nagle promene u politici koju sprovodi. On je, bez sumnje, fokusiran na transatlantske vrednosti, a za njega je glavno jačanje nemačko-američkih odnosa“, smatra Kamkin.\nŠolcov princip „seoske diskoteke“\nKomentarišući izbor socijaliste za novog šefa vlade, nemački mediji ističu da se Socijaldemokratska partija tradicionalno zalaže za bliske veze sa Rusijom i da je ovo nastavak tzv. „nove istočne politike“ koju je formulisao socijalistički kancelar Vili Brant ranih sedamdesetih godina prošlog veka i koja je poslužila za zbližavanje Rusije i Nemačke.\nMeđutim, Kamkin smatra da Šolc nije Brant i da ne bi trebalo očekivati neke značajne proboje u dijalogu Moskve i Berlina. Ekspert je uveren da će novi nemački kancelar pokušati da održi balans između Moskve, Kijeva i drugih političkih igrača.\n„Šolc očigledno nije Vili Brant sa svojom novom istočnom politikom. Šolc je izjavio da će se osloniti na princip ’seoske diskoteke‘ kada se ’pleše sa onima u sali‘. To je zanimljiva izjava, ali nije baš najjasnije šta se iza nje krije. Verovatno je hteo da kaže da će graditi viševektorsku spoljnu politiku na Istoku, vodeći računa o interesima Moskve, Kijeva i drugih država istočne Evrope“, ocenjuje Kamkin.\nLetos, tokom predizborne debate, Šolc je slao dobre signale Rusiji i zalagao se za uspostavljanje direktnog dijaloga između Moskve i EU, ali se zbog toga našao na meti kritika liderke „Zelenih“ Analene Berbok, prve ministarke spoljnih poslova Nemačke i najoštrijeg kritičara Vladimira Putina u novoj nemačkoj vladi.\nDok se Šolc zalaže za „Severni tok 2“, Berbokova želi da stopira puštanje u rad tog gasovoda koji gas iz Rusije kroz Baltičko more dovodi direktno u Nemačku. Jedan od njenih argumenata je da gasovod Nemačku čini previše zavisnom od Rusije, dok Ukrajina ostaje na cedilu, jer je „Severni tok 2“ zaobilazi.\nUmerena politika prema Rusiji\nMeđutim, u jeku histerije koju raspiruju zapadni mediji pisanjima da Rusija navodno planira invaziju na tu zemlju, Šolc i Berbokova imaju slične stavove o tom pitanju. Berbokova je upozorila da bi Rusija, u slučaju da „ponovo“ povredi državnost Ukrajine, platila visoku političku i ekonomsku cenu, dok je Šolc, odgovarajući na pitanje da li je Berlin spreman da iskoristi gasovod „Severni tok 2“ kao polugu pritiska u situaciji oko Ukrajine, rekao da svi treba da poštuju princip nepovredivosti granica, te da će u suprotnom uslediti „posledice“.\nEksperti ocenjuju da će Šolc u svojoj spoljnoj politici morati da usaglašava svoje stavove sa stavovima drugih partija koji su propisani u koalicionom ugovoru, mada neki analitičari vide i njegovu ulogu u suzbijanju antiruske retorike Zelenih, pre svega šefice diplomatije Analene Berbok i vicekancelara Roberta Habeka.\nStranke „semafor koalicije“ — socijaldemokrate, Zeleni i liberali — potpisale su koalicioni sporazum kojim je ozvaničen kraj šesnaestogodišnje vladavine Angele Merkel.\nUpravo u sporazumu koji su potpisale tri partije, navodi se da Nemačka ostaje privržena saradnji u okviru Evropske unije i Severnoatlantske alijanse, a takođe se poziva na razvoj „nove istočne politike“ na nivou EU i jačanje uloge Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju. Rusija je nazvana „važnim igračem u međunarodnoj areni“ sa kojim vlada namerava da vodi „konstruktivan dijalog“, dok istovremeno zahteva „hitan prekid pokušaja destabilizacije Ukrajine, nasilja u istočnoj Ukrajini i nezakonite aneksije Krima“.\nSamog Šolca politikolozi nazivaju pristalicom „umerene politike“ prema Rusiji. On namerava da nastavi saradnju sa Rusijom u rešavanju problema kao što su borba protiv pandemije i klimatskih promena, predlaže uvođenje bezviznog režima za Ruse mlađe od 25 godina, kao i proširenje mogućnosti za Ruse da studiraju i rade u Nemačkoj. Što se Ukrajine tiče, Šolc ne vidi u bliskoj budućnosti mogućnost ulaska Ukrajine u NATO i EU, protivi se isporuci oružja Ukrajini, smatrajući da takav korak diskredituje poziciju Nemačke kao članice Normandijskog formata i Minskog procesa.\nŠolc, koji je četvrti posleratni kancelar Nemačke iz redova socijaldemokrata posle Vilija Branta, Helmuta Šmita i Gerharda Šredera, od 2007. godine je gotovo neprekidno na vladajućim dužnostima — najpre kao ministar rada, zatim kao prvi gradonačelnik Hamburga, a 2018. prelazi u Saveznu vladu i postaje ministar finansija i vicekancelar.


eKapija | EPCG uručen koncesioni akt za HE Komarnica - Gradiće se čeona elektrana snage 172 MW(FOTO i VIDEO)\nIzvor: eKapija | Nedjelja, 30.08.2020.| 10:53\nVizuelni prikaz buduće brane (Foto: Elektroprivreda Crne Gore)\nMinistarka ekonomije Dragica Sekulić uručila je Akt o koncesiji za izgradnju HE Komarnica izvršnom direktoru Elektroprivrede Crne Gore Igoru Noveljiću.\nIzgradnja HE Komarnica predviđena je na profilu Lonci na istoimenoj rijeci, sa lučno-betonskom branom visine 171 m i kotom normalnog uspora 811 mnm. HE Komarnica će imati instalisanu snagu od oko 172 MW sa očekivanom godišnjom proizvodnjom do 213 GWh električne energije, saopšteno je iz EPCG.\n- Vjerujem da ni sami nijesmo dovoljno svjesni značaja ovog dostignuća. U prethodnih 110 godina snaga naših elektrana dosegla je nešto preko 1000 megavata, a samo u posljednje četiri godine, pustili smo u pogon preko 150 megavata "zelene" energije. Drugim riječima, za ove četiri godine naša energetika rasla je četiri puta brže od svog stogodišnjeg prosjeka i još važnije u istom periodu, uključujući današnjih 172 MW, ugovorili smo izgradnju nova 552 "zelena" megavata - saopštila je Sekulić.\n- U odnosu na postojeću HE Piva instalisane snage 342 MW za čije je potrebe izgrađena lučno betonska brana Mratinje visine 220 m, jedna od najčuvenijih brana u Evropi i svijetu, izgradićemo HE Komarnica čeonu elektranu sa instalisanom snagom od 172 MW i jednako impozantnom branom visine od 171 m poštujući sve smjernice zaštite životne sredine bez remećenja prirodnog režima voda u zoni grada Šavnika i bez negativnih uticaja koji bi ugrožavali korišćenje kanjona Nevidio - rekao je Noveljić.\nKako je istakao, HE Komarnica gradiće 1.000 radnika, na prostoru na kome nema objekata, domaćinstava niti infrastrukture, dok će se nakon njenog puštanja u rad otvoriti stotinu novih radnih mjesta.\n- Namjera nam je da u saradnji sa lokalnim samoupravama opštinama, Šavnik i Plužine tokom perioda izgradnje realizujemo program stručnog osposobljavanja kadra tako da upravo mještani tog područja u najvećem broju i budu zaposleni u hidroelektrani - istakao je izvršni direktor EPCG.\nUručenjem Akta o koncesiji i simboličnim pokretanjem stare mašine u prvoj centrali, obilježena je 110. godišnjica postojanja nacionalne elektroenergetske kompanije i početak modernog razvoja Crne Gore. Povodom velikog jubileja EPCG je izdala i monografiju "Istorija crnogorske elektroprivrede", koju potpisuje autorski tim predvođen prof. dr Živkom Andrijaševićem.\nizgradnja Hidroelektrane Komarnica\n110 godina EPCG\nmonografija Istorija crnogorske elektroprivrede


30.07.2019. - 15:51h Autor: Kurir\nPrepoznajući značaj šuma, Adrija medija grupa i dm drogerie markt zajedno sa institucionim partnerima, Ministarstvom poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, Upravom za šume, JP Vojvodinašume, JP Srbijašume, Privrednom komorom Srbije, Pokretom gorana Srbije i botaničkom baštom Jevremovac, pokrenuli su projekat pod nazivom Zasadi drvo.\nAdrija medija grupa i dm, kao dve društveno odgovorne kompanije, ovom akcijom pre svega žele da podignu svest o važnosti pošumljavanja područja kojima je to potrebno, kao i o zaštiti životne sredine kako za nas tako i za buduće generacije. Projekat Zasadi drvo trajaće četiri meseca, nakon čega će otvaranjem sezone jesenjeg pošumljavanja biti pružena prilika građanima da zasade svoje drvo tokom jednodnevne radne akcije koja će se održati poslednje subote u oktobru, kada će biti zasađeno preko 50.000 sadnica širom Srbije. Krajem avgusta objavićemo spisak tačnih lokacija na teritoriji cele Srbije, a svim građanima koji žele da se priključe našoj akciji biće obezbeđene sadnice.\nPretvori svoj posed u šumu\nZa sve dodatne informacije možete se obratiti Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede - Upravi za šume, Novi Beograd, Omladinskih brigada 1, imejl:\nZasadi drvoKiseonikAkcijaSrbijaEkološka svestPošumljavanjePrijavljivanjeUputstvo