Selektor Kazahstana Dejan Stanojević: Redovno treniramo - SPORTSKI ŽURNAL\nSelektor Kazahstana Dejan Stanojević: Redovno treniramo\nDok su širom sveta zbog pandemije koronavirusa sportisti prestali sa treninzima i snalaze se kako znaju i umeju, u Kazahstanu stvari, verovali ili ne, funkcionišu reklo bi se relativno normalno\nFOTO: Kazahstan vaterpolo\nIz prve ruke nam je srpski stručnjak Dejan Stanojević preneo utiske iz najvećeg grada te zemlje Almatija.\nBivši golman karijeru je počeo u Vojvodini, a pošto mu se završio igrački staž posvetio se trenerskom poslu, koji ga je u ovom trenutku odveo na klupu nacionalnog tima Kazahstana.\nU toj državi je, takođe, proglašeno vanredno stanje i prema rečima Novosađanina sa neophodnim merama se krenulo na vreme.\n– Pre tri sedmice su zatvorene sve granice i ograničeno je kretanje. Samo jedan član porodice može da izlazi napolje i to do 500 metara od kuće. Almati je najveći grad sa tri, tri ipo miliona stanovnika, ali su svi veoma disciplinovani i pridržavaju se mera. Ovde su nadležni na vreme „sasekli“ širenje virusa i poslednjih dana nema povećanog broja zaraženih. Sportiste i sportske radnike su odmah testirali, tačnije, sve one pod okriljem Olimpijskog komiteta i one koji su kandidati za odlazak na Olimpijske igre u Tokio, u koje spadaju i vaterpolisti – javlja iz Almatija Stanojević.\nOno što je možda izuzetak u odnosu na ostale scenarije širom sveta, pogotovo kad je reč o vodenim sportovima, jeste činjenica da se treninzi odvijaju kao i ranije, uz dodatne neophodne mere predostrožnosti, naravno.\n– Dobili smo posebnu dozvolu i treniramo redovno. Svima nam dva puta dnevno mere temperaturu, a autobusi nas pokupe sve i vrate kući posle treninga. Radimo na dva bazena i pored muške vaterpolo selekcije, trenira i ženska, kao i plivači i sinhrono plivanje. Gledajući celokupnu situaciju, dobro je što uspevamo da treniramo jer opet se nešto dešava. Ako bismo morali sve vreme da sedimo kod kuće poludeli bi. Za sada sve funkcioniše normalno i dobro je organizovano. Igrači se posle treninga vraćaju kući, svi uglavnom imaju porodice i s njima provode vreme, ne izlaze i pridržavaju se zadatih mera. Meni lično nije dosadno, jer je sve kao i ranije, jedino što su zatvoreni kafići i restorani, pa se ne može baš negde na kafu ili večeru – opisao je Stanojević kako stvari funkcionišu u Kazahstanu.\nUz njega su iz srpskog tabora i vaterpolisti Srđan Vuksanović i Dušan Marković, koji nose kapicu ove zemlje, a o povratku u Srbiju nisu razmišljali.\n– Nismo ni imali kada jer su zatvorili granice. Možda bismo mogli nekako da sredimo povratak, ali onda bi nas u Srbiji dočekao karantin i pitanje je kada bismo mogli da se vratimo. Ovako za sada ovde sve funkcioniše normalno i bar možemo da treniramo – rekao je Stanojević.\nReprezentacija Kazahstana trebalo je da igra Azijske kvalifikacije za Olimpijske igre u Tokiju, ali su one otkazane, a prekinuto je i rusko prvenstvo u kojoj ova selekcija učestvuje kao klub.\nUprkos tome što nemaju takmičenja i jasan cilj, Stanojević napominje da motiva za trening još uvek ima i mora da ga bude.\n– Ovaj period bez utakmica sada koristimo da radimo na individualnom tehničkom dizanju, neke osnovne stvari koje su ovim igračima na niskom nivou pokušavamo da podignemo na viši i da ispravimo šta možemo. Treba ozbiljno uzeti tu činjenicu što nema takmičenja i ko zna kada će se nešto igrati pa možda zbog toga igrači misle „zašto onda uopšte i treniramo?“. Mlađi ovu situaciju podnose lakše, stariji malo teže, ali tako je kako je i svi moraju da rade – pojasnio je Dejan Stanojević.\nZanimljivo, ali ne i lepo\nKao što je slučaj i sa drugim sportovima i u vaterpolu se raspored sada totalno poremetio zbog koronavirusa.\nOtkazane su Azijske kvalifikacije za Olimpijske igre koje je trebalo da budu održane upravo u Kazahstanu.\nPobednik turnira obezbedio bi kartu za Tokio, kao drugi predstavnik Azije uz Japan, koji je domaćin.\n– Sve je još uvek pod velikim znakom pitanja. Treba da se odredi kada i u kom terminu bi se odigrale kvalifikacije, ne samo za Aziju, nego i ostale. Imamo i Svetsko prvenstvo u Fukuoki koje se sada kada su Olimpijske igre odložene poklapa sa njima, pa se priča da će se možda održati 2022. godine. Treba to dobro uklopiti, FINA je na potezu i možda to sve neće biti lepo, ali će sigurno biti zanimljivo.


Igrani filmovi – Spisak – Bg-Anime\nIgrani filmovi – Spisak\nFilmska trilogija „20th Century Boys“ predstavlja ekranizaciju čuvene, više puta nagrađivane mange Naokija Urasave, autora poznatog po političkim trilerima koji se odlikuju upečatljivim likovima, zamršenim zapletom, nepredvidivim obrtima i ciničnim smislom za humor. Radnja prati glavnog junaka Kenđija, bolno suočenog sa krizom srednjih godina, koji iznenada biva uvučen u misterioznu teoriju zavere čiji koreni sežu ...\nManga „Kuroshitsuji“, a.k.a. „Black Butler“ autorke Jane Toboso već godinama je u vrhu liste bestselera. Priča je smeštena u viktorijanski London obojen anahronim elementima, gothičarskom atmosferom i anime humorom, a prati momčića po imenu Sijel Fantomhajv koji je, kako bi do’akao onima koji su naudili njegovoj porodici, prodao dušu demonu. Dotični demon se, među smrtnicima, ...\n„Oštrica besmrtnika“ iz 2017. je prvi put da je ovaj popularni naslov iz 1993. adaptiran u igrani film. Dok je za režiju zaslužan Takaši Miike, poznat po filmovima „Audicija“, „Ići ubica“ i „Trinaest ubica“, kreator mange je Hiroaki Samura, kome je „Oštrica besmrtnika“ najveće i najpoznatije delo. Manga je osvojila brojne nagrade, a film ostaje ...\nPredstavljamo vam adaptaciju poznatog manga i anime serijala „Bleach“, ovog puta u vidu igranog filma koji je u julu 2018. godine premijerno prikazan u Japanu. Za režiju je zaslužan Šinsuke Sato, čovek koji stoji iza ekranizacija naslova „Gantz“ iz 2011, „Death Note: Light up the new world“ i „Inujašiki“ iz 2018. Ulogu Ićiga Kurosakija tumači ...\nManga Death Note je u Japanu, ali i u svetu, doživela veliku popularnost. Posle mange je izašla i anime serija, a na kraju su se pojavili i igrani filmovi. Oni su bili zasnovani na radnji iz mange, ali je bilo nekoliko izmena koje su bile neophodne kako bi se sve uklopilo u celinu. „Jednog dana u ...\nManga „Death Note“, ili kako je kod nas prvi put bila poznata „Sveska smrti“ je svetlost dana po prvi put ugledala pre više od jedne decenije. Naime, ovaj naslov je izlazio u periodu između 2003. i 2006. godine u magazinu Weekly Shonen Jump, a autori su Takeši Obata i Cugumi Oba. Od tada je izašla ...\nFilm Dororo je rađen po mangi autora Osamu Tezuke iz 1960, prati mladu devojku čijeg oca je ubio Daigo. Kako bi preživala postaje lopov i luta Japanom sa idejom da jednog dana osveti smrt svoga oca. Na putovanjima nailazi na mladića Hjakimarua koji traga za 48 delova svoga tela, ona odlučuje da ga prati i ...\nGodine 1582. Japan je po prvi put ujedinjen pod jednim vođom. Vojskovođa Oda Nobunaga se godinama borio za ujedinjenje zemlje, ali ga je ubio Akeči Micuhide, njegova desna ruka, pre nego što je uspeo da dostigne taj cilj. Micuhidea ubija Hidejoši Tojotomi koji ispunjava san Ode Nobunage i ujedinjuje zemlju, a potom zauzima mesto vladara. ...\nHleb sreće (Bread of happiness – Shiawase no Pan), je japanska drama koja je prvobitno zamišljena kao mali projekat, ali je doživeo jako solidan uspeh u bioskopima što samo govori u prilog tome da ga treba pogledati. Ovim filmom je obeleženo i trideset godina rada glumice Tomojo Harada koja je bila popularan tv idol u ...\nTinejdžer nadaren natprirodnim moćima otkriva istinu iza uklete i bizarne serije ubistava, i zlo koje vreba ovim gradom.\n„MW“ (čita se kao ‘mu’) je igrana adaptacija jedne od poznatijih mangi čuvenog Osamu Tezuke. Ukoliko među vama još uvek postoji makar i jedna osoba koja nije upućena u lik i delo čoveka koga s punim pravom zovu Otac mange, prvo neka se pokrije ušima od sramote, a onda neka prione na googlovanje. U najranijoj ...\nFilm „Nana“ iz 2005. snimljen je prema popularnoj mangi autorke Ai Jazava. Manga je nastala 2000. godine i bavi se životima dveju potpuno različitih devojaka kojima je zajedničko jedino ime, Nana. Njih dve sreću se na putu za Tokio, gde odlaze iz potpuno drugačijih razloga. Nana Komacu se uputila u Tokio da bi mogla da ...\nOvo je drugi put da je istoimena maga Ai Jazave ekranizovana – prva adaptacija je anime serija iz 2005. koja i dalje važi za jedno od najkvalitetnijih đosei dela u animaciji. „Paradise Kiss“ govori o Jukari, zaludnoj srednjoškolki bez ikakve predstave šta želi od života, koju će slučajan susret s osobenjakom po imenu Džordž – ...\n„Parazit: Prvi deo“ Trajanje: 109 minuta Produkcija: Robot, Toho pictures, 2014 Film je adaptacija popularne horor mange Hitošija Avakija, u kojoj čudovišni paraziti preuzimaju kontrolu nad ljudskim telima i usvajaju njihove identitete da bi se uklopili u ljudsku populaciju, koju postepeno počnu da tamane da bi preživeli. Među njima se nađe i Šinići Izumi, koji ...\n„Rurouni Kenshin“ – u slobodnom prevodu, „Kenšin lutalica“ – spada u najvoljenije šonen franšize 90-tih. Priča o dečaku-samuraju s ožiljkom na licu, mračnom tajnom i slomljenim srcem, koji se zarekao da više nikada neće oduzeti ljudski život, osvojila je publiku ne samo zbog upečatljivih avantura Kenšina i njegovih prijatelja, već i zbog prikaza japanskog društva ...\nIgrani film „Sakuran“ snimljen je 2006. godine prema mangi Mojoko Ano, inače supruzi legendarnog Hideaki Anoa, reditelja koga treba kriviti za „Neon Genesis Evagelion“. „Sakuran“ je istorijska drama koja beleži romantične i surove hronike Jošivare, četvrti crvenih fenjera u Edu, koju su umetnici nazivali „svetom cveća i vrba“. Pratimo Kijohu, devojčicu koju su roditelji prodali ...\nPribližava se kraj Edo periodu u Japanu koji je obeležen dolaskom američkih vojnika koji Japanu nude čari modernog sveta i predlažu početak trgovine između te dve zemlje. Vladar klana Anaka, Itakura Kacuaki, u strahu od potencijalnog napada na Japan, organizuje maraton na kom će učestvovati njegovi samuraji i svi oni koji žele da se pokažu. ...\nOriginalno nastao kao anime tokom sedamdesetih godina, „Space Battleship Yamato“ se smatra jednim od najuticajnijih i najpoznatijih ostvarenja u svetu japanske animacije. Iako je koncept serije smislio Nišizaki Jošinobu, za njenu popularnost je nazaslužniji Leiđi Macumoto, koji je promenio priču i uveo brojne elemente koji se često mogu videti u njegovim drugim naučnofantastičnim ostvarenjima. Film iz ...\nU alternativnoj verziji današenjeg Tokija, gulovi – ljudožderska bića iz senki, haraju gradom pokušavajući da utole svoju glad, što iz zabave, što iz potrebe. Neki od njih žive među ljudima i daju sve od sebe da se uklope u svet koji pokušava da ih istrebi u nadi da će uspeti da prežive. Ken Kaneki, do ...


Mihajlović o Jadaru: Nijedna odluka neće biti doneta protiv volje građana\nDruštvo Autor:Beta16. sep. 202112:26\nZorana Mihajlović Foto: TANJUG/ MINISTARSTVO RUDARSTVA I ENERGETIKE/ ZORAN PETROVIC/ bg\nMinistarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović rekla je danas da nijedna odluka u vezi sa projektom Jadar kompanije Rio Tinto, niti bilo kojim drugim u oblasti rudarstva, neće biti doneta na štetu građana Srbije i da će biti poštovani svi standardi zaštite životne sredine.\nPetrović: Bojim se da je Rio Tinto vlasnik Jadarske doline\n„Nalazimo se u predizbornoj godini i očekivano je da vidimo pokušaje pojedinaca da stupe na političku scenu. Iza zelenog lista se krije politika. Pitanje životne sredine je iznad politike, jer je to pitanje za sve nas i tiče se svakoga. Ali, ne razumem one koji su protiv svake vrste razvoja i koji su uvek protiv“, rekla je Mihajlović, saopštio je njen kabinet.\nOna je navela da su rezerve minerala jadarit u okolini Loznice, gde istraživanje sprovodi Rio Tinto, 158 miliona tona.\n„Iz jadarita se dobija litijum, koji je kritični materijal u svetu, bez kojeg nema zelene agende, nema mobilnih telefona, laptopova, automobila. Niko još uvek ne zna kakav će biti uticaj prerade rude na životnu sredinu, jer studija nije završena. Ono što znamo je da, ako građani na referendumu odluče da imamo rudnik litijuma, da će to biti podzemni rudnik, sa potpuno novom tehnologijom“, rekla je Mihajlović.\nIstakla je da su političari koji su protiv projekta Jadar izdavali dozvole za istraživanje.\nRio Tinto je, kako je podsetila ministarka, u Srbiju došao 2002. godine, a 2004. je dobio prva istražna prava.\nBonus video – Nova.rs u Jadru\nDr Zorana Mihajlovićjadarlitijumrio tintoZorana Mihajlović


NDNV: NOVE PRETNJE DINKU GRUHONJIĆU - Glas Šumadije\nNaslovna > Društvo > NDNV: NOVE PRETNJE DINKU GRUHONJIĆU\n12/04/2019 671Ostavi komentar na NDNV: NOVE PRETNJE DINKU GRUHONJIĆU\nNezavisno društvo novinara Vojvodine (NDNV) obaveštava javnost se pretnje istaknutim članovima našeg društva nastavljaju i da su postale svakodnevne, a u tim napadima poslednjih meseci prednjači Fejsbuk stranica „Srbija naša zemlja“ sa svojim botovskim odredima.\nProgramskom uredniku Nezavisnog društva novinara Vojvodine Dinku Gruhonjiću juče su ponovo upućene pretnje nakon što je na Fejsbuk stranici „Srbija naša zemlja“ objavljena njegova fotografija uz huškački komentar: „‘Nezavisni novinar’ i rezident Hrvatske obaveštajne službe naziva Srbiju post genocidnim društvom. Da li je dosta? Imamo li ponosa?“.\nPosebno Tužilaštvo za visokotehnološki kriminal u Beogradu saopštilo je ovih dana da preduzima dokazne radnje u vezi sa sadržajem koji objavljuje Fejsbuk stranica „Srbija naša zemlja“. Međutim, očigledno je da se napadi i pretnje nastavljaju. Pitamo se na čemu kreatori ovog linča protiv profesionalnih novinara i drugih slobodnomislećih pojedinaca zasnivaju uverenje da mogu nekažnjeno da vređaju, prete i pozivaju na linč. Jer, očiglendo imaju takvo uverenje. I ko to može da pruža zaštitu onima koji svakodnevno i flagrantno krše zakone i ugrožavaju živote drugih ljudi? Ko je to moćniji od tužilaštva i drugih pravosudnih organa? Ko upravlja ovom zemljom, institucije ili …\nTagovi: Dinko Gruhonjić Nedim Sejdinović Nezavisno društvo novinara Vojvodine


info tel: 064/474-333-1\nKlub je površine 170 metara kvadratnih podeljen u dve sale – veca kapaciteta do 90 ljudi. Manja kapaciteta do 60 gostiju.\nKlub je zatvorenog tipa i mogu da uđu samo gosti koje vi pozovete. Zato je spisak gostiju OBAVEZAN. Taj spisak podrazumeva ime i prezime svakog gosta. Ako neko dovodi dečka ili devojku, a ne znate ime, možete pored imena dodati „+ 1“. Izbegavajte veće grupe npr „vaš drug + 6“ zato što su to gosti koje ne poznajete i mogu vam praviti probleme. Ako se pojavi gost koji nije na spisku ulaz u klub mu neće biti dozvoljen. Ovo ne treba da bude shvaćeno kao neko rigorozno i kruto pravilo, kao nečiji hir, već kao nešto što uvećava vašu bezbednost i obezbeđuje dobar provod.\nOvde se žurke organizuju isključivo sa našim pićem, tj. iz našeg šanka po NABAVNIM CENAMA.\nKoliko pića treba kupiti za 18.rodjendan?\nZa 18.rodjendane: plastične čaše doneti obavezno. Najbolje su od 0,5l za pivo i 0,2l za sokove. Staklene čase ne možemo dati na korišćenje na proslavama punoletstava i dečijim rođendanima zbog loma. Izuzetak su žurke gde su gosti srednjih godina ili malo ozbiljniji:).\nZa dečije rodjendane: čaše,tanjiriće i viljuškice obezbedjujemo mi.\nBulevar klub - najbolji izbor za Vašu žurku!


Oči u oči sa dobitkom - Live dealer te čeka u Meridian online kazinu! - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG svaštara » Promocije » Oči u oči sa dobitkom – Live dealer te čeka u Meridian online kazinu!\nOči u oči sa dobitkom - Live dealer te čeka u Meridian online kazinu!\nOči u oči sa dobitkom – Live dealer te čeka u Meridian online kazinu!\nNeko drugi 14. avgust 2020. Promocije 18 komentara\nZa sve ljubitelje kazina u potrazi za autentičnim uzbuđenjem i zabavom, Live Dealer u Meridian online kazinu donosi potpuno novi doživljaj kazino čipova i slotova!\nKonačno imate priliku da osetite atmosferu autentičnog kazino stola i nadmetanja sa drugim igračima direktno na vašem meridianbet.rs nalogu. Postani deo kazino budućnosti, uloguj se i ostvari sjajne dobitke!\nUkoliko još uvek nemate otvoren nalog, savršen je trenutak da se registrujete na meridianbet.rs jer vas za srećan kazino početak očekuje i poklon – bonus dobrodošlice od 500 RSD, a možete ga iskoristiti da otkrijete sve čari Live Dealer-a u Meridian online kazinu!\nZahvaljujući savremenoj tehnologiji i specijalnim kamerama, moći ćete da pratite kazino igru u realnom vremenu.\nSve akcije ćete moći da vidite za stolom i bićete u mogućnosti da odigrate svoju partiju bez ikakvih problema. Istovremeno, na vašem ekranu ćete moći da pratite sve statističke podatke i informacije. Na taj način bićete u mogućnosti da donosite prave i taktičke odluke za svoj naredni potez.\nKazino uživo, uz live krupijea, koristi najsavremenije tehnologije koje vam omogućavaju neometanu zabavu i užitak tokom igranja. Još jedna ogromna prednost live dealer online kazina sastoji se u tome da igrači mogu da stupe u razgovor, odnosno u interakciju jedni sa drugima, ali i sa kazino dilerom.\nU ponudi Meridian kazina se nalaze se sledeće live dealer igre, koje su, inače, zastupljene u gotovo svim kazinima širom sveta – to su: Baccarat, Roulette, BlackJack, Casino Hold’em i revolucionarna igra sa kockicama Sic Bo!\nUkoliko želite da se pridružite novoj, zanimljivijoj i potpuno drugačijoj dimenziji igranja kazina, onda je Meridian online kazino pravo mesto vas!\nOd sada vam je vrhunski provod zagarantovan na mnogo višem nivou!\nTagovikazino kockarnica meridianbet promocije\nPrethodni Da li znate… da je u Srbiji ove godine otkriveno 1.247 novčanica falsifikovanih dinara\nSledeći Sahrane i kremacije u Beogradu, 15. avgust 2020.\n14. августа 2020. at 20:09\nOvo je sjajno, nema vise samoce sada mogu da komuniciram sa drugima dok igram i da mi bude uzbudljivije\nZa sve ljubitelje kazina!\n14. августа 2020. at 20:35\nJa mislim posle ovoliko bonusa da nema više niko bez naloga .\n14. августа 2020. at 21:02\nAutenticna atmosfera prenesena na online kazino. Potpuno nova dimenzija, ja uvek rado biras Sic Bo\n14. августа 2020. at 21:03\nLive kazino sa svim carima pravog online kazina sada je zastupljen u meridianovom online kazinu. Ja sam se odlucio za BlackJack\n14. августа 2020. at 21:06\nMeridian kazino…odlicna stvar ..zaigraj najbolji kazino.\n14. августа 2020. at 22:37\nNajbolji online kazino u meridianu\n14. августа 2020. at 23:44\nOdlicna stvar mnogo je zanimljivije\nOvo je super stvar\n14. августа 2020. at 23:55\nSve preporuke, najvolji kazino samo u meridianu\n15. августа 2020. at 00:37\nDefinitivno cu ovo morati da probam, zvuci dobro\n15. августа 2020. at 01:11\nNajbolji online kazino samo u Meridianu\n15. августа 2020. at 01:14\nKazino igra u savremenom vremenu…veoma zanimljivo\n15. августа 2020. at 01:55\nU meridianu najbolja ponuda!\n15. августа 2020. at 08:00\nIsti osecaj kao da ste u pravom kazinu za stolom i dealer je prekoputa vas\n15. августа 2020. at 08:48\nZa sve one koji zbog trenutno situacije ne.odlaze u kazimo, potpuno realan dozivljaj\n15. августа 2020. at 19:20\nOsećaj je neverovatan, kao da sam u Las Vegasu\n15. августа 2020. at 19:21\nNema greške sa Meridianovim online kasinom


Stanje i izazovi tekstilne industrije Srbije - Kreativna Srbija®\nTekstilnu industriju opterećuju siva ekonomija, nelojalna konkurencija i visoke dažbine. Problem predstavlja i to što primarna proizvodnja još nije revitalizovana, a i sirovinska baza je veoma slaba, zbog čega se više od 90 odsto sirovina (tkanina i prediva) uvozi. Zbog te uvozne zavisnosti roba domaćih proizvođača nije dovoljno konkurentna na stranim tržištima.\nOhrabruje, međutim, podatak da broj zaposlenih u proizvodnji tekstila, kao i proizvodnji kože i predmeta od kože, beleži rast. U 2017. u proizvodnji tekstila bilo je zaposleno 11.725 ljudi, u proizvodnji odevnih predmeta 35.718, a u proizvodnji kože i predmeta od kože 13.772, ukupno 61.215 zaposlenih.\nNedostaju kapitalne investicije\n– Imajući u vidu činjenicu da u Srbiji ne postoji proizvodnja osnovnih tkanina i pomoćnog materijala, moglo bi se reći da je dobrodošao svaki ozbiljan proizvođač koji bi uložio sredstva u primarnu proizvodnju. U tom kontekstu posmatrano interesovanje turskih investitora može biti obostrano korisno. Treba naglasiti da se investicije u tekstilnu industriju brzo vraćaju, a sve to značajno utiče na izvoz i rast bruto domaćeg proizvoda. Tekstilni sektor suočava se sa nedostatkom finansijskih sredstava za razvoj ljudskih resursa, marketing i uvođenje novih tehnologija. Preduzećima u oblasti tekstila potrebni su, pored finansijske podrške, i pomoć u organizaciji proizvodnje i nabavci savremenije opreme.\nPrema podacima Privredne komore Srbije, danas je tekstilna proizvodnja organizovana u oko 2.000 firmi, počev od mikro, malih, srednjih pa do velikih preduzeća. U prethodnih desetak godina, mnoge male porodične firme „izrasle“ su u ozbiljna preduzeća sa sopstvenim brendovima, ali s obzirom na to da je srpsko tržište malo, prinuđeni su da rade i doradne poslove. Određeni regioni se izdvajaju prema proizvodnom programu i vrstama tkanina i pletenina koje prerađuju, pa je tako, recimo, Novi Pazar poznat po proizvodnji džinsa i programa od lake trikotaže, Arilje je prepoznatljivo po primarnoj proizvodnji i doradi pamučnih pletenina, kao i proizvodnji odevnih predmeta od lake trikotaže, veša i programa za domaćinstvo, a Ivanjica – po proizvodnji košulja.\nPročitaj i ovo Srbija zaradi 330 miliona eura u izvozu kompjuterskih usluga\nNedostatak šivača zbog niskih nadnica\nPosebno je deficitarno zanimanje šivač. Mladi, očigledno, nisu dovoljno motivisani da se obrazuju za to zanimanje koje, uzgred, donosi skromnu zaradu, koja je za 48,5 odsto niža od republičkog proseka. Više su zainteresovani za tekstilni, modni ili grafički dizajn, odnosno žele da nauče crtanje konstrukcije i modeliranje odeće, pošto im ta veština donosi veću zaradu.\nNajpoznatije tekstilne kompanije u Srbiji su:\nVaLy – Valjevo\nFiorano – Sombor\nBenetton – Niš\nGrammer – Aleksinac\nGordon – Calzedonia Subotica\nFalc East – Knjaževac\nModital – Zrenjanin\nMagna seating – Odžaci\nGeox – Vranje\nMiroslava Pudar – Danas.rs – Obrada Virtuelni institut


Dogodilo se na današnji dan – 26. april | iNfo026.com\nNaslovna Zabava Dogodilo se na današnji dan Dogodilo se na današnji dan – 26. april\n1910. – Rođen je Mehmed – Meša Selimović, član Srpske akademije nauka i umetnosti, jedan od najvećih srpskih književnika 20. veka. Završio je Filozofski fakultet u Beogradu i do Drugog svetskog rata bio profesor gimnazije u rodnoj Tuzli. Po izlasku iz ustaškog logora 1943, otišao je u partizane, a posle rata bio je direktor drame Narodnog pozorišta u Sarajevu, umetnički direktor „Bosna-filma“ i glavni urednik „Svjetlosti“. Zbog progona na koji su ga nagnali bosanski političari, prešao je u Beograd, gde je ostao do smrti 1982. Roman „Derviš i smrt“, jedan od najznačajnijih u srpskoj literaturi, odlikuje se osobenošću tretiranja teme, bogatstvom opservacije čovekovog života u tragičnim okolnostima, refleksijama o ljudskoj egzistenciji i – kao i druga Selimovićeva dela – unutrašnjim čarom pripovedanja. Ostala dela: romani „Tišina“, „Tvrđava“, „Magla i mjesečina“, „Krug“ (nedovršen), zbirke pripovedaka „Prva četa“, „Tuđa zemlja“, „Đevojka zlatne kose“, studija „Za i protiv Vuka“, eseji „Pisci, mišljenja, razgovori“, memoarska proza „Sjećanja“ i nekoliko filmskih scenarija.\n1977. – Otvorena je čuvena njujorška diskoteka „Studio 54“. U ovu diskoteku svraćali su arapski prinčevi, princeza od Monaka, Vorhol, Truman K. i mnogi drugi pripadnici svetskog džet seta tog vremena.\nPrethodni tekstDanas se završavaju 32. Nušićevi dani\nSledeći tekstHit dana 26.04.2015.: Serge Gainsbourg & Jane Birkin – Je t’aime… moi non plus\nDogodilo se na današnji dan – 15. mart


Kao zapovednik Centralne komande, Ostin će nadzirati rat u Afganistanu, ali i situaciju u Siriji, Jemenu, Iranu i Pakistanu, preneo je AFP.\nOstin je proveo veći dio protekle decenije u Iraku predvodeći 3. pešadijsku diviziju tokom invazije na Irak 2003. godine, a bio je i na dužnosti u Avganistanu.\nVratio se u Irak na čelo svih američkih snaga u septembru 2010. i tu dužnost obavljao do 2011. godine, kada su se Sjedinjene Američke Države povukle iz Iraka.


U Beogradu se održava NATO nedelja u organizaciji Jelene Milić\nU okviru osme Beogradske NATO nedelje predstavljeno je istraživanje koje pokazuje da većina građana Srbije ipak nije za članstvo u alijansi. Nalazi su predstavljeni na konferenciji “Ovo smo mi” koja je okupila predstavnike NATO, strane ambasadore u Srbiji i pripadnike srpskog državnog vrha.\n“Predstavlja bitan garant sprovođenja Briselskog sporazuma i praktično jedini garant bezbednosti i opstanka Srba, njihove imovine, verske i kulturne baštine na Kosovu i Metohiji. Zato je za nas od izuzetne važnosti da KFOR ostane u nesmanjenom sastavu, kao i da u svojim aktivnostima bude statusno neutralan i nepristrasan”, rekao je Dačić.\n“Razgraničenje bi podržalo 29 procenata ispitanika, to je nešto manje od prethodne godine, a 55 procenata bi bilo protiv razgraničenja”, rekao je on.


Premijera komada Lepotica Linejna u zaječarskom pozorištu | ZA media\nPremijera komada Lepotica Linejna u zaječarskom pozorištu\nNa sceni zaječarskog pozorišta u utorak, 23. novembra biće izvedena premijera predstave „Lepotica Linejna” irskog pisca Martina Makdone, u režiji Janka Cekića. Igraju Ana Bretšnajder, Nataša Petrović, Miloš Đuričić i Miloš Tanasković.\nRadnja komada smeštena je u 1989. godinu i govori o sukobu generacija i želji mladog čoveka za promenom i odlaskom iz zemlje, u bolje sutra. Ova predstava je master rad reditelja Janka Cekića čiji je mentor Egon Savin. Naime, politika ove kuće, koja traje već decenijama je da se mladim rediteljima pruži šansa, a pozorište dobija gotovo besplatnu predstavu.\nPosetioci su u obavezi da se prilikom ulaska u zgradu pozorišta „Zoran Radmilović“ pridržavaju svih zaštitnih mera protiv korone, da poštuju distancu i nose maske tokom trajanja predstave, što je i obaveza svih zaposlenih. Početak je u 20 časova a cena karte 250 dinara.\nKategorije: Kultura, Vesti\tTagovi: Janko Cekić, Lepotica Linejna, Pozoriste Zoran Radmilović\tKomentari


Portugalski pas za vodu - Odgajivači i odgajivačnice\n0 Portugalski pas za vodu odgajivači\nTrenutno nema nijednog Portugalski pas za vodu odgajivača na našem sajtu\nZašto? Na našem sajtu ima mesta samo za odgovorne i pouzdane odgajivače... što ne znači da nećemo moći brzo da nađemo Portugalski pas za vodu odgajivača za vas. Ako znate za neke dobre Portugalski pas za vodu odgajivačnije kojima je mesto na Wuuff-u, kažite im o nama.\nPotražite slične rase ako ste već niste čvrsto odlučili za Portugalski pas za vodu rasu.\nVažno je da nabavite štene od odgovornog odgajivača i tako budete sigurni da će vaš pas biti zdrav i imati dug život. Ovde smo da vam pomognemo da nađete odgovornog Portugalski pas za vodu odgajivača around .\nBudite na listi naših odgajivača Portugalski pas za vodu od poverenja...


Nedopustivo je da snimatelji mogu raditi samo pet minuta\nSamo pet minuta snimatelji i fotoreporteri mogu da budu u skupštinskoj sali i to na početku plenarne sjednice, dok odbore mogu da snimaju samo iz druge sale, objašnjeno je iz Skupštine Crne Gore.\nTime je odbijena molba Društva profesionalnih novinara (DPNCG) da se fotoreporterima i snimateljima omoguću da nesmetano obavljaju svoj posao. DPNCG je to ranije zatražilo od Parlamenta, Nacionalnog kooordinacionog tijela, Vlade i Predsjednika. I prije proglašenja epidemije u Skupštini i na pojedinim dogadjajima Vlade, snimateljima i fotoreporterima je selektivno dozvoljeno da rade, zbog čega su mediji prinuđeni da umjesto svojih fotografija i snimaka, koriste one koje obezbjeđuju pres službe tih institucija.\nIz Skupštine navode da su na njihovom sajtu galerije sa velikim brojem fotografija, te da je posredstvom online straming-a omogućeno praćenje sjednica.\nMeđutim, napominjemo da posao fotografa i fotorepotera nije identičan, te da medijima nisu potrebne profesionalne fotografije političara koji čine Parlament, već da fotoreporteri bilježe događaje i situacije koje su dio vjerodostojnog izvještavanja. To je ranije bila praksa, koja je na žalost promijenjena, posebno u Skupštini koja je u ovom sazivu, od 2016. fotoreporterima i snimateljima internim propisima uskratila pravo da budu u Sali tokom skupštinske rasprave. Njima nije omogućeno da izvještavaju ni sa galerije, kao što je to slučaj u nekim parlamentima. U redovnim prilikama, imaju pravo biti maksimalno 15 minuta u sali a nakon proglašenja epidemije, oni su svedeni na pet minuta.\nIz Skupštine Crne Gore tvrde da njihovi službenici nepristrasno obavljaju poslove za potrebe Službe Skupštine.\n„U vezi sa Vašim predlogom da jedan ili dva kamermana/fotoreportera ulaze istovremeno, a da nakon njihovog izlaska to učine ostali po istom principu bilo bi potrebno odrediti redosljed i vrijeme trajanja njihovog zadržavanja, čime bi se neko mogao privilegovovati, što ne želimo“, odgovorili su iz ove insitutucije nakon dopisa Društva profesionalnih novinara Crne Gore.\nIz Vlade i NKT nijesu odgovorili na molbu da se kolegama omogući da rade svoj posao uz sve mjere zaštite.\nPredhodni Artikal NKT dalo smjernice koje snimateljima uskraćuju da rade\nSledeći Artikal DPNCG institucijama: Omogućiti rad snimateljima i fotoreporterima


С02а – Одрживе урбане заједнице 2020/21 | Univerzitet u Beogradu - Arhitektonski fakultet\nUniverzitet u Beogradu - Arhitektonski fakultet > Najnovije > Vesti > S02a – Održive urbane zajednice 2020/21\nOSNOVNE AKADEMSKE STUDIJE – ARHITEKTURA (OASA)\ndruga godina, 4. semestar\nZEMUNSKA ZDRAVA ZAJEDNICA\nOsiguranje zdravog života u gradovima, dostiže vrh pažnje širom planete u protekloj godini, tokom suočavanja sa izazovima pandemije korona virusa COVID-19. Potreba za održivim transformacijama gradova i novim pristupima podvučena je rezolucijom globlne Agende za održivi razvoj do 2030. godine (2015) i Ciljevima održivog razvoja, posebno Ciljem 11 – održivi gradovi i zajednice, i Ciljem 3 – zdravlje i blagostanje , Pariskim sporazumom o klimatskim promenama (2015), Novom urbanom agendom (2017), Evropskim zelenim dogovorom (2019) i Zelenom agendom za zapadni Balkan (2020), kao i Novom Lajpciškom poveljom (2020). Posebno se aktuelizuje pitanje operacionalizacije koncepta zdravog grada koji zahteva pronalaženje novih načina delovanja u aktuelnom trenutku. Uloga arhitekata i urbanista se menja u inovatore i lidere promena ka lokalnoj i istovremeno globalnoj održivosti. Studenti će u okviru teorijskog dela nastave upoznavati sa osnovnim aspektima savremenih koncepata održivih urbanih zajednica i njihove primene u posmatranom društvenom, ekonomskom i prostornom kontekstu.\nZDRAV ZELENI ZEMUN\nNastavnik: dr Ksenija Lalović, vanredni profesor\nStudent: Vedrana Đonić\nOpis projekta: Projekat je zasnovan na konceptu reciklaže. Formira se…\nStudent: Mila Dimitrijević\nOpis projekta: Projekat se zasniva na revitalizaciji napuštenog industrijskog kompleksa…\nGeneracija Zelene Zajednice\nStudent: Gordana Trajković\nOpis projekta: Naš početni koncept se zasniva na formiranju urbanih…\nThe intertwining of life\nNOVI PROSTORNI MODULI URBANOG ZDRAVLJA\nStudent: Isidora Spasovski\nOpis projekta: Naselje u kome je centralni park…\nZemunske zelene ulice\nStudent: Bojan Krak\nOpis projekta: Glavni koncept semestralog projekta je vođen…\nStudent: Anastazija Lukić\nOpis projekta: Koncept semestralnog projekta je vođen idejom…\nNastavnik: dr Uroš Radosavljević, vanredni profesor\nStudent: Miona Bradić\nOpis projekta: Fokus projekta je stvaranje novog kulturnog identiteta na zadatoj…\nStudent: Katarina Popović\nStudent: Jelisaveta Ikić\nOpis projekta: Prilikom razrade ovog urbanističkog rešenja, bavila sam se manjim…\nStudent: Isidora Milojević\nOpis projekta: Projekat se zasniva na konceptu urbanih bašta i bavi…\nZemunska zelena osmica – Plavo-zeleni blok\nNastavnik: dr Ratka Čolić, docent\nStudent: Tamara Mladenović\nOpis projekta: Projekat nastoji da ispuni što više savremenih zahteva održivosti…\nZelena zemunska oaza\nStudent: Kosta Stojanović\nOpis projekta: Područje intervencije se nalazi na jugu predmetne lokacije, gde…\nZemunska zelena osmica – Reciklažni centar\nStudent: Filip Mijailović\nOpis projekta: Tema projekta je stvaranje inovativnog i istovremeno zdravog reciklažnog…\nStudent: Anica Trajković\nOpis projekta: Ideja projekta je bila da se na zadatom delu…\nZELENO-PLAVE URBANE ZAJEDNICE\nStudent: Uroš Simić\nOpis projekta: Projekat predviđa adaptaciju i revitalizaciju postojećeg napuštenog…\nK(O)RENI – od semena do Zemuna\nStudent: Jovana Petljanski, Miona Radenković\nOpis projekta: Projekat je zasnovan na pojmovima…\nStudent: Iva Teofilović, Kristina Kotorčević, Jana Anđelković\nOpis projekta: Na prostoru kojim…\nMala aktivna mesta – MAM\nStudent: Danica Pop-Krstić, Kristina Petrović\nOpis projekta: Mala mesta, mapirana po čitavoj lokaciji,…\nZadrži – Održi\nNastavnik: dr Marija Maruna, redovni profesor\nStudent: Milica Milosavljević, Luka Mijatović, Mina Stevanović\nOpis projekta: MAKE DO\nBeleženjem i mapiranjem…\nNova lica ulica\nStudent: Marta Milošević, Marija Mitrić\nOpis projekta: Prepoznale smo problem neiskorišćenog potencijala već…\nStudent: Marija Arsić, Jovana Acković, Lenka Zdravković\nOpis projekta: Idejno rešenje za održivo…\nVizije održive budućnosti\nNastavnik: dr Aleksandra Stupar, redovni profesor\nStudent: Milena Milosavljević\nOpis projekta: Ideja ovog projekta jesu pre svega međuljudski odnosi….\nZENIK – Zemun Organik\nStudent: Helena Spasenović\nOpis projekta: Plan jeste da se cela površina intervencije ponovo…\nStudent: Marko Čekanović\nOpis projekta: Projektovano rešenje predstavlja pokušaj rešavanja zadate situacije kroz korišćenje…\nStudent: Luka Stevanović\nOpis projekta: Izučavanjem kriterijuma uređenosti i pristupačnosti lokaliteta, potreba društva, ekonomskog…\nStudent: Ivana Tomić\nOpis projekta: Koncept ambijentalne celine SRASTANJE zasniva se na nastajanju spone….\nNastavnik: dr Vladimir Mihajlov, vanredni profesor\nStudent: Tamara Bulatović\nOpis projekta: Koncept Slow living za cilj ima usporavanje tempa…\nGrad Eco Hybrid\nStudent: Lidija Cerovac\nOpis projekta: Projekat je deo koncepta urbanističkog rešenja koje nastoji…\nZelena Mreža Zemuna\nStudent: Anastasija Stijović\nOpis projekta: Osnovni koncept koji nas je vodio kroz ceo…\nStudent: Aleksa Papić


Ocene u Prištini: Zahtev za formiranje suda prvenstveno politički\nKosovski ratni veterani\nKosovski zvaničnici navode da pozivi međunarodne zajednice da Skupština odobri formiranje specijalnog suda koji će se baviti istragom navoda iz izveštaja Dika Martija imaju političku ali ne pravosudnu osnovu. Iz srpske zajednice, međutim, kažu da formiranje suda predstavlja pomoć kosovskom pravosuđu, dok je i za bivše komadante OVK tako nešto neophodno.\nAmerička ambasadorka na Kosovu Tracey Ann Jacobson je u intervjuu za RSE kazala da bi odobrenje Skupštine za takvim sudom zapravo predstavljalo sazrevanje kosovskog pravosudnog sistema. U suprotnom, dodala je ona, sledi gora opcija – to će preuzeti UN, a SAD neće staviti veto na tako nešto. Onaj je naglasila da formiranje takvog suda ni na koji način ne predstavlja indikaciju o nedostatku odgovornosti ili napretka Kosova.\nZamenik premijera i ministar pravde Hajredin Kuçi kazao je da Kosovo ima pune kapacitete da se suoči sa kakvim god pravosudnim slučajevima i navodima u vezi zločina koje je izvršila OVK.\n“Taj zahtev više odražava legitimni pristup ili međunarodnu kredibilnost, nego nedostatak naših sposobnosti. Drago mi je da je američka ambasadorka rekla da to ne predstavlja nedostatak kapaciteta već da se radi o drugom zahtevu. Ovo je više zahtev koji ima političku osnovu nego što ima pravosudnu”, odgovorio je ministar Kuçi na pitanje RSE u vezi poziva za osnivanje specijalnog suda koji bi se bavio istragom navoda ratnih zločina.\nOn je dodao da je ovo sada pitanje političke debate među liderima partija, uključujući i predsednicu, predsednika Skupštine i premijera zemlje.\n“Voleo bih da o ovom pitanju govore i pravnici tih partija, koje do sada nisam čuo. Sa političarima se ne govori o pravdi. Znam da se politički problemi rešavaju pravosuđem, ali probleme pravosuđa ne mogu da rešavaju političari”, kazao je Kuçi.\nO istrazi i optužnicama se nikada nije govorilo, kazao je on, dodajući da je rečeno da se radi samo o navodima iz izveštaja Dika Martija.\nPodsećanja radi, izvestioc Saveta Evrope Dik Marti je 2010. je u izveštaju optužio ratne lidere na Kosovu, uključujući i premijera Hashima Thacija, za nezakonitu trgovinu organima srpskih zatvorenika. Premijer Thaci je tada izjavio da je izveštaj skandalozan i da je ispunjen lažima i izmišljotinama.\nMeđutim, Parlamentarna skupština Saveta Evrope januara 2011. usvojila je rezoluciju izvestioca Dika Martija, kojom su međunarodna zajednica i vlasti u Beogradu, Prištini i Tirani pozvane da preduzmu mere kako bi se rasvetlila trgovina ljudskim organima i drugi zločini tokom i posle sukoba na Kosovu.\nIste godine, Amerikanac John Clint Williamson imenovan za glavnog tužioca specijalnog istraživačkog tima EULEX-a za istraživanje navoda o trgovini ljudskim organima, a njegova istraga će se okončati juna ove godine.\nČlan predsedništva Skupštine Kosova Petar Miletić u izjavi za RSE navodi da na formiranje specijalnog suda gleda kao na pomoć kosovskom pravosuđu i društvu da se izbori sa najtežim i najosetljivijim slučajevima koje je Dik Marti naveo u svom izveštaju.\n“Ja lično ću naravno u Skupštini podržati formiranje jednog takvog suda obzirom da su najosetljiviji slučajevi ostali nerešeni. Na to gledam, ne kao na nešto što je upereno ni protiv Kosova, ni protiv Albanaca, već je to važno iz dva aspekta – jedan je da bi pravda bila zadovoljna, a drugo da bi se u nekoj perspektivi delovalo na sve one koji bi eventualno u nekoj budućnosti pomislili da urade neke od sličnih zločina. Dakle, jeste jedan neprijatan posao ali će, ja verujem, biti svakako urađen do kraja. Kolege sa kojima sam ja razgovarao uglavnom nisu u nekoj meri oduševljeni takvom odlukom, pa čak su pomalo i ljuti. Ali, čini mi se da kod njih postoji spremnost i osećaj odgovornosti i ja verujem da će ova odluka proći u Skupštini Kosova”, kazao je Miletić.\nA s druge strane, u vezi sa tim Rustem Mustafa Remi, bivši komadant Lapske operativne zone Oslobodilačke Vojske Kosova, trenutno član Thacijeve DPK, u izjavi za RSE navodi da je nakon izjava Dika Martija o navodima da su na Kosovu tokom rata počinjeni zločini, neophodno da se formira jedan sudski panel, kako god se on zvao.\n“Ja sam u to siguran, obzirom da to traže ljudi koji su bili naši saveznici tokom rata za slobodu. Ne očekujem da će biti nanesena šteta imidžu zemlje, a posebno ne za OVK. OVK je završila svoju misiju, zajedno sa svojim umerenim svetskim saveznicima donela je slobodu našoj zemlji i mi smo tu slobodu realizovali i još je živimo. Sada je potrebno vreme kako bi se sloboda još više razvila. Nalazimo se pred jednim zahtevom međunarodne zajednice o formiranju ovog tribunala i to je za našu zemlju dobrodošlo”, kazao je Mustafa.


ADVOKATI POTPUNO OBUSTAVLJAJU RAD ZBOG UBISTVA KOLEGE - Beograduživo.rs\nTrenutno ste naHome » ADVOKATI POTPUNO OBUSTAVLJAJU RAD ZBOG UBISTVA KOLEGE\nADVOKATI POTPUNO OBUSTAVLJAJU RAD ZBOG UBISTVA KOLEGE\nZbog ubistva advokata Dragoslava Ognjanovića u Beogradu, advokatske komore Beograda i Srbije najavile su obustavu rada. Oni će od danas na nedelju dana prekinuti svoj rad. Pored toga, nudi se novčana nagrada onome ko tužilaštvu dostavi verodostojnu informaciju o počiniocima ovog zločina.\nIz Advokatske komore poručuju da je ubistvo advokata Ognjanovića najdrastičniji pokazatelj u kakvim okolnostima advokati u Srbiji rade. „Ovo ubistvno je samo poslednje u nizu brojnih napada na advokate od kojih je veliki broj do danas ostao nerasvetljen“, saopštavaju iz Advokatske komore.\nCilj obustave rada jeste slanje jasne poruke i čvrste rešenosti da se advokatura neće miriti sa takvim slučajevima. Takođe, najavljeno je da će se tražiti hitan sastanak sa ministrima unutrašnjih poslova i pravde, Nebojšom Stefanovićem i Nelom Kuburović.\nPročitajte i: POLICIJA PROGLASILA AKCIJU „VIHOR“ NAKON UBISTVA ADVOKATA\nPRETHODNA VESTDANAS AUTO-TRKA – NAGRADA RAKOVICE 2018\nSledeća vest DOČEK VATERPOLISTA I TENISERKE OLGE DANILOVIĆ


Play Školski ranac A2 - Planes - Avioni: Školski Rančevi i Školske Torbe: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nPlay Školski ranac A2 - Planes - Avioni\nŠifra Proizvoda: 74213\nKarakteristike proizvoda: Play Školski ranac A2 - Planes - Avioni\nPlay Školski ranac\nDezen: Planes - Avioni\nJedna pregrada sa rajsveršlusom i poklopcem\nOpis proizvoda: Play Školski ranac A2 - Planes - Avioni\nDivan ranac za klince koji vole Diznijeve Avione! Lagan, od vodootporne tkanine, sa poklopcem, anatomski oblikovanim leđima, džepovima, bezbednosnim reflektujućim trakama! 41x32x18cm.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 74213\nSifra 74213, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 74213, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Istraživanje učestalih miskoncepcija kod učenika osnovne škole na osnovi konstruiranog konceptualnog testa | Repository of Department of biology, Josip Juraj Strossmayer University of Osijek\nPosavac, Ivana (2013)\nPosavac, I. (2013). 'Istraživanje učestalih miskoncepcija kod učenika osnovne škole na osnovi konstruiranog konceptualnog testa', Master's thesis, Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Department of biology, accessed 09 July 2020, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:181:674935\nPosavac I. Istraživanje učestalih miskoncepcija kod učenika osnovne škole na osnovi konstruiranog konceptualnog testa [Master's thesis]. Osijek: Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Department of biology; 2013 [cited 2020 July 09] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:181:674935


Analiza prihoda, troškova i fin. rezultata\nU kontekstu svoje poslovne aktivnosti poduzeće mora ostvarivati takav obujam poslovanja kojim će osiguravati podmirivanje svojih, u načelu stalno rastućih potreba. Poduzeće mora prodajom određene količine proizvoda (roba ili usluga)...\nKontinuitet poslovnog procesa može se osigurati jedino stalnim angažiranjem sredstava koja su kao imovina poduzeća – materijalna i nematerijalna, uključivo novčana – stalno vezane za poduzeće. Vezivanje i angažiranje predstavlja isto značenje...\nPoslovni proces u poduzeću odvija se prema svojevrsnoj podjeli rada prema kojoj pojedine grupe djelatnika ili pojedini djelatnici obavljaj određene međusobno povezane poslove. Obavljajući te poslove, odnosno vršeći određenu funkciju u poduzeću, oni...\nOsim što se troškovi analiziraju kao obujam i struktura za kraće i za duže razdoblje, moguće je analizirati i pojedine vrste troškova. Tako je moguće izvršiti analizu troškova materijala, troškova energije, troškova usluga, otpisa sitnog inventara i troškova djelatnika. Kao osnovni faktor koji utječe na ostvarivanje financijskog rezultata, troškovi zaslužuju osobitu pažnju, pa je stoga svaka nova...\nRast ukupne vrijednosti imovine uvijek je znak, rezultat i posljedica razvoja i širenja poslovanja odnosno uspješne uporabe imovine, a odražava jačanje ekonomske snage poduzeća, dok rast vrijednosti kratkotrajne imovine odražava jačanje financijske snage poduzeća. Smanjenje vrijednosti imovine ima suprotno značenje, osim ako je riječ o unaprijed upravljanim...\nAnaliza kratkotrajne imovine\nVisina kratkotrajne imovine vrlo je promjenjiva. Kratkotrajna imovina podložna je i većim promjenama koje mogu nastati od slučaja do slučaja, a mogu biti redovita pojava u određenim kraćim vremenskim razdobljima. Bez obzira radi li se o periodičnim pojavama ili ne, očito je da je dopunska imovina u jednom razdoblju potrebna, a u drugom ne...


Bellagio rešio da eliminiše čipove od $25.000 | PokerNews\n03. Januar 2011. AAlex\nSlučaj koji govori o pljački kazina, je zatvoren. Sredinom decembra u Bellagio je došlo do pljačke od strane lika koji je uleteo sa kacigom i u nekoliko minuta odneo $1.500.000 u čipovima.\nNa žalost lopova, većina odnešenih čipova, što je potvrdjeno od strane zaposlenih u kazinu, su čipovi od po $25.000 dolara. Ti čipovi su retki i prilikom isplate je potrebna identifikacija primaoca tako da lopov nije u mogućnosti da naplati tj. zameni čipove za keš, oslim ako ne bi ubedio nekog od redovnih high-stakes igrača da napravi trgovinu.\nKompanija koja poseduje Bellagio, MGM Resorts International najavljuje da će izbaciti aktuelne čipove od $25.000 iz upotrebe u kazinu, i obraća se svim igračima koji poseduju te čipove kod kuće zamene iste do isteka roka 22. 04. 2011.\nJoš uvek nije jasno hoće li napraviti nove čipove od $25.000 druge boje, ili će napraviti čipove drugačije vrednosti u zamenu za približnu vrednost.\nPridružite nam se na Twitteru i Facebooku kako biste ostali u toku svih svetskih poker dešavanja jednostavnije.


Pravoslavlje i demokratija: Tačke trenja i trvenja | Religija i društvo | Al Jazeera\nPravoslavlje i demokratija: Tačke trenja i trvenja\nDanas pravoslavlje i demokratija egzistiraju u radikalno novom svijetu (EPA)\nDecenijama je odnos pravoslavlja i demokratije na Balkanu domaća drama, ali su pisci uramljenog scenarija stranci, kojima je cilj očuvanje i napredak evropske civilizacije.\nAko se Stari kontinet definiše kao hrišćanska tvorevina ili još konkretnije rimokatolički klub, onda se usaglašeni odnosi demokratskih institucija i Crkve nameću kao diktat. Njihova komunikacija je nešto nedodriljivo, podrazumevajuće, afirmisano i neosporno, na osnovu liberalnog – humanističkog koncepta, prema kome nema prava i slobode, bez odgovornosti.\nIzmeđu pravoslavlja i demokratije postoje suštinske razlike. Oni počivaju na oprečnim principima i pretpostavkama. Na različitom polaznom vremenu i poziciji.\nTo je u Međunarodnom press centru u Beogradu, u obraćanju štampanim i elektronskim medijima, sabrano i do tančina objašnjavao, protoferej-stavrofor Radovan Bigović. Zadužen od SPC- a, za teorijsko-praktična pitanja o odnosima pravoslavlja i demokratije, objasnio je tačke trenja i trvenja, koliko demokratija i pravoslavlje spajaju ili razdvajaju narod i otkud učestala upotreba izraza: tzv, tj, i-i, ili-ili.\nNajpre, crkva nije samo ljudska, već bogočovečanska zajednica. Ona razume čoveka kao relaciono biće i Boga kao čovekovo drugo ja, aktivni subjekat u istorijskom procesu.\n“Crkvom ne upravlja narod, nego Bog. U njoj život ne zavisi od tzv. većine glasova, iako se ponekad neke odluke donose preglasavanjem. Sve što je crkveno, nije vlasništvo naroda ili sveštenstva, već samo Boga”, naglasio je Bigović.\nZa crkvu je temelj svake vlasti Bog, a za demokratiju volja naroda. Uslovno rečeno, vlast se prostire “odozgo” na dole, a u demokratiji “odozdo” na gore. Crkveno uređenje ima izvesnu piramidalnu strukturu i podseća spolja na poluapsolutističku monarhiju, što ne uklanjaju ni tzv. sinodalne strukture i odbori. Crkvena vlast svoj legalitet i legitimitet zadobija isključivo hirotonijom (rukopoloženjem).\nCrkvena vlast je verna načelu “jedinstva, ljubavi i služenja”, a demokratska “jurisdikcija”, tj. moć vladanja nad drugima, u skladu sa zakonom je nezamisliva bez principa podele vlasti na zakonodavnu, izvršnu i sudsku.\nCrkva sebe samorazumeva kao blagodatni organizam, a nikad kao pravnu instituciju. Pravo se u crkvi koristi kao u medicini hirurgija (kao poslednje sredstvo da se spasi život i reši problem).\nDemokratski poredak, nužno podrazumeva, pravnu državu. Ali, mit po mit, crkva polako dolazi na vlast.\nMeđutim, reći: „Ja verujem zato što…“ je čist nonsens, u pravoslavlju kome ne trebaju dokazi. Ali, demokratija, nije vrsno zadata, niti dolazi iz biologije. Naprotiv. Ona je manje ili više uspešan pokušaj da se biologija poništi, time što će se prirodna selekcija zameniti selekcijom na osnovu većine glasova u nekom kolektivitetu, pri čemu se obmana podrazumeva, kao alternativa.\nNi Isus, ni Buda, ni Muhamed, ali ni i drevni bogovi, poput Odina, Peruna, Zevsa ili Manitua, nisu birani na izborima.\nDemokratija po sistemu “i-i”\nDanas pravoslavlje i demokratija egzistiraju u radikalno novom svetu.\nJačanje desničarskih pokreta je mogući vetar u prsa, ne samo demokratiji i pravoslavlju, čije su vlasti po svojoj prirodi različite i neprimenjive jedna na drugu. “Njihov odnos ne treba da bude ili-ili, već i-i”, naglašavao je u svakom razgovoru Bigović.\nNaravno, iako crkva nije “demokratska”, ona nema nijedan razlog da na političkom planu ne podrži sve društvene subjekte koji se zalažu za državu baziranu na pravdi, pravu, koja štiti ljudska prava i slobode, unapređuje kulturna dobra, tehnički i tehnološki razvoj, sprečava sve oblike nasilja i diskriminacije, smanjuje jaz između bogatih i siromašnih.\nMeđutim, demokratski poredak omogućava crkvi da slobodno vrši svoju misiju u svetu i istovremeno joj ne dopušta da podlegne iskušenju političke moći. Pored podrške, od crkve se očekuje i da “demistifikuje” demokratiju, tj. da joj odriče apsolutno važenje i značenje.\nŠto se tiče demokratije pravoslavlja, Bigović je bio kategoričan: “Reforma i demokratizacija crkve ne dolaze u obzir, ali reforma u crkvi i ‘hristijanizacija’ crkvenih institucija i uspostavljanje međuzavisnosti svih crkvenih službi i ravnoteže na relaciji jedan-mnogi danas je za crkvu imperativ”.\nTim povodom, kao suprema lex, odnosno najviši pravoslavni zakon podseća da je svim članovima crkve potrebna sloboda u crkvi, a ne sloboda od crkve, odnosno participacija u “vlasti od crkve”, a ne zahtevanje vlasti nad crkvom.\nPo božjoj volji (za)jedno. Da sve bude jedno i jednako. Da služi kao odskočna daska, u hijerarhijskom poretku, po mnogima zlonamerno tumačenom kao subordinacija, podređivanje, potčinjavanje, što crkvu pretvara u kasarnu i totalitarni kolektiv.\nNapred ne može, nazad nema kud\nGovoreći o kapacitetu hrišćanske adaptacije Ralph Waldo Emerson je kategoričan da je “religija jednog doba literaturna razonoda drugog doba”.\nPravoslavlje je u drugoj dekadi trećeg milenijuma, u geografskom smislu, svetski fenomen. Ono se susreće sa globalnom situacijom koju je iznedrila zapadnoevropska, bolje reći katolička i protestantska civilizacija.\nU Evropi je prvobitni odnos crkve i demokratije bio u znaku obostrane podrške i negiranja. Danas se sve hrišćanske crkve zalažu za “demokratizaciju društva i države”, ali se protive svim oblicima totalitarizma. Bezmalo, u savremenom kontekstu, niko ne pominje Dostojevskog ili sv. Nikolaja Velimirovića, iako su znatno pre savremenih monidijalista, kosmopolita, globalista obojica promovisali “svečovečansku zajednicu” i govorili o “svečovečanskom bratstvu”. Pored ostalog, na aktuelnoj bazi demokratije.\n“Mi smo Evropa, pre Evrope”, govorio je mitropolit Jovan Zizijulas.\nPravoslavlje se, dakle, predstavlja kao konstitutivni faktor Evrope. U geografskom, religijskom, političkom, kulturnom prostoru koji je definisao Pol Veleri: ”Evropljanin nije određen rasom, ni jezikom, ni nacijom. Pošto je Evropa domovina mnogih jezika, nacionalnosti i tradicije. Evropljanin je svako ko je pregrmeo romansko poimanje pravde, ko je dobro razumeo grčko obrazovanje i ko je prihvatio hrišćansko učenje”.\nU takvom ambijentu pravoslavlje i demokratija napred ne mogu, a nazad nemaju kud.\nMeđutim, spoljašnji zahtevi za demokratizaciju crkve od političkih centara moći motivisani su nastojanjem da se ona uključi i funkcionalizuje “kodove” demokratske ideologije.\nObraz i maska\nNa kraju, presuđuje početak. U međuzavisnim odnosima pravoslavlja i demokratije, ako se izgubi obraz, život podari masku.\nZato su njihova poređenja nezahvalna, koliko i neizbežna, ali Pravoslavna crkva ne može da se poistiveti ni sa jednim političkim poretkom, pa ni sa demokratskim, koji je postao “mit” i ideal sveta. Ona je svoje institucije, u svim epohama, manje ili više, prilagođavala svetovnim, istovremeno naglašavajući svoju različitost i posebnost u odnosu na njih.\nJer, biti u svetu, a ne biti od sveta je antinomija, protivurečnost koja se stalno manifestuje u životu crkve. Na izvestan način dramatičan i pun napetosti, između zakona i ljubavi, konzervativno-tradicionalnog i savremenog, institucionalnog i harizmatskog.\nZa razliku od svetovnih, crkvene institucije nemaju razlog svog postojanja u sebi i po sebi. Njene institucije su elastične i fleksibilne, “ikonične” i uvek u stalnom nastajanju i nestajanju. Religiozno osećanje je zadato, na individualnom nivou, dok je demokratija jedna od vremenski ograničenih civilizacijskih faza.\nNa krilima trijumfa razuma nad osećajnošću, kvantiteta nad kvalitetom, podobnosti ispred sposobnosti, materijalnog nad moralnim, višeg nad boljim, iluzorno je očekivati da pravoslavlje i demokratija budu u odnosu dva plućna krila, jednog organizma. Imuni na otvoreni relativizam i zatvoreni fanatizam.\nTako je od vremena rimske okupacije Palestine, kad je Pavao iz Tarsa osnovao hrišćanstvo, kao manje okrutnu i isključivu monoteističku sektu od judaizma. Do trećemilenijumskih iskušenja i simptomatične euforije, u kojoj oni koji više čuju, nego što slušaju, oslonjeni prevashodno na interese i populističko bildovanje identiteta, paradoksalno zagovaraju svetosavsku demokratiju i teodemokratiju.\nKao najnoviji dokaz da od vere do pronevere, kao od demokratije do diktature, malo treba.\nRasprava pravoslavnih crkava o prelasku na Gregorijanski kalendar\nPatrijarsi pravoslavnih crkava sastali su se početkom marta u Istanbulu kako bi raspravljali o otvorenim pitanjima u istočnim crkvama i zakazali Veseljenski sabor za 2016. godinu. Jedno od otvorenih tehničkih pitanja za srpsku pravoslavnu crkvu je prelazak sa Julijanskog, na Gregorijanski kalendar. Sabor u Istanbulu pozvao je na jedinstvo crkve.\nReagovanja na odlazak delegacije SPC na svepravoslavni sabor na Kritu pokazuje koliko je snažan svekoliki uticaj Rusije u Srbiji.


Najave: Novi cjenovnik usluga za fizička lica – ProCredit Bank Bosna i Hercegovina\nNajave: Novi cjenovnik usluga za fizička lica\nHome / Obavještenja / Najave: Novi cjenovnik usluga za fizička lica\n28. Februara 2019.27. Oktobra 2020.\nOvom prilikom ProCredit Bank Vas obavještava da je donesen novi Cjenovnik usluga za poslovanje sa fizičkim licima. Od 01.04. primjenjivat će se cijene navedene u ovom dokumentu.


Foto: DANIEL POCKETT / EPA;\n- Ovo su neodrživo veliki brojevi novih slučajeva - rekao je Endruz na konferenciji za novinare.\nViktorija je tokom prethodnog dana zabeležila 191 novi slučaj zaraze, što je najviše od početka epidemije. Dan ranije registrovano je 127 novih slučajeva.\nRestrikcije stupaju na snagu od sutra uveče i biće na snazi šest sedmica.\nMELBURN POD KARANTINOM Stotine hiljada ljudi dobilo naređenje da ostanu kod kuće, policija patrolira ulicama\nEndruz je rekao da se u Melburnu očekuje "ogromna šteta" zbog uvođenja blokade, ali je insistirao da nema alternative i da će pandemija odneti hiljade života ukoliko izmakne kontroli.\n- Oni prostori koji su se oprezno otvarali moraće ponovo da pređu na uslugu dostave - izjavio je premijer i dodao da će ostale firme koje su se otvorile morati da se zatvore.\nEndruz je rekao da se očekuje pogoršanje stope širenja zaraze pre nego što situacija postane bolja i naglasio da će se stanovnici koji pokušaju da napuste blokiranu zonu suočiti sa "ozbiljnim kaznama".\nKarantin do kraja jula za 300.000 ljudi u Melburnu\nRadnje zatvorene, ulice prazne: Melburn od danas pod POTPUNOM BLOKADOM koja će trajati ŠEST NEDELJA\nLibanski premijer Hasan Dijab podneo je u ponedeljak ostavku libanskom predsedniku Mišelu Aunu, nekoliko dana nakon što je smrtonosna eksplozija odnela više od 200 života, preneo je "Gulf News".\nStotine ljudi sukobile su se danas s policijom u Čikagu, razbijale prozore i krale iz prodavnica u šoping centru Magnificent Mile i drugim delovima grada, javlja AP.\nJedna članica izborne komisije sa birališta u Minsku snimljena je kako se spušta niz merdevine sa prozora drugog sprata sa vrećom za koju se pretpostavlja da sadrži listiće za glasanje.\nItalija je "opkoljena" državama koje beleže rast broja slučajeva pozitivnih na kovid-19, poput Francuske, Španije i balkanskih zemalja, navodi italijanski list Korijere dela sera.\nNemački ministar finansija Olaf Šolc objavio je da ga je rukovodstvo Socijaldemokratsje partije (SDP) predložilo kao svog kandidata za kancelara na izborima naredne godine, javlja Rojters.\nPandemija se može staviti pod kontrolu, ali samo ako vlade preduzmu akcije kako bi suzbile prenošenje korona virusa u zajednicama, izjavio je danas direktor Svetske zdravstvene organizacije (SZO) Tedros Adhanom Gebrejesus.\nNOVI PROPIS Albanski jezik i na uniformama makedonske policije\nMinistar unutrašnjih poslova Severne Makedonije Agim Nuhio danas je na svom Fejsbuk profilu objavio fotografiju na kojoj se vidi novi amblem makedonske policije ispisan i na albanskom jeziku.\nNEMA VIŠE DNEVNIH IZVEŠTAJA? Britanija će objavljivati podatke o PREMINULIMA od korone jednom nedeljno\nZvanični podaci o tome koliko je ljudi preminulo od posledica infekcije korona virusom u Velikoj Britaniji, najverovatnije više neće biti objavljivani na dnevnom nivou, piše britanski Telegraf.\nTurska ratna mornarica saopštila je danas da će njen brod "Oruk Reis" u naredne dve nedelje sprovoditi istraživačko bušenje u spornom području u istočnom Mediterana, što će doprineti rastu tenzija u odnosima s Grčkom, ocenjuje Rojters.\nKO ĆE REŠITI PROBLEM Stotine tona otpada nelegalno istovareno, pogona za reciklažu ni na vidikz\n"NE DALJE OD 5 KILOMETARA OD KUĆE" Danijel iz Melburna za "Blic" opisuje kakve su nove mere uvedene, za čiji prekršaj se plaćaju PAPRENE KAZNE


medicinska sestra. Specijalistička ordinacija za ultrazvučnu dijagnostiku MEDICUS 11000 Beograd, Kneza Miloša 58/6 tel/faks: (011) 361 45 52. Dobrodošli. LUMBAGO je medicinska ustanova osnovana 2006 god. To je specijalistička ordinacija, koja se bavi prevencijom, lečenjem i održavanjem akutnih i hroničnih neuroloških, traumatoloških, ortopedskih, reumatoloških i neurohirurških bolesti, kao i održavanjem zdravstvenog stanja medicinskim fitnesom. LUMBAGO tim » Guna medicinska sredstva mogu da se daju zajedno sa drugim lekovima. Ne postoje kontraindikacije za pacijente koji prolaze kroz farmakološku, osteopatsku ili fizikalnu terapiju.\nobiteljske medicine ( ORDINACIJA UPISUJE NOVE PACIJENTE )medicinska sestra: Marija Mrkovićtel: 031/225-311e-mail : obiteljska.osijek14@dzobz.hrradno vrijeme: parni datumi: 07.00 – 14.30 satineparni datumi : 13.00 – 20.30 satiradna subota: 1. u mjesecuNARUČIVANJE LIJEKOVA TELEFONOM Medicinska ordinacija Matjan Bogdan. Given the COVID-19 pandemic, call ahead to verify hours, and remember to practice social distancing. No tips and reviews. UltraMedica - Specijalisticka medicinska ordinacija u Trebinju nudi usluge ultrazvučnih, ginekoloških, kardioloških, otorinolaringoloških, endokrinoloških pregleda Ordinacija Sculpturelle Specijalistička ordinacija za fizikalnu medicinu i rehabilitaciju i estetsku medicinu Sculpturelle je vrhunski opremljena zdravstvena ustanova, u kojoj tim edukovanih i sertifikovanih stručnjaka primenjuje jedinstvene programe estetske medicine i kozmetologije. njezin profesionalni identitet. Ordinacija obiteljske medicine su ulazna vrata u zdravstveni sustav za svakog pripadnika neke lokalne zajednice i većina problema pokušava se riješiti na toj primarnoj razini.\nPrijava: Korisničko ime: Lozinka: Medicinska Ordinacija predstavlja našu implementaciju softvera za vođenje evidencija o pacijentima i njihovim terapijama. Softver je inicijalno napravljen za potrebe Centra za korektivnu gimnastiku u cilju optimizacije njihovog poslovanja, smanjenja papirologije, uštede vremena a samim time i novca i efikasnije evidencije. Medicinska dijeta ima relativno jednostavan jelovnik, a omogućuje gubitak 15 kilograma u 15 dana. Vezani članak.\nordinacijagalen@gmail.com Ordinacija MEDICA osnovana je u augustu 2013. godine.\n3 visitors have checked in at zubna ordinacija Medicinska skola. Specijalistička ordinacija za fizikalnu medicinu i rehabilitaciju GALEN Niš, Mačvanska 12 066 80 13 147 018 527 912. Radno vreme: 09-19h Subotom: 09-14h Otvaranje ordinacije je vrlo stresno, naporno i komplicirano. Želimo Vam olakšati cijeli proces pa se dolje nalaze sve stavke obvezne opreme iz Pravilnika o minimalnim uvjetima u pogledu prostora, radnika i medicinsko-tehničke opreme za obavljanje zdravstvene djelatnosti (Narodne novine, br. NN 61-1374/2011) i njegovih dopuna tijekom godina (Narodne novine br. NN 128/2012, NN 124/2015 i NN Dermatološka Ordinacija, Ljubuski.\nMedicinska dijeta naziv je dobila jer se navodno primjenjuje kod srčanih bolesnika, koji prije operacije trebaju smršavjeti, a da ne izgube na snazi. Medicinska ordinacija. ordinacija (1) ordinacija (2) ordinacija (3) ordinacija (4) ordinacija (5) ordinacija (6) ordinacija (7) ordinacija (8) ordinacija (9) ordinacija (10) ordinacija (11) ordinacija (12) O ovom projektu. Category Kancelarije . Share. Kancelarije Zubna ordinacija.\nLjekarski tim ordinacije MEDICA prati savremena medicinska dostignuca iz oblasti opce medicine, ORL, fizijatrije Osoblje u Ordinaciji se stalno strucno usavršava ucešcema kako na domacih tako i na medunarodnim seminarima i kongresima. Medicinski pojmovi na slovo O. Ova stranica Vam nudi preko 110 članaka - objašnjenja za medicinski pojam na slovo O: Objektivni znaci, Oboljenje hijalnih membrana, Ocit, Odijev sfinkter, Oftalmektomija Pretražite privatne zdravstvene ustanove u kojima možete iskoristiti pogodnosti koje Vam pruža CAR:GO MEDICAL kartica. Specijalistička ordinacija za kardiologiju. POZOVITE NAS. GDE SE NALAZIMO. Adresa: Udbinska 30 medicinska sestra. Ljiljana Trbojevi Ordinacija se nalazi u centru grada, u mirnom delu, udaljena od gradske verve.\nMogu da se daju i pre i posle operacije. Nisu uočena neželjena dejstva, alergijske reakcije niti interakcije sa lekovima.\nTALES - Lekarska ordinacija interne medicine - Startsida\nTo je specijalistička ordinacija, koja se bavi prevencijom, lečenjem i održavanjem akutnih i hroničnih neuroloških, traumatoloških, ortopedskih, reumatoloških i neurohirurških bolesti, kao i održavanjem zdravstvenog stanja medicinskim fitnesom. LUMBAGO tim » Medicinska dijeta naziv je dobila jer se navodno primjenjuje kod srčanih bolesnika, koji prije operacije trebaju smršavjeti, a da ne izgube na snazi.Ovom dijetom u pet dana možete izgubiti između 2 i 5 kg, a u 15 dana između 10 i 15 kilograma. Guna medicinska sredstva mogu da se daju zajedno sa drugim lekovima. Ne postoje kontraindikacije za pacijente koji prolaze kroz farmakološku, osteopatsku ili fizikalnu terapiju. Mogu da se daju i pre i posle operacije. Nisu uočena neželjena dejstva, alergijske reakcije niti interakcije sa lekovima. Medicinska oprema, medicinske maske, medicinska maska, zastitna maska, zaštitne maske, maske za lice, maska za lice, maske za nos i usta, polumaske, polumaska, respirator, ambu balon, respiratori, zaštita od virusa, korona, kovid 19, zaštitna medicinska oprema, zaštitne rukavice, zaštitna rukavica, medicinske rukavice, hirurške rukavice, hirurške maske, hirurška maska, rukavice za Specijalistička ordinacija za fizikalnu medicinu i rehabilitaciju GALEN Niš, Mačvanska 12 066 80 13 147 018 527 912.\nNo tips and reviews. UltraMedica - Specijalisticka medicinska ordinacija u Trebinju nudi usluge ultrazvučnih, ginekoloških, kardioloških, otorinolaringoloških, endokrinoloških pregleda Ordinacija Sculpturelle Specijalistička ordinacija za fizikalnu medicinu i rehabilitaciju i estetsku medicinu Sculpturelle je vrhunski opremljena zdravstvena ustanova, u kojoj tim edukovanih i sertifikovanih stručnjaka primenjuje jedinstvene programe estetske medicine i kozmetologije.\npoliklinika neće raditi zbog dezinfekcije prostora. Vodeća medicinska i tehonoška oprema Opremanje liječničkih ordinacija Usluga opremanja liječničkih ordinacija Medicinska oprema koja je u našoj ponudi omogućava klijentima funkcionalnost, Obvezna oprema ordinacija.\nSpecijalistička ordinacija za reumatologiju nalazi se na Novom Beogradu, u naselju Belville. Dijagnoza i terapija reumatskih oboljenja, kao i medicinska pomoć pacijentima sa akutnim ili hroničnim bolom. specijalistiČka ordinacija interne medicine mirkoviĆ ljubica ĐukanoviĆ pr beograd (novi beograd) specijalistiČka ordinacija iz dermatovenerologije laderma dr biljana ĐurĐeviĆ miŠeljiĆ preduzetnik, beograd (vraČar) specijalistiČka ordinacija iz fizikalne medicine i rehabilitacije atleta dr irena ČuroviĆ-marjanoviĆ pr beograd (zemun) Medicinska sestra Beograd. July 13, 2020 ·. Medicinska sestra Beograd brine o Vama i Vašim bližnjima.


Prosvetni sindikati: "Polako sazrevaju uslovi za štrajk" | Edukacija\nProsvetni sindikati: “Polako sazrevaju uslovi za štrajk”\nNezadovoljstvo visinama plate zaposlenih u prosveti tri reprezentativna sindikata u prosveti ocenila su kao dovoljna da “polako sazrevaju uslovi za štrajk”.\nPlate u prosveti i sa povećanjem od šest odsto nalaze se, prema navodima sindikata, ispod republičkog proseka. Kako su naveli predsednici Sindikata obrazovanja Srbije, Sindikata radnika u prosveti Srbije i granskog sindikata “Nezavisnost”, Valentina Ilić, Slobodan Brajković i Tomislav Živanović prosečna plata u prosveti je 42.320 dinara, što je za 8,2 odsto niže od republičkog proseka koji iznosi 45.767 dinara.\nPovećanje minimalne cene rada plata zaposlenih u prosveti sa trećim i četvrtim stepenom školske spreme (domari, blagajnici, računovodstvo) dovodi do plate koja je za četiri dimara niža od minimalca i iznosi 22.504 dinara.\nPredstavnici sindikata zatražili su hitno povećanje koeficijenta za zaposlene sa trećim i četvrtim stepenom za 8,2 odsto i povećane svih koeficijenata u četvrtom kvartalu ove godine, kao i isplatu novogodišnjih nagrada i hitno zaključivanje kolektivnih ugovora sa zaposlenima u visokom obrazovanju i predškolskim ustanovama.\nPančevo: Konkurs za izlaganje u Kulturnom centru\nDan nauke i knjige u OŠ "Ivo Andrić" u Rakovici


Minja Bogavac: Moralni čin i poruka solidarnosti žrtvama nasilja - Autonomija\n"Učestvovanjem na festivalu u čijem žiriju sedi osoba ovakvog moralnog profila postali bismo saučesnici u pretvaranju nedopustivog u dopustivo"\nNa 38. regionalnim Susretima pozorišta/kazališta u Brčkom dve predstave povukle su svoje učešće iz takmičarskog programa ove manifestacije, nakon saznanja da je glumac Branislav Lečić jedan od članova žirija.\nNajpre je to u petak učinila ekipa predstave „64“ u režiji Alise Stojanović u produkciji pozorišta „Atelje 212“ , a potom su istu odluku doneli reditelj Kokan Mladenović i pisac Darko Cvijetić ispred predstave „Šindlerov lift“, koju izvodi Kamerni teatar 55 iz Sarajeva.\nReditelj Dino Mustafić, čija je predstava „To nikad nigdje nije bilo“ u izvođenju Narodnog pozorišta Sarajevo preksinoć izvedena, zbog cele situacije uputio je pismo Direkciji festivala s predlogom da ove godine predstave ne budu ocenjivane.\nReagovao je i Branislav Lečić, navodeći da nisu tačne optužbe protiv njega u slučaju sa Danijelom Štajnfeld, a Srđan Vukadinović, urednik pratećeg programa festivala i član selektorskog veća 38. izdanja Susreta pozorišta/ kazališta u Brčkom, kaže za Danas, da se festival najnormalnije nastavlja i da za njih istupi pojedinaca nemaju težinu, dok se ne oglase pozorišta koja stoje iza projekata s kojima su dogovorili saradnju.\nPodsetimo, u proglasu ekipe predstave „64“ prema tekstu Tene Štivičić i u režiji Alise Stojanović stoji da su predstavu odigrali samo iz poštovanja prema publici, a da su samo sat vremena pre izvođenja saznali da je Branislav Lečić član žirija Festivala.\nKako je navedeno u proglasu, Lečić „se aktivno uključio u podelu medija u Srbiji na podobne i nepodobne, konstantno i posvećeno baveći se u, za njega, podobnim medijima, isključivo iživljavanjem, zlostavljanjem i u svakom smislu maltretiranjem njihove koleginice Danijele Štajnfeld.\n– Ne možemo ga smatrati ni na koji način osobom koja može da ocenjuje naš rad, niti to želimo da dozvolimo – poručila je ekipa predstave „64“.\nKokan Mladenović i Darko Cvijetić podsetili su da su svoju predstavu radili iz potrebe da se nikada i nigde ne relativizuju zločini, da su svesni da Branislav Lečić nije osuđen po optužbama za silovanje Danijele Štajnfeld, ali da je sve u vezi tog slučaja stavilo, u najmanju ruku, ogromnu moralnu hipoteku na njegov lični i umetnički integritet.\n– Smatramo da bismo učestvovanjem na festivalu u čijem žiriju sedi osoba ovakvog moralnog profila postali saučesnici u pretvaranju nedopustivog u dopustivo, nemoralnog u moralno i da bismo se narugali traumiranim likovima iz sopstvene predstave – poručili su Mladenović i Cvijetić.\nOni su dodali da se povlače iz učešća na festivalu i iz razmatranja za nagrade.\nSrđan Vukadinović, urednik pratećeg programa festivala “Susreti” i član selektorskog veća, kaže za Danas da su na festivalu već odigrane četiri predstave i da će biti izveden i komad “Šindlerov lift” u režiji Kokana Mladenovića u izvođenju Kamernog teatra 55 iz Sarajeva, te da je jedino otkazana predstava “Zelena čoja Montenegra” u režiji Nikite Milivojevića jer se nekoliko glumaca zarazilo koronom.\n– Sve četiri predstave koje su dosad odigrane biće žirirane, a to što pojedinci govore nama ništa ne znači. Nama treba direkcija pozorišta da kaže jer je pozorište vlasnik predstave, a direkcija nijednog pozorišta do ovog trenutka nije otkazala nijednu predstavu. Ugovor se sklapa sa pozorištem a ne sa Jankom i Markom. To su individualci i individualke i nas to ne interesuje – izričit je Vukadinović.\nOn dodaje da je isto tako individualno pravo autora da odbiju nagradu ako tako žele.\n– Ti ljudi žive negde na nekoj drugoj planeti, a mi od Ateljea nemamo ništa zvanično, čak mislim da će ovo pozorište imati drugi problem – sudski postupak zbog troškova koje treba da plati – kaže Vukadinović.\nOn dodaje da se sve predstave igraju za publiku, da postoji i njen žiri, kao i stručni, iza koga Festival čvrsto stoji.\nVukadinović je poteze Alise Stojanović, Kokana Mladenovića i Darka Cvijetića ocenio kao nepristojne jer, kako objašnjava, oni traže da se nešto menja u kući festivala što traje godinama.\n– Da vi određujete nekome unutar kuće šta će on da radi i kako će da se ponaša, a pozove vas u goste…\nNa pitanje Danasa da li mu je zbog cele situacije neprijatno, odrično odgovara.\n– Nije nam neprijatno, pre bi trebalo da bude neprijatno onima koji politizuju stvari i koji razmirice iz beogradske čaršije pokušavaju da prenesu u drugu državu. Ako neko kaže da Branislav Lečić deli medije na podobne i nepodobne, šta nas to interesuje. To su razmirice u krugu dvojke koje treba tamo da se rešavaju, ne na festivalu – izričit je Srđan Vukadinović.\nZa Branislava Lečića kaže da je veliki glumac i slobodan građanin.\n– Ako ima kakve presude, a nema ih, sigurno da on ne bi bio angažovan. Branislav Lečić je slobodan građanin, a ljudi koji ovo rade prvo ne poštuju institucije države Srbije. Čvrsto stojimo iza žirija i Branislava Lečića – zaključuje Srđan Vukadinović.\nDramaturg Željko Hubač podseća da je regionalni festival Susreti kazališta/pozorišta poznat i kao manifestacija sa najvećim fondom nagrada i da njemu cela situacija ostavlja gorak ukus u ustima, ali da veruje da su njegove kolege koje su povukle predstave reagovale iz srca, jer je razočaran Lečićevim reakcijama u javnosti.\n– Ja duboko ne verujem u većinu institucija u ovoj zemlji, pa nažalost ni u pravni sistem, a mislim da je to početak kraja celokupnog sistema državnog uređenja. Meni u celoj ovoj situaciji u vezi sa Danijelom Štajnfeld je gorak utisak, koji sam osetio nakon Lečićevih reakcija. Šta god da je istina, način na koji se Lečić odnosio prema celom događaju mi govori da ima određen stepen nepoštovanja prema ženama. Ne znam kako bih se ponašao u datom trenutku, ali ono što su radile kolege iz Ateljea 212 iz Sarajevskog kamernog teatra, verujem da su uradili iskreno kao što nažalost ne verujem u iskrenost Branislava Lečića kada je ova stvar u pitanju. Lečića pamtim kao velikog glumca, ali neću moći da zaboravim njegovu neprimerenu reakciju na ceo događaj kao recimo pominjanje poligrafa, koje je danas zaista izgubilo svaki smisao. Čovek ako ima bilo kakav integritet, ne bi trebalo da u pomoć poziva poligraf ili barem ovo što danas nazivaju poligrafom – zaključuje Željko Hubač.\nRediteljka Minja Bogavac smatra da su Alisa Stojanović, Kokan Mladenović i Darko Cvijetić ozbiljni autori i ljudi od integriteta i da su zajedno sa ekipama svojih predstava iskazali moralni, lični i politički stav, čega, kako kaže – nažalost, nema puno na umetničkoj sceni regiona.\n– Isto tako, svoj stav su pokazali i organizatori festivala, koji su u žiri, ove godine, pozvali Branislava Lečića. Ne moramo da ulazimo u pitanje Lečićeve krivice za dela koja mu se stavljaju na teret, ali Branislav Lečić je trenutno čovek koji javno proziva, citiram: „drugosrbijanske kurve intelektualne“ i daje izjave u kojima poziva deo građana Srbije da promene državu. Vodi svoju ličnu kampanju, baziranu na govoru mržnje i doprinosi veoma opasnoj agendi polarizacije ovog društva. To je dovoljno da bi njegovo učešće u jednom žiriju bilo sporno. Zato je činjenica da su neke kolege na to ukazale, važna i ohrabrujuća. Takođe, način na koji Lečić, uz pomoć režimskih medija, trenutno pokušava da opere svoju savest i ugled, vrlo je loša poruka za sve žrtve nasilja. A to i dalje nema veze sa pitanjem njegove krivice! Jer, svaki čovek ima prava da se brani, ali u svojoj odbrani nema prava na sva sredstva. Lečićeva odbrana je nečasna, ona se događa upravo i ovo zaista nije momenat da odlučuje o radu drugih kolega. Odnosno: kolege koje tako smatraju, imaju pravo i dužnost da to pokažu. Njihov moralni čin je poruka solidarnosti žrtvama nasilja – zaključuje Minja Bogavac.\nbranislav lečić, festival, Minja Bogavac, pozorište\n(Pod) razno (2.511) Arhiva (24) Autori (9) Stvarni ljudi (15) Autonomija (20.462) Antidiskriminacija (69) Autori (2.720) Aleksandar Kocić (48) Aleksandra Bosnić (11) Ana Lalić (12) Andrej Nikolaidis (9) Boris Pavelić (4) Boris Varga (7) Branislava Opranović (35) Dalibor Stupar (31) Dinko Gruhonjić (91) Dragan Bursać (26) Dragan Markovina (2) Dragana Rakić (20) Đerđ Konrad (49) Igor Besermenji (205) Jan Briza (11) Larisa Inić (34) Laslo Vegel (449) Milivoj Bešlin (7) Miloš Vasić (82) Mirko Đorđević (146) Natalija Jakovljević (12) Nedim Sejdinović (41) Nora Hicko (6) Pavel Domonji (43) Pavle Radić (378) Tamara Kaliterna (85) Teofil Pančić (97) Tihomir Novak (111) Vojin Ivkov (8) Zlatko Jelisavac (459) Civili (138) Kultura (1.648) Marginalci (2.022) Ogledalo (5.781) Stav (2.719) Utočište: Nacionalizam (1.451) Živeti zajedno (22) Beta (8) Blogeraj (25) English (24) Documents (1) Interview (6) News (7) Views (10) Intervju (1.422) Izbori (241) Izdvajamo (4.537) Jugoslavija (3.561) Karikatura nedelje (286) Mladi i mediji (13) Planeta (3.431) Podsetnik (31) Šta s’ to rek’o! (432) Vesti (8.418) Vesti čitalaca (6) Video (11) Vojvodina (19.395) Aktuelno (10.772) Decentralizacija (209) Dijalozi (15) Dokumenti (74) Ekonomija (809) Evropa u Vojvodini (44) Lokalne samouprave (1.306) Pogledi (734) Seminari (13) Tribine (30)


Kolo srpskih sestra/KSS/ u Prnjavoru danas je uručilo poklon pakete i božićne pečenice za 40 socijalno najugroženijih porodica na području opštine Prnjavor.\nPredsjednica KSS Ljubinka Rapić je podsjetila da je ovo tradicionalna božićna akcija,kojom se želi najugroženijim porodicama pomoći i sa njima podijeliti radost Božića.\n“U proteklih mjesec dana uspjeli smo nabaviti porodične prehrambene pakete. Naš dobrotvor Boris Leburić je pored pečenja i svega ostalog što ide uz božićnu trpezu obezbijedio i 40 poklon paketića za djecu,kao i prevoz do krajnjih korisnika.“ istakla je Rapić.\nOna je za pomoć kod prevoza uputila zahvalnost i sugrađaninu Draganu Galiću.\n“Vrijeme nam nije naklonjeno ,ali sa dobrom voljom i uz pomoć plemenitih ljudi mi ćemo taj posao danas odraditi.“ rekla je Rapić.\nNaredna humanitarna aktivnost u kojoj će učestvovati Kolo srpskih sestara u Prnjavoru je tradicionalna Svetosavska zabava koja će biti održana krajem mjeseca.(kraj)/ts/\nRAZNOVRSTAN VASKRŠNJI PROGRAM NA GRADSKOM TRGU\nOpština Prnjavor u nedjelju,16.aprila na gradskom trgu organizuje 18.Vaskršnju manifestaciju. U prvom dijelu programa koji počinje u 16.00 časova nastupiće dječije folklorne sekcije i ansambli Srpskog prosvjetno-kulturnog društva “Prosvjeta“,Gradskog kulturno umjetničkog ...\nПРЊАВОР, 9. ЈУНА - Општински штаб за ванредне ситуације Прњавор на данашњој сједници одлучио је да до 22. јуна у овој локалној заједници на снази остану одређене мјере ограничења ...\nOPŠTINA ANGAŽOVALA DODATNO LJUDSTVO ZA ČIŠĆENJE SNIJEGA\nOBILJEŽAVA SE BADNJI DAN


4 Sep 2019 - 00:38 Concept cars Link\nUz brojne novitete (serijski EQV, hibridni A250e i B250e, novi GLE Coupe, Mercedes-AMG GLB 35...), Mercedes će sledeće nedelje na sajmu automobila u Frankfurtu prikazati i novo koncept vozilo, ali detalji o njemu trenutno nisu poznati.\nPoznato je jedino da će se raditi o potpuno električnom konceptu koji će biti deo njihovog EQ podbrenda električnih vozila, kao i da će imati istem autonomne vožnje, kamere umesto klasičnih retrovizora i ogromni ekran osetljiv na dodir smešten na mestu centralne konzole.\n▪ VIDEO: Ford Mustang Mach-E\n▪ Čačak i dalje drži prvo mesto po broju automobila u odnosu na broj stanovnika


Nerzuk Ćurak – Fakultet Političkih Nauka\n+387 33 203562, lok; 286\nNerzuk Ćurak doktor je političkih znanosti, redovni profesor na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Sarajevu, esejist, znanstveni publicist, novinar, urednik, javni intelektualac, mirovni aktivist… Na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Sarajevu vodi sljedeće kolegije: Geopolitika, Međunarodna sigurnost, Nauka o miru, Međunarodna zajednica i upravljanje konfliktima. U Centru za interdisciplinarne postdiplomske studije Univerziteta u Sarajevu, u okviru master studija Upravljanje državom i nevladinim organizacijama, voditelj je modula Civilno društvo i nevladine organizacije. Na Sveučilištu u Mostaru voditelj je kolegija Suvremena geopolitika i Znanost o miru. Član je Udruženja za političke nauke u Bosni i Hercegovini i član Regionalnog odbora Centra za napredne studije Jugoistočne Evrope Sveučilišta u Rijeci. Voditelj je prve generacije doktorskog studija na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Sarajevu gdje predaje Geopolitičke studije suvremenog svijeta i Istraživanje mira u regionalnoj perspektivi. Šef je Odsjeka sigurnosnih i mirovnih studija na istom fakultetu. Član je odbora za političke nauke ANUBiH i PEN Centra BiH.\nTokom 2015. i 2016. godine intenzivno je, kao ekspert iz oblasti mirovnih studija, surađivao na projektu izgradnje mira u postkonfliktnoj zajednici Pro Budućnost koji implementira CRS uz podršku USAID-a. U okviru internacionalnog projekta Helsinškog komiteta Norveške Gradimo mostove a ne zidove. Uloga univerziteta u izgradnji mira (2011-2014) bio je angažiran kao predavač i ekspert u oblasti istraživanje mira i mirovno rješavanje konflikata.


13.10.2007., 19:35 #1\n13.10.2007., 19:41 #2\n13.10.2007., 19:50 #3\n13.10.2007., 20:00 #4\n13.10.2007., 20:05 #5\n13.10.2007., 20:08 #6\n13.10.2007., 20:11 #7\n13.10.2007., 20:14 #8\n13.10.2007., 20:14 #9\nMudrost rečenice je u paranoji kojoj dotični robuju i ne kriju da je iskažu.\nDrago mi je da si počeo da razmišljaš. Dubok naklon.\n13.10.2007., 20:15 #10\nKo će njih da zove u bilo kakav pregovarački tim i ko bi uopšte sa njima pregovarao. O čemu sa njima može da se razgovara i na kom nivou?\nO granicama KKV?? O ratu na Kosovu?\n13.10.2007., 20:16 #11\nКако вам се не смучи да лажете смрдократи. Вучић је рекао да ће се извинути ако шиптарчина каже да поштује државу Србију и да је против отцепљења Косова.\nIzvinuti se znači - da se protegne.\nTakodje je rekao da će se povući iz politike ako Toma ne pobedi\n13.10.2007., 20:19 #12\n13.10.2007., 20:20 #13\nИзвинуо би се Вучић сигурно ако би шиптарчина рекао да је против отцепљења Косова и да поштује државу Србију.\n13.10.2007., 20:21 #14\n13.10.2007., 20:38 #15\n13.10.2007., 20:41 #16\n13.10.2007., 20:44 #17\n13.10.2007., 20:49 #18\n13.10.2007., 20:49 #19\n13.10.2007., 20:51 #20\n13.10.2007., 21:59 #21\n13.10.2007., 22:01 #22\n13.10.2007., 22:01 #23\n13.10.2007., 22:04 #24\nPonizili ste zemlju dopustivši da nam danas seru pred kućom. Na pragu. Obezglavili ste vojsku terajući momke da služe po dečjim jaslama i mere praškove po apotekama. Čuvaju straže u foajeima pozorišta. Smešno, tužno ali istinito.\n13.10.2007., 22:09 #25\nAla su te napalili iz otadžbinske !


Dijalogom kroz naš mentalitet – Katalaksija\nDijalogom kroz naš mentalitet\nDušan Mijić · Objavljeno 22/10/2004\nKnjiga naslovljena kao Psihofilozofija biznisa, dijalogom kroz naš mentalitet obuhvata, sučeljava i u dijaloškoj formi predstavlja objedinjavanje sinergične dimenzije filozofskog i dimenzije psihološkog. Dijaloška, višeslojna potraga ne samo kroz lingvističku, i ne samo ovlašnu, spoljašnju simplifikaciju pojma/pojave/procesa biznisa, ogleda se u težnji da se pokuša doći do odgovora: šta je biznis? Na kraju, razmatra se u kojoj meri sveukupnost oblika razmene, (razmena duhovnih dobara, emocija, kulturoloških matrica…) utemeljuje pojam biznisa.\nBiznis je veoma popularna reč, ali su ljudi koji se njime bave veoma nepopularni. Kod nas se pod preduzetnikom podrazumeva neko ko je u stanju da sebi prigrabi korist grleći državu, najčešće uz nacionalne pokliče, kvalifikujući se na taj način za čoveka koji je podoban za raspodelu. Autor ove knjige ne govori o toj vrsti preduzetnika, već o kreativosti i stvaralaštvu u biznisu.\nNaslovna strana knjige profesora Vukotića Psihofilozofija biznisa – Dijalogom kroz naš mentalitet, promoviše: Novi saobraćajni znak: Crna Gora sa odronjenim kamenjem na putu. Poslednja strana knjige vizuelizuje promene neophodne svakom od nas ponaosob da bismo izmenili usvojene norme ponašanja i rezonovanja. Između ova dva likovna rešenja nalazi se niz jasnih pitanja, sa isto tako jasnim odgovorima studenta i profesora.\nU knjizi nema ili gotovo da uopšte nema citata ekonomista. To ne znači da je autor neobavešten i neinformisan čovek. O suštini ekonomskih sloboda i sloboda u širem smislu, o slobodi da se čovek menja, mnogi su ugledni i veliki, ekonomisti i filozofi, izrekli veoma mudre i dragocene misli, interesantna opažanja i korisne upute. Profesor Vukotić ovom knjigom daje tome svoj doprinos.\nKnjiga profesora Vukotića ne daje odgovor na pitanje u kom to poslu, u kom to biznisu leži zarada. Mogućnost zarade krije se u našem znanju, našim sposobnostima i našim rukama.\nAutor se, opredeljujući se za formu razgovora sa studentom, odredio i prema mladim generacijama, shvatajući da je promena mentaliteta, taj vrlo delikatan momenat u procesu tranzicije, i generacijsko pitanje.\nKada sam dobio tekst knjige, još u rukopisu, na pribelešci mi se oteo komentar da mi je žao što nisam napisao ovu knjigu. Autor mi je odgovorio da je i njemu žao što nije napisao Gorski Vijenac ali eto, Njegoš je to učinio pre njega.\nKnjiga profesora Vukotića objašnjava suštinu preduzetničke aktivnosti. Iako sam radni vek posvetio preduzetništvu, nisam pretpostavljao da se o tome može napisati ovako ozbiljna knjiga. Ushićen sam činjenicom da sam se prvi put susreo sa knjigom koja na izuzetno precizan način, veoma široko i temeljno, u središte stavlja onu vrstu delatnosti koja pokreće sve privredne i socijalne aktivnosti.\nPored analize aktivnosti preduzetnika koji deluju na tržištu i preko tržišta, autor analizira preduzetničku igru na tržištu, ljudsku potrebu za kreacijom i stvaranjem. No, nije zaboravio ni na prepreke sa kojima se suočava preduzetnik na našim prostorima – sa mentalitetom koji izvire iz palanačkog duha, sa nepoznavanjem procesa stvaranja novca .\nU knjizi autor, polazeći od načina na koji stiču novac za život, deli ljude na one koji su u određenoj transakciji zaradili $ 1000 i na one koji su u raspodeli uvek od nekoga dobijali novac. Iz ovog ugla autor postavlja i pitanje zašto su, na primer, Petrovići dinastija u CG, a ne Vukotići? Zašto su pojedina društva i zajednice bogatije od drugih? Zašto se naši ljudi u drugim krajevima snalaze bolje nego u sopstvenoj zemlji?\nU prvi plan stavlja moral kao osnov biznisa i uspeha, a time i bogatog društva.\nProfesor Vukotić sagledava kompleksnu ulogu i poziciju preduzetnika, govoreći ne samo o preduzetniku u biznisu, već ukazujući na značaj socijalnog preduzetništva, kao neophodanog elementa uspešnog biznisa i uspešnog društva.\nPrijatelj, veoma talentovan preduzetnik mi je jednom prilikom rekao: Kada bih o svojoj ideji u biznisu morao da napišem elaborat, ja bih odustao od ideje.\nStvarnu preduzetničku ideju je veoma teško definisati – “U biznisu morate biti sposobni da vidite nevidljivo“, kaže autor.\nŽelim da istaknem nekoliko pojmova koji su elaborirani u posebnim poglavljima knjige, a koji su po mom mišljenju važni:\nSinergija – nesebična sebičnost\nKao čoveku koji ni sam nije ponekad znao definisati sopstvene postupke, način na koji autor definiše pojam sinergije otvara posve nove prostore razumevanja i definisanja mesta i uloge individuuma. Apostrofirajući mnoštvo relacija i mnoštvo međuodnosa delovanja i ponašanja individua, na način kako je definiše profesor Vukotić, sa naglaskom na međuodnos individualnih ponašanja i neophodni i pretpostavljeni minimum poverenja učesnika u transakcijama, sinergija sa jedne strane uzrokuje a sa druge je fakticitet i plod delovanja pojedinca, a ne kolektiva.\nKrealizam ili kreativnost\nKroz analizu četiri pravca u umetnosti: realizam, modernizam, postmodernizam i krealizam, autor dolazi do istog saznanja kao i književnik Aleksandar Tišma: da jedini način da se bude autentičan, jeste okrenutost sopstvenom iskustvu i stvaranju.Veliki pisci su život shvatali kao stvaranje a odsustvo stvaranja pretpostavlja odsustvo novog života, odsustvo traganja i nestanak kreacija.\nStoga kao preduzetnik koji apsolutno zna da je preduzetnička ideja ta koja iz postojećih resursa stvara novu vrednost, isto kao što umetnik i bilo koji drugi stvaralac stvarajući stvara umetničko delo, razumem u potpunosti stvaralaštvo kao traganje bez kraja.\nOno što bih na kraju želeo da naglasim je da sam čitajući knjigu, razumeo da je autor pre svega izvanredan preduzetnik, kako u polju biznisa a još više kao socijalni preduzetnik.\nČitajući knjigu, kao osnovni moto sam prepoznao sentencu koja pojašnjava mnoštvo dilema:\nSvaki neuspeh je moj i sam sam za njega odgovoran, a uspeh moram podeliti sa drugima da bih bio uspešan.\nPodstaknut mnoštvom pitanja koja se u knjizi otvaraju, u njenom autoru sam prepoznao socijalnog preduzetnika i igrača, izraz koji koristi autor, te stoga otvaram prostor novom dijaloškom krugu: zašto je Profesor Vukotić napisao ovakvu knjigu?


Rafael Nadal i Rodžer Federer odigrali su egzibicioni meč u Južnoj Africi i oborili rekord po gledanosti jednog teniskog meča.\nNa stadionu u Kejptaunu bilo je 51.954 gledalaca, a ova egzibicija bila je prilika da da tamošnji novinari saznaju kakvi su odnosi “u trouglu” Đoković - Federer - Nadal.\n- Kod nas je kao i kod drugih stvari u životu, jedan ima afiniteta više ka onom drugom nego prema ostalima. Nije to slučaj samo sa mnom, tako je sa svima. Imao sam sreće u ovoj profesiji da kad god uđem u svlačionicu, tamo su moje kolege. Bilo je nekih sitnica sa nekim igračima. Ipak, nikada nije bilo tako da ne želim da vidim ovog ili onog igrača - rekao je Nadal i nastavio:\n- Dakle, kad uđem u svlačionicu, vidim kolege sa kojima delim mnogo toga, iz nedelje u nedelju i srećan sam što mogu sa njima da se pozdravim i razmenim mišljenja, ali i da delimo neke zajedničke trenutke.\n- Kada ste mladi, tačno je da rivalitet dovodite do najviše tačke. Kako ste stariji, i dalje imate taj san o pobedama, ali odnos nas trojice je tokom svih tih godina bio veoma dobar. Kako sa Novakom i Rodžerom, tako je bilo i sa Endijem Marijem. Dakle sa svima nama koji smo imali taj jak rivalitet. Sada je sve nekako opuštenije i čini mi se da to i pokazujemo - dodao je Nadal.\nOn je dao i primere kako bi potkrepio da je sve to što govori tačno.\n- Novak je krajem prošle godine bio sa mnom u Kazahstanu, igrao je na egzibiciji u mojoj organizaciji. Ja sam ranije bio u Milanu učestvujući u njegovim projektima. Sada sam imao egzicbiciju sa Rodžerom u Južnoj Africi i oduševljen sam. Federer je bio na otvaranju moje akademije u Manakoru. Shvatamo da je dobro da pomažemo jedni drugima i čuvamo taj konstriktivan odnos, ujedno pomažemo sportu i širimo vrednosti koje mogu biti primer mladim naraštajima - zaključio je, kako prenosi B92, drugi teniser sveta.


EcoOne | modul održavanje opreme\nEcoOne Održavanje opreme vodi evidenciju o opremi koja se nalazi na listi osnovnih sredstava preduzeća i to na način da se redovno evidentiraju svi servisi koji se obavljaju (redovni/vanredni, interni/eksterni), prateća dokumentacija, kao i garantni rokovi opreme i servisa.\nModul pruža mogućnost preciznog vođenja svih troškova nastalih tokom perioda održavanja opreme sa jasno raščlanjenim stavkama troška. EcoOne Održavanje opreme obezbjeđuje alarmiranje korisnika u slučaju isteka garantnog roka ili potrebe za redovnim servisom ili kalibracijom uređaja.\nElektronsko vođenje evidencije servisa\nMogućnost elektronskog zavođenja naloga za otklanjanje kvara\nVezivanja skeniranih dokumenata (skica mašina, računa, naloga, garancije itd.) za odgovarajuće slogove u bazi podataka čime se na jednostavan način dobija grafička slika mašina ili nekih drugih podataka\nKreiranja dnevnih aktivnosti i delegiranje radnih zadataka po svakom radniku pojedinačno\nKreiranja planova službe održavanja na datumskom nivou sa mogućnošću praćenja realizovanih aktivnosti u posmatranom periodu\nAplikacija je skalabilna, nadogradiva te prilagodljiva potrebama korisnika\nDefinisanje mogućih stanja opreme i pregled tipova troška koji se mogu pojaviti u procesu održavanja.\nPregled tipova održavanja koji se mogu vršiti nad opremom, sa mogućnošću grupisanja opreme u slične logičke cjeline.\nPregled opreme sa aktuelnim informacijama kao i svim servisima, te pratećim troškovima iskazanim u vidu pune analitike troška.\nAutomatsko alarmiranje po isteku garantnog roka i najava redovnog servisa koji treba izvršiti u nadolazećem periodu.\nEvidencija dodatne opreme koja je vezana za inicijalni komad opreme.\nPraćenje kvarova sa jasno definisanim vremenskim slijedom.\nEvidencija svih aktivnosti na održavanju pojedine opreme.\nEvidencija dnevnih aktivnosti na polju poslova održavanja opreme.\nOmogućen je unos plana rada službe održavanja te unos zahtjeva za nabavku nove opreme prema definisanom obrascu.\nMogućnost uploada raznorodne dokumentacije koja je vezana za određenu opremu.\nMobilna aplikacija koja korisnicima mobilnih uređaja raspoređenim na određenim funkcijama daje mogućnost uvida u stanje radova na održavanju opreme i trenutnog statusa svih radnih naloga.\nLični karton mašine\nKarton pregleda mašina i opreme\nKarton interventnog održavanja\nOdobrenje troškova - trebovanje\nIzvještaj aktivnosti službe održavanja\nIzvještaj aktivnosti preventive i remonta\nŠtampa radnog naloga alatnici\nIzvještaj o evidentiranim interventnim održavanjima, kao i njihovim rezultatima za željeni vremenski period\nNalog za otklanjanje kvara\nPregled održavanja dodatne opreme\nŠtampa otpremnice pri reparaciji\nPlan rada službe održavanja\nPlan preventive i remonta\nPlan preventive i remonta dodatne opreme\nŠtampana verzija naloga za otklanjanje kvara sa svim propratnim informacijama\nIzvještaj sa detaljnim podacima o opremi koja je evidentirana unutar kompanije


“Bila bi velika greška zabraniti Rusiji učešće i MOK je shvatio razmere toga. To bi moglo izazvati globalni sportski skandal koji MOK-u nije potreban”, istakla je ona.\nRuski sportisti mogu da učestvuju na Olimpijskim igrama, ali uz posebnu dozvolu Međunarodnih saveza kojima pripadaju (FINA, FIVB i slično), odlučeno je ranije na sednici Izvršnog odbora Međunarodnog olimpijskog komiteta (MOK).\nŽeni je isplatio 500.000 evra, a nije odradila ni dan u kancelariji\nRusi i Turci prvi put udružili snage u napadu na ID


Kome nije u interesu da pijemo zdravu vodu?\nObjavljeno 21.07.2012. u 15h\nUdruženje građana „Eko -tok “ na čelu sa Dejanom Protićem uporno pokušava da u delo sprovede zanimljivu inicijativu – postavljanje cisterne sa ekološki ispravnom vodom za piće u centru grada, kako bi građani besplatno mogli da se osveže u vrelim letnjim danima. Protić kaže da su obavljeni razgovori sa čelnim ljudima na bazenu i da je obezbeđen atest o ispravnosti vode novog postrojenja koje se tamo nalazi. Inicijativa je pokrenuta u junu ali je bivši gradonačelnik imao vremena da sasluša priču tek par dana pre smene. Nakon toga uspostavljen je kontakt sa novim gradonačelnikom, a potom i sa njegovim zamenikom koji je inicijativu ostavio „na čekanju“.\n– U međuvremenu, razgovarali smo i sa direktorom JKP“Vodovod i kanalizacija“ Miloradom Bjelogrlićem koji je smatrao da za instaliranje cisterne, koja je najjednostavnija i najbrže izvodljiva alternativa čistoj pijaćoj vodi, nema potrebe. Rekao nam je još da u gradu Zrenjaninu postoji oko 70 artemskih bunara i da su oni alternativa u ovim toplim danima, kaže Protić.\nPrema njegovim rečima, potraga za sprovođenjem ideje nastavljena je odlaskom u Zavod za javno zdravlje Zrenjanin gde su predstavnici tog udruženja obavili razgovor sa Dubravkom Popović nadležnom za uzorkovanje i proveru ispravnosti svih izvorišta vode na teritoriji grada Zrenjanina, koja je dala drugačije informacije od onih dobijenih u preduzeću „Vodovod i kanalizacija“. Prema podacima Zavoda, u Zrenjaninu postoji manje od 50 artemskih bunara, koji su zadnji put kontrolisani u aprilu ove godine, iako postoji odluka po kojoj se moraju kontrolisati četiri puta godišnje. Od tog broja(manje od 50), prema analizi iz aprila meseca, samo sedam bunara je bilo ispravno i oni su obeleženi belom bojom. Pod „ispravnošću“ se podrazumeva da je kvalitet vode kao iz vodovoda. Popović je, prenosi predstavnik „Eko toka“ dodala i da su, „s obzirom na vreme zadnje provere, i visoke temperature zadnjih dana i tih 7 bunara najverovatnije neispravni“.\n– Mi smo se, organizovani u Udruženje, ponudili da preuzmemo obavezu i nabavimo cisternu. Postoje kompanije u našoj zemlji koje bi ustupile cisternu za takvu namenu, naravno uz ugovor da na toj njoj bude vidljiv znak\nnjihove kompanije, kaže Protić i postavlja pitanje kako je moguće da u Srbiji i mnogo manji gradovi, sa manje stanovnika, mogu da obezbede cisternu sa vodom, a mi u gradu koji ima najneispravniju vodu i koji je najveći potrošač kupovne flaširane vode- nije u stanju da obezbedi takav jedan minimum potreban u zaštiti zdravlja ljudi. On podseća da u centru grada ne postoji ni jedno izvorište pijaće vode.\nTagovi:bunar, čema, cisterna, Dejan Protić, Eko tok, gradonacelnik, Milorad Bjelogrlić, zdrava voda


Sloba o Luni: Gadi mi se, glupava je! Uzavrele strasti u Zadruzi - Reality & TV Show - Zadruga - Vesti - Svet Plus\nSvi učesnici "Zadruge" su nervozni kako se bliži kraj takmičenja. Iako će se ime pobednika saznati 20. juna, što je tri nedelja od prvobitnog zakazanog finala, učesnici su skloni svađama, prepirkama, kao i Sloba i Luna.\n11:01 24. MAJ 2018.\nLuna Đogani je bila u društvu Ane Korać i Milana Miloševića, pa su započeli razgovor o Veljku Ražnatoviću, sa kojim je blogerka bila u emotivnoj vezi.\nMilana je zanimalo da li bi ikada ponovo bila sa njim, a Đoganijeva je kao iz topa odgovorila da bi to uradila samo zbog seksa. Kasnije je ovaj razgovor Milan prepričao Slobodanu, a pevač je ostao u šoku.\n"To je rekla? Gadi mi se, glupava je", rekao je Sloba, koji se vidno iznervirao.\nZadrugaSlobaLunaAna KoracTop vesti


Nagrade Color RUNNING powered by Tikkurila | RUNNING\nNagrade za najbrže, namlađeg, najstarijeg i najveselijeg učesnika trke s bojama Color RUNNING powered by Tikkurila\nSvaki mali i veliki trkač koji uspešno obojen završi trku dobiće medalju, a troje najbržih dobiće vredne nagrade koje su pripremili partneri trke. Zlatni sponzor trke kompanija Tikkurila nagradiće osim pobednika u svima kategorijama po prvi put i najmlađeg, najstarijeg i najveselijeg takmičara. U ime kompanije Tikkurila, Gorica Jević, direktor marketinga, uručiće nagrade najbržima.\nBrend Reebok je pripremio vredne robne nagrade za najbrže u svim kategorijama i to Print Smooth patike, Reebok outfit, Reebok ranac, flašicu, peškirić i dr. Brend Jeep takođe je pripremio vredne nagrade za najbrže u svim kategorijama. Osim Jeep paketa najbrži dobiće JEEP RENEGADE na vikend.\nNajbrži takmičar dobiće kompresione CEP čarape za trčanje. Konstantna kompresija u listovima daje više snage nogama, poboljšava koordinaciju i garantuje brz opravak nakon trčanja. Urban fitnes HANGAR tim, koji će biti zadužen za zagrevanje malih i velikih trkača, pripremio je besplatne članarine za najbolje u svim kategorijama. Svaki učesnik trke u okviru startnog paketa dobiće RUNNING kupon za popust od 20% na tromesečnu članarinu na programu 10RUNNING kao i Čunga lunga žvake. Za okrepu i zabavu posle trke zaduženi su Frutabela, Aqua Viva i Redbull.\ncolorrunning / nagrade / tikkurila / trkasbojama