ZA sadržaje za mlade - Peticije.online\nPodeli na Fejsbuku (198)\nŽelimo da obavežemo gradove i opštine da na informisanje mladih usmere više sredstava.\nŽelimo da mladi u lokalnim sredinama budu bolje informisani.\nGradovi i opštine izdvajaju značajna sredstva za sufinansiranje projekta iz oblasti javnog informisanja. Međutim, vrlo mali procenat tog novca namenjen je informisanju mladih.\nU 10 gradova i opština (Bor, Čačak, Loznica, Kruševac, Kraljevo, Raška, Sremska Mitrovica, Šabac, Varvarin i Vrnjačka Banja) za dve godine je medijima raspodeljeno ukupno 283.392.000 dinara.\nTek 5,67 % tih sredstava bilo namenjeno informisanju mladih.\nMladi uzrasta od 15 do 30 godina čine 16,5 % stanovništva u ovih 10 lokalnih sredina.\nZbog toga je Poslovno udruženje Asocijacije lokalnih i nezavisnih medija „Lokal pres“ pokrenulo zagovaračku inicijativu „ZA sadržaje za mlade“.\nNaš cilj je da se u lokalnim budžetima obezbede sredstva za kreiranje medijskih sadržaja za mlade, da se u informisanje mladih uloži više nego što je to bio slučaj do sada.\nPomozite nam da taj cilj ostvarimo.\nSnežana Milošević, PU "Lokal pres" Kontaktirajte autora peticije\nPotpisujući ovlašćujem Snežana Milošević, PU "Lokal pres" da preda informacije koje pružam na ovom obrascu onima koji imaju ovlašćenja po ovom pitanju.\nSve vreme 440 355\n24 sati 440 356\nSve vreme 17456 13795\n24 sati 169 168\nSve vreme 217 191\n24 sati 107 103\nSve vreme 4866 3654\n24 sati 75 65\nSve vreme 719 608


Održan okrugli sto: Izazovi i pripreme za otvaranje Poglavlja 27 – zaštita životne sredine - Energija, klima i životna sredina\nOdržan okrugli sto: Izazovi i pripreme za otvaranje Poglavlja 27 – zaštita životne sredine\nU organizaciji Arhus centra Novi Sad, u petak, 5. decembra 2014. održan okrugli sto pod nazivom ’’Izazovi i pripreme za otvaranje Poglavlja 27 – zaštita životne sredine“, u sklopu projekta “Unapređenje stanja životne sredine i jačanje ekološke svesti primenom Arhuske konvencije“.\nOkrugli sto je okupio predstavnice Ministarstva za poljoprivredu i zaštitu životne sredine, Pokrajinskog sekretarijata za urbanizam, graditeljstvo i zaštitu životne sredine, lokalnih institucija, javnih preduzeća, privatnih kompanija, NVO-a i medija sa teritorije Južnobačkog okruga.\nUčesnici su imali priliku da se upoznaju sa fazama u procesu pregova sa Evropskom unijom, a u vezi sa poglavljem 27 – Zaštita životne sredine i klimatske promene, dosadašnjim rezultatima pregovora, kao i učešća predstavnika OCD u radu Skupšinskog odbora za zaštitu životne sredine u sklopu projekta „Zeleni dijalog“.\nDanijela Božović, ispred Beogradske otvorene škole, predstavila je inicijativu "Progovori o pregovorima" i kompletan proces pregovora o pristupanju Srbije EU. Ispred Koalicije 27 koja prati proces pregovora u oblasti životne sredine i klimatskih promena, osvrt na osnovne nalaze iz Izveštaja Evropske komisije o napretku Srbije i dosadašnjim aktivnostima u procesu pregovora u poglavlju 27, dala je Lidija Kesar, NGO Fraktal.


NEUROFIDBEK TERAPIJA - Logoped "Torbica +" , Beograd\nPre početka terapije, pacijentu prikačimo elektrode, koje će meriti moždane talase u realnom vremenu. Zatim, zadajemo pacijentu jednostavne zadatke, koji će pokrenuti moždanu aktivnost koju merimo. To moze biti jednostavna video igrica, ili audio stimulacija (npr. puštanje muzike ili zvukova koji naglo počinju i prestaju). Ove aktivnosti su tako osmišljene da podstiču mozak da obrađuje informacije na različite načine. Mozak reaguje na ove nadražaje, a mi posmatramo te reakcije na EEG izveštaju. U praksi, ovi izveštaji značajno variraju od terapije do terapije i po njima pratimo napredak pacijenta...


Niki Pilić: Neki fudbaler i Japanac uništili 100 godina tradicije tenisa | MONDOBA\nNikola Pilic o novom formatu Dejvis kupa\n9. August, 13:35\nNiki Pilić: Neki fudbaler i Japanac uništili 100 godina tradicije tenisa 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n21.11.2019. / 09:08\nAutor mondo.rs 21.11.2019. / 09:08


PETRUŠKI ZMAJ - MILENA STOJANOVIĆ I PERUNOV HRONIČAR - MILOŠ PETKOVIĆ - Pisac Nenad Mitrović\nPosted 14. јануара 2019. 20. маја 2019. Nenad Mitrović\n——–Hrabro napisana epska fantastika smeštena (u primeru oba odabrana romana) u čarobne predele današnje Srbije je samo po sebi dovoljan podstrek i više nego zavodljiv mamac da svaki čitalac – zaljubljenik u fantastičnu reč, bez ikakvog obzira da li voli i ceni domaće autore ili ne, uroni u bogati mitos teško dokučivih slovenskih božanstava i sam otkrije i u svome umu stvori hijerarhiju i bestijarijum velikog broja mitskih bića – čagalja, vila, zmajeva, demona, psoglavaca itd koji će dati život i krila radoznalom detetu u svakom od nas.———-\nHteo bih pre svega da objasnim zašto sam se odlučio za unekoliko neobičan pristup, da predstavim spojeni i kombinovani prikaz dva romana od različitih autora u istoj recenziji. Glavni razlog za to je što ova pisana dela imaju suštinski iste ili veoma slične aspekte na koje sam se lično fokusirao. Samim tim, ispostaviće se, Petruški zmaj i Perunov hroničar zadobiće veoma slične i povezane karakteristike u mome čitalačkom i kritičkom dojmu, kako pozitivne tako i negativne, tako da će ispis utisaka koje sam stvorio o jednom delu (prvo sam čitao roman mlade dame Milene Stojanović a odmah nakon njega i delo od, takođe mladog ali i sad već sasvim priznatog, gospodina Petkovića) biti u velikoj meri identičan spisku utisaka o drugom delu, pa sam odlučio da se ne ponavljam i da, jelte, budem štedljiv.\nTo je to, po ceni jedne recenzije dobijate prikaz dva romana. Nadam se da vam ova pogodba odgovara 🙂 E sad da pređemo na stvar, odnosno na magične svetove ovih jako zanimljivih romana, iz ugla kritičkog promišljanja.\nO čemu se dakle radi u romanu Petruški zmaj, od autorke Milene Stojanović? Radnja nas vodi u oblast Petrusa, jedne od županija u slobodnoj Srbiji koja nakon smrti cara Dušana Silnog, znamo to istorijski, postaje raščerupani plen osione srpske vlastele koja se međusobom gloži i sukobljava dok Turci Osmanlije polako nadiru sa juga i predstavljaju sve veću pretnju opštem miru i slobodi naroda. U Petrusu se dešavaju veoma čudne stvari. Narod i zemlju napadaju zli demoni u obliku izobličenih vukova ili šakala a sin vladara Petrusa, hrabri dečak Crep, mora preuzeti na sebe odgovornost da spasi svet i ispuni svoju herojsku i od bogova zapisanu sudbinu.\nDečak saznaje da ima dva rođena brata od kojih je razdvojen po rođenju od strane mračnih sila. Za svoj rođendan Crep dobija oružje napravljeno od ruku vila kao i posebnu moć – da se pretvara u oblik zmaja. Od svog mentora i mudrog starca Vujina županski naslednik uči se veštinama magije i shvata da mora krenuti u potragu za braćom i ka ostvarenju drevnog proročanstva.\nU ovome ga naravno na sve načine sprečava i osujećuje glavni zlica u knjizi, a to je Morana, slovenska boginja smrti i zime, a sve sa ciljem da spreči proročanstvo i spasi sopstvenu kožu. Morani u tome pomaže čitav buljuk demona i čudovišta sa kojima se Crep, dečak-zmaj, sukobljava i koje na kraju, naravno, pobeđuje.\nDruidi, žar ptice, vile, patuljci, mađioničari, psoglavci, leteći konji, jednorozi, demoni, to su sve zanimljiva bića i stvorenja sa kojima se susrećete i o kojima saznajete u ovoj knjizi, pa će sa te strane zaljubljenici u mitologiju i fantastiku imati čemu da se raduju u Petruškom zmaju.\nZaustavimo se za sada ovde i pogledajmo o čemu se radi u romanu Perunov Hroničar, od Miloša Petkovića. Priča prati mladog neafirmisanog Pisca (namerno je veliko slovo) koji na neobičan način dolazi u kontakt sa misterioznim Akademikom. Ovaj mu nudi priču za čudesnu knjigu koja će Pisca odvesti u magične predele praistorijske ili pred-istorijske Sorabije (da, Sorabije) gde se odvija praiskonska borba između dobra i zla. Dakle postoje dva nivoa narativa gde prvi – savremeni, služi kao tek uvod u glavni – kvaziistorijski.\nOvde čitaoc vrlo brzo primećuje da se autor romana ne odlučuje za davanje konkretnih imena svojim likovima već im daje neke opšte nazive, Pisac, Akademik, Izabrani dečak, Starac… Takva ideja nažalost ne funkcioniše sjajno jer ometa prirodnu i fluidnu konstrukciju rečenica i saživljavanje čitaoca sa likovima i radnjom.\nOvde već mogu da izvučem i prvi uopšteni zaključak i genralizaciju za oba romana, Zmaja i Hroničara bez razlike, a to je da je imenovanje likova urađeno traljavo i bez dubljeg promišljanja. Primer toga je dečak Crep u Petruškom Zmaju (izvinite ali glineni pečeni predmet nije odgovarajuće ime za heroja epske priče kakvom se ova predstavlja. Ok, znam da je Crep probably staro slovensko ime koje ima neko dublje značenje, bla, bla, bla, but nevertheless), zatim ime Runvid u Hroničaru koji vrlo podseća na junaka iz romana Terija Pračeta a koji je zapravo šeprtavi čarobnjakov šegrt i daje tako pogrešnu urođenu sliku o patuljku u Prunovom Hroničaru…. O Piscu i Akademiku ne bih da se ponavljam, oni su najbezličniji od svih.\nDeo sa Divljanima i “praistorijskim srpskim” ratnicima je već mnogo zanimljiviji za čitanje od uvodnog dela. Počinju da se javljaju velike sličnosti sa Petruškim zmajem. Glavni lik je Izabrani dečak (koji u Perunovom Hroničaru zaista i nosi naziv – “Izabrani”!) koji mora da spasi narod, da ispuni sudbinu i proročanstvo, da stane na pravu stranu u borbi između dobra i zla, i slično, i tako dalje, i sve nalik tome a što smo već hiljadama puta pročitali u gotovo svakoj drugoj epskoj fantastici koja nam padne šaka.\nProblem sa Zvezdanom – “Izabranim” dečakom je u tome što je sasvim pasivan i gotovo nebitan lik za priču, što je naravno paradoksalno, ali tako je. Ništa ne radi naročito korisno (kada čitaoc malo zastane i razmisli o tome) niti doprinosi napredovanju družine. Jedva i da učestvuje u borbama sa neprijateljima i čudovištima, a spas u nevoljama se uglavnom javlja iznebuha, “ex-machina”, kao dar sa neba i od bogova. Uglavnom im pri tome pomogne neko moćno natprirodno biće koje postaje njihov prijatelj i saputnik (kragulj, vilindar, zmaj…). Kako onda zavoleti i svome srcu približiti Izabranog? Ja sam imao velikih muka sa tim.\nKako družina napreduje dalje otkrivaju se brojni magični i mistični predeli izmaštane prošlosti Srbije. Tako stižu i do egipatskih piramida u sred Istočne Srbije?! Deo sa podzemnim prolazom ispod planine “Rtanj” i njene piraimde liči međutim na neku epizodu dečijeg crtaća “Dora istraživačica”. Naročito onaj deo kada mešaju crvenu i žutu boju da dobiju narandžastu (woooww, kakav pronalazak!?) Uopšte, ideja o egipatskom poreklu piramide usred Srbije i faraonu sa magičnim štapom koji sedi na tronu više dolikuje mašti desetogodišnjeg deteta a ne piscu epske fantastike koja pretenduje i na odraslu publiku. Sa druge strane, možda je baš takva bila i namera i možda je pisac zaista želeo da njegovo čitalačko jezgro u početku bude ono mlađe i neiskusnije.\nTokom putešestvija Zvezdana i družine javljaju se u većem broju slučaja i prilika velike i gotovo izvesno, sasvim namerno ubačene i ostavljene sličnosti sa motivima iz Gospodara Prstenova. Siguran sam da će nekim čitaocima ovo biti simpatično i zanimljivo, ali mene je u tim trenucima stizao opasan osećaj nepotrebnog dežavua, i opet za nijansu kvarilo užitak u čitanju.\nNa samom kraju iščitavanja oba romana mogu da izvučem već spomenute opšte sličnosti i zajedničke karakteristike:\nPetruški zmaj i Perunov hroničar predstavljaju hrabar i entuzijastičan pokušaj da se epska fantastika obuče u ruho starosrpske i slovenske mitologije i to je zaista super stvar. Ali…\nHrabrost u biranju teme i samom pisanju obično dolazi i sa povećom dozom naivnosti i nepripremljenosti, naročito kod mladih pisaca, i naročito kod onih kojima je to roman prvenac. (hrabrost, ludost 🙂 ) Verujte mi, to vrlo dobro znam.\nOčevidna naivnost oba romana ponajviše se ogleda u činjenici da je sve magično i fantastično previše otkriveno i eksplicitno. Autori gotovo od prvih redova svojih romana bombarduju čitaoce magičnim bićima, predmetima i pojavama i ne dozvoljavaju da se ponešto zamisi na svoju ruku, da se nasluti ili predvidi.\nOvo me podseća na napucanu žensku za koju izdaleka pomislite da je najbolja riba na svetu al što se više približavate uočavate detalje i nesavršenosti koje vam smetaju, sitne bore i bubuljice na licu, jeftin parfem i karijes na okrnjenoj petici… (zaustaviću se ovde jer sam već preterao, jel da? 🙂\nProblem kod preteranog otkrivanja božanstava koji vode glavno kolo u ovim romanima jeste da što su čitaoci možda sami želeli da pogode ko je u pitanju, pomoću nekih sitnica i detalja kao što su recimo mitska oružja i predmeti koje ova božanstva koriste, ili na osnovu nekih elemenata njihovih rituala i obreda… I kod Petruškog zmaja i kod Hroničara je to čitaocima uskraćeno jer su pisci predstavili sva božanstva od glave do pete u full koloru već do dvadeset i treće stranice.\nPored ovih zajedničkih osobina roman Milene Stojanović ima i taj dodatni nedostatak što je radnja i smisao napisanog prilično konfuzan. Postoje čitave scene koje izmiču smislu i ideji, i zaista ne vidim njihovu svrhu. Pažljivo planiranje i dugotrajnije osmišljavanje likova i radnje će sigurno pomoći Mileni da u narednim romanima ovaj nedostatak ispravi.\nSpomenuo bih na kraju da sam ponosni vlasnik oba romana, te da sam uživao u njihovom čitanju i pored svega nabrojanog, te da zdušno podržavam domaće i mlade pisce da uplove u fantastični svet fantastičnog (Ha!), tim pre što ću se i ja uskoro predstaviti romanom iz tog žanra.\nNavedene “mane” su sigurno nešto što se prirodno javlja u procesu formiranja pisca i autora kao takvog, i prilično sam siguran da su i Milena i Miloš svoje pisanje u velikoj meri usavršili i poboljšali u narednim objavljenim delima, ponajpre što Zmaj i Hroničar predstavljaju tek prvence u širim trilogijama.\nSvaka čast na hrabrosti, trudu i mašti! Pozdrav.\nKonačne ocene – Petruški zmaj: 4/10\nPerunov hroničar: 5/10\n⟵TRI GLAVE MISLE BOLJE… I UMIRU TEŽE…


Na frontu borbe protiv istine su Vučićevi, ali i Šolakovi najamnici na istoj liniji\nČuvari tiranina i njegovih zlodela\nU borbi za opstanak na vlasti Aleksandar Vučić upotrebljava sva sredstva. Na front, protiv istine i pravde, isturio je članove svoje porodice, stranačke kolege, državne funkcionere i institucije, ali i lažne političke protivnike. Po istom modelu, kako je napravio svoju stranku, tako je izabrao i podobnu opoziciju, pa i medije koji ga kritikuju. Protiv interesa države i naroda, svako na svom formacijskom mestu, združenim snagama rade televizije Pink i N1, blatoidi Informer, Pečat i Vreme. Na istom zadatku su Dragan Bujošević, Milomir Marić i Jugoslav Ćosić, Predrag Sarapa i Zoran Kesić, Dragan J. Vučićević i Milan Ćulibrk. Bez obzira na razlike u uređivačkoj koncepciji, ti mediji promovišu istu političku agendu i svom snagom napadaju stranačke lidere, nepodobne novinare i intelektualce koji ometaju Vučićeve pokušaje da uništi Srbiju.\nSvaki medij, da bi to zaista bio, mora da bude korektiv vlasti. Televizije i novine koje ne rade u interesu građana nisu ništa drugo nego propagandni servisi. Za kolektivnu hipnozu, kojom pokušava da sakrije svoje laži i zločine, Aleksandar Vučić upotrebljava sve medije pod svojom kontrolom, jednako Pink i Informer, koji otvoreno zastupaju njegove stavove, kao i N1 i Danas, koji ga kritikuju s kerčerskom glumom, dobro pazeći da mu ne nanesu nikakvu štetu.\nSimbioza te dve vrste medijskih parazita najjasnije se vidi u izboru tema koje zdušno podržavaju i, još više, u napadima na zajedničke protivnike. U režimskim medijima, baš kao i u „objektivnim” i „profesionalnim”, kako vole da se nazivaju njihovi pandani iz United Group, promovišu se Vučićevi kapitalni stavovi: Evropska unija nema alternativu, Kosovo je albanska nezavisna država s kojom Srbija treba da gradi dobrosusedske odnose, treba ispuniti sve obaveze iz Briselskog i Vašingtonskog sporazuma...\nU odnosu prema problemima koji razjedaju srpsko društvo, kao što su kriminal i korupcija, pojavljuju se disonantni tonovi, ali tek da bi se stvorio privid autonomnosti. Dok RTS, Pink i Hepi potpuno ignorišu kriminalne afere, ili za njih odgovornost prebacuju na opoziciju, televizije N1, Nova S i Newsmax Adria otvaraju prostor i za kritiku pojedinaca iz vlasti, koji imaju određene uloge u tim zločinačkim projektima, ali uvek s namerom da se zaštiti Aleksandar Vučić. Kako to izgleda u praksi videlo se na primeru vesti o smrti Vladimira Cvijana.\nMagazin Tabloid je sredinom marta objavio informaciju o tome da je Cvijan mrtav od 5. januara 2018. godine. Režimski mediji su zanemarili tu vest, pokušavajući da problematičnog pokojnika opet puste niz vodu, što dalje od Vučića. Na drugačiji način, ali sa istim ciljem, tragičnim slučajem su se bavili „profesionalci” iz N1 i pratećeg medijskog tima. Svesni da je njihova publika sposobna da shvati razmere zavere, kojom je više od tri godine od javnosti skrivana vest o smrti bivšeg savetnika dvojice predsednika Srbije, narodnog poslanika i visokog funkcionera vladajuće stranke, spin-majstori iz United grupe kritiku su usmerili na Magazin Tabloid. U tome su prednjačili televizija N1, Newsmax, Nova S i njihov sajt nova.rs.\nJelena Obućina, ''zvezda'' Newsmax televizije, u udarnom terminu je odrecitovala pamflet protiv našeg Magazina. Dva dana posle otkrića istine o Cvijanovom tragičnom kraju, Obućina nije od vlasti zahtevala da otkrije uzroke smrti, već je optužila Magazin Tabloid da „sad objavljuje da je Cvijan umro u januaru 2018, a u maju te godine je napravio s njim intervju”.\nU svom naci-stilu, ukočena kao Her Flik, gledala je u kameru i lagala. Iako treba biti skeptičan kad su njene profesionalne mogućnosti u pitanju, čak je i Obućina bez većih problema mogla da izvrši pretragu sajta našeg Magazina, pa da se brzo i lako uveri da je predmetni tekst objavljen 15. juna 2017, a prenet na sajtu politikon.rs u maju 2018. Obućina je znala da laže, ali svesno je to radila ne bi li izazvala sumnju i tako skrenula pažnju javnosti s Vučića.\nU tom poslu, kojim su Vučića hteli da zaštite od mrtvog Cvijana, naročito se istakao Veselin Simonović, glavni urednik portala nova.rs, koji je svakodnevno plasirao kontradiktorne sadržaje. „Porodica Cvijan nije znala da je Vladimir mrtav. Porodica je znala, otac je identifikovao telo i potpisao zahtev za kremiranje. Porodica nije znala, uključujući i Vladimirovu bivšu suprugu Aleksandru. Aleksandra je znala da joj je bivši muž mrtav, podnela je zahtev za porodičnu penziju na ime njihovog maloletnog sina.” Taj poratal je objavljivao da se Cvijan vratio iz Amerike da se ovde ubije, pošto je bio bolestan, i da je ostavio oproštajno pismo. Takođe, objavili su i da nema oproštajnog pisma. I tako u krug, dok ne zbune i poslednjeg čitaoca i gledaoca, kako bi izgubio iz vida suštinu - Cvijan je optuživao Vučića za kriminal, korupciju i diktaturu, a onda je usmrćen u nerazjašnjenim okolnostima, a to je tri godine skrivano u mutnom Dunavu.\nMilan Ćulibrk, glavni urednik NIN-a, u intervjuu za N1 priznao je da je još pre godinu i po znao da je Cvijan mrtav, ali to nije objavio jer su on i njegov kolega Vuk Cvijić utvrdili da je u pitanju samoubistvo, pa nisu hteli da uznemiravaju porodicu. Primarijus dr Ćulibrk nije otkrio na osnovu čega su patolozi iz NIN-a zaključili da je Cvijan izvršio samoubistvo. Umesto njega, to je uradila Bezbednosno informativna agencija, koja je u javnost pustila navodne izjave Cvijanovog oca, sestre i bivše supruge. Sestra je istakla da je Vladimir bio teško bolestan od srca. Ako je tačno da je to motiv za samoubistvo, opet nema objašnjenja zašto su svi - političari, advokati, mediji i članovi porodice - skrivali informaciju o smrti. Uostalom, i Vučić ima zdravstvenih problema sa srcem, pa ne pomišlja na samoubistvo, već na to stimuliše druge ljude, žrtve njegovih pljački i prevara. Ipak, NIN je obavio veliki posao za Vučića, koji sad preko naloga SNS-a na Tviteru svaku polemiku o tom slučaju završava s rečenicom: “Što se tiče Cvijana, pitajte Ćulibrka, neka vam on objasni istinu”.\nŠolakovi mediji na sličan način štite Vučića od istine koja ga povezuje sa kriminalnom grupom Veljka Belivuka. Tri televizije “američkog” porekla povremeno objavljuju vesti o istrazi koju Tužilaštvo za organizovani kriminal vodi protiv Belivuka, ali s namerom da sakriju veze s političkim vrhom. Kad se nekom od urednika i novinara s tih televizija otme prejaka reč, odmah stižu sankcije.\nVučić je obrukao Jelenu Zorić, najbolju novinarku N1, time što joj je dodelio orden, isti kakvim je odlikovana i Pinkova sramna voditeljka Gordana Uzelac. Zorićka nije mogla da izbegne bruku. Po scenariju iz “Kuma”, Vučić joj je poslao ponudu koja se ne odbija - ako ne pristane da učestvuje u njegovoj propagandnoj predstavi biće objavljene informacije o njenim kontaktima s kriminalcima. Naravno, pristala je.\nSlobodan Georgiev, urednik Newsmax Adria televizije, dobio je samo ponudu da dođe na koktel u Vladu Srbije. Bio je tamo, ponizio se pred Anom Brnabić, što naprednjaci i sad koriste da ga kompromituju. Čim na Tviteru objavni nešto što im ne odgovara, stignu packe. “Hvalio si se da kod brata Belivuka nikad nisi bio u čekaoni, fazon nogom vrata otvaraš. A u Bokeljki si mogao da dobiješ samo ćevapčić, po običaju. Znamo da voliš ćevapčiće, zato te i zovemo, ali neka si se ti nama dobro najeo kod Vučića, pa makar to bila i gurmanska, krišom. Za tebe uvek dupli meni. Znamo da voliš“, napisala je Vladanka Malović, šef medijskog tima Srpske napredne stranke, optužujući Georgieva za specijalne odnose s Belivukom, ali i s Vučićem.\nU Šolakovim medijima rade deca bivših šefova i funkcionera Državne bezbednosti, kao i nekoliko aktivnih saradnika te službe. Tamo su se udomile i dojučerašnje zvezde Javnog servisa. Pored Obućine, u United grupi su se našle Rada Đurić, Nataša Miljković i Vučićeva kuma Maja Nikolić. Godinama su doprinosile Vučićevoj režimskoj “Velikoj propagandi laži”, sad to rade na drugim frekvencijama, ali sa istim ciljem.\nU tom društvu je i Veselin Simonović, glavni urednik portala nova.rs, koji bi trebalo da uskoro pokrene i štampano izdanje. Simonović je stasao u Borbi, gde se istakao ogovaranjem kolega. Ponekad bi preterao, pa bi bio sankcionisan, kao u slučaju sa Slavkom Ćuruvijom, koji je s njim obrisao pod u redakciji. Manojlo Manjo Vukotić je Simonovića odveo u Blic. Međutim, kad je Blic podržao opozicione demonstracije krajem 1996. godine, zbog krađe rezultata lokalnih izbora, Vukotić je najuren, a na njegovo mesto je postavljen podobni Simonović. Na mestu glavnog urednika Blica ostao je do penzije, verno služeći svakoj vlasti koja je uništavala Srbiju. Sad služi Šolaku.\nSimonović je okupio redakciju, koja bi uskoro trebalo da pokrene dnevne novine. Po planu, već je trebalo da se štampa prvi broj, ali zapelo je oko tehničkih stvari. Beogradske štamparije su odbile saradnju. Cela mašinerija United grupe je počela da vrši pritisak na vlast ne bi li bilo dozvoljeno bilo kojoj štampariji da štampa novine koje će uređivati Simonović.\nU tim medijima nikad nije pomenuto da je Vučićev režim pre sedam godina zabranio štamparijama da sarađuju sa Magazinom Tabloid. Naš Magazin se štampa u Crnoj Gori, što utrostručuje rashode i otežava poslovanje. Ipak, taj pritisak ne smeta “profesionalcima” iz United grupe. Naprotiv, oni s istim žarom kao i Vučićevi blatoidi udaraju po Magazinu Tabloid i našim urednicima. U tome prednjački komedijaš Zoran Kesić.\nPink je prošle godine pokrenuo kampanju protiv Milovana Brkića s optužbom da je pretio deci Aleksandra Vučića. Prilog, koji je montirao Pink, bez ikakve korekcije, emitovan je u emisiji Zorana Kesića. Nedavno je Šolakov Sarapa napravio sličan skeč.\n-Vučić ima pričicu o tome kako mediji pišu o njmu, iako pod “mediji” misli na jedne novine za koje je teško utvrditi gde se uopšte i prodaju, nešto što se zove Magazin Tabloid. E, pa taj Tabloid, znate šta radi? Reketira! Ima da platiš, inače će oba naša čitaoca, od kojih je jedan Vučić, ima da saznaju sve svi! - smejao se Kesić.\nS obzirom na komične domete njegove inteligencije, ne treba čuditi što Kesić ne čita Magazin Tabloid. Njega ne zanimaju analize prof. dr Slobodana Komazeca i Branka Dragaša, svedočanstva o prošlosti koja traje, koja na stranicama naših novina ostavlja Ivan Ivanović, poslednji živi disident i pisac kultne knjige “Crveni kralj”, kao i Mile Isakov, bivši ambasador i potpredsednik vlade Zorana Đinđića. Ne zanimaju ga ni informacije koje iznose ostali autori Magazina Tabloid. Kesićevu pažnju više privlače THC sadržaji, koje diluje sin Olje Bećković, uz njihovu pomoć ponekad uspeva da bude smešniji od svog dvojnika Sarape.\nMeđutim, mnogo je dokaza da “novinari - istraživači” iz Šolakove ekipe pažljivo čitaju Magazin Tabloid. Čitaju i prepisuju. U našem Magazinu je objavljen prvi tekst o misterioznom hotelu na Pančićevom vrhu, koji nelegalno grade Zvonko Veselinović i Bratislav Gašić. Televizija N1 je napravila prilog na tu temu, ali kao izvor informacije navela je - internet. Jugoslav Ćosić, u skladu sa svojim shvatanjem profesionalizma, nije dozvolio da se pomene medij iz koga pozajmljuje vesti. U istom stilu, istraživački portal BIRN, koji je tada vodio Georgiev, preuzeo je informacije o sporu oko hotela “Šumadija”, u koji je batinašku ekipu poslao Aleksandar Papić, kum ministra Nebojše Stefanovića. Nedeljnik NIN je 2019. preuzeo temu o spornom ugovoru beogradske vlasti i jedne francuske kompanije, kojom se naš Magazin bavio dve godine ranije. Objavili su iste dokumente i predstavili ih kao svoj ekskluzivitet. Tako je postupio i NUNS-ov Centar za istraživačko novinarstvu, koji je nedavno objavio sporni ugovor vojvođanskog premijera Igora Mirovića i Telekoma. Iste informacije objavljene su pre četiri meseca na stranicama Magazina Tabloid, ali to ne sme da se pomene.\nKoliko je strašna i tužna cenzorska tradicija United grupe videlo se na primeru nedavnog nastupa političkog analitičara Cvijetina Milivojevića u jednoj emisiji na Televiziji Nova S. “Propada cela Srbija. Nestaju cela sela. Čitajte tekstove mog prijatelja Branislava Gulana, u njima se navode podaci o tome”, rekao je Milivojević. Samo nije smeo da kaže da se Gulanovi tekstovi objavljuju u Magazinu Tabloid, da Kesić ne posumnja da je baš Milivojević čitalac koji kupuje drugi primerak naših novina, koji ostane iza Vučića.\nRazlog za tako strogu autocenzuru vuče korene iz političkih i poslovnih odnosa, kojima su povezani režim i lažna opozicija. To najbolje ilustruje slučaj koji je, opet, pokrenuo Magazin Tabloid. Mi smo objavili vest da Slaviša Kokeza prodaje kompaniju “Vin Vin” Nenadu Kovaču za 130 miliona evra. Informaciju su preneli svi Šolakovi mediji, ali bez navođenja imena kupca. Nenad Kovač, zvani Neša Roming, partner je i Vučića i Šolaka, pa mora da se zaštiti. U Magazinu Tabloid ne može da računa na takvu zaštitu niko ko je umešan u sporne poslove. To zna i Aleksandar Vučić. U intervjuu za Insajder, Vučić je to i priznao. Na pitanje Brankice Stanković zašto toliko pominje Tabloid, koji nije uticajan i nema kredibilitet, Vučić je odgovorio: „Tabloid ima duplo veći tiraž od Danasa, a kredibilitet imaju informacije koje objavljuje”.\nU Šolakovim medijima, kojima upravljaju “novinari” formatirani pod kontrolom Vladimira Bebe Popovića, još u vreme dok su isti posao radili na B92, i pridošlica sa RTS-a, koje su prošle obuku Aleksandra Tijanića, nalaze se i talenovani pojedinci. Većina njih je ipak bespogovorno prihvatila uređivačku koncepciju, koja predstavlja samo drugu stranu iste Vučićeve medalje. Ko to ne shvata, završi kao Darko Mitrović, autor kultne radijske emisije “Mentalno razgibavanje”. Mitrović je nedavno, usred emisije, dao otkaz i napustio Šolakovu imperiju.\n-\tVi sa Nove S i Junajted Medije slobodno radite šta želite. Ja sam juče pokušao da vas pozovem, da sprečim ovo i da se lepo čujemo i da čujem šta je bio problem u jučerašnjoj emisiji, što sam ja to rekao i kako sam to rekao. Pošto ovu televiziju uređuju Brankica Stanković, Antonela Riha, Jovana Gligorijević, Ivan Ivanović i ostali, ja sad dajem otkaz i doviđenja - rekao je Mitrović u živom programu, skinuo bubicu i napustio studio.\nProblem je nastao kad je Mitrović negativno kritikovao predlog psihologa Žarka Trebješanina da vlast kazni sve koji ne žele da prime vakcinu protiv Kovida 19. Pored toga, u “Mentalnom razgibavanju” je bilo govora o tome da PCR testovi nisu pouzdani. Mitrović je to dokazao kad je na test stavio marmeladu, pa je dobio rezultat da marmelada ima korona virus. Politički komesari United Media grupe su to shvatili kao diverziju. Optužili su voditelja da “zbog tri minuta gledanosti i pet minuta slave propagira netačne i opasne stavove o Kovidu 19, bolesti koja potresa ceo svet, čime praktično poziva ljude da krše sve mere zaštite, što može proizvesti ulazak u karantin, gubitak hiljada radnih mesta, još veći broj zaraženih i još umornije lekare”.\nMitrovićev pokušaj da gledaocima i slušaocima ponudi informacije koje su zabranjene u medijima United grupe završen je raskidom saradnje. To i ne čudi, pošto su Šolakovi mediji davno raskinuli saradnju s građanima, kojima uskraćuju sve što može da nanese pravu štetu režimu Aleksandra Vučića.\nPolitički komesari sa N1 i pratećih medija žale se na ograničen domet, pošto nemaju nacionalnu frekvenciju, nego program emituju samo u kablovskim mrežama. Domet im je zaista ograničen, a takav im je i profesionalizam. Da bi proširili uticaj nametnuli su ideju da opozicija prinudi vlast na nesvakidašnji ustupak - da i oni uređuju informativni program državne televizije. Po tom planu, Dnevnik bi jednog dana uređivala ekipa sa RTS-a, a drugog novinarska selekcija iz NUNS-a i United Media grupe.\nKad bi se to ostvarilo, gledaoci bi videli duplu dozu istog. U obe verzije Dnevnika ne bi bilo kritike Vučićeve izdaje državnih i nacionalnih interesa na Kosovu i Metohiji, ne bi se osporavalo pogubno subvencionisanje tzv. stranih investitora, kapitulantski odnos prema Sjedinjenim Američkim Državama i Evropskoj uniji, kao ni temama poput naseljavanja migranata, haraču koji sprovode javni izvršitelji ili selektivnoj borbi protiv organizovanog kriminala na čijem čelu se nalaze članovi porodice Vučić. Ne bi bilo suštinske razlike između programa koji prave Dragan Bujošević i Nenad Lj. Stefanović ispred RTS-a i onog što bi pripremala ekipa koju bi predvodile, recimo, Brankica Stanković i Antonela Riha. Kritika Vučićeve vlasti svela bi se na ono što je već viđeno na N1, pa i u biografijama Bujoševića i Ćosića. O Bujoševiću je nedavno svedočio Ljubiša Ristić, bivši predsenik JUL-a i pozorišni režiser.\n-\tDragan Bujošević je u novinarstvu “uspeo” uz pomoć politike. Jedan prijatelj mi je ispričao kako je Zoran Đinđić angažovao Bujoševića. Đinđić je mog prijatelja pitao da mu preporuči nekog novinara, ne mora da bude dobar, samo nek je poslušan, pa da prati rad Demokratske stranke. Moj prijatelj mu je rekao: “Ima jedan, nije neki novinar, ne ume da radi to što radi, ali može da ti posluži”. Predložio je Bujoševića, koji i danas, 20 godina kasnije, sedi u RTS-u, u državnoj televiziji u kojoj ja ne mogu da dobijem reč, ni u Dnevniku, “Metropolisu” ili bilo kojoj emisiji koja se bavi kulturom. Taj isti Bujošević je tri dana posle Petog oktobra objavio knjigu o Petom oktobru. Na prvu stranu je stavio Đinđićevu izjavu, a na poleđinu moju. Da me denuncira, da me prijavi kako grdim revoluciju, stavio je moju izjavu u kojoj tvrdim da to nije revolucija, nego puč. Ja jesam, naravno, rekao da je to puč, jer je to bio puč, što sad svi znaju. Tako mi je presudio Bujošević - tvrdi Ristić.\nMnoge presude svima koji su smetali prethodnim vladarima, ali i aktuelnom, objavljivali su Jugoslav Ćosić, Brankica Stanković i slični. Ko god zasmeta njihovim trenutnim gazdama, izložen je prljavim lažima i najbrutalnijim napadima. Zato napadaju, između ostalih, i Magazin Tabloid. Nisu im važne informacije koje objavljujemo, nego rečnik i autorski stil.\nOlja Bećković se u Utisku nedelje čudila što neko citira Magazin Tabloid, koji “i u svom nazivu ima reč tabloid”. Tu mantru su preuzeli ostali novinari i voditelji iz Šolakovog stada, pa i njihovi sagovornici, poput Aleksandra Dikića, kolumniste Danasa. To se svidelo Vučiću, koji ne propušta priliku da kriminalizuje Magazin Tabloid i kuka nad epitetima kojima se na ovim stranicama opisuje: “Neka pišu da sam picousti peder, bolesnik, ludak, mentalno poremećen, debeo...” Šolakovi puritanci to ocenjuju kao neprihvatljiv način komunikacije, pa čak i kao govor mržnje. Osetljivi su na to, osim kad se sami tako obraćaju svakome ko nije s njihove strane fronta.\n-\tPripadnici “druge Srbije” se izražavaju pamfletima. Jezikom E novina, Vremena, Peščanika i sličnih medija poživotinjavaju se ljudi. Taj jezik se izlio u tabloidnu strukturu. Kad se oni danas čude svemu što je tabloidno, ja bih rekao: “Pa, to ste vi uneli u javni govor”. Tako je pisano u Vremenu devedesetih godina o Vasiliju Krestiću, Darku Tanaskoviću, Čedi Popovu i drugim ljudima, čiji politički stavovi im nisu odgovarali. To je postala norma, danas tako svi pišu - tvrdi prof. dr Milo Lompar, a ta istina je jedan od razloga zašto je i on zabranjen na medijima u vlasništvu Dragana Šolaka i njegovih američkih poslovnih partnera.\nKo god kritikuje vlast Aleksandra Vučića podjednako smeta Pinku i Informeru kao i N1 i Danasu. Po sistemu spojenih posuda, zajedničkim snagama održavaju građane u stanju hipnoze, jer samo tako mogu da produže diktaturu naprednjačkog kartela. Na njihovu žalost, sve više njihovih gledalaca i čitalaca prave informacije traži u Magazinu Tabloid, u emisijima na kanalima na You Tube i pojedinim portalima, koji ne služe ni Vučiću, ni Šolaku.\n-Na svako pitanje odgovarajte sa “možda”, “šta znam” ili “jebem li ga” - posavetovao je Zoran Kesić medijskog dvojnika Srđana Predojevića.\nTaj savet može da mu bude od koristi kad bude, posle smene vlasti, odgovarao na pitanje zašto je pristao da glumi dvorsku ludu u Vučićevom režimu. Sigurno će se poslužiti nekim od odgovora koje sad preporučuje sebi sličnim štetočinama, ali istina se zna. Kao i ostali, sve radi za novac. No, novac će se potrošiti. Ostaće bruka, koju će podeliti sa svima koji sada doprinose održavanju vlasti Aleksandra Vučića.\n''Plaćen od CIA''\nPre mesec dana Zoran Kesić je boravio u Mađarskoj, da podigne 60 hiljada evra, koliko mu je, kako je rekao svojoj majci, poslala CIA, da odradi posao i blati protivnike srpskog režima, odnosno glavnog urednika Magazina Tabloid. Ustvari, te pare je dobio od Dragana Šolaka, jer CIA ne plaća toliko beznačajne ljude. Prema tvrdnji njegove majke, njen sin Zoran će sazidati kuću na imanju pod Bukuljom (Aranđelovac) koji mu je preporučila penzionisana pevačica Vesna Zmijanac. Glavni urednik Magazina Tabloid obratio se pismom načelniku Uprave za sprečavanje pranja novca Ministarstva finansija gospodinu Željku Radovanoviću da ga obavesti da li je gospodin Kesić prijavio navedeni iznos, koji je podigao u banci u Mađarskoj, radi plaćanja poreza i ko je taj novac uplatio. Da li ćemo dobiti odgovor?


"Zmajice" godinu završavaju na 27. mjestu - Radio Srebrenik\nHomeSPORT"Zmajice" godinu završavaju na 27. mjestu\nSelekcija BiH, i pored dvije pobjede u novembarskim mečevima kvalifikacija za Eurobasket 2023 (protiv Belgije i Sjeverne Makedonije), ostala je na 27. mjestu sa 262,3 boda i tu će završiti ovu godinu.\nPrevious articleBrčko distrikt: Kraj odlascima u Srebrenik i Orašje po uvjerenja o boračkom statusu?\nNext articleU Miričini i Donjoj Lohinji poplavljeno poljoprivredno zemljište


Nvidia superračunar Cambridge-1 - Veći miraz - SVET KOMPJUTERA\nNvidia je, kada najavljeno preuzimanje naiznačajnije intelektualne svojine na polju primene poluprovodnika, oličene u tri slova-ARM, u želji da demonstrira kako će ne samo zadržati taj intelektualni potencijal u matičnoj zemlji (Ujedinjeno Kraljevstvo), već investirati u dalji razvoj izgradnjom najjačeg superračunara u ovoj zemlji u neposrednoj blizini centrale ARM-a.\nKako regulatorna tela još nisu "presudila" i možda baš zbog toga, "zeleni zmaj" namerava da umesto planiranih 40 miliona funti, gotovo duplira fondove namenjene izgradni i puštanju u pogon superračunara Cambridge-1. Računar će biti "predstavljen" početkom jula i, s obzirom na okolnosti (za početak) će služiti za medicnska istraživanja. Baziran na Nvidia DGX SuperPOD arhitekturi, računar će "generisati" 400 petaflopsa AI snage.\nOvaj potez svakako predstavlja dodvoravanje "organima", ali i pokazatelj posvećenosti kompanije ispunjenju obećanja i ulaganju u "farmu znanja" koju nameravaju da pazare, održavaju i unapređuju, umesto da sa njom samo pobegnu "preko bare".


Ðuriæ: Priština širi lažne vesti o zagaðenosti jezera Gazivode - B92.net\nDirektor Kancelarije Vlade Srbije za KiM Marko Ðuriæ izjavio je da Priština, kako kaže, iz oèaja širi lažne vesti o zagaðenosti vode u jezeru Gazivode.\nIzvor: Beta sreda, 26.06.2019. | 22:20\nNažalost, interesi nekih velikih sila (SAD), su daleko ispred njihove brige o ljudima, o nama Srbima, o našim svetinjama... Oni imaju svoj cilj, da nas proteraju i zauzmu sva naša bogatstva na KiM. Neka ne misle samo šiptari da æe njima biti dobro. Ti isti æe sutra njima doæi glave... jaaaako brzo...\n(Tomislav, 27. jun 2019 09:29)\nNe veruju Srbi Prištini veæ veruju Beogradu.\n(Rade, 27. jun 2019 09:28)\nGazivode jeste zagaðeno i to puno, zbog deponije koja se nalazi pored Ibra u Rožajama. Država nije uèinila baš ništa povodom ovog problema. Gradske vlasti okolnih gradova (Pazar, Tutin i Rožaje) su organizovale akcije èišæenja, ali to nažalost nije dovoljno. Kada treba da se svaða sa Prištinom oko jezera onda državna vlast to èini, ali kad treba da se uradi nešto za to jezero onda ih nema nigdje.\n(Dark Knight, 27. jun 2019 09:17)\nLazi i manipulacije od strane Pristine me uopste vise ne cude...\n(Teodor, 27. jun 2019 08:38)\nSrbija ce naci nacina da pomogne svom srpskom narodu na KiM.\n(Bilja, 27. jun 2019 08:33)\nTo sto rade Albanci je bahato i neodgovorno.\n(Siniša, 27. jun 2019 08:33)\nNavikli da se sluze neistinama.\n(Ana, 27. jun 2019 06:34)


“Unutrašnji krug” se zove “ezoterijski”.\nOvaj krug se sastoji od ljudi koji su postigli najviši stepen razvoja moguć za čoveka, od kojih svako poseduje individualnost najpotpunijeg stepena, nedeljivo “Ja”, sve oblike svesnosti koji su čoveku dostupni, punu kontrolu nad tim stanjima svesnosti, celokupno znanje dostupno čoveku i slobodnu i nezavisnu volju…\n„Spoljašnji krug“ je krug mehaničkog čovečanstva, kome pripadamo i koje jedino poznajemo.\nPrvi znak ovog kruga predstavlja to da među ljudima koji mu pripadaju nema i ne može biti nikakvog opšteg razumevanja. Svako razume na svoj način i svi razumeju drugačije. Ovaj krug se ponekad naziva krugom „pometnje jezika“, to jest, krugom u kome svako govori svojim posebnim jezikom, gde niko ne razume druge i ne trudi se da ga drugi razumeju. U ovom krugu, međusobno razumevanje ljudi nije moguće, osim u stvarima koje nemaju neki veliki značaj i koje su povezane sa ograničenjima datog bića.\nAko ljudi koji tom krugu pripadaju postanu svesni ovog opšteg nedostatka razumevanja i ako se u njime javi želja da shvate i da budu shvaćeni, to znači da imaju nesvesnu težnju ka unutrašnjem krugu, budući da uzajamno razumevanje počinje tek u egzoterijskom krugu (spoljašnjem delu unutrašnjeg kruga – prim. priređivača) i moguće je samo u njemu. Ljudi, međutim, do svesti o nedostatku razumevanja obično dolaze na sasvim drugačiji način.\nAko čovečanstvo zamislimo u obliku četiri koncentrična kruga, na površini trećeg unutrašnjeg kruga, odnosno egzoterijskog kruga, možemo da zamislimo četiri kapije kroz koje ljudi mehaničkog kruga mogu da se probiju...\nPrva kapija je put fakira, put za ljude broj jedan, ljude fizičkog tela, instiktivno-motorički-senzitivne, bez mnogo srca i mnogo pameti.\nOsnovna razlika između prva tri puta, to jest, puta fakira, puta monaha i puta jogija, sastoji se u tome što su prva tri puta vezana za stalne oblike, koji su tokom dugih istorijskih perioda postojali gotovo neizmenjeni. U osnovi svih ovih institucija leži religija. Škole jogija se, tamo gde postoje, spolja gotovo nimalo ne razlikuju od religioznih škola. U različitim istorijskim periodima i u različitim zemljama su, takođe, postojala i različita fakirska udruženja i redovi, koji još uvek postoje. Ova tri tradicionalna puta su, u granicama našeg istorijskog perioda, stalni putevi...\nČetvrti put ne postoji nikad bez nekog rada određenog značaja, nikad bez nekakve obaveze, oko koje i u vezi s kojom, jedino i može da postoji. Kada je taj rad završen, to jest, kad je ostvaren postavljeni cilj, četvrti put iščezava, to jest, nestaje sa određenog mesta i u određenom obliku, a nastavlja se, možda, u drugom obliku i na drugom mestu. Škole četvrtog puta postoje radi potreba rada koji se izvršava u vezi sa preuzetom obavezom. One nikada ne postoje same za sebe, kao škole koje za cilj imaju podučavanje i upućivanje...\nG. I. Gurđijev govori o spoljašnjem i unutrašnjem krugu, po pisanju P. D. Uspenskog, iz knjige „U potrazi za čudesnim“


NVO „Aktiv“ i Evropski pokret u Srbiji pozivaju sve zainteresovane službenike javnih institucija i institucija lokalne samouprave, članove organizacija civilnog društva, predstavnike medija i poslovnog sektora, kao i studente sa severa Kosova da se prijave na konkurs ‘’Škola evropskih integracija’’. Program će se održati u Kosovskoj Mitrovici u periodu od maja do decembra 2017. godine.\nPERCEPCIJA RODNE RAVNOPRAVNOSTI MEĐU MUŠKARCIMA U NEMAČKOJ\nNemačko Ministarstvo za porodične poslove objavilo je izveštaj o ‘muškoj perspektivi’ rodne ravnopravnosti koji ukazuje na pozitivne trendove, ali i na prostor za poboljšanje. Kako objavljuje nemački list The Local, istraživanje je rađeno na uzorku od 1,500 ispitanika i upoređeno je sa istim istraživanjem iz 2007. godine.\nMeđu interesantnijim podacima je procenat muškaraca koji smatraju da bi obe osobe uključene u vezu trebalo da budu zaposlene, koji pokazuje rast od 71 procenta u 2007. godini, do 81 procenta danas. Ministarka za porodične poslove, Manuela Ševesig je istakla da "muškarce više ne privlači model u kojem su oni hranioci porodice".\nKAKO EVROPSKE VREDNOSTI VIDE NA ZAPADNOM BALKANU?\nNa pretposlednjem sastanku u okviru projekta “Evropa u očima građana/ki“ koji je održan 24. marta u Bukureštu, partneri su se bavili razrađivanjem plana za promociju i distribuciju brošure „"Evropska unija u očima građana/ki" kao i snimanjem Wiki Stage video klipova. Video klipovi služe vizuelizaciji brošure i u njima partneri približavaju tematske sadržaje publici, kao i važnost Evropske unije i evropskih vrednosti za države Zapadnog Balkana.\nZA POGLAVLJE 8 POTREBNI VEĆI KADROVSKI KAPACITETI\n12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 Idi na stranu: 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100 101 102 103 104 105 106 107 108 109 110 111 112 113 114 115 116 117 118 119 120 121 122 123 124 125 126 127 128 129 130 131 132 133 134 135 136 137 138 139 140 141 142 143 144 145 146 147 148 149 150 151 152 153 154 155 156 157 158 159 160 161 162 163 164 165 166 167 168 169 170 171


(VIDEO) Sjajna atmosfera: Senegalci zaplesali na treningu - sport1.ba\n(VIDEO) Sjajna atmosfera: Senegalci zaplesali na treningu\n24.06.2018 u 16:25\nFudbalski reprezentativci Senegala u sjajnoj atmosferi dočekuju utakmicu drugog kola grupe H protiv Japana.\nJapan i Senegal u ovu utakmicu ulaze sa istim brojem bodova, s obzirom da su i jedna i druga selekcija ostvarili pobjede u prethodnim mečevima, a videosnimak sa treninga Senegalaca najbolje je pokazao kako se fudbaleri ove reprezentacije osjećaju uoči početka ovog duela.\nSenegalci se sjajno zabavljaju i provode, što su pokazali na treningu kada su u jednom trenutku izdvojili vrijeme da zaplešu i na taj način još jednom pokažu svoj pozitivni duh.


Kopaonik - infoKOP - Novih 5cm snežnog pokrivača i prazne skijaške staze na Kopaoniku (VIDEO)\nNovih 5cm snežnog pokrivača i prazne skijaške staze na Kopaoniku (VIDEO)\n20.02.2018 | 15:15 -> 20.02.2018 | 15:18\nNa Kopaoniku je danas u funkciji 22 od 25 instalacija, 33 od 38 staza i 24 od 30 ski puteva. Radno vreme ski centra je od 09:00 do 16:30 časova. Noćna staza Karaman greben radi od 18:00 do 22:00 časa. Trenutna temperatura na Pančićevom vrhu je -6°C, na Sunčanoj dolini -1°C, a na JAT apartmanima -6°C. Prema podacima RHMZ vetar duva brzinom od 4 m/s (ESE), vlažnost vazduha je 100% i trenutni opis vremenskih prilika je - Oblačno. Visina prirodnog snega je 68 cm dok ga na stazama ima utabanog od 10 do 40 cm. Svi putni pravci su prohodni uz obaveznu upotrebu zimske opreme. Za sutra se prognoziraju temperature od -3°C do -1°C sa prognoziranim opisom vremenskih prilika - Sneg.\n20.02.2018 | 21:14\nsad je pravo vreme da se znrise na Kop 😉


Objavljeno 06.08.2020. u 16h\nU okviru Svetske nedelje dojenja koja se ove godine obeležava od 1. do 7. avgusta, patronažne sestre Doma zdravlja “Dr Boško Vrebalov” Zrenjanin održale su čas posvećen dojenju. Čas je bio deo online Škole za psiho-fizičku pripremu trudnica koja je u Zrenjaninu formirana 15. juna.\n-Tema dojenja je i inače redovno na programu obuke budućih mama. Patronažna služba u saradnji sa Dispanzerom za žene ulaže napor tokom cele godine da kroz školu, radionice i individualne razgovore predstavi ženama važnost dojenja u prvih šest meseci detetovog života, nauči ih kako se pravilno doji i kako se čuva zdravlje majčinih grudi, kažu u Domu zdravlja.\nSvetska nedelja dojenja svake godine se obeležava u više od 170 zemalja sveta kako bi se povećalo znanje i svest o značaju i prednostima dojenja i obezbedila podrška dojenju. Svetska alijansa za podršku dojenju inicirala je ovu kampanju kako bi se intenzivirale aktivnosti na zaštiti, promociji i podršci dojenju, a svake godine pažnja je usmerena na različite teme od značaja za dojenje.\n„PODRŽI DOJENjE – ZA ZDRAVIJU PLANETU” je slogan ovogodišnje Svetske i nacionalne nedelje dojenja i ukazuje nam na važnost dojenja u očuvanju životne sredine i njen uticaj na klimatske promene, kao i na imperativ zaštite, promovisanja i podrške dojenju za zdravlje ljudi i zdraviju životnu sredinu.\n-Dojenje predstavlja najjednostavniji, najzdraviji i najekonomičniji način da se obezbedi zadovoljenje potreba novorođenčeta za pravilnom ishranom. Majčino mleko je potreba svakog novorođenčeta, odojčeta i deteta do navršene druge godine života. Sastav i količina majčinog mleka prilagođeni su uzrastu deteta i njegovim potrebama. Osim što zadovoljava potrebu za hranom, dete sisanjem ostvaruje povezanost sa majkom i zadovoljava potrebu za bliskošću, stimuliše razvoj svih svojih čula, postiže bolji psihomotorni razvoj i razvoj inteligencije. Dojenje je ključni faktor preživljavanja, zdravlja i blagostanja odojčadi i majki i predstavlja vitalni deo održivog razvoja i značajnu komponentu globalne akcije okončanja poremećaja uhranjenosti, navodi se na sajtu Doma zdravlja povodom ovog važnog datuma.\nTagovi:dom zdravlja zrenjanin, nedelja dojenja, školica za trudnice zrenjanin, Vesti Zrenjanin\nAmbulanta sa Zelenog Polja premeštena u staru Specijalističku polikliniku\nDom zdravlja: Nabavka savremenog ultrazvučnog aparata omogućiće pružanje novih usluga\nDom zdravlja „Dr Boško Vrebalov“: Onlajn priprema trudnica za porođaj


Radnici "Binasa" danas pred zgradom Vlade FBiH traže isplatu plate | SEEbiz.net\n/ Radnici “Binasa” danas pred zgradom Vlade FBiH traže isplatu plate\n28.09.2012. Autor: Redakcija Radnici “Binasa” danas pred zgradom Vlade FBiH traže isplatu plate\nRazlog odlaska u Sarajevo je kašnjenje uplate druge rate kreditnih sredstava, kojom bi radnicima bila isplaćena jedna plata i topli obrok\nSindikalna podružnica preduzeća namjenske industrije “Binas” iz Bugojna najavila je da će danas organizirati odlazak svojih članova u Sarajevo na mirne proteste pred zgradom Vlade Federacije BiH.\nRazlog odlaska u Sarajevo je kašnjenje uplate druge rate kreditnih sredstava, kojom bi radnicima bila isplaćena jedna plata i topli obrok.\nKredit je odobren na osnovu poslova koji su u fazi realizacije, a iz prve tranše kredita radnicima je isplaćena jedna plata i tri topla obroka.\nUz ova primanja, uposlenima “Binasa” u posljednjih 12 mjeseci isplaćene su još dvije plate.\nČlanovi Sindikalne podružnice “Binasa” tražit će u Sarajevu da se sastanu s federalnim premijerom Nerminom Nikšićem i resornim ministrom Erdalom Trhuljom, radi iznalaženja rješenja za prevazilaženje trenutne situacije u ovom preduzeću.\nBinas, Bugojno, Federacija BiH, plate, protesti, Sarajevo, Vlada Federacije BiH


Greska zaposlenog - ogroman racun (VIP) - Strana 12 - MOBILNISVET\nGreska zaposlenog - ogroman racun (VIP)\nPridružio se: Pon, 07. Okt 2013. 01:43\nKontaktiraj Laza ZR\nPost od Laza ZR » Ned, 24. Sep 2017. 16:29\ntridza napisao: I šta bi na kraju?\nPa nista ne bi na kraju...i dalje je status quo.\nDa je nesto bilo javio bih se i napisao ovde.Al nista se ne desava...\nDug ti je inače zastareo. Ako te tuže ( a neće) pozoveš se na zastarelost po zakonu o obligacionim odnosima i oni gube spor.\nPa...bilo bi fino da je tako.\nNe znam,jer dobijam razlicite informacije od razlicitih ljudi koliko jos imaju vremena da me tuze.Neki kazu da je to proslo (zastarelo) posle 2 godine,neko kaze posle 5 godina...nemam pojma.\nEvo,proslo je 4 godine od ovoga i nista se (jos) ne desava.\nPost od bestboy » Ned, 24. Sep 2017. 18:41\nСага се наставља, Лаза Бечкрешки против зликоваца. Кад победиш систем, предлажем да тема постане лепљива.\nPost od znemanja » Ned, 24. Sep 2017. 18:54\nLaza ZR, Član 376. stav 1. Zakona o obligacionim odnosima propisuje da potraživanje naknade prouzrokovane štete zastareva za tri godine od kad je oštećenik doznao za štetu i za lice koje je štetu učinilo dok isti član u stavu 2. propisuje da u svakom slučaju ovo potraživanje zastareva za pet godina od kad je šteta nastala.\nNije ti dug zastareo, pozivanje od agencije za naplatu je standardna priča, oni se bave tim stvarima. Tebe može da tuži samo VIP zbog duga, ali ne i ta agnecija. Opomene koje si dobio od kancelarije su predznak tužbe. Mi u kancelariji slično radimo, prvo opomena, pa ako se spor ne reši vansudski, ide tužba. U svakom slučaju objektivni rok zastare je 5 godina, tako da ako ne dobiješ tužbu do proteka roka od 5 godina od dana kada si pozvan da dug platiš, smatraj da je zastareo.\nPost od srkicom1 » Pet, 27. Okt 2017. 12:16\nA šta ako oni stalno zovu da platim dug, na mesec, dva. Ili s vremena na vreme pošalju neku opomenu. Onda taj rok ide u nedogled.\nPost od Laza ZR » Ned, 15. Apr 2018. 16:34\nznemanja napisao: Laza ZR, Član 376. stav 1. Zakona o obligacionim odnosima propisuje da potraživanje naknade prouzrokovane štete zastareva za tri godine od kad je oštećenik doznao za štetu i za lice koje je štetu učinilo dok isti član u stavu 2. propisuje da u svakom slučaju ovo potraživanje zastareva za pet godina od kad je šteta nastala.\nHvala za ovu informaciju Nemanja,nisam znao to.\nInace,sad krajem septembra (za par meseci) ce biti 5 godina od tad.\nJos uvek nista novo,status quo.\nAko me budu tuzili valjda su u obavezi da mi dostave informaciju o tome da su pokrenuli tuzbu (?).Jer,ja ne znam kako to da znam drugacije.\nDa sam imao postpaid karticu,a ne prepaid,i da sam zbog toga napravio neki racun,opet bih verovatno ja bio kriv.Zato sto sam poslusao ono sto su mi njihovi zaposleni rekli (i to tri puta).Mislim...super ste\nPost od Laza ZR » Uto, 16. Okt 2018. 00:08\n- Mora se samo umreti,nista drugo\n- 100 puta su mi rekli kako ce me tuziti u roku od 7 dana ako ne uplatim MOMENTALNO barem neki deo...i od toga nikad nije bilo nista\nJa ne znam koji je to talog ljudskog (zenskog) roda.NJih ne interesuje da li si ti kriv ili ne,kakva ti je prica,kako ide dedukcija zbog cega nisi kriv...bas ih briga,njima je jedino vazno da te nateraju da ti njima das PARE.Sve za pare,pa makar i uznemiravali neduzne osobe (moje ukucane,npr.)\nE pa,ljudi iz VIP-a,dokle god od zrtava vaseg nesposobnog osoblja pravite krivce,do tad ce ova moja prica (kao i mnoge druge - svih onih koje su vasi zaposleni zaj...,A CUTITE o tome) da kruzi i svetom i internetom\nPost od Laza ZR » Sre, 30. Okt 2019. 00:28\nLaza ZR napisao: Ja ne znam koji je to talog ljudskog (zenskog) roda.NJih ne interesuje da li si ti kriv ili ne,kakva ti je prica,kako ide dedukcija zbog cega nisi kriv...bas ih briga,njima je jedino vazno da te nateraju da ti njima das PARE.\nSad mi samo "ljubavna pisma" povremeno salju (valjda da ne mislim da su me zaboravili) .\nPost od Esseker » Čet, 31. Okt 2019. 21:28\nI na kraju ti ne mogu nista. Samo bespotrebno cimanje.\nPost od bestboy » Pet, 01. Nov 2019. 19:25\nБратски поздрав и пуна подршка за Лазу.\nВидим, истрајности ти не мањка...\nPost od PetarI » Pet, 01. Nov 2019. 21:17\nDeset godina je period za nastupanje Opšte zastarelosti,po zakonu RSrbije.Ako izdržiš,nakon toga mogu da te povuku za vršnjaka...\nPost od Laza ZR » Čet, 05. Dec 2019. 04:59\nHvala ljudi na podrsci\nDa kazem da im nisam nista platio za sve ove godine (jesam jedino onih 500 dinara na pocetku,sto me je menadzer prodavnice ubedio da uplatim,pa ce kao da sredi da se problem resi;medjutim od toga nista).Niti nameravam.\nDa,mogu samo tako bespotrebno da me cimaju povremeno.Sabani.\nPetarI napisao: Deset godina je period za nastupanje Opšte zastarelosti,po zakonu RSrbije.Ako izdržiš,nakon toga mogu da te povuku za vršnjaka...\nNeko mi je rekao 5 godina,nisam upucen u to.\nValjda cu izdrzati.Imam jos nesto manje od 4 godine


Objavljeno: 01.10.2018. u 10:28\nKantonalni odbor SDA Sarajevo obavještava medije da će se danas (ponedjeljak) 1. oktobra 2018. održati dva centralna predizborna skupa, i to za Općine Novo Sarajevo i Centar Sarajevo.\nCentralni predizborni skup OO SDA Novo Sarajevo održat će se u prostorijama „Međunarodnog centra za djecu i omladinu“, Kemala Kapetanovića br.17., sa početkom u 18,00 sati. Na skupu će biti predstavljeni kandidati za predstojeće Opće izbore 2018., a skupu\nće se obratiti i kandidat SDA za člana Predsjedništva BiH Šefik Džaferović.\nCentralni predizborni skup OO SDA Centar Sarajevo održat će se u Domu mladih – Skenderija sa početkom u 20,00 sati. Na skupu će biti predstavljeni kandidati SDA iz ove i drugih općina Kantona Sarajevo, a govorit će nosioci lista za sva tri nivoa vlasti: Denis\nZvizdić, Asim Sarajlić i Semir Efendić.\nPozivamo novinare da medijski zabilježe ove događaje.\nSkup SDA u Stocu Ne dozvoliti razvodnjavanje glasova Bošnjaka\nSaopćenje KO SDA: Skupovi u Lukavcu i Kalesiji


Beogradska TV B92 mijenja koncept i ime – Magazin Plus\nHome/Beogradska TV B92 mijenja koncept i ime\nNakon višetjednih nagađanja što će se dogoditi s televizijom čiji program je već mjesecima prestao biti onakvim kakvim ga javnost u Srbiji pamti iz 90-ih godina prošlog i početka ovog stoljeća, TV B92 je i službeno priopćila da od studenog “unapređuje svoj program emitiranjem emisija iz novih TV studija s modernijom scenografijom i poboljšanom kvalitetom signala”.\nPromjenom imena iz B92 u OTV, kako tvrde pojedini beogradski mediji, bit će okončana i promjena koncepta televizije od informativne ka komercijalno-zabavnoj, započeta nakon što je B92 iz ruku dioničara prešla u ruke inozemnog vlasnika. Jedan od posljednjih koraka u tom smjeru je i praktično skidanje emisije “Utisak nedelje” s programa.\nČelni ljudi u ovoj kući nastoje izbjeći konkretne odgovore u vezi s promjenama te tako nisu željeli ni potvrditi ili opovrgnuti pisanje lista “Blic” o situaciji vezanoj uz B92. Jedan od osnivača B92 i glavni i odgovorni urednik Informativnog programa Veran Matić tako je naveo, odgovarajući pisanim putem na upit “Blica”, kako “promjena imena B92 dosad nije ozbiljno razmatrana” te da će “ako bude takvih odluka, svakako će javnost biti na vrijeme izviještena”. Potom je slijedilo priopćenje B92 o promjeni koncepta ove televizijske kuće.\n“S obzirom na tendenciju da se kompanija B92 konceptualno i tehnološki razvija i da je u tijeku unapređenje televizijskog kanala s nacionalnom frekvencijom, TV B92 počinje uskoro emitiranje svog programa iz novih studija u kojima će postojeće TV emisije dobiti sasvim novi i daleko bolji izgled”, navedeno je u priopćenju, u kojem se najavljuje i preseljenje u novi “televizijski objekt”, tehnički priilagođen zahtjevnim promjenama scenografije i novih televizijskih formata.\nU međuvremenu u tijeku je potpisivanje peticije za promjenu imena B92, koju je pokrenuo jedan od njezinih osnivača novinar Dušan Mašić. Svoju inicijativu Mišić objašnjava željom da se “sačuva uspomena na sve ono što su mnogi od nas uložili kako bi B92 postao jedan od vodećih informativnih brendova u Srbiji i regiji”.\nB92 već nekoliko meseci program emitira iz reportažnih kola parkiranih ispred zgrade na Bulevaru Zorana Đinđića, gde se nalazi redakcija, jer je u tijeku selidba ove kuće na novu lokaciju, u kompleks na autocesti na kojoj se nalazi i TV “Prva”.\nU vrijeme režima Slobodana Miloševića novinari i urednici B92 bili su, uz rijetke iznimke u tiskanim medijima poput “Naše Borbe” te nekolicine lokalnih medija, optuživani kao “strani plaćenici”, budući da je tadašnja oporba upravo u eteru ove medijske kuće imala mogućnost javno priopćiti svoja politička stajališta.


PAPA FRANJO POSJETIO GRAD MAFIJAŠKIH KLANOVA: Poručio im da sruše zidove 'kodeksa ćutanja' ili 'omerte' - GlobalCir\nPAPA FRANJO POSJETIO GRAD MAFIJAŠKIH KLANOVA: Poručio im da sruše zidove ‘kodeksa ćutanja’ ili ‘omerte’\nPapa Fanjo obišao je Ostiju, grad na moru u blizini Rima poznat po mafijaškom nasilju i političkoj korupciji, čije je stanovnike pozvao da sruše zidove kodeksa ćutanja, takozvane “omerte”, kojim se ljudi obeshrabruju da otkrivaju pripadnike mafije.\nIako su pape godinama u centru Rima održavale tradicionalnu misu kojom se slavi prisustvo tijela i krvi Isusa Krista, papa Franjo je ove godine odlučio da preseli događaj u dvije parohije radničke klase u Ostiji, gdje živi oko 230.000 ljudi, kako bi pokazao solidarnost sa namučenim i uplašenim građanima, prenosi Reuters.\nU svom obraćanju, papa je upotrijebio riječ “omerta”, koja se odnosi na kodeks ćutanja koji organizovane kriminalne grupe nameću svojim članovima, i na strah koji koriste kao oruđe kako bi spriječili ljude da se obrate policiji.\nPapa je pozvao građane Ostije da budu hrabri i stanu uz zakon. On je osudio zloupotrebu vlasti i aroganciju, te je poručio da ljudi moraju da prihvate “pravdu, pristojnost i zakonitost”.\nOpćinska uprava Ostije je 2015. godine stavljena pod kontrolu italijanske vlade zbog infiltracije lokalnih kriminalnih klanova, koje su vlasti optužile za ubistva, iznude, krijumčarenje droge i zelenašenje. AP navodi i da su novinari koji su izvještavali o mafijašima iz Ostije dobijali fizičke prijetnje.\nPRVI PUT OD PROGLAŠENJA KOSOVSKE NEZAVISNOSTI! Srbija poslala vojsku i žandarmeriju na granicu s Kosovom


Nastavlja se vakcinacija studenata, od danas punktovi na Medicinskom i Filozofskom fakultetu - CITY SMART | Vesti bez ulepšavanja\nNastavlja se vakcinacija studenata, od danas punktovi na Medicinskom i Filozofskom fakultetu\nAkcija vakcinacije studenata se nastavlja na Medicinskom i Filozofskom fakultetu. Vakcinalni punkt na Medicinskom fakultetu radiće svakog dana u periodu od 10 do 12h, dok će na Filozofskom raditi od 12.15 do 14.15h.\n“Obaveštavamo sve studente da se od 03.11.2021.godine vakcinacija protiv kovida 19 nastavlja svakog radnog dana na Filozofskom i Medicinskom fakultetu po sledećem rasporedu:Medicinski fakultet 10.00-12.00 časova i Filozofski fakultet 12.15-14.15 časova”, piše na sajtu Doma zdravlja.\nPozivaju sve studente kao i zaposlene na visokoškolskim ustanovama da se odazovu akciji i prime vakcinu po izboru. Studentima su dostupne Fajzer, AstraZeneka, Sinofarm i Stuptnjik V vakcine.\nOvo nije prva akcija koju Dom zdravlja organizuje u saradnji sa niškim Univerzitetom. Akcija imunizacije studenata trajala je čitavog oktobra, a studenti su mogli da prime vakcinu na nekom od vakcinalnih punktova koji su bili raspoređeni na Pravnom i Ekonomskom fakultetu, Fakultetu sporta i Fakultetu zaštite na radu, Elektronskom, Mašinskom, Medicinskom i Filozofskom fakultetu.\nNajveće interesovanje studenata za vakcinaciju u toku oktobarske akcije bilo je na Medicinskom i na Mašinskom fakultetu.\nPodsetimo u Nišu je do sada vakcinisano preko 65 prvom , drugom 63, a trećom dozom oko 20 odsto punoletnih građana.\nPrema rečima Danijele Nešić, zamenice direktora Doma zdravlja, u poslednjih deset dana bezeže porast mladih uzrasta od 18 do 30 godina koji se odlučuju na imunizaciju. Od ukupnog broj datih vakcina na dnevnom nivou, kaže Nešićeva više od polovine čine mladi.\nI sama premijerka Srbije, Ana Brnabić je juče kazala da je povećan obim vakcinacije građana u od momenta uvođenja kovi propusnica.\nOznakeCOVID filozofski fakultet Izdvajamo Medicinski fakultet studenti vakcinacija


PIKSI EKSKLUZIVNO ZA KURIR: Gospodo iz Superlige Evrope, pa niste vi izmislili 137\t850\ngotovo ispali iz trke za plasman na mundijal\nNenad Kis\t 29.03.2021. 11:36h\nKapiten fudbalera Republike Irske Šejmus Kolman kaže da ceo tim treba da bude sramota posle poraza na svom terenu od Luksemburga 0:1 u drugom kolu kvalifikacija za plasman na Svetsko prvenstvo u Kataru 2022.\n"Bila je to užasna noć za sve nas, sramotna noć za nas internacionalce. Ali tako je kako je. Izgubili smo kod kuće od Luksemburga sa 1:0. To ne znači da ih ne poštujem. Očigledno je da su napredovali", rekao je Kolman.\nDefanzivac Evertona kaže da je svestan da će plasman na Mundijal u Kataru 2022. biti teško ostvariti.\n"Da li smo očekivali da pobedimo? Ne znam kakav je bio mentalni sklop ostalih igrača, u mojoj glavi sigurno nije bilo tako nešto, a voleo bih da nije bilo ni kod drugih, pre svega to da ćemo dobiti meč automatski. Moramo da se suočimo sa olujom i pokušamo da preokrenemo situaciju. Biće teško, kritikovaće nas, ali mislim da će to biti zaslužene kritike".\nOn je dodao i da selektor Stiven Keni uživa poverenje igrača. Kurir sport\nČEKA LI RONALDA KAZNA: Napuštanje terena Marakane i bacanje kapitenske trake zbog nepriznatog gola i dalje tema broj 1 VIDEO\nRAJEVAC ODUŠEVLJEN PIKSIJEVIM PLANOM B: Sjajna reakcija selektora na poluvremenu!\nŠVAJCARSKE MUKE SA GOLOVIMA: Italijani se prošetali kroz Sofiju VIDEO\nŠejmus KolmanRepublika Irskafudbal


Busilica Bosch (67627421) - Limundo.com\nAukcija "Busilica Bosch" je arhivirana\nBosch busilica 380w, ispravna\nBusilica elektricno ispravna ali nema prekidac koji regulise opciju rada ide kao neispravna bez reklamacije ...\n11.910 din (Kupi odmah)\n7.350 din (Kupi odmah)\nBosch GBM 6 RE električna bušilica NOVO\nBosch GBM 6 RE električna bušilica 350W, 4.000 ob/min brzostezna glava 10 mm (0601472600) Brza i...\n10.350 din (Kupi odmah)\nBOSCH SB4502 busilica\nProdajem BOSCH busilicu SB4502 stigla iz Danske probao sam je u struju ali ne pali fizicko...\nbosch busilica original.odlicna\noriginal..bosch busilica odlicna bez ikavih mana i ostecenja ima kutiju ..bd ali moze da posluzi\nElektricna busilica BOSCH ,busilica u stanju kao sa slika donesena iz svajcarske ,busilica je poluispravna ...\nBOSCH SCINTILLA SA E23SBo\nBUSILICA BOSCH SCHINTILLA SA E23SBo ,LEGENDARNA BOSOVA BUSILICA U STANJU KAO SA SLIKA ,DONESENA IZ SVAJCARSKE...\nBusilica u odlicnom radnom stanju obicno i vibraciono busenje, dve mehanicke brzine ( preklopnik kojim se...\nBusilica je testirana i nije potpuno ispravna. Prilikom koriscenja cuju se neki zvukovi iz nje sto nije...\nBosch M22 SBO busilica\nBosch M22 SBO busilica u ispravnom radnom stanju, bez greske!\nBusilica gubi snagu,ovako u leru je ok.nije otvarana popravljana stoji tako vecnost.Za delove ili ko zna da je...


Ešli Barti je šampionka AusOpena i to na kakav način!\nPrvi set je bio veoma tvrd i više je ličio na meč u muškoj, nego u ženskoj konkurenciji. Ali, Barti je pokazala zašto je prva teniserka sveta.\nU ključnom trenutku je slomila otpor Amerikanke i u šestom gemu je stigla do brejka koji joj je na kraju doneo i osvajanje prvog seta.\nVeliki preokret je napravila Barti koja je uspela da od zaostatka od 5:1 u gemovima stigne do pobede?!\nNeverovatno kako je 30. teniserka na WTA listi prokockala čak dva brejka prednosti. Kolins se definitivno uplašila pobede. Namirisala je krv Barti koja je vratila dva brejka.\nIgrala je Australijanka na gornjoj granici mogućnosti. Definitivno je momentum bio na njenoj strani kada je stigla do taj-brejka.\nNapravila je prednost od 3:0. Kolins nije znala šta ju je snašlo i na kraju je položila oružje, iako je mogla da izbori treći, odlučujući, set…\nOstaće ovaj preokret Barti upisan u istorijske knjige pošto se zaista ne viđa često ovakav preokret. Pa još u finalu grend slema.\nPrva australijanka nakon 44 godine sa titulom\nEšli je postala prva Australijanka u finalu grend slema u Melburnu još od 1980. i Vendi Turnbul. Oziji su čekali na titulu 44 godine. Poslednja domaća teniserka koja se okitila krunom bila je Kris O‘Nil koja je dobila Amerikanku Beti Nagelsen sa 6:3 i 7:6 davne 1978. godine. A sada je Ešli Barti ispisala nove strane istorije australijskog tenisa.\nEšli Barti Danijel Kolins Australijan open 2022


Foto Gangbang - Dizajn Zona\nFoto Gangbang, Trolls made.\nOct 24 2014, 16:13\nCITAT (guru @ Oct 20 2014, 18:47)\n^ Jeftin ulazak u svet koji Rumun sanja\nJok bre, samo ponekad sanjam 35mm 1.4L u paru sa mark III i to je to, a redovno sanjarim o nekom mikro zuiku 17mm f0.7 & 0.8 ajd i 0.9\nOct 24 2014, 16:31\nJos nisi provalio da velika blenda znaci i veliki objektiv To sto sanjas od zuika postoji odavno na FF, i jeftino je\nOct 24 2014, 16:52\nSve sam provalio, nego ti mislis da nisam .... jeftin je 35mm f2, ali dzaba kada C telo sa krstenim fokusom, mark III, kosta kolko oces, pa se gubi smisao jeftinoce, jos ako u kombinaciju ubacimo 35L onda je stvar jos gora .... zato cu ja lepo da sanjarim neku 17icu sa bar 0.9 blendom, dok bi 0.7 bilo svrš, a ako me do tada u medjuvremenu pukne 7 na lotou, ili nesto slicno, ce kupim mark III, 35mmL, 200mm f2\nOct 24 2014, 19:36\nNe razumem odusevljenje, kupio si praistoriju za 160e Bolje da si sve to prodao sto imas, kupio jedno ljudsko telo za koje postoje objektivi noviji od 30 godina i tako se polako gradi upotrebljiv sistem\nQUOTE (RUMUN @ Oct 24 2014, 17:52)\nTi si se ladno ubedio da si sve provalio\nPrvo, 6D kosta kao tvoj Olumpus, ne lozi se\nDrugo, na olympusu moras da imas dve blende svetliji objektiv da bi samo bili slicni, tako da ako hoces 35/1.4, to na olympusu ne postoji, kao ni bilo koji drugi prajm koji Canon ima, nema sta tu da uporedjujes, zameni samo olympusa za 6D i kupi 3x jeftinije objektive, bice bolji nego ti sto imas, ako imas najbolje/najskuplje olympus objektive, to je samo f2.8 sto se na 6D deli za dzabe i pravi sliku koju sanjas i sa tim najskupljim olympusima\nA izgleda da ni za fokus nista ne kapiras, pa naravno da ce olympus da bude precizniji kad mu je sve f5.6\nOct 24 2014, 23:06\nDefinitivno ti ne kapiras mnoge stvari, jer em gledas povrsno na 4/3, em ne primecujes sta pricam, em si bre mnogoooo zaljubljen u ff\nPrvo, taj 6D ima samo centralnu tacku kako treba, kako mislis da slikas sa 35mmL na f1.4 samo sa centralnom tackom, zar to nije budalastina, to pricam al ne kapiras ... daklen mark III je jedino resenje za opusteno slikanje brzim prajmovima, ako mene pitas.\nSve dalje sto si rekao vazi za bokeh djankije i ljubitelje omasenih fokusa\nOct 24 2014, 23:40\nAj često se ne slažem sa Guruom i preteruje sa mnogim fabnboy izletima, ali ti Rumun baš ne znaš o čemu pričaš\nEto, ima i smajli, da ne bude da sam grub\nOct 25 2014, 09:34\nKontam da hoces taj 35L da koristis samo u mrtvom mraku pa ti samo ta centralna znaci na 6D?\nSve ostale tacke rade i vise nego dobar posao na njemu, sem u mraku, a u mraku gde drugi aparati stucaju, njegova centralna radi...\nOct 25 2014, 10:40\nJa nemam ni 35L ni 4/3, tako da sam sigurno veći n00b od svih ovde , ali sam zato mnogo sretan što sad imam C15-85\nA i novi WD Red 3Tb, tako da napokon ne razmišljam o slobodnom prostoru\nSad slobodno nastavite sa prepucava.... diskusijom\nOct 25 2014, 19:55\nSa zadovoljstvom obavestavam da je ova tema otvorena.\nOct 25 2014, 20:21\nJuhuuu, jedva čekamo novu temu\nOct 25 2014, 20:24\nCvele, jel svaki Guruov post automatski ide ovde ili?\nOct 25 2014, 21:30\nRumunov i Guruov automatski treba da se prebace ovde.\nOct 25 2014, 22:22\nSvako ce imati svojih 5 minuta... a neki i 5 sati...\nOct 25 2014, 22:23\nHahahaha, daj neka neko isprogramira da se to desava aVtomaCki\nI da, naslov teme ne mozh' biti bolji\nOct 25 2014, 22:31\nNe znam kako ide sa samim opcijama foruma ali uz pristup bazi vrlo je izvodljivo\nOct 25 2014, 23:29\nMa to sve senzori od pre 10 godina, kad Nikon nije ni u planu imao FF\nOct 26 2014, 00:25\nEj, Guru, Guru, Guru!\nOct 26 2014, 11:10\nVratite nam CIVI-ja tek tada ce tema biti kompletna\nOct 26 2014, 11:36\nOct 28 2014, 20:38\nCITAT (guru @ Oct 25 2014, 23:29)\nNavrati se ponekad i ovde, a ono: samo smeće\nLo-fi verzija Trenutno vreme: Tuesday 12. November 2019 - 19:40


Književni rodovi i vrste u srpskom jeziku\nU svim književnim delima, bilo da su u pitanju pesme, pripovetke, romani, drame, nalaze se neke opšte, zajedničke osobine lepe književnosti i pesničkog jezika.\nTo su, svakako, slikovitost u opisivanju, ritmičnost, harmonična emocionalnost, bogatstvo simboličnosti i ekspresivnost jezika. Ipak, bez obzira na sve ove opšte jedinstvene osobine koje poseduju sva književna dela, nauka o književnosti, ali i sami književnici i čitaoci, pojedinačna književna dela označavaju kao roman, pesmu ili pripovetku ili pak kao dramu, ep, itd.\nDakle, pored opštih književno-umetničkih osobina koje su odlika svakog književnog dela, postoje i specijalne, tj. uže osobine na osnovu kojih književna dela možemo uvrstiti u jednu određenu književnu vrstu, odnosno, na osnovu kojih shvatamo i određujemo da li je neko književno delo drama, roman, pripovetka, pesma ili ep.\nNa osnovu zajedničkih osobina koje recimo odlikuju roman, ep ili pripovetku i odvajaju ih od, na primer, drame ili pesme, ta dela možemo uvrstiti u poseban književni rod, tj. u epiku ili epsku poeziju. Isto tako, određena dela svrstavamo u lirsku poeziju, a određena u dramsku.\nPoznato je da celokupnu književnost možemo podeliti na književne rodove, a svaki od tih književnih rodova dalje možemo podeliti na više književnih vrsta. U nekoj literaturi ćete umesto oznake književni rod pronaći i oznaku žanr. Ova reč potiče iz francuskog jezika (genre).\nKnjiževnost se deli na tri književna roda, a to su: lirika, epika i drama.\nTri književna roda – lirika, epika, drama\nZa ova tri književna roda se kaže da predstavljaju tri prirodna oblika poezije. Tako je barem govorio veliki stvaralac Gete. To su tri načina na koje se izražavaju čovekove duhovne mogućnosti i odnosi pesnikovi prema svetu. Tako se određuje suština, odnosno formalni oblici svakog od tri roda.\nU lirskoj poeziji je taj odnos najsubjektivniji zbog toga što se pesnik ovde stapa sa objektivnim svetom koji on uz pomoć svoga dara pretvara u sopstveni svet. Lirika se zato smatra carstvom subjektivnosti gde se postojeće i vidljive veze i odnosi između stvari i pojava menjaju, a nekada i kidaju da bi u pesnikovom pesničkom svetu dobili često i fantastičan karakter.\nLirski pesnik je u stanju da udahne svoju dušu kako živim bićima, tako i mrtvim stvarima i apstraktnim idejama, pa da onda izvuče iz njihovog objektivnog smisla najdublje zaključke i najskrivenije tendencije. Na taj način on prodire u suštinu života i stvara jednu novu sliku sveta.\nU epskoj poeziji je odnos između pesnika i sveta potpuno drugačiji. Ovde pesnik priča o određenom događaju koji se dogodio u prošlosti, koji je završen i nepromenljiv. Pesnik je kao pričalac van tog događaja i nema stapanja jednog i drugog kao u lirici.\nSa udaljene pozicije, pesnik mirno posmatrajući, opisuje život koji se u jednom trenutku vremena vršio i izvršio. Radnja se u epskoj poeziji sporo razvija, a pesnik može prekidati tok događaja zahvaljujući raznim opisima, epizodama, refleksijama i umecima. Emocija je staloženija nego u lirici, a vidljiva slika sveta se mnogo manje menja nego u lirskoj poeziji. Zbog toga se često kaže da je epska poezija objektivna i da se u njoj ličnosti opisuju u trećem licu.\nTreći književni rod, dramska poezija, jeste rod koji tek na pozornici dobija svoj potpuni opstanak. Zbog toga se dramska književnost često objašnjava tek uz mehanizme pozorišne umetnosti. Drama je zasnovana na snažnim osećanjima protivrečnosti u životu, a te protivrečnosti traže da budu razrešene.\nU drami nema mirnog posmatranja, nema laganog toka radnje, već je sve usmereno ka raspletu, ka rešenju, a svaka tačka u nizu predstavlja posledicu prethodne. Radnja je napeta, dinamična, a emocija je sama radnja i htenje. Emocije se penju do stepena strasti i obuhvataju celu ličnost koja je uvek upućena ka nekoj drugoj ličnosti sa kojom dolazi u dijalog ili sadejstvo.\nTreba napomenuti da se ove zasebne osobine književnih rodova u svom čistom vidu mogu ovako definisati samo teorijski, a da su u konkretnim književnim delima one obično pomešane. Na primer, lirski element uvek prožima i epsku i dramsku poeziju zbog toga što subjektivno pesnikovo mišljenje i njegovo osećanje zapravo leže u osnovi svakog dela.\nLirika je svoj naziv dobila po pesmi koja se u antičko doba pevala uz instrument po imenu lira (lyra). Zahvaljujući istorijskom razvitku, ona se izdvojila kao zaseban književni rod.\nU svom najčistijem vidu, lirika se pojavljuje u lirskoj pesmi koja je ispevana najčešće u stihovima, kao i u ritmičkoj prozi, mada se može naći i u slobodnom stihu. U lirskoj pesmi nalazimo jaka osećanja i dubinu doživljavanja, pa je cela pesma obojena jedinstvenim misaono-emocionalnim tonalitetom.\nNajvažnije osobine lirske poezije su neposrednost i subjektivnost. Pesnik liričar svoj jezik neposredno pretvara u subjektivni doživljaj stvarnosti i sveta bez nekog posredovanog događaja, kao što je to slučaj u epici i drami. Pesnik nam direktno i neposredno saopštava svoja osećanja. Uz sve to on pridodaje i simboliku, kao i ritmičko uobličavanje koje na kraju ima jednu umetničku formu.\nKada su u pitanju teme i motivi koje možemo nazvati lirskim, onda slobodno možemo reći da ih ima bezbroj. Koliko ima osećanja i raspoloženja ljudskih, toliko ima i lirskih pesama kojima se ona izražavaju.\nLirsku poeziju možemo definisati kao najsubjektivniji književni rod u kome se neposredno iskazuje čista emocija, ritmički i zvučno uobličena, izražena sugestivnih simboličkim slikama, koje se asocijativno grupišu oko osnovnog motiva.\nLirska poezija se može podeliti na više vrsta po svojoj sadržini i po svom obliku. Vrste mogu biti različite kod raznih naroda, ali se razlikuju i po epohama u kojima su nastajale, a neke od njih su izumrle. Podela na vrste se uglavnom vrši po vrsti osećanja koje se u datoj pesmi opeva. U srpskom jeziku i u srpskoj književnosti najčešće se sreću: ljubavna pesma, elegija, opisna (deskriptivna) pesma, rodoljubiva i socijalna pesma, satirična pesma, epigram, oda, himna i ditiramb. Posebno veliki broj pesama spada u misaone ili refleksivne pesme.\nEpska poezija je književni rod u kojem pesnik priča o događajima koji su prošli i završili se, u stihu ili prozi. U ovom književnom rodu, pesnik, posmatrajući svet sa jednog udaljenog stajališta i uživajući u njegovoj šarolikosti i celovitosti, sa interesovanjem se zadržava na mnogim pojedinostima u tom svetu, što sve daje ovom književnom rodu vid objektivnosti i neutralnog pesnikovog odnosa prema događajima koje opisuje.\nEpski pesnik je posrednik između događaja i čitalaca i to postojanje pričaoca jeste osnovna formalna karakteristika epske poezije iz koje izviru sve njene unutrašnje osobine. Događaji o kojima epski pesnik priča i koji su se završili daju utisak kao da su se vršili nezavisno od njegove volje, iako je u stvari epski pesnik subjektivni tvorac pesničkog sveta koji opeva.\nEpska poezija je najpre nastala kao kolektivna umetnička tvorevina u stihu. Njena glavna vrsta bio je ep u kojem je u uzvišenom pesničkom tonu ispričana mitska i legendarna istorija jednog naroda, njegova idealizovana istorijska prošlost, koja je budila divljenje i podsticala na požrtvovanje.\nKada je u 18. veku razvitak nauke omogućio mitsko shvatanje sveta, a razvitak štampe omogućio obraćanje pesnika pojedinačnom čitaču, epopeju u stihu zamenio je roman u prozi, koji je opisivao zanimljive zgode iz života pojedinaca, a kasnije slikao čoveka kao člana društva i u moderno doba kao duhovnu jedinku u svetu ideja.\nRadnja epskih tvorevina teče lagano, široko, sa obiljem epizoda, naročito u velikoj epskoj formi (epopeji ili romanu), a kompoziciona struktura je veoma slobodna, vremenski i prostorno neograničena, što je omogućilo modernim romanopiscima da kompozicionim mešanjem kategorija vremena ukažu na problematiku vremena koja sve više pritiska savremenog čoveka.\nVrste epske poezije\nPored podele na narodnu i umetničku epsku poeziju, epovi se dele prema predmetu, odnosno događaju koji opevaju na još nekoliko vrsta. Postoje istorijsko-junački epovi (Odiseja, Eneida, Smrt Smail-age Čengića), romantični ep (Besni Rolando), religiozni ep (Božanstvena komedija, Izgubljeni raj, Oslobođeni Jerusalim, Luča mikrokozma), idilični ep, itd.\nEpska dela mnogo manjeg obima nego što su epovi se nazivaju epskim pesmama. U njima se priča samo o jednom događaju manjeg značaja i broj lica koja u njima učestvuju znatno je manji nego u epovima. Naša narodna epika, kao što znamo, ima samo epske pesme.\nEpska poezija u prozi (romaneskni književni rod)\nEpska poezija u prozi čije su glavne vrste roman, pripovetka i novela, postojala je još u antičko doba. Još tada, ona je imala neke osobine koje su je bitno razlikovale od epopeje.\nRoman je dobio svoje ime tek u 12. veku u Francuskoj, prema nazivu “lingua romana” (romanski jezik) kojim su pisana dela na narodnom jeziku, za razliku od učenih dela koja su pisana latinskim jezikom.\nPo bogatstvu svoje tematike i po raznovrsnosti svoga uobličavanja, roman je postigao takvu punoću i složenost sadržine i forme da nijedna podela i klasifikacija ne mogu obuhvatiti u potpunosti sve njegove osobine. Roman se može podeliti prema predmetu, tj. tematici. Tako imamo: avanturistički, viteški, kriminalni, porodični, socijalni, psihološki, ljubavni.\nPripovetka i novela su kraće epske forme manjeg obima nego što je roman, što je posledica užeg tematskog materijala koji se u njima obrađuje.\nDramska poezija je književni rod u kome pesnik u obliku neposrednog predstavljanja na pozornici prikazuje neku razdvojenost u čoveku i u svetu, borbu dvaju suprotnih stavova, koja u jedinstvenoj i dinamičkoj radnji dovodi do pobede jednog od njih. Na taj način dramski pesnik jača našu moralnu osetljivost i potrebu za suprotstavljanjem zlu.\nDrama je književni rod koji tek na pozirnici dobija svoje puno ovaploćenje. Pozornica pridaje dramskoj radnji istinitost i uverljivost koje ima svaka pojava u životu koju vidimo svojim očima i čujemo svojim ušima. Pri tome veliki značaj imaju režiseri i glumci, koji u pozorišnom izvođenju treba da postignu najtačnije i najdublje tumačenje smisla drame.\nJoš od antičkog doba dramska poezija se delila na dve vrste: na komediju i na tragediju. Tokom 18. veka, javlja se još jedna vrsta dramske poezije, začetak današnje drame u užem smislu, u kojoj ima elemenata i tragedije i komedije.\nTragedija prikazuje nesrećnu sudbinu čoveka koji zbog nekog neminovnog sticaja okolnosti, ili zbog svoje prirode, ili zbog težnje ka nekom uzvišenom, ali nedostižnom cilju, žrtvuje svoj život ili svoju sreću. Stradanje tragičnog junaka izaziva uvek naše saučešće.\nSasvim suprotno, komedija prikazuje ono što je prosečno u životu, njegove mane i nedostatke.


BEYBLADE HYPERSPHERE STARTER ASST | Dexy Co Kids internet prodavnice\nŠifra artikla: E7530\nOvaj super moćni beiblejd vam omoguc´ava napad sa ivice! Specijalizovani šiljci za performanse omoguc´avaju vrhovima da se popnu uz vertikalni zid Beistadium Beiblade Burst Hipersphere arene, skliznu sa platforme i slete na svog protivnika u centar arene za intenzivnu borbu.\nBudite uvek pobednik sa ovim modelom i savladajte uspešno sve prepreke u svakoj avanturi!


Zvizdić: Tranša MMF-a u februaru\nPredsjedavajući Savjeta ministara Denis Zvizdić izjavio je danas u Sarajevu da će u februaru biti odobrena naredna tranša Međunarodnog monetarnog fonda /MMF/ za BiH. On je naveo da su u dopunskom pismu namjere MMF-u razrađeni rokovi za određene obaveze BiH.\nSrijeda, 07.02.2018. | 17:47


Press Online :: Life style :: I sladoled je izvor vitamina\nI sladoled je izvor vitamina\nSladoled je omiljena letnja poslastica, a sa unapređenjem tehnologije proizvodnje povećala se i raznovrsnost ukus. Međutim, sladoled je dobro jesti u letnjim mesecima ne samo iz hedonističkih razloga već i zato što može doprineti našem zdravlju\nOdrasloj osobi dnevno je potrebno oko 1.000 mg kalcijuma, dok trudnice i deca imaju povećanu potrebu za tim mineralom. Zbog mleka i slatke pavlake kao osnovnih namirnica u proizvodnji sladoleda ova namirnica će dobro poslužiti kao jedan od izvora ne samo kalcijuma, već i vitamina A i vitamina B. Zbog procenta šećera i mlečne masti ova poslastica idealno ohlađena na -6 stepeni Celzijusovih smatra se ubicom dobre linije. Međutim, neke studije tvrde kako kalcijum smanjuje njegovu kalorijsku vrednost koja iznosi između 125 i 300 kalorija na 100 grama proizvoda. Voćni sladoled koji se priprema od smrznutog ili svežeg voća sadrži dosta vitmanina, dok onaj sa ukusom kafe i čokolade, ukoliko se zaista sprema od pravih zrna kafe i kakaa, osigurava dozu antioksidansa polifenola koji štiti srce.


Progutao kesice sa heroinom, prebačen na VMA – Nadlanu.com\nObjavljeno 24. okt 2013. / 16:56:16\nMuškarac iz Požarevca koji je proguta dve kesecie heroina i prebačen na Vojnomedicinsku akademiju nije životno ugrožen, rečeno je danas Tanjugu na VMA.\n“Pacijent je medicinski zbrinut i nije životno ugrožen”, navode na VMA.\nPozarevacka policija saopštila je prethodno da je, tokom pretresa automobila, vozač S.I. (34) progutao dve kesice sa heroinom i potom prebačen zbog detoksikacije na Vojno medicinsku akademiju u Beogradu.\nPolicija je na putu Požarevac – Malo Crniće, u blizini sela Toponica, 20. oktobra zaustavila “hondu” kojim je upravljao S. I. i potom u autu pronašla jednu kesicu heroina.\nDok je trajalo pretraživanje vozila, vozač je progutao dve kesice sa heroinom, zbog čega je intervenisala Hitna pomoć, navodi se u saopštenju. S. I. prebačen je u požarevačku Opštu bolnicu, a potom zbog detoksikacije na VMA u Beogradu.\nProtiv S.I. podneta je krivična prijava zbog sumnje da je izvršio krivično delo neovlašćeno držanje opojnih droga.\nPolicija sumnja da je S.I. kupio drogu od S. A. (30) iz Požarevca, zbog sumnje da je izvršio krivično delo neovlaćena proizvodnja i stavljanje u promet opojih droga.\nPretresom zlatare u kojoj S. A. radi, policija je “zaplenila tablete koje se nalaze na spisku opojnih droga, više korišćenih špriceva kao i kašičicu sa tragovima gareži”.\nKriza kod suseda: Za deset dana bez posla ostalo 10.000 ljudi\nIzveštaj UN: Ko želi dozvolu za biznis u Srbiji, za mito mu treba 935 evra


Kako promeniti sliku o Srbiji - Lični stavovi - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Lični stavovi » Kako promeniti sliku o Srbiji\nKako promeniti sliku o Srbiji\nSaša Nikašinović Biće da je Kosovo zaslužno za to što su političari napokon shvatili da Srbija ne uživa baš najsjajniji ugled u svetu i da bi zbog toga trebalo učiniti nešto da se slika o ovoj državi promeni. I tako je počelo opšte brendiranje Srbije. Istina, sve je počelo malo ranije onom reklamom na CNN-u, pa promovisanjem Guče i Egzita, a sada se sve to pojačalo.\n0Piše: DanasOnline 30. oktobra 2007. 00.00\nSaša Nikašinović Biće da je Kosovo zaslužno za to što su političari napokon shvatili da Srbija ne uživa baš najsjajniji ugled u svetu i da bi zbog toga trebalo učiniti nešto da se slika o ovoj državi promeni. I tako je počelo opšte brendiranje Srbije. Istina, sve je počelo malo ranije onom reklamom na CNN-u, pa promovisanjem Guče i Egzita, a sada se sve to pojačalo. Stvaraju se srpski brend proizvodi, zakupili smo na nekom sajtu „ostrvo“ koje treba da predstavlja virtuelnu Srbiju, a Vlada je osnovala i Savet za promociju Srbije.\nPočetak ne obećava previše. Najviše zbog toga što malo ko ima predstavu kakvu to uopšte Srbiju želimo. Uveravanja da će sliku o Srbiji izmeniti sportisti ili muzičari prilično su naivna. Naši teniseri su zaista sjajni, ali zbog uspeha Novaka Đokovića Karla del Ponte neće izmeniti svoj izveštaj o Srbiji, niti će to uticati na glasanje u Savetu bezbednosti o Kosovu. Neće nam zbog toga doći ni strani investitori ni turisti, jer naše tenisere pre mogu da vide na velikim svetskim teniskim turnirima nego ovde.\nPromocija Srbije zavisi, pre svega, od ciljne grupe ljudi kojima je namenjena. Nije dovoljno reći da želimo da promovišemo turizam, nego da se u svakoj promociji orijentišemo na grupu turista koje želimo da privučemo. Ljudi koje zanima skijanje mnogo su više zainteresovani za kvalitet žičara i skijaških terena nego za srpske manastire. Zdravstveni turizam podrazumeva dobre medicinske reference i naših lekovitih voda, zlatiborskog i sokobanjskog vazduha, kao i stručnjaka koji tamo rade. Slike srpskih manastira jesu lepe, ali one mogu da budu namenjene samo onima koji su zainteresovani za verski turizam ili za srednjevekovnu istoriju. Ne može se svima sve nuditi.\nKada Koštunica egzaltirano kaže da onaj ko ne voli i ne razume Guču ne razume Srbiju, on svakako greši. Ipak, Guča je takođe Srbija. Pokazalo se da ima mnogo onih koji će tamo otići zbog ića, pića i trubača. Međutim, Srbija je i Egzit, gde takođe dolazi mnogo mladih zbog druge vrste razonode. Iako ne u tolikom broju, ima i onih koji će ovde doći zbog Beogradske filharmonije. Sve to nam je potrebno i sve to je Srbija.\nNišta od toga, međutim, neće promeniti sliku Srbije u svetu. Slika Srbije menjaće se onoliko koliko se Srbija menja. A nema nikakve sumnje da se Srbija sporo menja i da su zbog toga pre svega krivi političari. Tu nikakav Savet za promociju Srbije neće pomoći. Političari moraju da zasuču rukave i urade posao za koji su izabrani. Niko njihov posao neće uraditi umesto njih.\nZa te promene potrebni su i vreme i mnogo novca, ali mi ne radimo ni ono što bi se moglo uraditi relativno brzo sa skromnim sredstvima. U korišćenju kompjutera, recimo, podosta kaskamo za svetom. Malo se čini da se to promeni. A mogli bismo, istina uz mnogo napora, da poput Indije, Irske ili Estonije budemo jedna od država kojoj je opšta kompjuterizacija donela prosperitet i izmenila privredu. Kada je pravljen Nacionalni investicioni plan nikome nije palo na pamet da se neka krupnija sredstva odvoje za ovu namenu.\nNeke države siromašnije od nas pokazale su interesovanje za projekat „jedan kompjuter za svako dete“. Takav jeftin, a izdrživ i dobar kompjuter još se doteruje, sada je previše skup i ove siromašne države nemaju dovoljno sredstava da nabave te kompjutere za sve svoje đake. Međutim, očigledno je da sasvim dobro znaju šta hoće. Možda smo i mi previše siromašni da uđemo u ovakav projekat, ali u Srbiji niko nije ni seo da izračuna koliko bi to koštalo.\nNa kompjutere i kompjutersku opremu smanjen je porez na dodatu vrednost, ali na tome ne može sve da se završi. Zašto država ne učini nešto da ponudi besplatne, a korisne programe. Mogao bi se, recimo, svima koji to žele besplatno ponuditi i rečnik spskog jezika Matice srpske i drugi rečnici stranih jezika. Moguće je sasvim skromnim sredstvima otkupiti već postojeći ili napraviti novi program za ispravljanje slovnih grešaka takom kucanja teksta. Zašto se ne omogući besplatno preuzimanje i korišćenje bar onoga što je završeno od nekadašnje Enciklopedije Jugoslavije, a ne bi bilo preterano skupo ni pokrenuti projekt pisanja enciklopedije Srbije koja bi imala samo digitalno izdanje i ažurirala se jednom godišnje.\nGrad vraća roditeljima više od 25 miliona evra za preplaćene vrtiće\nDvostruki aršini prosvetne inspekcije


Početna Blog 89\nFrida From Rajhman je bila pionirka u oblasti psihoanalize koja je najveći deo svog života provela lečeći psihotične pacijente. Rođena je u Nemačkoj, 23.oktobra 1889., severno od Švarcvalda. Njena majka, Klara Simon Rajhman bila je oštroumna, samouverena i energična žena. Otac, Adolf Rajhman, bio je osetljiv čovek sa izraženom strašću prema muzici i književnosti. Porodica Rajhman negovala je porodičnu tradiciju kao i porodične običaje i vrednosti koji su poticali još od Adolfovog dede, Selidžmena Fojhtvangera, trgovca srebrom koji je imao osamnaestoro dece. Bio je ortodoksni Jevrejin sa ljubavlju prema jednostavnosti i skromnosti. Nakon što bi svakog dana zaradio dovoljno novca da obezbedi za hranu za svoju porodicu, zatvarao bi radnju i proučavao Talmud. Adolf i Klara bili su oduševljeni svojom prvorođenom ćerkom. Proširena porodica i rođaci igrali su važnu ulogu u Fridinom životu. Rodbina je bila ogromna, budući da je Adolf Rajhman bio jedan od devedeset troje unuka Selidžmana Fojhtvangera.\nFrida je bila uzorna učenica a njen put u svetlu budućnost bio je otežan jer je gimnazija u tom periodu bila zatvorena za devojčice. Klara i neki njeni prijatelji uspeli su da organizuju kurs studija za Fridu i još neke devojke, što je rezultiralo Fridinim polaganjem univerzitetskog ispita 1907. godine, sa sedamnaest godina. Upisala je Univerzitet Keonigsberg pod uticajem očevog mišljenja da će joj studiranje medicine omogućiti dobru karijeru i prestiž. Počela je da pohađa psihijatrijske kurseve i shvatila je da je ova specijalnost inspiriše.\nProšla je državne odbore 1913. i započela specijalizaciju iz neurologije kod Kurta Goldštajna koji je proučavao povrede mozga. Sve više zainteresovana za psihijatriju, odlazi u sanatorijum Vajzer Hirš u blizini Drezdena. Tamo je dobila "autogeni trening", vrstu relaksacione terapije. Zatim je otkrila Frojdove spise i naučila koliko je mogla o psihoanalizi. Prošla je psihoanalitičku obuku u Berlinu, a zatim se preselila u Hajdelberg, gde je srela čuvenog Eriha Froma, upoznala ga, bila njegova mentorka i na kraju se udala se njega 1926. godine. Zajedno su osnovali i pokrenuli Institut za psihoanalitičku obuku u Frankfurtu i otvorili sanatorijum za lečenje psihotičnih pacijenata 1930. godine. Međutim 1933. braku je došao nagli kraj, iste godine kada je Hitler došao na vlast. Par se razdvojio. Očigledno je brak od samog početka bio nesrećan. Rečeno je da je Rajhmanova očigledno podsećala Froma na njegovu majku jer je čak i ličila na nju. Da bi pobegao od nacista, Frida je nakratko otišla u Alzas Lorenu, a zatim u Palestinu. Konačno je emigrirala u Sjedinjene Države 1935. godine, prihvatajući poziciju zamene psihijatara u bolnici Chestnut Lodge u Merilendu gde će ostati do kraja života. Ovde je upoznala Harija Steka Salivana, svog učitelja i mentora - što je imalo ogroman uticaj na njen život i rad.\nBavila se lečenjem pacijenata i pisanjem sve do penzije. Iako se školovala po svim smernicama psihoanalitičkog učenja Sigmunda Frojda, ona je išla korak dalje od toga i lečila čak i one pacijente koje su sam Frojd i većina drugih psihoanalitičara smatrali neizlečivim u prvom redu one koji su bolovali od ozbiljnih psihičkih poremećaja sa gubitkom kontakata sa realnošću, poput shizofrenije, manično-depresivnog bipolarnog poremećaja i psihotične depresije. Da bi to uradila, koristila je mnoge odvažne i efikasne metode kao što je ulazak u figurativni i simptomatski svet pacijenata služeći se empatijom, fleksibilnošću, hrabrošću i naročito razumevanjem.\nDva slučaja iz Fridine prakse\nZanimljiv je jedan slučaj iz njene prakse koji je sama opisala a odnosi se na pacijenta muškog pola koji je imao teške i uznemiravajuće halucinacije i ideje proganjanja. Pažnju na njega su joj skrenule medicinske sestre. Pacijent je imao doživljaj da ga svake noći proganjanju ljudi različite nacionalnosti. Pokušavajući da pobegne od njih i da se spase on ih je molio, svakog od njih na njihovom jeziku ponaosob da prestanu. Danju bi bio racionalan i nije mogao da pruži adekvatne podatke jer nije mogao da se seti onoga što se odigravalo tokom noći. Posle mnogih uzaludnih terapijskih pokušaja i intervencija, Frida je zamolila medicinske sestre da je probude noću u vreme kada su njegove halucinacije bile očigledne. One su to i uradile a ona je došla na odeljenje da ga posmatra i videla kako se penje sa jednog komada nameštaja na drugi, što je pokazivalo da beži od svojih progonitelja i pri tom ih je molio na engleskom, francuskom, nemačkom i hebrejskom da prestanu. Ona ga je pratila i takođe govoreći uzastopno na svakom od navedenih jezika uveravala ga je da ne može da vidi progonitelje ali da će pokušati da ga zaštiti od njih. Čovek se posle 20 minuta smirio i zaspao. Tokom narednih dana srela se nekoliko puta sa njim i podsetila ga noćno iskustvo. Na kraju je uspela da prodre do njegovog sećanja i omogućila početak uspešne interpretativne psihoterapije.\nInteresantan je još jedan njen slučaj iz merilendske bolnice U pitanju je bio muškarac po zanimanju ekonomista u američkom Ministarstvu rada i koji je patio od paranoidne shizofrenije. U bolnici je u stanju regresije podsećao na životinju. Jednom prilikom kada je Rajhmanova ušla u njegovu sobu zatekla ga je golog kako leži na podu prekriven sopstvenim izmetom, masturbirajući i govoreći nepovezano. Pitala ga je da li će početi jasno i razgovetno da priča kako bi ga razumela i razaznala njegove reči ali on nije na to odgovoro. Približavajući mu se tiho, rekla je da ne želi da bude agresivna prema njemu već da sazna šta mu treba. On je i dalje mrmljao a ona je sela pored njega rekavši da se nada da će ga bolje razumeti. Tada je delovalo kao da se iznenada probudio i sa uplašenim izrazom lica viknuo “Ne, ne možete to da uradite za mene, to je nemoguće. Izlažete se istom riziku kao ja a to ne mogu da prihvatim.” Ona je odmah odgovorila da je savršeno voljna da prođe s njim kroz sve opasnosti, njegove bolesti i da mu bude drugarica u njihovom prevazilaženju teškoća. On je tada sa kreveta uzeo ćebe i pokrio se govoreći “Iako sam pao nisko kao životinja, još uvek znam kako da se ponašam u prisustvu dame”. Izgledao je zaprepašćeno kao da se vratio sa nekog dalekog putovanja i sa drugog mesta.\nRajhmanova je sebe smatrala psihoanalitičarkom iz dva razloga. Prvi je zato što je prihvatila koncepte transfera i otpora, prepoznavanje nesvesnog i važnost detinjstva u razvoju ličnosti. Drugo, ovi psihoanalitički koncepti su vodili njeno razumevanje i tretman pacijenata. Ona, međutim, nije bila ortodoksni psihoanalitičar. Nije verovala u sveprisutnost Edipovog kompleksa. Takođe je smatrala da je teorija međuljudskih i objektnih odnosa korisnija od teorije libida. Ovi neortodoksni pogledi su možda proistekli iz njenih osobina ličnosti. Uvek je bila otvorena za razmenu ideja i savesno se bavila praćenjem tuđeg mišljenja, kao i podsticanjem njegovog razvoja.\nZastupala je stav da šizofrene osobe može uspešno lečiti kroz njen brend „psihoanalitički orijentisane psihoterapije“. Provela je svoj život radeći na odbrani i poboljšanju svoje teorije. Njeni klevetnici su verovali da šizofreničnim pojedincima nedostaje sposobnost da razviju transferni odnos sa terapeutom neophodan da bi imali koristi od psihoanalize. Ona je, s druge strane, smatrala da su sposobni za izuzetno intenzivne transferne odnose. Zadatak terapeuta je bio da identifikuje distorzije u njihovom odnosu i da saopšti pacijentu verbalno i neverbalno da ona nije osoba za koju je pacijent mislio da jeste. Sledeći korak je bio pokušaj da se utvrdi šta je u ranom životu pacijenta moglo biti osnova za iskrivljene percepciješto je bio težak, neizvestan i dugotrajan proces. Implementacija ovog procesa najbolje funkcioniše kada terapeut komunicira koristeći pitanja ili navodeći mogućnosti, a ne iznošenjem tvrdnji, što može dovesti do nepoverenja. Takođe, tokom procesa, terapeut mora stalno da prati svoja osećanja i postupke kako bi bio siguran da je pacijentova percepcija o njoj tačna, a ne iskrivljena. Ponekad bi oponašala postupke pacijenta kako bi stekla uvid u tekući problem u odnosima. Tehnike koje je primenjivala kao i teorije koje je zastupala opisane su u njenoj knjizi "Principi intenzivne psihoterapije."\nNjen rani rad bio je zasnovan na njenom zapažanju da tendencija šizofreničara da se povuku odražava ambivalentni sukob; oni su rastrgnuti između intenzivne čežnje za stapanjem sa drugim i podjednako intenzivnog straha od simbiotičkog stapanja sa drugim. Smatrala je pacijente izuzetno osetljivim i zalagala se da terapeut izbegava da misli, kaže ili čak oseća bilo šta što bi izazvalo pacijentov strah od bliskosti. Uloga terapeuta je bila da nadoknadi pacijentovo neadekvatno majčinstvo kroz stalnu toplinu i kontinuirani napor da se postigne harmoničan odnos.\nKritičari su joj zamerali da previše naglašavala sam terapijski odnos i da je bila previše meka, fokusirajući se na krhkost pacijenta. Koristila je ovu kritiku pozitivno kao sredstvo da poboljša svoj metod. Postala je manje požrtvovana i shvatila je da njeni šizofreni pacijenti nisu tako krhki kao što joj se činilo. Otkrila je da šizofreničari imaju deficite u činjeničnom iskustvu učenja. Stoga je dodatni aspekt njene terapije bio da pomogne pacijentu da nadoknadi ova iskustva kojih je bio lišen ranije u životu. Učila je od svojih pacijenata, kao i od svojih nastavnika. Svoju knjigu "Principi intenzivne psihoterapije" posvetila je svojim učiteljima – Frojdu, Goldštajnu, Grodeku i Salivanu.\nGodine 1957. trebala je da održi predavanje na Američkom institutu za psihoanalizu. Loše zdravlje ju je nateralo da otkaže. Ista bolest oduzela joj je život. Umrla je 28. aprila 1957. od koronarne tromboze u šezdeset sedmoj godini.\nLjubomir Erić; Psihodinamička psihijatrija;\nHoff, S.G. Frieda Fromm-Reichmann, The early years.\nFromm-Reichmann, F. Principles of Intensive Psychotherapy