Raskršće srpske opozicije - U Srbiji se svaka vlast Balkan Times\nRaskršće srpske opozicije – U Srbiji se svaka vlast promijenila na predsjedničkim izborima, pa se vjeruje da bi to moglo da bude i ovoga puta.\nSrbija je pre neki dan dobila nov opozicioni savez – Udruženu opoziciju Srbije. Realno, radi se o okrnjenom Savezu za Srbiju, u kojem nema Dveri i stranke Zajedno za Srbiju gradonačelnika Šapca Nebojše Zelenovića. Stranke koje nisu htele ranije u Savez, ne žele ni sada u UOS. A, nekada velika Demokratska stranka je i dalje nejedinstvena.\nSavez je odradio svoje, a UOS bi trebalo da nastavi tamo gde se stalo. Istine radi, nije se daleko odmaklo u odnosu na ono šta je bilo. Ako hoćemo da budemo pošteni prema ovom delu opozicije, izgurali su priču o bojkotu i rezultat izbora, gde su samo tri liste uspele da pređu cenzus od tri odsto i da uđu u parlament, najveći je uspeh zalaganja za neizlazak za izbore. Savez je apsolutno bio u pravu kada je zauzeo stav da zbog nepostojanje uslova za fer i demokratsku izbornu trku, u njoj ne treba učestvovati. Ko god da je pokušao, bilo na lokalu, bilo na nivou Republike, nije uspeo.\nNeko bi rekao da je to ono što je Savez uspeo. Ne treba biti sitničav. Dok se Savez nije pojavio, opozicije u Srbiji bukvalno nije ni bilo. Pokrenuti su protesti, narod je izašao na ulicu, ali ništa dalje od toga se nije dogodilo. Zahvaljujući tom pritisku u Srbiji je smenjeno nekoliko lokalnih SNS moćnika i učinjeni su prvi koraci, ali se na njima i stalo. Nekako je i međunarodna zajednica, konačno uključena u dešavanja u Srbiji, pa su organizovani razgovori o izbornim uslovima, ali Savez nije hteo da učestvuje u tim pregovorima. Možda je to bila greška, ali za prosutim mlekom ne valja žaliti.\nNarod je očekivao više\nJedna od dobrih stvari koje su vezane za postojanje Saveza jeste činjenica da su članice tog opozicionog udruženja nekako delovali kompaktno, bez velikih svađa i trzavica, ako izuzmemo odluku da gradonačelnici Šapca i Paraćina izađu na lokalne izbore. Narod je, međutim, očekivao više. Savez kao da je ostao bez energije upravo u trenutku kada je bojkot pokazao da su u pravu. Zašto je to tako?\nNajviše je zbog toga što opozicije gotovo i da nema u velikom broju lokalnih sredina. Opozicione partije, okupljene oko Saveza, da sakupe svo članstvo kojim raspolažu, ne bi mogli da pokriju sva biračka mesta u Srbiji sa članovima i njihovim zamenicima. Nema onog dubinskog terenskog rada, a bez toga nema nikakvih šansi da se uspe. Sa narodom u Srbiji mora da se razgovara i to neposredno. Aktuelna vlast je učinila sve da svojim građanima oduzme i ton i sliku. Narod može da vidi i čuje samo ono što mu serviraju servilni mediji koji neće časiti časa da prekrše sve novinarske norme i kodekse da bi popularizovali vlast i nagrdili opoziciju. Jedan od opozicionih lidera u Srbije je lepo primetio da bi vlast ocrnila i Nikolu Teslu kada bi bio u opoziciji. I to je mantra koja se ponavlja iz dana u dan već devetu godinu.\nTeško je živeti pod takvim pritiskom, ali nema drugog načina. Niko neće da završi posao ljudima u Srbiji do oni sami. Potrebno je dakle, dobro zasući rukave, obilaziti Srbiju svakodnevno, razgovarati sa građanima i konstantno pritiskati vlast, jer je ona pokazala da pred pritiskom popušta. Verovatno je najpotrebnije jedinstvo, koje i dalje ne postoji, ne u smislu udruživanja, nego u načinu i metodama delovanja i rada.Sigurno je sve ovo mnogo lakše napisati nego uraditi, ali ne postoji drugi put. Tačno je da je Srbija poput Belorusije, a Aleksandar Vučić poput svog imenjaka Lukašenka. Nema demokratije, nema slobodnih medija, na sve što diše u Srbiji jedna stranka je stavila svoje kandže. Ko, međutim, nije spreman da se bori i žrtvuje, taj Srbiji ne može da donese promene.\nOpozicija je pred raskršćem\nSrpska opozicije je pred raskršćem. Ili će ojačati, uozbiljiti se i napraviti korake koje građani očekuju od nje, ili preti opasnost da nestane sa političke scena. U Srbiji se stalno govori o potrebi za novim ljudima. To je malo i apsurdno, jer su na vlasti upravo ljudi koji su u neprekidnom lancu vlasti od devedesetih godina prošlog veka, sa izuzetkom prvih nekoliko godina 21. veka. To su sve samo ne novi ljudi. A, sa opozicione strane građanima su toliko ogadili aktuelnu opoziciju da im smeta Dragan Đilas, koji je bio gradonačelnik Beograda, ili Vuk Jeremić, koji je bio šef diplomatije. Ali im zato ne smetaju Vučić i Ivica Dačić. Iza srpske opozicije, koji čine ljudi iz bivše vlasti, nema ratova, ratnih zločina, sankcija, zatvaranja granica, ali to očigledno nije dovoljno građanima Srbije.\nIzostanak pojedinih opozicionih aktera iz UOS ne mora da bude nedostatak. To stanovišta naročito opravdanim smatraju oni koji misle da će se aktuelna vlast pre srušiti dejstvom iz više kolona umesto jedinstvenim nastupom opozicije na izborima. Takva razmišljanja podrazumevaju dve kolone, građansku i desno-nacionalnu. Međutim, kako danas stvari stoje, opozicija je podeljena u malo više kolona koje u lavirintu političkih dešavanja u Srbiji deluju i gluve i slepe.\nSvakako je važno naći nove ljude, spremne da se bore bez obzira na žrtvu koju će morati da podnesu. Opozicija sada nada da je prva naredna velika šansa 2022. godina kada će biti organizovani predsednički i beogradski izbori. Iz navedenih i mnogo drugih razloga, niko od aktuelnih opozicionih političara u Srbiji nema šanse protiv Vučića. Tako je, kako je. Dobra vest je da ima vremena do tada.\nU Srbiji se svaka vlast promenila na predsedničkim izborima, pa se veruje da bi to moglo da bude i ovoga puta. Potencijalni problem leži, međutim, u činjenici da je Vučić već pokazao sklonost ka brzoj reakciji kada je smanjio izborni cenzus sa pet na tri odsto kako bi amortizovao bojkot. Tako isto može da, u sklopu Ustavnih promena, sa komotnom većinom koju poseduje u parlamentu i medijskom dominacijom i uticajem, promeni Ustav Srbije i uvede izbor predsednika u Skupštini kao što se to radi u Italiji i u Nemačkoj. Vučić sigurno će to da uradi ako oseti opasnost od gubitka tih izbora.\nRealna situacija u Srbiji je takva da mnogi misle da se ova vlast na izborima ne može pobediti. I to nije puko naklapanje razočaranih ljudi. To je realna, ne mogućnost, već opasnost. Ako se to i desi, to je situacija za koju neće biti odgovorna opozicija, već isključivo vlast koja je više puta do sada pokazala da nema demokratski kapacitet i manire.


Filipović Stevanović: Novinari u Srbiji već godinama nisu bezbedni\nStevanović je istakla na početku da novinari u Srbiji već godinama nisu bezbedni.\n„Tako je, zapravo, već decenijama sa kratkim intervalima kada je demokratija pokušavala da se nastani u našoj zemlji. U 2020. smo i zvanično ispali sa spiska demokratskih uređenih zemalja i upali u društvo država u kojima postoji hibridni sistemi. Prošla godina je bila godina sa najcrnjim bilansom kada su u pitanju napadi i pritisci na novinare. Naše udruženje je zabeležilo ukupno 189 napada i pritisaka na novinare, od toga 92 pritiska, 50 verbalnih pretnji, 32 fizička napada, 14 napada i pretnji imovini“, jasna je bila Stevanović.\nOna je dodala da „ovako crnom bilansu koji je nezapamćen od 2008. godine otkada NUNS ima bazu napada i pritisaka na novinare, veliki doprinos dali su protesti koji su se u Srbiji dogodili početkom jula 2020.“\n„U samo pet dana protesta u periodu od 7. do 11. jula dogodilo se 29 napada i pretnji. Od toga u 20 slučajeva napadi i pretnje su učinjene od demonstranata, dok 9 slučajeva od policije“, podvukla je Filipović\nHofman je takođe naglasila da i u Nemačkoj postoje problemi novinara.\n„Pojačali su se napadi na novinare tokom protesta protiv mera u sprečavanju širenja epidemije kovida-19. U jednom od ovih protesta u Lajpcigu u novembru 2020, tokom jednog vikenda, bilo je 40 verbalnih i fizičkih napada na novinare. Zaštita policajaca tokom protesta je neadekvatna. Ponekad su i policajci izvor pretnje. Mnogo puta policija sprečava novinare da rade svoj posao“, rekla je Hofman.\nOna je rekla da je glavni problem nedostatak znanja policije o ulozi novinara.\n„Mnogi policajci ne znaju za prava novinara, te da je dužnost policije da štiti medijske radnike. Ovo se može promeniti kroz trening. Znamo za novinare koji nisu hteli da izveštavaju sa protesta jer im je veoma rizično. To je problem!“, istakla je Hofman.\nTakođe, Vir se složio sa svojim sagovornicima oko nepostojanja razumevanja prema novinarskoj profesiji, te je rekao da Francuska takođe neguje sličnu vrstu odnosa.\n„Postoji novo pravilo gde građani ne smeju da snimaju policajca tokom protesta. Međutim, upravo to snimanje pomaže da se detektuje nasilje nad novinarima. Novinari nemaju pravo na zaštitnu opremu tokom demonstracija, iako sada znamo da su demonstracije sve nasilnije“, rekao je.\nFilipović je objasnila da su „novinari bili legitimna meta i protestanata i policije (tokom julskih protesta)“.\n„Uznemirujuće je da su novinari pokazivali svoje pres legitimacije, a da su i pored toga bili napadani od policije. Mi kao novinarsko udruženje nismo samo sedeli skrštenih ruku i brojali napade na novinare, već smo odmah krenuli u akciju podele press prsluka. Smatrali smo da bi novinari trebalo da budu vidljivije obeleženi. Opet, imali smo dilemu jer kada imaju press prsluke, novinari su dosta vidljivi, a protestanti su sve vreme kidisali na kamere u želji da se njihoova dela ne zabeleže. U kosultacijama sa kolegama, koji su dugogodišnji izveštači iz kriznih područja, rečeno nam je da je ipak bolje da novinari budu vidno obeleženi nego da ne budu“, objasnila je Filipović.\nDodala je da su „organizovali brzopotezni trening za novinare za izveštavanje u urbano-kriznim područjima, i od toga napravili nekoliko vebinara“.


NIN / Bele la�e na Dunavu\nBele la�e na Dunavu\nAmeri�ka firma �Junivorld� kupi�e Turisti�ku agenciju �Putnik� i za nekoliko nedelja u Beogradskom pristani�tu usidriti brod �Putnik� kao prvu lastu dunavske re�ne flote\nAgencija za privatizaciju je ocenila da je ameri�ka firma �Junivorld� (Uninjorld), vlasni�tvo Srbe Ili�a, podnela najbolju ponudu na tenderu za prodaju najpoznatije doma�e turisti�ke agencije �Putnik�. �Junivorld� je za 70 odsto kapitala �Putnika� ponudio 5,2 miliona dolara, obe�ao da �e tokom narednih pet godina u kupljenu firmu investirati 44 332 500 dolara i sa jo� 555 000 dolara finansirati socijalni program.\n�Mi smo jedan od najve�ih operatEra za re�na krstarenja i sa �Putnikom� kao zemaljskim operatorom sara�ujemo godinama�, ka�e za NIN generalni direktor firme �Junivorld� u Jugoslaviji Zoran Koji� i napominje da je �Junivorld� ameri�ka firma, da postoji dvadesetak godina, da ima sto posto ameri�ke klijente, preduze�a u Holandiji i �vajcarskoj. �Pored Dunava pogodnog za brodove najve�e kategorije, krstarimo i po Rajni, Majni, Pou, Lari�, ka�e Koji�. On je svojevremeno bio direktor beogradskog hotela �Interkontinental� i pominjan je u vezi sa sporom koji je povodom zatvaranja kockarnice u tom hotelu protiv �Geneksa� vodio i uz vi�emilionsku od�tetu dobio Milorad Majki�, vlasnik kockarnica �Aleksandar� i odnedavno vlasnik beogradskog hotela �Union�. �Za�to me svi pitaju za �Interkontinental�, a niko za �Meridijan� �iji sam u Moskvi bio donedavno direktor�, �udi se Koji�.\n�Ve� za nekoliko nedelja u Beogradskom pristani�tu bi�e usidren brod du�ine 45 metara, napravljen u Nema�koj. Njegovo novo ime bi�e �Putnik�, a kao za�etak re�ne flote koju ovde �elimo da razvijemo, slu�i�e za gradske ekskurzije i �arter programe kao �to su kompanijska dru�enja ili svadbe�, ka�e Koji�.\nNa javnim aukcijama odr�anim 10. i 15. aprila Agencija za privatizaciju Republike Srbije prodala je po 70 odsto dru�tvenog kapitala u 26 firmi i za bud�et Republike Srbije zaradila 681 milion i 468 hiljada dinara. Najve�u cenu platio je za 68,74 odsto ukupnog kapitala novosadske firme �Vojvodina�ped� konzorcijum njenih zaposlenih - 260 miliona dinara. Firma posluje pozitivno i ima u vlasni�tvu impresivan prostor: poslovnog prostora 2.074 kvadrata i skladi�nog prostora 5 425 kvadrata.Na aukciju je ponovo iznet i �Jugoprevoz� iz Para�ina za koji najve�u dotad izlicitiranu cenu (470 miliona dinara) nisu pristali da plate ni Zoran �ivanovi� vlasnik para�inskog privatnog gradskog prevoznika �Makstransa� ni drugoplasirani konzorcijum zaposlenih u �Jugoprevozu�. Sada je firmu za 126 miliona dinara kupio Ran�o Stevi�, vlasnik tako�e prevozni�ke para�inske firme �Plava ptica� koji je prethodno od �ivanovi�a kupio �Makstrans� . Na aukciji su sa novim konzorcijumom opet u�estvovali i zaposleni i direktor �Jugoprevoza� Mile Ili�, uveren da �e izlicitiranom cenom i novog kupca naterati na odustajanje od kupovine.\nAkcijski fond Republike Srbije prodao je tokom proteklih dana na Beogradskoj berzi svoj udeo u dve firme i za bud�et Republike Srbije i Fond penzijsko-invalidskog osiguranja zaradio ne�to vi�e od 6,9 miliona dinara. Za 3,1 milion dinara 40 odsto akcija u beogradskom proizvo�a�u mazutola, uljanola, galvanola �Protekta� kupila je beogradska firma �Mini compand��. Za isto procentualno u�e��e u prokupa�koj turisti�koj agenciji �Proturs�, beogradski �Beoproturs� platio je oko 3,8 miliona dinara.\nIskra Bari� na prodaju\nI 14 preduze�a nastalih restrukturiranjem �Prve iskre� Bari� na prodaju su. Agencija za privatizaciju je uputila javni poziv potencijalnim kupcima da joj do 19. aprila dostave pisma o zainteresovanosti za kupovinu 70 odsto njihovog kapitala. Na prodaju se nude: �Silikoni i adhezivi�, �Nestandardna oprema�, �Poliuretani�, �Armatura�, �Standardna oprema�, �Monta�a�, �In�enjering�, �Bazna hemija�, �FRAK�, �FIM�, �LAB�, �PAM�, �Energetika�, Holding preduze�e �Prva iskra�. Sva na prodaju ponu�ena preduze�a pro�lu godinu su zavr�ila s rashodima ve�im od prihoda izuzev �Prve iskre-in�enjering� i �Prve iskre-bazna hemija� koje su imale prihode ve�e od rashoda.\nKartica u bojama srpske zastave\nU septembru �e se pojaviti nova nacionalna platna kartica DINA CARD u bojama srpske zastave koja �e do kraja godine u potpunosti zameniti postoje�u JUBA karticu, saop�tio je guverer Narodne banke Srbije Mla�an Dinki�. Tokom ove godine bi�e �tampano 600.000 DINA CARD, a do 2007. godine i celih tri i po miliona. Dosad su platne kartice �tampane u inostranstvu. U toku je tender koji �e omogu�iti da ih ubudu�e i za potrebe drugih zemalja �tampa Zavod za izradu nov�anica.\nNarodna banka Srbije povla�i od 30. aprila iz opticaja kovani novac od 1,5 i 10 para, a tako dobijenu 1,1 tonu metala iskoristi�e za kovanje metalnih nov�anica od 1,2,5,10 i 20 dinara. Nove kovanice pojavi�e se u prometu do leta. U prometu ostaje i 50 para kao najmanja kovanica.


PRODAJNA GALERIJA "BEOGRAD" » ZORAN VUKOVIĆ 17. maj 2012. – 04. jun 2012.\nod 17.5.2012. do 04.6.2012.\n17. maj 2012. – 04. jun 2012.\nZoran Vuković (1947 – 2011) naš afirmisani slikar, skulptor, grafičar, mozaičar, kao i uspešan ilustrator knjiga iza sebe je ostavio značajan slikarski opus. Bio je jedan od najproduktivnijih stvaralaca druge polovine XX i prve decenije XXI veka. Zoran Vuković je bio u potpunosti slikar apstraktne orjentacije. Na izložbi u Prodajnoj galeriji Beograd biće predstavljeni najznačajniji radovi iz bogatog slikarskog opusa poslednje dve decenije Vukovićevog stvaralaštva. Izložba je organizovana pod pokroviteljstvom Fakulteta likovnih umetnosti iz Beograda. U Prodajnoj galeriji Beograd moći će da se pogleda do 4. juna.\nZoran Vuković, očigledno, nije imao potrebu da se deklariše kao pripadnik bilo koje škole: kao slikar geometrizma, ili sledbenik ekspresionizma. Bio je u nekoj vrsti šetnje po samopronađenom vlastitom putu. Ali tome nije bio posvećen poput vernika, niti je ikada pokazivao nedoumice oko opredeljivanja za neke od velikih slikarskih pokreta, onda razumemo razloge zašto njegove slike ovako izgledaju. Gledajući ih na jednom mestu one su i jedno i drugo i treće. Najmanja mu je briga bila gde će ga teorija ili kritika svrstati. Jedino se starao da mu slike budu likovno jasne, plastički održive, vizuelno ubedljive. Što se, uostalom, i vidi na ovoj izložbi.\n(Iz teksta kataloga: Jovan Despotović)\nZoran Vuković završio je Akademiju likovnih umetnosti u Beogradu 1974. gde je 1977. godine magistrirao i ubrzo dobio zvanje asistenta za predmete Slikanje i Crtanje na istoj Akademiji. Kao stipendista engleske vlade završio je poslemagistarske studije slikarstva i grafike u Londonu 1981. godine na St. Martin’s School of Art.\nBio je gostujuci profesor 1989. godine na SUNY University at Allbany, USA, a 1992. godine gostujući profesor na Herriot-Watt Univerity, Edinburgh, Scotland. Bio je član ULUS-a od 1974.godine.


Ovaj projekt zasigurno je veliki korak prema podizanju razine transparentnosti rada gradske uprave i vraćanju povjerenja građana prema političarima, ako ga je na ovom našem području ikada bilo. Preostaje nadati se da će ovaj primjer slijedili ostale općine i gradovi, ali i više razine vlasti. U svakom slučaju gradonačelnik Bjelovara Dario Hrebak zaslužuje pohvale za ovaj projekt.\nBitno je istaknuti da o transparentnosti govorimo u fazi realizacije donesenih odluka, a o javnosti kao još jednoj karakteristici javne uprave govorimo u fazi donošenja političkih odluka. Veoma bitna je i odgovornost što znači, s jedne strane, da javna uprava mora odgovorno donositi odluke, biti u stanju objasniti ih, a s druge strane, da javna uprava mora odgovarati za etičnost svog djelovanja, kao i za zakonitost donošenja svojih odluka. Načela javne uprave su i učinkovitosti i djelotvornost. Učinkovitost označava produktivnost javne uprave, tj. dobar omjer između korištenih sredstava i postignutih rezultata, a s druge strane, djelotvornost znači sposobnost javne uprave da postigne ciljeve i nađe rješenja za probleme od javnog interesa. Pravna sigurnost je još jedno od načela javne uprave, a podrazumijeva vladavinu zakona, to jest „pravnu državu“. Kada govorimo o modernoj javnoj upravi treba se orijentirati primarno prema razumijevanju potreba građana u smislu dostupnosti informacija, aktivnijoj ulozi u odlučivanju, ispunjavanju očekivanja građana usmjerenih na ostvarivanje prava, rokove i uljudbeno ponašanje.\nKada izuzmemo Grad Bjelovar, kakvo je stanje transparentnosti ostalih općina i gradova u Republici Hrvatskoj, a posebice nas zanima kakvo je stanje u Bosni i Hercegovini?\nU posljednjih 10-ak i nešto više godina puno se učinilo na otvaranju jedinica lokalne samouprave, ali i viših razina vlasti prema javnosti. Kada se radi o Republici Hrvatskoj istaknut ću projekt „Otvoreni proračun“ kojim jedinice lokalne i regionalne samouprave na jednostavan način prikazuju građanima podatke o proračunima svih jedinica, prihodima i rashodima s namjerom informiranja o načinu i namjeni potrošnje proračunskih sredstava.\nPovjerenje građana u javnu upravu, institucije vlasti i političare u Bosni i Hercegovini je prema istraživanjima na jako niskoj razini. Najveće povjerenje građani imaju u vjerske institucije, zatim u medije, nevladine organizacije... Demokratizacijom bosanskohercegovačkog društva, te formiranjem slobodnih medija dolazi do sve većeg otvaranja tijela javne uprave prema javnosti. Stoga su usporedo s otvaranjem prema javnosti jačale i potrebe komuniciranja s građanima, pa su u većini tijela javne uprave u Bosni i Hercegovini, sukladno Zakonu o slobodi pristupa informacijama, imenovani službenici za informiranje, što je prvi korak ka otvaranju jedinica lokalne samouprave prema javnosti. Također su otvaranju javne uprave prema građanima sa svojim projektima i programima pridonijeli brojne međunarodne organizacije kroz razne programe i projekte. Razvojem novih informacijskih i komunikacijskih tehnologija, te konvergencijom tradicionalnih medija i alatima novih medija, omogućeno je tijelima javne uprave da izravno komuniciraju sa svojim javnostima.\nKada se radi o javnoj upravi u Bosni i Hercegovini moram istaknuti dobar primjer otvorenosti javne uprave prema građanima na primjeru Grada Bihaća. Naime, građani ovoga grada, ali i svi posjetitelji službenih web-stranica Grada Bihaća imaju svakodnevno na uvidu stanje računa i uplate i isplate s računa ovoga grada.\nZa kraj ovog razgovora recite nam možemo li očekivati ovakve i slične projekte u javnoj upravi u Bosni i Hercegovini?\nNaravno da možemo, samo je pitanje vremena kada će ne samo grado/načelnici, već i čelnici viših razina vlasti shvatiti važnost korištenja alata novih medija u komuniciranju s javnošću. Kao što sam već spomenuo primjer Grada Bihaća, ima još takvih i sličnih primjera. Zahvaljujući razvoju novih informacijskih i komunikacijskih tehnologija, odnosno korištenjem alata novih medija dolazimo do otvorene, transparentne, učinkovite i djelotvorne javne uprave i javne uprave koja je bliska građanima, a što bi trebao biti konačni cilj čelnika javne uprave.\nIsto tako moramo imati na umu da Bosna i Hercegovina ima jednu od najbrojnijih i najglomaznijih javnih uprava u Europi, a vjerojatno i u svijetu. Sam podatak od 14 vlada, 136 ministarstava i isto toliko ministara, brojnih agencija, direkcija, uprava, javnih poduzeća... Stoga je jedna od ključnih reformi u BiH reforma javne uprave koja je preduvjet svim drugim reformama.\nPrethodni članak: ODRŽANA 12. MEĐUNARODNA ZNANSTVENO-STRUČNA KONFERENCIJA 'DANI KRIZNOG UPRAVLJANJA'\tPret\nSljedeći članak: PRIZNANJA ZA UPRAVU CIVILNE ZAŠTITE ŽUPANIJE ZAPADNOHERCEGOVAČKE\tSljedeće


Znanje je najbolja preporuka | VRANJSKE\nLEONI I LAND ROVER: Pre ovog posla kraće vreme radio je u nemačkoj kompaniji „Leoni“ koja se bavi proizvodnjom automobilskih kablova za BMNj i „Land Rover“. Imao je angažman u Rumuniji, nakon čega se vratio u Niš i nastavio sa radom ali se ipak odlučio da napusti taj posao i krene sa radom u IT kompaniji.\n„Posao u “Sorsix”-u dobio sam tako što sam konkurisao na oglas koji je firma objavila. Posle nekoliko krugova i razgovora ljudi iz menadžmenta su mi saopstili da sam primljen na posao. Itekako sam zadovoljan poslom koji radim i okruženjem. Uslovi su jako dobri, iz dana u dan se napreduje i uče se nove stvari i veštine tako da je posao jako ineteresantan i nimalo nije monoton. Razmišljao sam o odlasku u inostranstvo ali sam sad zadovoljan svojim poslom u Srbiji. Osim toga, posao je takav da kompanija nudi mogućnost rada i u inostranstvu, tako da sam za sada tu ali ko zna u budućnosti... Iz mog ugla mislim da mladi ljudi mogu da nađu posao koji im odgovara i kod nas u Srbiji pogotovo u IT oblastima jer naša zemlja raspolaže sa jako kvalitetnim kadrom u ovoj oblasti“, smatra Slobodan.\n„MOJ DOKTOR“: Posao kojim se bavi je izuzetno odgovoran, ali se uspešno nosi sa obavezama i prilazi im sa sve većom lakoćom, zahvaljujući podršci kolega iz kompanije. Presudan, je veli, timski rad.\n„Posao je jako odgovaran samim tim znajući da je u vašim rukama zdravstveni sistem cele zemlje. Naravno da ne radim kao pojedinac već pored sebe imam tim ljudi koji imaju istu odgovornost kao i ja, jer u kompanijama kao što je “Sorsix” preovladava timski rad. Konkretno sve izmene u bazi podataka koje zahtevaju klijenti u ovom slučaju Ministarsvto zdravlja i zdravstvene ustanove radim sa svojim timom. Postoji velika odgovornost koja je na meni ali kako odmiče vreme stiče se veliko iskustvo tako da se sve lakše nosim s tim. Meni je izuzetna čast da su mi ljudi iz kompanije omogućili da radim na ovako zahtevnom i značajnom projektu za našu zemlju i drago mi je da sa svojim timom direktno utičem na poboljšanje zdravstvene zaštite naših građana. Veoma mi je značajno zato što je ovo jedan od najvećih i najznačajnihih projekata u našoj zemlji, dosta iskustva i znanja sam stekao od kada sam angazovan u kompaniji “Sorsix”,, iz dana u dan napredujem na poslovnom polju“, poverava se Slobodan, programer i administrator sistema „Moj Doktor“ i budući diplomirani inženjer elektrotehnike i računarstva na modulu za mikroelektoniku i mikrosisteme.\nTIMSKI RAD: Posao kojim se bavi je, objašnjava, „tri u jedan“ – izazovan, dinamičan i kreativan.\n„Početak radnog dana kreće sa čajem, kafom sastankom i raspodelom poslova u timu. Svako dobija svoja zaduženja koja treba da odradi u toku dana ili nedelje ukoliko su zadaci složeniji. Naravno svako svakom pomaže tako da posao sam po sebi nije naporan ukoliko imaš dobar i razuman tim ljudi oko sebe što je slučaj u našoj kompaniji. To je što se tiče zadataka a isto tako je i prisutna konstantna komunikacija sa klijentima kojima je naša pomoć neophodna za ispravno korišćenje sistema. Naravno tu je i opuštanje i druženje na pauzama, raznorazne animacije i naravno neizbežni skečevi preko „Skajpa“ sve u svemu jako zanimljivi dani i ni malo monotoni. Vreme brzo prolazi kad uživaš u onom što radiš“, ne krije Slobodan.\nKOŠARKA: Posle posla, svaki slobodni trenutak, Slobodan koristi za – sport.\n„Uglavnom su to popodnevne aktivnosti nakon posla i vikendom. Svaki slobodan trenutak koristim da se bavim fizičkim aktivnostima naravno na prvom mestu je basket koji igram više puta nedeljno. Uglavnom su to dobro poznati tereni u Nišu, na keju kod „Tošić“ pumpe, škole „Radoje Domanović“ i „Dušan Radović“. Do pre nekih godinu dana sam imao stalnu ekipu sačinjenu od Vranajnaca, međutim obaveze su nas razdvojile i oni nažalost nisu više u Nišu tako da sad uglavnom igram sa Nišlijama koje sam upoznao na raznim terenima“, kaže on.\nVRANjE: U Vranje, veli, odlazi baš retko - na nekih mesec, jer mu se porodica od skoro preselila u Beograd, pa ide da poseti nanu, dedu ostale rođake i narvno društvo.\n„Volim kad sam u Vranju, podseća me na detinjstvo i dosta dragih ljudi imam dole, tako da volim da odem ali mi nekad obaveze to ne dozvoljavaju. Dok sam živeo u Vranju detinjstvo mi je bilo turbulentno. Interesovalo me je i pecanje ali je sport nekako uvek bio na prvom mestu. Počeo sam da treniram karate, stigao do plavog pojasa, nakon toga krenuo na fudbal i konačno u četvrtom razredu krenuo sa košarkom koja mi je i dan danas najomiljeniji sport. Ono što se najradije sećam opet ima veze sa košarkom a to su sati i sati provedeni na košarkaskim terenima u parku tada popularni „Sprite“ i nakon toga tereni u Sportskom centru i Ekonomskoj školi. Naravno, tu su bili i česti izleti do odmorišta Pržar i Ćoška“, priča Slobodan.\nSrednju školu je upisao u Vladičinom hanu, 2004 godine. Kaže da mu je oduvek mi je bila željla da završi Elektronski fakultet.\n„Od prvog dana sam znao šta želim da upišem. Fakultet sam upisao u Nišu, 2008. godine. Studiranje je po meni najlepši deo mog života, i savetovao bih svakog ko je u mogućnosti i želi da unapredi sebe da obavezno upiše neki fakultet.“\n"SORSIX" je firma koja je projektovala i izradila Integrisani zdravstveni informacioni sistem popularniji pod nazivom IZIS. “Sorsix” je izradio komplentu srpsku nacionalnu elektronsku zdravstvenu platformu „Moj Doktor“ i potpuno je integrisao u celoj zemlji. “Sorsix” se pored ovog projekta i sistema za zdravstvenu zastitu građana bavi i izradom sistema za finansije i telekomunikacije sirom sveta. Sedište firme je u Sidneju (Australija), pored toga imamo predstavništvo u SAD-u, u Njilmingtonu, u Skoplju (Makedonija) i u Nišu (Srbija)“, objašnjava Slobodan.\nElektronski fakultet u Nišu na kojem se školovao važi za visokoškolsku ustanovu iz koje izlaze najbolji stručnjaci. Malo je ko bez posla\n„Elektronski fakultet je kako ste i sami rekli rasadnik stručnjaka u oblasti mikroelektronike, elektronike, programimranja i energetike... Većina kolega brzo nađe posao u našoj zemlji a ima i onih koji su otišli u inostranstvo. Retki su slučajevi da sa diplomom Elektronskog fakulteta budu na birou“, objašnjava Slobodan.\nMoj životni moto je: „Gledaj daleko! I kad mislis da gledaš daleko, gledaj jos dalje!“ Najbitnije je u životu zdravlje, svoje i svojih najbližih. A pored toga najbitnija stvar u životu jeste to da osetite da živite najbolje što možete (ne samo u materijalnom smislu) i da pronađete ljude koji koji zaslužuju vaše vreme, posvećenost i želju da sa njima delite život.


letonija | ESC Serbia | Evrovizija.rs - Part 2\nMnoge države u jeku su evrovizijskih selekcija, pa su tako protekle subotnje večeri mnoge već dobile prve finaliste. Pored toga, rumunski...\nŠarenolika i uzbudljiva bila je prva februarska subota. Počeo je karavan Melodifestivalen, Letonci su izabrali prve finaliste, u Mađarskoj je...\nOd večeras Melodifestivalen i Supernova\nPred nama je uzbudljiv evrovizijski vikend. Očekuje nas nekoliko kvalifikacionih takmičenja u više zemalja, ali i jedno veliko finale.\nI danas nas čeka potpuri pun zanimljivih novosti iz sveta Evrovizije. Makedonci su odabrali način izbora, Letonci voditelje Supernove, a izgleda i...\nDeveti januarski dan je doneo puno evrovizijskih aktuelnosti. Rumuni, Letonci i Španci su objavili datume održavanja svojih izbora, a s druge...\nKonkurs u Bugarskoj opravdava očekivanja. Kompletiran sastav žirija u Ukrajini\n[dropcap]D[/dropcap]an iza nas je bio u znaku Ukrajine koja je objavila ime trećeg člana žirija za svoj nacionalni izbor. Pored te informacije, iz...\n[dropcap]I[/dropcap]mena učesnika dva velika nacionalna finala – A Dal i Supernova – postala su poznata u istom danu, a pojavile su se glasine...\n[dropcap]P[/dropcap]olako ulazimo u evrovizijsku sezonu. Neki su već odabrali predstanike za Lisabon 2018, drugi su raspisali javne pozive za izbor...\n[dropcap]N[/dropcap]ovo izdanje „evrovizijskog potpurija” nam govori da se izborni festivali polako vraćaju na eks-Ju područje, a poslednja...


Lijepo namješten trosoban stan sa garažom u trospratnoj zgradi novije gradnje, Aerodromsko naselje\nLijepo namješten trosoban stan sa garažom u trospratnoj zgradi novije gradnje, Aerodromsko naselje\nProdaje se kvalitetno i lijepo namješten trosoban stan uknjižene površine 63,22m2 smješten na drugom spratu stambene zgrade u Aerodromskom naselju. Zgrada u kojoj se nekretnina nalazi je završena i useljena 2010. godine i posjeduje ukupno tri sprata sa devet stambenih jedinica. Ista se nalazi u mirnom i ugodnom okruženju, a karakteriše je visok kvalitet gradnje.\nU periodu 2010. godine dnevni boravak je povezan sa kuhinjom čime se postigao funkcionalniji raspored prostorija i dobila dodatna soba. Interijer nekretnine je rezultat arhitektonskog riješenja, a bitno je napomenuti da mnogobrojni ugradbeni elementi rađeni po mjeri, kao i kvalitetna kuhinja sa električnim uređajima budućem kupcu ostaju na poklon.\nS obzirom da se nekretnina nalazi u zgradi novije gradnje, ista posjeduje slijedeće pogodnosti i karakteristike: plinsko etažno grijanje, unutrašnja drvena stolarija i vanjska PVC stolarija sa ugrađenim alu roletnama, hrastov parket kao i kvalitetna protuprovalna ulazna vrata.\nNekretninu odlikuje izuzetna spratnost kao i odlična orijentacija (JugoZapad) koja stan obskrbljuje sa mnogo prirodnog svijetla, a jedna od karakteristika je i maksimalna iskorištenost postojeće kvadrature, tako da stan na postojeću kvadraturu, pored dnevnog boravka i kuhinje, posjeduje dvije spavaće sobe, lođu, ostavu i prostrano predsoblje. Činjenica da zgrada ima ukupno samo devet stambenih jedinica, budući vlasnici če imati posebnu dozu privatnosti.\nNekretnina u suterenu zgrade posjeduje i svoje garažno mjesto, koje je uključeno u cijenu stana, tako da budućem vlasniku parkiranje automobila neće predstavljati apsolutno nikakav problem.\nStan se nalazi na drugom spratu novije stambene zgrade u ulici Andreja Andrejevića, Aerodromsko naselje.\nOsnovna škola “Ćamil Sijarić” i Dobrinjska Gimnazija se nalaze unutar naselja na cca 10 minuta lagane šetnje od zgrade. Lokacija je izuzetno dobro povezana javnim gradskim saobraćajem sa ostalim dijelovima grada, tako da je najbliže stajalište za redovnu trolejbusku liniju Dobrinja-Trg Austrije udaljeno cca 150 metara od zgrade.\nPredsoblje je centralni dio stana iz kojeg je omogućen pristup svim prostorijama. Desno od ulaznih vrata se pristupa kupatilu, ravno spavaćim sobama, a lijevo dnevnom boravku koji je u kombinaciji sa kuhinjom. Izlaz na lođu i ostavu je iz dnevnog boravka. Garaža je locirana u suterenu zgrade.\nPlinsko etažno grijanje. Vanjska PVC stolarija. Unutrašnja stolarija drvena. Hrastov parket u dnevnom boravku i spavaćim sobama. Keramičke pločice u kuhinji, kupatilu, predsoblju, lođi i ostavi. Interfon. Alu roletne. Kablovska TV. Internet. Protuprovalna ulazna vrata. Garaža.\nAndreja Andrejevića Aerodromsko naselje, 71000, Sarajevo, Sarajevski Kanton, Federacija BiH, Bosna i Hercegovina\nObjavljeno: 06.09.2018 | Šifra: 100p/2018 NG


Tanjug 10. maja 2022. 20:03\nMOSKVA – Ruska strana saopštila je danas da nema nikakvih prepreka za obustavu tranzita ruskog gasa preko Ukrajine, reagujući na najavu operatora gasnog transportnog sistema Ukrajine (GTSOU) da će obustaviti tranzit gotovo trećine gasa za Evropu, preko gasne stanice „Sohranovka“.\nRuska kompanija Gasprom takođe je danas odbacila kao „tehnički nemoguću“ ideju o privremenom prebacivanju nedostupnih kapaciteta sa tačke „Sohranovka“ u tačku „Sudža“, koja se nalazi na teritoriji koja je pod kontrolom Ukrajine, preneo je Interfaks.\nGasprom je danas dobio zvanično obaveštenje od GTSOU da ukrajinska strana, „pozivajući se na okolnosti više sile“, prestaje da prihvata gas za tranzit preko gasne stanice „Sohranovka“, od sutra u 7 časova, da će prijave za prevoz biti odbijene i da se gas neće primati.\nGTSOU predlaže da se sve količine tranzita prenesu na stanicu „Sudža“, izjavio je predstavnik Gasproma Sergej Kuprijanov.\n„S tim u vezi, Gasprom izjavljuje da nije dobio nikakvu potvrdu o okolnostima više sile i da ne vidi nikakve prepreke za nastavak rada u prethodnom režimu“, rekao je predstavnik ruske kompanije.\nKompresorsku stanicu „Novopskov“ u oblasti Lugansk na istoku Ukrajine ruske snage su zauzele ubrzo nakon što je počeo rat u Ukrajini, a kroz nju prolazi skoro trećina gasa koji se isporučuje iz Rusije u Evropu, što je do 32,6 miliona kubnih metara dnevno, preneo je Rojters.


5 namirnica koje podižu imunitet tokom zime! | Zdravlje & fitness | Nadlanu.com\nNedelja, 8. jan 2017. u 16:05\nSveže voće i povrće manje je dostupno tokom zime, pa ponekad treba biti kreativan u snabdevanju organizma vitaminima, mineralima i drugih hranljivim materijama iz hrane. Tweet\nOsim citrusnog voća, u jačanju imuniteta mogu da posluže i ove namirnice. Kefir Ovaj fermentisani mlečni proizvod sadrži oligosaharide, vrstu složenih ugljenih hidrata koji hrane korisne bakterije u želucu i osnažuju imunitet. Čuvajte kefir na hladnom mestu jer su aktivne kulture osetljive na visoke temperature. Kiseli kupus Kiseli kupus jedan je od glavnih izvora vitamina C u zimsko vreme. S obzirom na to da nastaje tokom procesa fermentisanja, pun je zdravih bakterija koje čuvaju zdravlje želuca i štite organizam od bolesti. Artičoke Artičoke su odlična zamena za probiotik. Sadrže nesvarljive hranlive materije koje hrane korisne bakterije u digestivnom traktu i jačaju dobro zdravstveno stanje organizma. Banane Banane su odličan izvor kalijuma i magnezijuma. Ovi minerali su izuzetno važni za telo u stanju stresa, iscrpljenosti i umora, pa predstavljaju odlične saveznike u jačanju imuniteta tokom zime. Kombuha Čaj od gljive koja je bogata B vitaminima daje preko potrebnu energiju u zimskim mesecima, i odlična je alternativa gaziranim pićima. Imajte na umu da se ispijanje ove umereno kisele tečnosti ne preporučuje osobama koje boluju od želudačnih tegoba jer može da iziritira sluznicu.Izvor: b92.net Foto: Pixabay\tTweet\nRuski lek, poznatiji kao Kumis, u potpunosti regeneriše mikrofloru želuca, probajte ga.\tZdravlje & Fitness\tNEMA TAJNI: Sedam važnih informacija koje ne smete da krijete od lekara


Mišić: Povećati najnižu platu i zaustaviti odlazak radnika (VIDEO)\n24/07/2019 | 13:49 ⇒ 15:49 | Izvor: SRNA\nPredsjednica Saveza sindikata Republike Srpske Ranka Mišić zatražila je danas u Banjaluci da bude održana tematska sjednica Vlade o platama u Srpskoj sa ciljem da se povećaju plate i zaustavi odlazak sposobne radne snage.\nRanka MišićFoto: RTRS\n- Već u srijedu, 31. jula, kada se održava sjednica Ekonomsko-socijalnog savjeta tražimo povećanje minimalne plate sa sadašnjih 450 na 550 KM, a krajem decembra novo povećanje, ili da od 1. januara najniža plata iznosi najmanje 600 KM - rekla je Mišićeva na pres-konferenciji na kojoj su predstavljeni zaključci sa devete posebne sjednice Predsjedništva Saveza sindikata o povećanju najniže plate, kao i sektorskih plata radi smanjenja siromaštva, nejednakosti i odliva radne snage.\nOna je rekla da je povećanje potrebno jer radnici sa trenutnom minimalnom platom od 450 KM ne mogu podmiriti osnovne životne potrebe.\nSimić: Nema antiblajburške rezolucije\n09:07 > Nakon dva mjeseca ponovo uspostavljena linija Banjaluka-Beograd (FOTO)\n09:01 > Drljača: Dobro što se o problemu radioaktivnog otpada razgovara na nivou BiH\n09:01 > Olujno nevrijeme pogodilo Banjaluku (FOTO)\n07:56 > Predizborna slagalica u Bijeljini: Može li Mićić pobijediti protivnika?


SPREMI SE ZA POLUMARATON - 9. NEDELJA | Runnmore\nSPREMI SE ZA POLUMARATON - 9. NEDELJA\nOstalo je manje od nedelju dana do cilja, istrčati 21 kilometar. U ovoj nedelji je najbitnije da održavate kondiciju i da se lepo odmorite kako biste na trku izašli spremni i odmorni. Pročitajte sve što vas zanima još jednom i spremni izađite na start!\nPrvi trening u 9. nedelji priprema za polumaraton\nTrčite 2 kilometra laganijim tempom, 6 kilometara jačim tempom i još 2 km lagano. Kada završite trčanje dobro se istegnite!\nDrugi trening u 9. nedelji priprema za polumaraton\nTrčite 8 kilometara tempom kojim želite da istrčite trku, malo brže od zone komfora i potrudite se da usput istrčite neki manji uspon. Posle trčanja obavezno istegnite listove i zadnju ložu.\nTreći trening u 9. nedelji priprema\nOvo je poslednji trening pre trke i uradite ga najkasnije u petak, a bilo bi bolje u četvrtak, kako biste imali više vremena da odmorite noge. Trčite 5 kilometara lagano, onako kako vam najviše prija! Nikoga i ništa ne treba da jurite.\nNe zaboravite da se ove nedelje hidrirate, odmarate i ako možete odete na masažu! Samo slušajte svoje telo, izađite na start spremni, a mi se vidimo na cilju.\nIzaberi... 8 4 7 1 6 3 5 10 9 2


Kanada treba radnike u svim sektorima, najviše u zdravstvu | Kanada Vijesti | Al Jazeera\nKanada treba radnike u svim sektorima, najviše u zdravstvu\nNedostatak radnika je primjetan u svim provincijama, dok je najveća potreba za radnom snagom zabilježena u Quebecu, Ontariju i Britanskoj Kolumbiji.\nMnogi Kanađani otići će u penziju u narednih pet godina, a mladi ljudi ne ulaze na tržište rada (Reuters)\nIstraživanja koja su proveli Zavod za statistiku Kanade i Banka za poslovni razvoj (BDC) pokazala su da je potreba za radnom snagom u svim sektorima izuzetno velika.\nIstraživanje BDC-a također je pokazalo da 64 posto kanadskih kompanija ograničava širenje zbog nedostatka radne snage.\nPotreba za osobljem u sektoru maloprodaje iznosi 84.300, sektoru proizvodnje i industrije nedostaje 65.900 radnika, a istraživanja također pokazuju i da Kanadi nedostaje najmanje 18.000 vozača kamiona.


Penzionerima po 4.000 RSD, dodatne milijarde u privredu, odlučila Vlada | Mondo Portal\nPenzionerima po 4.000 RSD dodatne milijarde u privredu odlucila Vlada\n23. septembar, 18:14\nPenzionerima po 4.000 RSD, dodatne milijarde u privredu, odlučila Vlada 176 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n12.03.2020. / 11:40\nIzvor mondo.rs Izvor Beta Izvor Tanjug 12.03.2020. / 11:40\nU narednih mesec dana Vlada će obezbediti novac da svi penzioneri u Srbiji dobiju jednokratnu finansijsku pomoć u minimalnom iznosu od 4.000 dinara, najavila je danas premijerka Ana Brnabić jednu od mera borbe protiv posledica epidemije. Novac za rast BDP-a.\nBrnabić je, na pres konferenciji povodom situacije u vezi sa korona virusom, navela to kao jednu važnu dodatnu meru za penzionere ali i, posredno, srpsku privredu.\n"Predsednik Vučić me je kao premijerku zamolio da iz budžeta odvojimo dodatna sredstva za dodatnu finansijsku pomoć i podršku penzionerima, kako bi se osećali bezbedno i sigurno. Mi ćemo u narednih mesec dana, obezbediti jednokratnu finansijsku podršku svim penzionerima u minimalnom iznosu od 4.000 dinara", rekla je Brnabić.\nPredsednik Srbije: PERITE ruke i IZBEGAVAJTE bolesne!\nPremijerka je najavila i mere podrške privrednom rastu u vreme pandemije, zbog čega će iz budžeta biti obezbeđeno dodatnih 24 milijarde dinara.\nOna je na konferenciji za novinare u Vladi Srbije rekla da su sadašnje procene da bi pandemija mogla da uspori rast bruto domaćeg proizvoda (BDP) za 0,5 procentnih poena, i da su investicije najbolja mera zaštite od usporavanja privrednog rasta.\nBrnbić o pomoći penzionerima zbog epidemije\nDruga važna mera za jačanje privrednog rasta, odnosno kreditne aktivnosti privatnog sektora je, po rečima premijerke, jučerašnja odluka Narodne banke Srbije da smanji referentnu kamatnu stopu za 0,5 poena, a na 1,75%, kao i da suzi koridor osnovnih kamatnih stopa sa 1,25% na 1%.Time se pojeftinjuje novac, odnosno privreda lakše dolazi do (dinarskih) kredita.\nPremijerka Brnabić je ukazala da su u Srbiji najugroženiji sektori turizam, transport i logistika.\nKada je reč o turizmu, podsetila je da je vlada početkom februara donela odluku da iz budžetske rezerve izdvoje dodatna sredstva za dodatnih 60.000 vaučera za građane.\n"SVEGA IMA DOVOLJNO"\nPremijerka je naglasila da se održavaju dnevni sastanci sa predstavnicima trgovinskih lanaca u zemlji i da roba na rafovima ima dovoljno te apelovala da građani ne stvaraju zalihe. Brnabić je rekla da je danas takođe imala sastanak sa ministrom poljoprivrede Branislavom Nedimovićem koji ju je obavestio da na tržištu ima dovoljno svih poljoprivrednih proizvoda. "Svega ima dovoljno kako u Robnim rezervama tako i kod proizvođača", rekla je Brnabić.\n"To što u nekom trenutku neke robe nema u radnji ne znači da je nema već da nije trenutno dopremljena ili postavljena na raf", rekao je predsednik PKS, Marko Čadež na konferenciji u Vladi Srbije.\n"Tako da je podeljeno 160.000 vaučera, kako bismo ublažili malo to što nećemo imati jednak priliv stranih gostiju. To je mera za sada", rekla je Brnabić i dodala da će sutra razgovarati sa svim hotelijerim o problemima i načima za ublažavanje eventualnih posledica.\nDodala je da svi svi infrastrukturni projekti u Srbiji teku po planu, nema kašnjenja, firme rade dobro, a radnici su na terenu.\n"Očekujemo da će ovo biti dodatni značajni stimulans", rekla je Brnabić.\nOn je na konferenciji za novinare u Vladi Srbije rekao da svakodnevno u budžetu Srbija ima između 160 i 180 milijardi dinara, da je potpuno likvidna i da će i u mesecima koji dolaze držati likvidnost na većem nivou zbog bezbednosti građana.\n"Imamo stabilnu situaciju, kao da smo se spremali za krizu", ocenio je Mali i istakao da je dobra situacija u budžetu pokazala opravdanost ekonomskih mera i politike štednje i odgovornosti koja se sprovodi od 2014. godine.\nLJAJIĆ: INSPEKCIJA PROVERAVA CENU MASKI\nMinistar trgovine Rasim Ljajić izjavio je danas da je Tržišna inspekcija počela intenzivan nadzor u apotekama zbog dojava i prijava građana da se u pojedinim apotekama prodaju maske po "cenama značajno većim od uobičajenih".\n"Nećemo dozvoliti da neko koristi ovu situaciju za sticanje dobiti koja nije i skladu sa tržišnim principima i Zakonom o trgovini", rekao je Ljajić za Tanjug.\nOn je precizirao da će se inspekcijski nadzor sprovoditi na teritoriji cele Srbije i da će biti javno saopštena imena onih koji po tom osnovu krše zakon.\nBERZE "SRLJAJU U AMBIS" |\nZbog korone FABRIKA postala OD STRATEŠKOG ZNAĆAJA\npenzije bdp Ana Brnabić koronavirus\n13.03.2020. / 08:44\n13.03.2020. / 00:09\nOva nakaradna vlast nema ni stida,ni srama.Doživeli smo da nas kreature iz devedesetih i dalje zamlaćuju,lažu i pljačkaju.Mi smo poprilično glupav narod.


SAD su 1958. razmišljali o nuklearnom napadu na Kinu zbog Tajvana, pokazuju povjerljivi dokumenti -- Tajna povijest -- Sott.net\nEllsberg je poznat po tome što je 1971. godine dostavio medijima strogo provjerljivu studiju Ministarstva odbrane o Vijetnamskom ratu, poznatu kao "Pentagonski dokumenti".\n'Tajvan je pobunjena provincija'\nAko to ne zaustavi invaziju, neće biti "druge alternative osim da se izvrše nuklearni napadi duboko u Kini, sjeverno od Šangaja", dodao je parafrazirajući Twinga.\nPolitika 'strateške dvosmislenosti'\nPosljednjih mjeseci kineska ratna avijacija je povećala upade u tajvansku zonu protivzračne odbrane, a Sjedinjene Američke Države također su u više navrata provodile operacije koje nazivaju "slobodom plovidbe" na napetom plovnom putu Tajvanskog moreuza.\nWashington već desetljećima vodi politiku "strateške dvosmislenosti", suzdržavajući se da jasno navede koje bi okolnosti mogle dovesti do njegove vojne intervencije u odbrani Tajvana.


MILICA ŠIPOVAC: Vlast u Hercegovini mlade i obrazovane ljude posmatra kao konkurenciju\nMILICA ŠIPOVAC: Vlast u Hercegovini mlade i obrazovane ljude posmatra kao konkurenciju\nNedavno su uručeni Ugovori o stipendiranju najboljim studentima u Republici Srbiji sa Univerziteta u Novom Sadu u školskoj 2016/17. godini. Stipendije dodjeljuje Fond za mlade talente Republike Srbije, a Hercegovci su veoma ponosni na činjenicu da je među 318 najboljih studenata čak petoro iz Nevesinja. U razgovoru za SH najperspektivniji Hercegovci govore o svojoj i budućnosti zavičaja. Predstavljamo Nevesinjku Milicu Šipovac studentkinju pete godine stomatologije na Medicinskom fakultetu u Novom Sadu, koja je tokom prethodne četiri godine studiranja ostvarila prosječnu ocjenu 9,78.\nPortal Slobodna Hercegovina je već pisao o darovitoj Milici Šipovac koja je na sebe skrenula pažnju kao dobitnik nagrade za najboljeg studenta Udruženja Hercegovaca u Novom Sadu. Po tradiciji ove nagrade se svake godine dodjeljuju na proslavi krsne slave udruženja, a Milica je tom prilikom pokazala pravi primjer humanosti i čovječnosti, pa je svoju novčanu nagradu priložila za liječenje rođenog Mostarca Dražena Vučića koji danas živi u novosadskom naselju Veternik.\n– Stipendiju Fonda za mlade talente Republike Srbije dobijaju studenti koji su tokom školovanja ostvarili izuzetne rezultate i svakako je velika čast biti dobitnik Dositeje. To je istovremeno nagrada za uloženi trud i odricanja, ali i ogromna obaveza da se i u budućnosti nastavim baviti naukom.\n– Dobitnica sam Nagrade fonda „Slađana Đorđević“ i Medicinskog fakulteta u Novom Sadu za ostvareni najbolji uspjeh na studijama stomatologije, Nagrade rektora Univerziteta u Novom Sadu i dekana Medicinskog fakulteta za ostvarene uspjehe u 2012., 2013., 2014. i 2015. godini i Nagrade Udruženja Srba Hercegovaca u Vojvodini za najboljeg studenta Udruženja na osnovu ostvarenog uspjeha (9.89) u školskoj 2015/16 godini.\n– Bez obzira da li se govori o prijeratnim, ratnim ili poslijeratnim generacijama, Nevesinje, kao i čitava Hercegovina su poznati po najboljim đacima i studentima. Tačan razlog tog trenda se ne može utvrditi, ali sigurnu ulogu ima naša Gimnazija i kvalitetan nastavnički kadar. Po mom dubokom uvjerenju, postoji jak kriterijum prilikom ocjenjivanja, a bezmalo se traži više znanja nego na pojedinim fakultetima, prije svega privatnim.\n– S obzirom da sam dobar student, imam stipendiju koja pokriva osnovne troškove studiranja i finansijska pomoć od kuće mi nije potrebna. Posebnu zahvalnost dugujem odborniku u SO Nevesinje, Antu Šipovcu, koji se odrekao svoje odborničke plate u moju korist i korist još četiri studenta iz Nevesinja. Moja porodica mi je najveća podrška, majka kao primjer požrtvovanja i bezuslovne ljubavi, a stariji brat oslonac i savjetnik za sve nedoumice.\n– Poslije završetka studija, pored rada sa pacijentima, planiram da upišem doktorske i specijalističke studije na Medicinskom fakultetu u Novom Sadu.\nImali ste i zapažene rezultate u naučno-istraživačkom radu.\n– Kao autor i koautor, prezentovala sam i objavila naučne radove na Kongresu Biomedicinskih nauka sa međunarodnim učešćem, međunarodnom naučnom časopisu i Simpozijumu dečije i preventivne stomatologije u Beogradu.\nŠta bi trebalo da se promjeni u Hercegovini da bi mladi ljudi poput Vas gradili budućnost na rodnoj zemlji?\n– Omladini treba pružiti priliku da radi i da se usavršava. U odnosu na inostranstvo, znanje i stručnost se kod nas ne cijene i to je jedan od razloga zašto mnogi izbjegavaju povratak u rodni grad. Predstavnici vlasti mlade i obrazovane ljude posmatraju kao konkurenciju i ne daju im prostora da se uključe u proces unapređenja sredine u kojoj živimo. Ipak se nadam da se nisu svi predali i da još uvijek ima onih koji su raspoloženi da stvaraju novi i bolji sistem vijednosti.\n– Mladim generacijama bih poručila da prije svega budu uporni i istrajni u svojim dobrim namjerama, da cijene svoje znanje i da ga pravilno iskoriste kako bi pomogli sebi, a i svojim porodicama. Takođe, treba da sačuvaju svoje dostojanstvo prilikom traženja zaposlenja. Želim da se zahvalim profesorima iz SŠC „Aleksa Šantić“ jer su mi pružili dobro obrazovanje i pomogli da formiram podlogu za dalje napredovanje. Oni su velikim dijelom zaslužni za uspjehe svojih đaka na fakultetima i smatram da će u budućnosti dolaziti još bolje generacije iz Nevesinja.\nMilica Šipovac (desno) sa zemljakinjama ispred prostorija Udruženja Hercegovaca u Novom Sadu\n-Aktivni sam član Udruženja Srba Hercegovaca u Vojvodini i zaista je lijep osjećaj vidjeti da se veliki broj mladih ljudi iz svih hercegovačkih gradova okuplja i dogovara radi organizovanja humanitarnih žurki, akcija dobrovoljnog davanja krvi i druženja. Omladina Udruženja je na raspolaganju brucošima za sva pitanja prilikom upisa na fakultete, polaganja prijemnog ispita, upoznavanja grada…\nNEVENA RADOVIĆ O NEVESINJSKOJ GIMNAZIJI: Naučeni smo da se naporan rad uvijek isplati!\nNAJBOLJI HERCEGOVAČKI STUDENT U BEOGRADU PREDRAG BRATIĆ APELUJE NA VLADU RS: Vratite informatiku u četvrti razred…\nPingback:\tSlobodna Hercegovina NOVO PRIZNANJE NAJBOLJEM HERCEGOVAČKOM STUDENTU U SRBIJI: Milici Šipovac nagrada Fonda „Slađana Đorđević“


Moskva upozorila Vašington: Ne mešajte se u situaciju u Belorusiji - 07.10.2020, Sputnik Srbija\nMoskva upozorava Vašington da se ne meša u unutrašnje poslove Belorusije, saopštio je ambasador Rusije u SAD Anatolij Antonov. 07.10.2020, Sputnik Srbija\nizbori i protesti u belorusiji, svet, vesti, belorusija, sad, rusija\n20:04 07.10.2020 (Osveženo: 01:02 26.08.2021)\nMoskva upozorava Vašington da se ne meša u unutrašnje poslove Belorusije, saopštio je ambasador Rusije u SAD Anatolij Antonov.\n„Iznenadilo me je upozorenje Amerikanaca da se ne mešamo u poslove Belorusije. Ja sam takođe rekao našim američkim kolegama – hajde da pružimo mogućnost beloruskom narodu da sam odredi šta će raditi, s kim će živeti, kako će postupati, kako će rešavati situaciju. Takođe sam upozorio naše američke kolege da ne budu previše entuzijastični zbog događaja koji su se odigrali u Belorusiji“, rekao je Antonov za „Rusija 1“.


Losion za bebe – kompletna nega za vaše najmlađe – NIVEA\nDelotvorni losion za bebe je obavezan proizvod za rutinu nege vaše bebe, ali pored toliko različitih krema za bebe, kako da izaberete pravu?\nPo čemu se razlikuje bebina koža?\nKada je u pitanju nega kože, neophodno je da znate da postoje razlike između kože bebe i kože odrasle osobe.\nBebinoj koži je potrebna posebna nega\nSvi znamo da je bebina koža predivno meka i glatka. Međutim, to znači i da je mnogo osetljivija nego koža odrasle osobe i sklona iritacijama i drugim problemima koji se javljaju na koži.\nNe samo da je spoljašnji omotač mnogo tanji kod beba nego kod odraslih, već se i barijera kože nije u potpunosti razvila, što omogućava uzročnicima iritacija da prodru i uzrokuju crvenilo i svrab. Pored toga, imuni sistem još uvek nije u potpunosti efikasan, pa se vaši mališani teže bore sa infekcijama.\nKada je u pitanju vlažnost, bebina koža brže upija ali brže i gubi vlagu nego koža odrasle osobe. Zato je neophodno koristiti delotvoran losion za bebe, kao što je *NIVEA Baby hidratantni losion*, koji održava nivo hidratacije kako bi se zadržala prirodna mekoća kože.\nRazličita godišnja doba = različite potrebe\nTokom leta, lagani losioni i emulzije održavaju ravnotežu vlage u bebinoj koži. Na otvorenom, treba koristiti zaštitu od sunca. Tokom zime, bebinoj koži je potrebna intenzivna nega. *Nivea Baby krema za zaštitu od hladnoće* štiti bebinu kožu od vetra i niskih temperatura.\nKako pronaći idealan losion za bebe za svaku situaciju\nU različitim situacijama potrebni su različiti hidratantni proizvodi kako bi jedinstvene potrebe kože vaših mališana bile zadovoljene.\nSavršen proizvod za kompletnu negu\nAko tražite jedan proizvod koji će zadovoljiti potrebe bebine kože za hidratacijom, *NIVEA Baby Soft krema* može da bude rešenje. Njena blaga formulacija jača zaštitnu funkciju kože i čini je baršunasto mekom celog dana.\nProizvodi za kupanje beba\nKupanje je veoma poseban trenutak i prilika da se zbližite sa bebom, ali i da proverite stanje njene kože.\nKada su u pitanju proizvodi za kupanje, važno je da odaberete proizvode za čišćenje koji su posebno namenjeni bebama i nisu previše agresivni za njihovu osetljivu kožu. *NIVEA Baby Soft šampon i kupka* je sjajan proizvod za kupanje – formulacija bez sapuna koja sadrži neven umiruje kožu bebe i sprečava pojavu iritacija. Ovo je savršen proizvod za bebinu kožu i kosu i ne uzrokuje crvenilo očiju.\nLice i predeo koji pokrivaju pelene osetljiviji su i potrebna im je posebna nega.\nOd samog početka, bebe uživaju u prirodi dok se igraju i istražuju. Međutim, za boravak na otvorenom treba uzeti u obzir brojne faktore kada je u pitanju nega kože.\nKao prvo, važno je da znate kako UVA/UVB zraci utiču na osetljivu kožu bebe kada je sunčano ili oblačno. *NIVEA Sun Baby losion za sunčanje SPF 50+* pogodan je za bebe od 3 meseca i starije i štiti njihovu kožu od dugotrajnog oštećenja koje uzrokuje UV zračenje.\nKada je hladno i vetrovito, nežna bebina koža može da postane suva pa joj je potrebna dodatna hidratacija. *NIVEA Baby krema za zaštitu od hladnoće* ostavlja zaštitni sloj na koži koji štiti od vremenskih uticaja.\nPre nego što beba zaspi, nanesite losion na njenu kožu koji neće biti neugodan i lepljiv. *NIVEA Baby hidratantni losion* ne sadrži parabene ni veštačke boje i koža ga trenutno upija kako bi beba mogla mirno da utone u san.\nSaveti za nanošenje losiona na kožu bebe\nPokušajte da nanesete losion odmah posle kupanja kako bi se što više vlage zadržalo u koži.\nNikada ne koristite agresivne losione za negu vaše bebe – oni mogu da dovedu do reakcije na koži.\nVodite računa da su vam ruke tople dok nanosite losion na kožu bebe kako joj ne bi bilo neugodno.\nNikada ne utrljavajte kreme grubo – koža će upiti kvalitetan hidratantni proizvod i ako ga samo blago umasirate.\nNIVEA losioni za bebe za vaše čedo


Pleteni I Topli Prsluci Apsolutni Su Hit Ove Zime! - Fashion.Hr Style Community\nPleteni i topli prsluci apsolutni su hit ove zime!\nModel idealan za hladne dane!\nBy D.O., 14.1.2020.\nMoramo priznati kako nam je ova zima u naše ormare donijela pregršt modnih noviteta, koji s lakoćom transformiraju naša izdanja i stil. Tako se nekoliko trendova istaknulo ove zime, a među njima se pronašao i topli, pleteni prsluk koji se polako, ali sigurno vraća iz djetinjstva te pronalazi svoje čvrsto mjesto u našim svakodnevnim modnim izdanjima.\nSituacija unutar našeg ormara poprilično je raznolika, pa se tako mogu pronaći modni komadi koji su pravi odraz klasike te koji kao takvi donose savršeni spoj jednostavnih krojeva i neutralne palete boja. No, našim svakodnevnim modnim izdanjima nešto posebniji karakter pružaju i mikro trendovi koji svojim svestranim karakterom svaku kombinaciju stavljaju u središte pozornosti. Tako ove zime glavnu riječ imaju topli, pleteni prsluci, koji su se pokazali kao sjajna modna investicija budući da pružaju neko novo ruho u kombinaciji sa starim modnim komadima, a posebno ih volimo vidjeti usklađenima s oversized bijelom košuljom koja zaista izgleda neodoljivo. Toplo i meko pletivo omiljeni je dio naše garderobe za hladne zimske dane, a s ovim modnim komadom dobivate raznolikost u odijevaju kao i bezbroj različitih odjevnih kombinacija koje ćete jedva čekati prošetati po gradskim ulicama.\nA post shared by Marija Čamber 🌻 (@mariahs_chambers) on Dec 12, 2019 at 2:54am PST\nMunthe (169 €)\nVersace (195 €)\nPrsluke sastavljene od prirodnog materijala kao što su kašmir, vuna i pamuk u nešto luksuznijim izdanjima možete pronaći u kolekcijama poznatih dizajnerskih imena, a koji bi u tom slučaju bili prava modna investicija i za naredne sezone, no ako tražite komad koji će zadovoljiti vašu ljubav prema aktualnim trendovima, onda će high street ponuda ispuniti vaša očekivanja!\nZara (120 kn), (400 kn)\nZara (120 kn), (100 kn)\nZara (130 kn)\nFoto: Instagram, Munthe, Versace, Zara\nObjavljeno: 14.01.2020. u 11:04\nModel koji uvijek izgleda sjajno!\nUdobni i trendi modeli koji osvajaju na prvu!\nMini model koji garantira chic outfite!\nUpečatljiv model koji obožavamo!


2010.08.18-22. *Usce, Beograd* Belgrade Beer Fest - Page 4 - Arhiva koncerata - yumetal.net forum\nJok, ovo je Ex-SFRJ nostalgičarska fešta koja je ostvarenje snova za one fejk motoraše koji svake godine prave humanitarnu turu do Kosova, a to je gore čak od litvanskih blekera, o danskim da ne govorim.\nШто су они фејк? Шта фали хуманитарној тури?\nТи имаш бољи мотор и у бољем си, бајкерском, фазону?\nBora Corba govnar plagijatorski apsolutno najiritantnija pojava u Srbiji nove ere\nCane nije napisao dobru pesmu zadnjih 15 godina,\nAtomsko Skloniste ima neke od najglupljih tekstova u istoriji ex-Yu muzike,\nVan Gogh ima par dobrih pesmica za devojcice\nKelti 10 godina nisu obradili neku Irsku pesmu,pa da nas ponovo oduseve(slusao sam ih preko 150 puta,ali oni su i ok)\nYU Grupa..mooooja si,sad vi-od zlata jabuka,moja si o da,mooooja si,da vas cujem-od zlata jabuka,moja si o da..\nove ostale i ne treba komentarisati..\nbravo. bez trunke sarkazma.\n^ Kako si iskusno izostavio Sunshine.\nOpusti se, Axe, što se žestiš tako? Da te pitam nešto, je l' ti priseravaš tako kada neko na sportskom forumu komentariše fudbal, a ne bavi se fudbalom?\nEdited July 5, 2010 by Sha\nНе жестим се, кад се жестим онда дркнем и понеки шамар.\nШта фали хуманитарној тури, дебилчино?\nEdited July 5, 2010 by Axeanosilas\nPovedi računa o rečniku. Ničim te nisam uvredio, prema tome obuzdaj se malo. I ja sam tebe pitao nešto, pa ako si razumeo poentu, razumeo si, ako nisi, jebiga, šta da se radi...\nAxe krece u krstaski pohod.\n... iako se moj stav po pitanju ove plagijatorske manifestacije ne menja.\nS' tim da ja najverovatnije zaobilazim ovo desavanje.\nEDIT:@voodoo:pusti Tesu,bar da bije pedere tamo\nEdited July 5, 2010 by LazaGNR\nBolje da nađe ribu tamo, zajedno sa svojim nedojebanim drugarima skinsima.\nMnogo glupi ljudi mrze Riblju Čorbu zato što su mnogo glupi.\nMnogo pametni ljudi mrze Riblju Čorbu zato što su mnogo pametni.\nEdited July 5, 2010 by Vule iz Kule\nAksenosilase,vidi sta mi rek'o..\nedit:Action failed: You have reached your quota of negative votes for the day\nEdited July 5, 2010 by Fapril ethereal\nJebem ti glupi Beer fest,jesu morali bas da ga prave da se preklapa sa saborom.\nIdemo da slusamo Srpski jezik-nema muzike\nAlo moze li onaj Bane Sansajn Da izrepuje cele\ntekstove Sam ,uvek nadje neke Bedake se izdernjaju pa upropaste pesme.\nNije Mikelandjelo niti neki Mocart\nValjda moze Tekst Ceo da nauci????!!!!\nŠta fali lineup-u? Vi biste se bunili i da dovedu Cecu...\nVi ste budale sto idete tamo zbog muzike. Ja cu da se nacrtam tamo oko podneva ispred Platanovog sanka i ne pomeram se.\nnajpametnije medju njima zabole kurac za riblju corbu, jer riblja corba nije vredna gajenja osecanja u nacelu.\nto sad kazes zato sto si matora, a znas ono "yes you're older now, and you're a clever swine, but they were the only ones who ever stood by you"\nti si mator. balavander nijedan.\nMeni je Judas sranje generalno, ima možda nekoliko pesama koje mogu daslušam i konkretno za "Breaking..." mogu da kažem da mi je potpunosmešna. Jednostavno ne volim taj fazon i to je sve i, DA, mogu da kažemda je sranje, kao što ću uvažiti i svakoga ko kaže za neki bend ilipesmu koje ja volim da su sranje. Sa tim uopšte nemam problem. Ne mogu,recimo, niti bih ikad negirao činjenicu da su i Judas i Van Gogh važnibendovi za scene kojima pripadaju, ne mogu da negiram činjenicu da ihgotivi mnogo ljudi, ali gotive ljudi i Britni Spirs i Ekrema Jevrića pato ne znači da je kvalitet u pitanju.\nbas me zanima sta ti volis da slusas?kladim se da ne znas ni 10 pesama od judasa,zato ne pricaj napamet i ne pravi se pametan mnogo kad nesto ne znas...\nZasto se svaka tema pretvori u preganjanje izmedju Sha i pola foruma o njegovom muzickom (ne)ukusu?\nTakvo ponasanje ce od sad na dalje biti sankcionisano warnovanjem.\nTreba vam dati umesto svih ovih grupa one grupe leve sa prnjavor festa,nabiti cenu za kartu i oterati vas u 3 lepe...\nPartibrejkersi,Corba,Ortodox Celts,Yu Grupa...skoro pa sam krem domace rock scene,besplatno na jednom mestu...Ne razumem,jel bi ste vise cenili Boru da je umro pre 20godina?\nI ko kaze da Partibrejkersi nisu izdali vec deceniju nista dobro,pa izdali su onaj album ,,Sloboda ili nista'' pre 2-3 godine koje je bilo najprodavanije domace izdanje duze vreme...\nSta fali pesmi ,,Od zlata jabuka?'' problem sto je ljudi pevaju na koncertu?? Pa ajde napisi bolju,u kojoj ti nece biti nelogicno pevanje mase,a pritom napisi jos dosta hitova,tako da izgradis karijeru dugu kao oni a da bude sa ukusom i nekom merom kao sto su to oni uradili\n.Ne razumem,jel bi ste vise cenili Boru da je umro pre 20godina?\na za ostalo si manje vishe u pravu.


Nije što je naša, ali… evo zašto je Tamara Savić najatraktivnija čelistkinja na svetu | Headliner\nHome»Foto»Nije što je naša, ali… evo zašto je Tamara Savić najatraktivnija čelistkinja na svetu\nNije što je naša, ali… evo zašto je Tamara Savić najatraktivnija čelistkinja na svetu\nHeadliner.rs / 17/08/2017 /\t0\t/\t2.4k\nOno kad ti dobri bog da nesvakidašnji talenat i atraktivan izgled, možeš da osvojiš svet. A najpoznatija srpska čelistkinja Tamara Savić upravo to i radi. Osvaja svet.\nTamara je članica The Exclusive Strings, internacionalnog ženskog “elecrtic string” kvarteta koji, pored nje čine Marina Lepiaševič (viola) iz Rusije, Larisa Lismon iz Belgije (2. violina) i Melisa Šak iz Kanade (1. violina).\nTamara Savić/Photo: facebook@Tamara Tasha Savich\nNjihov nastup predstavlja pravi vrtlog zvuka sačinjenog od predivne mešavine klasičnih remek dela i pop muzike, ujedinjenih u jedinstveni muzičko-scenski eksperiment koji devojke izvode s posvećenošću i neobuzdanom strašću.\nKoliko je naša Taša, koja je i ko-direktor svetski poznatog klasičnog orkestra Almazian Simphony, poštovana i voljena u svetu iako svuda uporo i s ponosom ističe da dolazi iz Srbije, najbolje govori originalni “poklon” koji je na Facebooku dobila od ruskog fana posle spektakularnog nastupa u Sankt Peterburgu.\nOn je, naime, iskoristio Tašine atraktivne fotke koje ona rado deli sa svojim pratiocima na ovoj društvenoj mreži, pa je od njih napravio prava umetnička dela.\nPogledajte kako je to momak, koji se nije predstavio, uradio…\nA da kod Tamare i njenih The Exclusive Strings ima još materijala za slične poduvate, pogledajte u galeriji:\nTags:Almazian SimphonyčelistkinjaTamara SavićThe Exclusive Strings\nOči koje čuju, uši koje vide... Program kratkih filmova 25. avgusta u DOB-u\n80.000 ljudi sinoć na otvaranju Beer Festa... A koliko vas danas dolazi na Čorbu, Direktore, Mortal Kombat, Referente...


Marjanović pred Vošu: ''Biće teško, ali pobedićemo'' - KRAGUJEVAČKI SPORT\nJoš jedna u nizu značajnih utakmica je i pred fudbalerima Radničkog 1923, koji će se u duelu predposlednjeg kola Jelen Superlige sastati sa novosadskom Vojvodinom.\nKragujevački tim se bori za očuvanje statusa Superligaša i u tom smislu pobeda u meču nad Novosađanima mu je imperativ pred utakmicu poslednjeg kola, u kojoj će se, u subotu, sastati sa Javorom u Ivanjici.\nPrvi čovek Kragujevčana Milenko Marjanović očekuje pobedu protiv Vojvodine.\n“Očekujem da utakmica sa Vojvodinom bude jedna prava prvenstvena. Bićemo kompletni, jer se u tim vraćaju igrači koji su pauzirali zbog kartona, Tintor, Ivan Petrović i Marić, zatim povređeni Spalević, a možda i Petronijević.\nBez obzira što Vojvodina dolazi u nešto podmlađenijem sastavu, ipak, to će da bude težak susret za nas sa psihološkog aspekta kao i protiv Partizana. Pošto sa Vojvodinom imamo pozitivan skor, lično očekujem pobedu, ali biće teško“ – rekao je Marjanović.\nUtakmica 29. kola Jelen Superlige između Radničkog i Vojvodine igra se u sredu, 22. maja, od 17 časova. Ulaz za sve posetioce biće besplatan.\nPrevious Vodojaža kiksnula, Slaviji bodovi spasa\nNext „Voša“ pala na „Čika Dači“


Izraelska vojska preuzela kontrolu nad irskim humanitarnim brodom Rachel Corrie - Index.hr\nIzraelska vojska preuzela kontrolu nad irskim humanitarnim brodom Rachel Corrie\nIZRAELSKA je vojska u jutarnjim satima mirno, uz prethodno dopuštenje posade, preuzela kontrolu nad irskim brodom Rachel Corrie, koji je jutros stigao nadomak Pojasu Gaze noseći humanitarnu pomoć stanovnicima okupiranog područja.\nKako prenose svjetski mediji pozivajući se na izraelske vojne izvore, pripadnici izraelske mornarice mirno su se i bez incidenata popeli na brod, koji će biti prepraćen na dok luke Ashdod na jugu Izraela. Vijest o zauzimanju broda na svojim su internetskim stranicama potvrdili i aktivisti Pokreta za slobodu Gaze, koji također navode da tom prilikom nije bilo incidenata i da nema ozlijeđenih.\nIrski je brod zaustavljen još u međunarodnim vodama\nPrethodno je isti pokret objavio kako je izraelska vojska presrela Rachel Corrie tijekom jutra u međunarodnim vodama oko 65 kilometara od Gaze, što je potvrdio i jedan od aktivista na brodu, koji je u telefonskom razgovoru s čelnicima Pokreta rekao da je izraelska vojska zatražila inspekciju broda, no aktivisti su to odbili i zatražili nezavisnu pretragu koju bi obavila treća strana, poput UN-a. Aktivist je ostao na liniji sve dok veze nisu u potpunosti prekinute.\nIzraelske su snage potom opkolile brod i naložile mu da se vrati u luku iz koje je krenuo, no kapetan broda Rachel Corrie to je odbio učiniti te je nastavio plovidbu, a tri broda izraelske mornarice krenula su za njim. Izraelski brodovi nisu poduzeli nikakvu nasilnu akciju, no sve veze s brodom su nekoliko sati bile u prekidu i nije se znalo što se s njim događa i gdje se on točno nalazi.\nIzrael je još ranije najavio da će i nakon krvave akcije u kojoj je u ponedjeljak u sukobima izraelske vojske i humanitarnih aktivista na brodu Mavi Marmara poginulo 19 osoba, zaustaviti svaki brod koji bude pokušao na silu probiti pomorsku blokadu Pojasa Gaze, no aktivisti Pokreta za slobodu Gaze u srijedu su ipak krenuli iz Irske, uz tvrdnje kako imaju namjeru doći do Gaze i iskrcati humanitarnu pomoć koju prevoze. U teretu pomoći su cement, školski materijal, igračke za djecu, medicinska oprema i ostale potrepštine.\n#UN #UN #UN #izrael #izrael #izrael #blokada #blokada #blokada #napad #napad #napad #pojas gaze #pojas gaze #pojas gaze #humanitarni konvoj #humanitarni konvoj #humanitarni konvoj #Mavi Marmara #Mavi Marmara #Mavi Marmara #Rachel Corrie #Rachel Corrie #Rachel Corrie #Pokret za slobodu Gaze #Pokret za slobodu Gaze #Pokret za slobodu Gaze


Auto spektakl na Ušću: Kružna trka “Nagrada Beograda Ušće 2019 – Memorijal Mirko Butulija” okupila ljubitelje automobilizma\nU organizaciji Auto-moto saveza Srbije (AMSS), Sportskog auto i karting saveza Srbije (SAKSS), Sportskog auto-moto saveza Beograda (SAMS), Ministarstva omladine i sporta, Sportskog saveza Srbije (SSS), “AMS Osiguranje” a.d.o. Beograd, i uz pokroviteljstvo Grada Beograda, danas je na čuvenoj stazi Ušće otvorena kružna auto trka “Nagrada Beograda Ušće 2019 – Memorijal Mirko Butulija”. Tom prilikom mnogobrojnoj publici obratili su se predsednik AMSS Dejan Stojić, direktor policije MUP RS Vladimir Rebić i ministar odbrane Aleksandar Vulin, nakon čega su dodeljene nagrade najuspešnijima u prvoj diviziji.\n01.09.2019. - 13:51h pr\nPredsednik AMSS Dejan Stojić dodeljuje nagrade najboljimafoto: Foto AMSS\n“Zadovoljstvo mi je što mogu da vam poželim dobrodošlicu na današnju kružnu trku na Ušću. Samo takmičenje koje bez sumnje predstavlja veliku atrakciju, oduvek je okupljalo veliki broj takmičara, iz zemlje i regiona, i publike koja želi da oseti i bude deo atmosfere”, istakao je Stojić na svečanom otvaranju trke, zahvalivši se svima na podršci. “Od ove godine ova manifestacija će se održavati memorijalno u čast našeg tragično stradalog predsednika Mirka Butulije, velikog ljubitelja auto i moto sporta, zahvaljujući kome su ovi sportovi u Srbiji nastavili svoj razvojni put. Naš zadatak kao AMSS, ali i moj kao bivšeg takmičara, jeste da nastavimo taj razvojni put na najbolji mogući način, da ostanemo dosledni njegovoj ideji, a verujem da ćemo uz podršku svih vas u tome i uspeti i da će Ušće dobiti veći značaj u međunarodnim okvirima”, dodao je Stojić i tom prilikom posthumno dodelio Mirku Butuliji priznanje za izuzetan doprinos u organizovanju i razvoju auto i moto sporta u Srbiji.\n Milan Nikolić, Vladimir Rebić, Aleksandar Vulin, Lazar Butulija, Dejan Stojićfoto: Foto AMSS foto: Foto AMSS\nMilan Nikolić, Vladimir Rebić, Aleksandar Vulin, Lazar Butulija, Dejan Stojićfoto: Foto AMSS\nNa stazi dugačkoj 2.310 metara, na ušću Save i Dunava, nastupa stotinu vozača koji su nakon treninga u subotu, danas otpočeli borbu za pehare. Trka se vozi u pet divizija, dok je šesta divizija čuvena klasa “fiće”, a ove godine vozi se i twingo kup.\nPravo iznenađenje za sve prisutne je vozač formule 3 Italijan Paolo Brajnik, koji se inače takmiči pod našom licencom, a koga su, u nameri da se u budućnosti formula vrati na naše staze, pozvali da kao počasni gost ove manifestacije, napravi krug na Ušću.


Zlatibor i Čajetina na putu ka cirkularnoj ekonomiji - kako će Čajetina postati prva eko opština u Srbiji\nHome/Društvo/Zlatibor i Čajetina na putu ka cirkularnoj ekonomiji – kako će Čajetina postati prva eko opština u Srbiji\nJoš pre nekoliko godina, čelnici Čajetine postavili su ambiciozan cilj – da njihova opština ponese titulu prve ekološke opštine u Srbiji. Danas, na teritoriji opštine nema divljih deponija, nedavno je u probni rad pušteno postrojenje za preradu otpadnih voda, a za narednu godinu planirano je uvođenje primarne selekcije otpada. U planu je izgradnja reciklažnog dvorišta u kom će građani moći da odlože različite vrste otpada, a na javnim površinama više neće biti kontejnera.\nNa putu ka cirkularnoj ekonomiji, ovoj opštini pomažu i osnovna škola „Dimitrije Tucović“, kao i nevladina organizacija „Zlatiborski krug“ razvijajući ekološku svest dece i odraslih. Upravo je u saradnji svih aktera ključ, slažu se naši sagovornici napominjući da je put do cirkularne ekonomije dug, prepreka je mnogo, ali one postaju mnogo manje ako se ima u vidu zajednički cilj – zdrava životna sredina.\n– Nije popularno da se bavite uslugama i turizmom ako otpadne vode i čvrsti otpad odlažete u neposrednoj okolini i na neadekvatan način. Potrudili smo se da uradimo postrojenje za preradu otpadnih voda i to je prvo postrojenje u ovom kraju Srbije. Pokazalo se kao veoma uspešno, pa u narednom periodu možemo raditi na postrojenjima za Čajetinu, nekoliko seoskih mesnih zajednica, Mačkat, Sirogojno, a biće potrebno i za Ribnicu i Vodice. Nakon toga možemo da proglasimo našu opštinu kao jednu od prvih ekoloških opština na teritoriji cele Srbije – najavljuje Stamatović.\nSav čvrsti otpad sa teritorije opštine se odlaže na pretovarno mesto odakle se odvozi u regionalnu deponiju „Duboko“ u Užicu. U centru Zlatibora već nema velikih kontejnera, a ugostitelji otpad odnose u jedno od 3 reciklažna ostrva u kojima se nalaze kontejneri za mokre i suve frakcije otpada. Glavna novina, ipak, biće primarna selekcija otpada koja bi mogla da bude uvedena već naredne godine. Već nekoliko godina KJP „Zlatibor“ učestvuje na projektu gde od partnera iz Švedske uči kako sprovesti primarnu selekciju otpada, ali je i prilagoditi lokalnom okruženju. Plan je napravljen, ostaje samo da stigne potrebna oprema koju finansiraju Kraljevina Švedska i opština Čajetina, najavljuje rukovodilac komunalne službe KJP „Zlatibor“ Vera Blagojević.\nNa razvoju ekološke svesti najmlađih, ali i starijih godinama zajedno rade OŠ „Dimitrije Tucović“ i udruženje građana „Zlatiborski krug“. Direktorka OŠ „Dimitrije Tucović“ Milka Vasiljević apeluje na građane da drugačije razmišljaju o otpadu.\n– Pozvala bih sve građane da sebe edukuju, da prvo vide da li je otpad sirovina koja se može iskoristiti. Važno je da razmišljamo malo o selekciji otpada, a ako već ne razmišljamo, da ne bacimo kese iz automobila, nego da ih odnesemo bar do kontejnera. Inače, škola je velika podrška opštini u razvoju ekološke svesti i nadam se da ćemo postati prva ekološka opština u Srbiji – kaže direktorka OŠ „Dimitrije Tucović“ Milka Vasiljević.


FONForum • Pogledaj temu - UIS - Testovi i Seminarski 2014/15\nUIS - Testovi i Seminarski 2014/15\nTema posta: UIS - Testovi i Seminarski 2014/15\nPoslato: 07.03.2015. 15:13:32\nU predispitne obaveze iz ovog predmeta spadaju 2 testa i seminarski rad.\nZa testove se uči iz prezentacije koja će biti okačena na sajtu, a s obzirom da se često ažurira, najbolje je da pratite sajt kada krene nastava iz ovog predmeta. Na vežbe idite obavezno, jer će vam asistenti odlično objasniti sve što na testu dolazi, kod nekih ako budete vodili beleške dovoljno je i samo to da naučite.\nNa I testu se radi SSA (strukturna sistemska analiza), a na drugom PMOV (prošireni model objekti i veze). Ova dva testa vam bukvalno predstavljaju samo osnovni uvod u ono što ćete raditi iz seminarskog rada. I test se polaže početkom druge polovine marta, a II test se polaže sredinom aprila. Testovi nisu uslovljeni, tj. možete izaći na II test ukoliko niste položili I. Rezulati se daju studentima na narednim vežbama. Kasnije se u toku semestra organizuje i popravni test, za one studente koji nisu položili nijedan ili su položili neki od testova, a tada je moguće i popraviti ocenu s nekog od njih (računa se samo poslednja dobijena ocena).\nI TEST (SSA):\nDolaze 2 zadatka i 4 teorijska pitanja. Zadaci nose po 3 poena, a pitanja po 1 poen, za prolaz je potrebno 6 poena.\nRadi se 60min.\nII TEST (PMOV):\nIsti je kriterijum kao i za I test.\nNeophodan uslov za odbranu seminarskog, jesu položena oba testa. Ukoliko jedan od članova nije položio testove, on nema pravo izlaska na seminarski, dok ostali članovi koji su položili testove to imaju. Seminarski rad se radi u grupi od 3-4 studenta, prvenstveno studenata iz iste sale. Seminarski predstavlja implementaciju svega što ste radili na vežbama. Temu birate sami, tj. projektujete informacioni sistem za neko konkretno preduzeće(ili preduzeće koje ste vi izmislili), i vodi se računa o tome da se teme ne ponavljaju. Seminarski rad zahteva dosta truda, i preporučuje se da se svake nedelje na vežbama ili konsultacijama posavetujete sa asistentom, kako bi vam ukazao na eventulane greške i usmerio vas ka daljem radu. Na vežbama se takođe radi i Microsoft Access, koji ćete morati da koristite u seminarskom radu. Seminarski rad se polaže u prvoj nedelji juna.\nU dokumentaciji koja se predaje pri odbrani rada mora da bude:\n-Dekompozicija DTP-a do drugog nivoa\nSvaki član tima mora da ima po 2 obrađena dokumenta u Access-u, dakle baza člana mora da ima:\nKonačna ocena sa vežbi se formira po sledećoj formuli:\n0,3*test1 + 0,3*test2 + 0,4*seminarski rad.\nUtisci studenata iz prošle godine\nOvde možete naći neke korisne fajlove iz ranijih godina.\nTema posta: Re: UIS - Testovi i Seminarski 2014/15\nPoslato: 08.03.2015. 21:19:36\nOdakle se uci ovaj uis za onaj prvi test SSA? Sa slajdova ili? Imam i neku skriptu koja je napisana za taj prvi test, pa ne znam odakle treba....\nPoslato: 08.03.2015. 21:56:17\nNajbolje sa slajdova sa vezbi.\nPoslato: 09.03.2015. 16:29:21\nPoslato: 13.03.2015. 18:43:21\nKakva 2 zadatka dolaze na testu SSA?\nPoslato: 17.03.2015. 21:29:36\nJel moze neko da mi kaze nesto vise o temi za seminarski? Nisam bas dobro razumela, moze bilo sta da se uzme ili kako?\nPoslato: 18.03.2015. 20:05:06\nPridružio se: 17.10.2014. 20:20:42\nje l postoje negde pitanja sa testova od proslih godina?\nPoslato: 19.03.2015. 07:24:30\nPrelistaj poslednje godine na forumu i nacices negde..\nPoslato: 20.03.2015. 22:28:18\nA kako mogu da budu formulisana pitanja vezana za ona pravila?\nPoslato: 27.03.2015. 04:55:22\nJel se za SSA test boduju zadaci polovicno ili mora sve da bude tacno?\nPoslato: 28.03.2015. 14:21:45\nstuhmIlu, boduje se i polovično\nPoslato: 18.04.2015. 22:49:23\nJel su strogi u ocenjivanju seminarskog? Kako izgleda odbrana, samo im donesemo sta smo uradili ili treba i da im pricamo?\nPoslato: 16.05.2015. 08:20:24\nPridružio se: 14.09.2014. 13:05:50\nMoze neko da napise kako izgleda odbrana seminarskog rada? I da li ima nekog ovde ko zna kakva je asistentkinja Ana Pajic na odbrani?


Vesti online / Vesti / Svet / Čiji li je: MIG-29 držao turske avione na nišanu\nTurske avione F-16 u ponedeljak je uznemirio jedan neidentifikovani avion MIG-29 i držao ih na nišanu, nakon što su ruski borbeni avioni ovog vikenda narušili turski vazdušni prostor, saopštila je danas turska vojska.\nMIG-29 iz nepoznate zemlje ometao turske borbene avione\nTurski predsednik Redžep Tajip Erdogan upozorio je danas Rusiju da će mnogo izgubiti ukoliko uništi prijateljstvo sa Ankarom i dodao da Turska neće ostati strpljiva kada je u pitanju rusko narušavanje vazdušnog prostora njegove zemlje.\n- Bilo kakav napad na Tursku znači i napad na NATO - rekao je Erdogan na zajedničkoj konferenciji za novinare u Briselu sa belgijskim premijerom, preneo je Rojters.\nVlada Rusije saopštila je da će ispitati tvrdnje Ankare da je jedan od ruskih vojnih aviona angažovanih u Siriji narušio vazdušni prostor Turske drugi put.\n* Oglasili se i Rusi: Loše vreme krivo za upad u turski vazdušni prostor\n* Ruski avion ponovo "zalutao" u Tursku\nTurska je u ponedeljak saopštila da je ruski vojni avion u nedelju povredio njen vazdušni prostor, što je drugi incident te vrste u poslednja tri dana, nakon čega je Ankara ponovo pozvala ruskog ambasadora na razgovor.\nUtorak 06.10.2015. 18:53\n...”avion MIG-29, iz za sada nepoznate zemlje, četiri minuta i 30 sekundi ometao osam turskih aviona F-16...” Виђи јуначине, сам, и то неиндетификован, ћера 8 турака. Па и да је од Мига-29, много је :-)\nUtorak 06.10.2015. 19:06\nтера Руја турке на бууљуке !!!\nUtorak 06.10.2015. 20:55\nPa neidentifikovan avion-pa kako onda možete tvrditi da je ruski.To su avioni tvojih prijatelja-da se ljaga baci na Ruse,Već vidjeno i oprobana.Faššistička Gebelsovska propadanda


Monopol: Zakon velikih riba - Milutin Mitrović - Peščanik\nU Bremovoj knjizi “Kako žive životinje”, na kojoj je moja generacija sticala znanja iz zoologije, nema takvog grabljivca koji bi bio dostojan pandan tzv. Network koncentraciji. Microsoft je 13. juna pazario Linkedin, što je kompaniju Bila Gejtsa (Gates) koštalo 26,2 miljarde dolara. U jednim našim novinama sam primetio da to “zapeta 2” i ne pišu, a ta sitnica vredna je 200 miliona dolara – ne verujem da bi ijedno srpsko preduzeće tu cenu postiglo kada bi odlučilo da ide u prodaju. Samo godinu dana ranije Linkedin je slavio kupovinu linda.com platforme po ceni od 1,5 milijardi dolara. Dakle još nije svarila progutanu kompaniju, a već je i sama progutana.\nSpisak fuzija, prekupljivanja, otimanja u svetu vodećih kompanija zasnovanih na računarskim mrežama tu trenutno završava, a prethodila su mu masovna “gutanja”. Na primer, Google je kupio YouTube (za 1,65 mlrd dolara), Wase (966 miliona), Nest (3,2 mlrd); Facebook je pazario Instagram (1 mlrd), Oculus VR (2 mlrd), Watsapp (19 mlrd); Microsoft je progutao Skype (8,5 mlrd), Nokiu (7,2 mlrd); Yahoo – Tumblr (1 mlrd); Tesla – SolarCity (2,5 mlrd dolara); sve su to poslovi koji nedvosmisleno vode monopolizaciji tržišta. Advokat i TV komentator digitalnih tehnologija Uroš Nedeljković dopunjuje moj spisak podacima da je već ranije Google kupio Android, a da je Apple kupio Beats za 3 mlrd. Od budućih poslova Snapchat vodi marketinšku kampanju povećanja broja korisnika kako bi se što bolje udomio… Sve to uz primedbu da ni tu nije kraj “velikom ždranju”. Ima još šta da se guta dok prva četvorka (Google, Microsoft, Facebook i Yahoo) ne počne međusobno da se proždire.\nNa primer, Twitter važi za poslednju samostalnu i nezavisnu kompaniju, kojoj su tržišne performanse od avgusta prošle godine bile u padu, te se smatralo da joj se bliži kraj. Procvetao je zahvaljujući prvoj izbornoj kampanji predsednika Obame, posle čega nema političara koji se nije okačio na Tviter uključiv i vrlo revnosnog Papu Franciska. Zatim je postepeno izlazio iz mode sve do nove američke predsedničke kampanje, kada je neobuzdani Tramp svojim paradama tom društvenom mediju udahnuo novu privlačnu snagu. Sledila je tragedija u Orlandu – i loše vesti povećavaju upotrebu – pa je nagli ponovni porast broja korisnika na 310 miliona pokrenuo rast vrednosti akcija čak za 17 odsto. Time je Tviter postao predmet interesovanja velikih igrača.\nTo oko rasta vrednosti akcija u neku ruku je nalik na ono sofističko pitanje: šta je pre nastalo, kokoška ili jaje. Naime, rast broja korisnika privukao je pažnju biznisa, a pažnja investitora dodatni je impuls rastu broja korisnika, što opet utiče na rast cena akcija. No ako je Linkedin, za koji se u žargonu tvrdi da nije mnogo više nego blok sa vizitkartama onih koji traže zaposlenje, sa svojih 255 miliona korisnika naveo Microsoft da razjapi buđelar, ni Twitter nije bez izgleda. Velike ribe su Facebook – milijarda i 100 miliona korisnika i YouTube – milijarda korisnika. Impozantna koncentracija tzv. tehnoloških kompanija, mega brojevi korisnika i basnoslovne sume po kojima se prodaju ne slute na dobro. Identična su zbivanja i u drugim pomodnim oblastima od kojih ćemo pažnju posvetiti još farmaciji kao najkarakterističnijoj. Takve su tendencije prethodile mnogim berzanskim balonima, čija je sudbina da eksplodiraju opštom krizom kada se previše napumpaju.\nBiće da ekonomija zasnovana na najmodernijim tehnologijama, a ja nisam u stanju da za nju nađem jedinstvenu oznaku, čini prevaziđenim stanovišta Adama Smita i njegovih sledbenika, sve do neoliberala koji beskrajno veruju u tržište, njegovu nevidljivu ruku, odnosno moć da putem konkurencije sve dovodi u najbolji red.\nNobelovac Stiglic tvrdi: “U današnjoj ekonomiji mnogi sektori – telekomunikacije, kablovska TV, digitalne forme medija, internet, zdravstveno osiguranje, farmacija, agro-biznis i još mnogo toga, ne može biti shvaćeno ako se posmatra samo kroz optiku konkurencije”.\nCitiram i dalje: “U tim sektorima konkurencija postoji dominatno u kontekstu oligopola; nema “prave” konkurencije opisane u udžbenicima… U mnogim granama dolazi do velike, čak dramatične koncentracije. Deset najvećih banaka, na primer, povećale su svoj deo od 20 na 50 odsto tržišta u proteklih 30 godina… Neka od povećanja tržišne moći posledica su promena tehnologije i ekonomske strukture: Network ekonomija na primer… Microsoft i farmacija su zgodan primer kako se podižu i održavaju barijere često poduprte snagama konzervativne politike koje labave anti-trust tendencije i opravdavaju neuspehe ograničenja moći tržišta, sa motivom da je tržište prirodno kompetitivno”. Šumpeterova tvrdnja da su monopoli privremenog karaktera gubi aktuelnu vrednost.\nJoš pre dve godine Wall Street Journal je objavio pozamašan tekst u kojem Peter Til (Thiel), menadžer i osnivač PayPal mreže, dokazuje da je konkurencija šarena laža za neuspešne: “Amerika mitologizuje konkurenciju i kredite zasnovane na štednji pokušavajući kao da nas tako spase od redova za hranu i robu u socijalizmu. Zapravo su kapitalizam i konkurencija suprotnosti. Kapitalizam polazi od akumulacije kapitala, dok bi pod idealnom konkurencijom svaki pofit bio teoretski sveden na blizu nule”. Pored ostalog, Til daje zgodnu sliku kako su anti-monopolski zakoni impotentni pred današnjom koncetracijom moći na svetskom tržištu.\nOpredelimo li se da je Google monopolista, moramo postaviti pitanje: u čemu? Ako ga tretiramo kao oglasnu kompaniju konstatovaćemo da je sa 17 milijardi dolara prihoda po tom osnovu kompanija bezopasna čak i na američkom tržištu koje godišnje knjiži 150 milijardi, a da na svetskom tržištu vrednom 495 milijardi čini samo 3,4 odsto. Šta biva ako Google tretiramo kao multi-tehnološku kompaniju, jer radi kao mašina za pretrage, kreira softverske programe, pa čak pravi i robotizovani auto. Po tom osnovu njeni prihodi iznose 2,35 milijardi dolara (2012). Budući da tržište potrošačke tehnologije vredi 964 milijarde, deo love kompanije je samo 0,24 odsto. Ostaje još da se proceni njena pozicija kao primarno mašine za pretraživanje (search engine). Po tom osnovu Google drži 68 odsto američkog tržišta (Microsoft 19, a Yahoo 10 odsto); ali mislite li da postoji politička volja i hrabrost da se obuzda kompanija koja je postala poseban pojam u Oxfordovom rečniku. Ili što je još važnije – koja zapošljava 82 i po hiljade ljudi, stvara 83 miljarde dohotka godišnje i ima kapitalizaciju od 373 milijarde dolara!\nTo je osnova na kojoj je nikla teorija “kreativnih monopola” koji nisu samo korisni za ostatak društva, nego su i moćna pokretačka mašina opšte dobrobiti. U neku ruku to je parafraza trickle-down teorije prelivanja bogatstva. I kako piše Til: “Vlada (američka) to zna i zato jedan od njenih departmana vredno radi na kreiranju monopola – žestoko se boreći da zaštiti patente novih proizvoda”. Parlamentu je prepušteno da se zanima pravljenjem antimonopolskih zakona, koji mnogo ne smetaju. Evo kako to u praksi izgleda: u broju od 12. juna uticajni Foreign Affairs, dakle ne Sputnik, donosi obiman tekst pod naslovom “Indijski patentni problem”. Iako naslov insinuira da Indija ima problem, tekst je vrlo korektan kolaž činjenica koje pokazuju da je problem američki i deluje zastrašujuće ako se shvati kao tendencija za budućnost. Reč je o žestokom pritisku na Indiju da ograniči proizvodnju generičkih jeftinih lekova, jer time šteti američkoj farmaceutskoj industriji. U kampanju pritisaka uključio se lično i energično američki predsednik i nobelovac Obama. Prilikom posete Indiji, kao i prilikom posete indijske premijerke Americi, centralna tema razgovora bez uvijanja je bila zaštita američkih patenata na tlu Indije. Lekari bez granica, međutim, dokazuju da milioni ljudi na svetu ostaje u životu samo zahvaljujući jeftinim generičkim indijskim i kineskim lekovima.\nCentralni argument centralne teme bilo je pitanje leka protiv hepatitisa C – Sovaldi, čija je proizvodna cena 68 dolara za tretman/teglicu. On u Americi košta u proseku 84.000, a u Evropi 54.000 dolara. Indija ga preko interneta nudi po ceni od 84 dolara. Svetska zdravstvena organizacija okarakterisala je ovaj slučaj kao bezočnost i pokazala analizu po kojoj je u Poljskoj, Portugalu, Slovačkoj i Turskoj potrebno dati dve godišnje prosečne plate da bi se kupila doza potrebna za tretman. Istorijat tog sramotnog nabijanja profita monopolom na račun bezizlaznosti bolesnih ljudi opisali smo u tekstu o adrenalinskim cenama. Pokušali smo da objasnimo zašto je to najupečatljiviji primer bezočnosti kapitala, odnosno da je lažna tvrdnja da su troškovi naučnih istraživanja izdiktirali visoku cenu lekova. Kompanija Gilead je za 11,2 milijarde dolara otkupila malu kompaniju, praktično laboratoriju, Pharmasset zajedno sa njenim uspešnim Sovaldi lekom protiv hepatitisa C. Stekavši tako monopol na efikasni lek, tokom prošle godine je ostvarila prihod od 19 milijardi. Retko biva da se za godinu dana isplati investicija i da još donese značajan profit. Šta je u pitanju? Izuzetno poslovno umeće ili profitabilni zločin zloupotrebe ljudskog straha od bolesti i smrti?\nTo je primer koji objašnjava aktuelne masovne proteste protiv svih vrsta trgovinskih ugovora iza kojih se najčešće kriju slične monopolske zamke koje Amerika želi da nametne onom delu sveta nad kojim je već uspostavila jak politički i vojni uticaj. Masovne demonstracije, naročito u Nemačkoj, koja ima najviše razloga da se boji dominacije koja joj se nameće, pokazuju da postoji duboko nepoverenje u tvrdnje o blagostanju koje se obećava potpisnicima takvih ugovora. Odnosno podozrenje da iza TTIP i TPP stoje monopolističke tendencije prevlasti nad svetskim tržištem.\nČemu takvi ugovori služe, uprkos postojanju WTO (STO, Svetske trgovinske organizacije) može se uočiti iz komentara u američkim medijima. The New Yorker (19.6.2015) je to ovako definisao: “TPP (11 zemalja Dalekog istoka i SAD) treba da obuhvati 40 odsto globalne ekonomske aktivnosti i nije klasičan trgovinski sporazum, već strateška odbrana Amerike od sve većeg regionalnog uticaja Kine. U pitanju su nagađanja jer se o osnovama ugovora pregovara u izuzetnoj tajnosti. Na tekstu rade samo ‘provereni savetnici’, koji su većinom predstavnici raznih privatnih kompanija… predložene sporazume o intelektualnoj svojini diktirale su industrija zabave, digitalne tehnologije i farmaceutska industrija, a ti ugovori će – kako tvrde Lekari bez granica – predstavljati do sada najštetniji trgovinski sporazum kada je reč o dostupnosti lečenja u zemljama u razvoju”.\nIndija nije pristupila TTP-u, a veoma je primamljivo tržište. Uspeva da se odupre jer je ne samo ekonomski, nego – za ovakve prilike vrlo važno – i vojno moćna: poseduje atomske bombe i rakete velikog dometa. Danas je to argument za očuvanje samostalnosti i dostojanstva i u ekonomskom smislu.\nKada je u pitanju TTIP (ugovor između EU i SAD) francuski predsednik Holand je 3. maja rekao: “Na sve takve ugovore Francuska odgovara sa – NE”. Primetimo da i francuska ima nuklearno-raketnu snagu koja joj omogućuje da se odupre svetskim ekonomskim moćnicima čiji je siledžijski marketing poveren najmoćnijoj državi. Davno je prošlo vreme kada je jedna mala Jugoslavija mogla da kaže “Ne” sovjetskom gigantu i da preživi. Danas za takvu odbranu dostojanstva i interesa mali nemaju dovoljno ubistvenih argumenata.\nNe tajim da sam simpatizer ekvidistance, to jest da mislim da je Amerika u centru pažnje samo zato što je najagresivnija. Ne tajim ni da me je tekst sa onlajn Muzeja melenholije Kazimira Ćurgusa naveo da u statistikama proverim naša “prijateljstva”. Rezultat provere glasi: iza našeg prijateljstva sa Kinom “koje je čvrsto kao kineski zid” stoji podatak da je prošle godine naš izvoz u Kinu iznosio 20,5 miliona, a uvoz iz Kine 1.540,6 miliona dolara. Dakle uvoz je bio 75 puta ili 7.500 odsto veći, odnosno njegova pokrivenost našim izvozom u tu zemlju iznosila je mikroskopskih 1,33 odsto. Kako glasi epska hiperbola: da ga ceo u so pretvorimo ne bi njime osolili ručak. Što se Rusije tiče, koja nam jeste prijateljska zemlja, ali ne toliko na srcu kao Kina, uvoz iz Rusije pokriven je sa 47,8 odsto našeg izvoza. Taman kad pomislimo da smo mi loš partner zato što nemamo dovoljno i dobre robe za izvoz, dođemo do podatka da je Evropska unija, koja nam je ponajmanje “prijateljska” pa još i probirljiva, stvorila uslove – ona, EU, a ne mi – da uvoz pokrijemo sa 77 odsto našeg izvoza. Tako radi solidan partner koji se ne kamuflira prijateljstvom.\nKada je posle Dejtona Slovenija napravila izvoznu invaziju na gladnu i razrušenu Bosnu, bila je ukorena od EU jer nije poštovala nepisano pravilo da svoj izvoz mora pokriti uvozom iz dotične zemlje sa bar 35 odsto vrednosti, inače je u pitanju bezočna eksploatacija nevoljnika. Behu to neka pravila koja danas više nisu bitna – danas se monopolizovana eksploatacija naziva “prijateljstvom” i nameće trgovinskim ugovorima o “partnerstvu”. Cinična krasnorečivost, zar ne?\nBiznis i finansije, 29.06.2016.


Dejvis Kup - BiH - Poljska:Džumhur Hurkač 7-6. 7-5, 7-5 | Sport | Ostali sportovi\n21. September, 15:41\nDK: Džumhur siguran, BiH vodi 2:0 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nDK: Džumhur siguran, BiH vodi 2:0\n03.02.2017. / 18:45\nDamir Džumhur donio drugi poen Bosni i Hercegovini u duelu sa Poljskom.\nNajbolji bh. teniser savladao je Huberta Hurkača rezultatom 7:6, 7:5, 7:5 i doveo BiH u vođstvo 2:0 protiv Poljske u meču prvog kola Prve grupe Evroafričke zone.\nDuel 82. i 379. igrača svijeta, njihov prvi međusobni, riješen je u tri, ali vrlo neizvjesna seta.\nPrvi je odlučen poslije taj-brejka koji je Džumhur otvorio mini brejkom a zatim došao do prednosti 6:0, da bi ga završio rezultatom 7:1.\nDEJVIS KUP: Bašić donio prvi poen za BiH (FOTO)\nDrugi set Džumhur je počeo brejkom i poveo sa 2:0, da bi nakon toga dozvolio Hurkaču dva brejka kojim je poveo sa 4:3.\nBh. teniser uspio je da izjednači novim brejkom na 4:4, a onda napravi još jedan brejk u odlučujućem 12. gremu i dobije set 7:5.\nSlična situacija viđena je i u trećem setu koji je Džumhur dobio brejkom za 7:5 i pobjedu 3:0 u setovima.\nBiH nakon dva meča vodi protiv Poljske sa 2:0, a u subotu će se igrati dubl u kojem će Brkić i Bašić igrati protiv Matkovskog i Kubota.\nPobjeda bh. dubla značila bi i prolaz «zmajeva» u drugo kolo Prve grupe Evroafričke zone.\nDamir Džumhur Dejvis Kup\nUpravo gledate Wine Park: U Banjaluci predstavljeno 30 vinarija (VIDEO) 0 Video Pre 47 min Festival vina "Wine Park" održan je u subotu 28. avgusta 2021. godine u banjalučkom "Staklencu". Tom prilikom...


Specijalna taktika za Bena i Gobeljića (VIDEO) | Mondo Portal\nCrvena zvezda u Ligi sampiona prenos Arena sport.html\nSpecijalna taktika za Bena i Gobeljića (VIDEO) 15 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nFudbal 14.09.2018. / 11:53 12:01\nIzvor mts 14.09.2018. / 11:53 12:01\nSvlačionica Zvezde Milojević Gobeljić Ben\nFK Crvena Zvezda liga šampiona mts arena sport\n14.09.2018. / 16:39\nВаљда неће челници из Наполија видети тактику !?!! 😃\n14.09.2018. / 15:50\nCestitke Miloju i upravi. Hvala Muslinu i Bunji na skautingu. Hvala i Aleku na pomoci. Ali najvise hvala onima koji su dolazili i bodrili u proteklih 10 godina. Srecno\n14.09.2018. / 14:56\nOtresce ih Napoli kao tepih


Logika propasti i profita: Baciš staro, kupiš novo | Mozaik | DW | 01.01.2021\nProizvođači ne moraju da se staraju o otpadu\nPrema poslednjem izdanju Globalnog monitora elektronskog otpada, 2019. godine je sakupljeno i reciklirano samo 17,4 odsto (9,3 miliona tona) takvog otpada. On završava uglavnom u postrojenjima za reciklažu koja rade nezavisno od proizvođača.\nHjulit-pakard i Kseroks imaju slične inicijative. Menadžer iz firme Kanon Endi Tomkins kaže da kompanija na taj način uspeva da reciklira oko 80 odsto ukupnog materijala – gledano po težini.\nSpektakl na noćnom nebu truje vazduh i zemlju\nTako bi mogli biti doneti propisi prema kojima proizvođači preuzimaju troškove rashodovanja svojih proizvoda, pri čemu bi javnim novcem moglo biti subvencionisani troškovi za gradnju njihovih sopstvenih pogona za reciklažu proizvoda.\nAutor Dag Džonson\nKljučne reči inovacija, tehnologije, računar, telefon, laptop, elektronika, reciklaža, otpad, smeće, mozaik, tehnika\nTrajni link https://p.dw.com/p/3nQfx\nZatrpaće nas brda električnog otpada 22.07.2020