Manje sna - više kilograma\nKavijar: Hrana sa pečatom luksuza\nKajmak je autentična srpska hrana - Turci nisu doneli sarmu, ali jesu slatkiše\nPametni frižider za pivopije - broji flaše i sam ih poručuje\nVolite li čokoladu?\nrelaksacija san kilogrami\nGubitak sna može loše da utiče na metabolizam i postepeno dovede do gojenja, pokazala je nedavno objavljena studija američkih naučnika. Prema toj studiji, koja je u objavljena u Američkom kliničkom časopisu nutricionizma, nespavanje vodi ka dobijanju telesne težine - dolazi do veće potrebe za hranom i sporijeg sagorevanja kalorija.\nRezultati studije su pokazali da samo jedna noć nespavanja može da smanji potrošnju energije kod čoveka, a da, s druge strane, san utiče na njeno pravilno trošenje u organizmu“, rekao je vođa istraživanja Kristijan Benedikt sa švedskog Univerziteta Upsala“. Studenti, njih 14, bili su podvrgnuti različitim uslovima - isprekidan san, nespavači i oni sa normalnim snom. Tokom nekoliko dana ispitivanja, redovno su im praćeni ishrana, šećer, hormoni i drugi metabolički indikatori. Naučnici su otkrili da samo jedna neprespavana noć, za razliku od dobrog sna, može da uspori metabolizam i varenje hrane uspori za između pet i 20 odsto. Mladići su, takođe, imali visok šećer, grelin, hormon za stimulisanje gladi, i kotizol, hormon koji učestvuje u odgovoru organizma na stres.\nRanije sprovedena istraživanja su pokazala da su ljudi koji spavaju pet ili manje časova skloniji gojenju i bolestima poput dijabetesa tipa 2 - najprostranjenijeg oblika šećerne bolesti. Ta istraživanja, međutim, nisu pokazala da gubitak sna utiče na povećanje telesne mase. Naučnici tvrde da faktori, poput načina života i dijete, takođe, mogu da vode povećanju telesne težine, pa čak, i gojaznosti.\nZbog svega navedenog organizacija Nešenel slip faundejšn“ preporučuje da odrasli svake noći spavaju između sedam i deset sati.\nPreuzeto sajta www.economy.rs\nAko ste na osnovu naslova pomislili da se radi o još jednoj novoj tehnici masaža...\nBeskrajni lični bazen\nVerovatno ste i vi poželeli da imate svoj lični bazen kako bi ste uživali u miru...\nRelaksirajuće vežbe disanja\nJedna od najaktuelnijih tema današnjice jeste borba sa stresom. Svi smo, manje i...\nKako smanjiti stres!\nSvi se mi susrećemo sa stresom svakog dana. Praktičnostresje neizbežan, a ukolik...


RDV: "Vodič za shopping" - nova emisija na RDV-u\n"Vodič za shopping" - nova emisija na RDV-u\nSrijeda, 8.12.2010. 16:41\nVodič za Shopping Martimex Oviesse Carpisa Hippy Garden\n"Vodič za shopping" - 2. emisija"Vodič za shopping" - 31. emisija"Vodič za shopping" - 44. emisija"Vodič za shopping" - 7. emisijaVodič za shopping - 62. emisija"Vodič za shopping" - 20. emisija"Vodič za shopping" - 19. emisija"Vodič za shopping" - 18. emisija"Vodič za shopping" - 17. emisija"Vodič za shopping" - 16. emisija\nGdje i što kupiti?\nRDV Vas svakog petka vodi na mjesta najboljeg i najpovoljnijeg shoppinga.\n"Vodič za shopping" svakog petka na RDV-u od 9:30 i poslijepodne od 18 sati.\nDok se vi bavite svojim poslovima i obavezama, modni trendovi nezaustavno napreduju i jednostavno ih ne možete pratiti.\nUštedjet ćemo Vam vrijeme, prošetati umjesto Vas i, putem radio valova, odvesti Vas svakog petka na mjesta najboljeg shoppinga, ali i najpovoljnijeg, jer će naši klijenti slušatelje „Vodiča za Shopping“ darovati s popustima na kupnju.\nEvo gdje Vas vodimo ovaj petak:\nPrva destinacija je HIPPY GARDEN u Shopping Centru Orca u Mostaru. Poznati hrvatski dizajnerski brand koji se nalazi u samom vrhu hrvatske mode, a poklonici Đurđice Vorkapić su i mnoga slavna imena hrvatske showbiz scene.\nDuh modne scene s ulica romantične Italije u Mostar nam je donijela CARPISA-talijanski modni brend torbi i accessoriesa. Postali su toliko omiljeni da se mreža franšiza proširila na 500 prodajnih prostora u Italiji, te oko 30 širom svijeta. Carpisu u Mostaru možete posjetiti u prizemlju Tržnog centra Rondo, kod Iane.\nUnutar ogromnog i jedinstveno dizajniranog prostora u TC Piramida, OVIESSE nudi talijansku modu visoke kvalitete i nadmoćan osjećaj iskustva kupovine. Boje i prirodni materijali koje su ekskluzivno osmislili timovi Oviesseovih dizajnera, čine ambijent adekvatnim za predstavljanje kolekcija, koje spajaju talijanske i svjetske modne trendove. Što Vam Oviesse nudi u blagdanskoj ponudi otkrijte u ovoj, prvoj emisiji „Vodiča za shopping“\nUkoliko ste ljubitelji glamura, luksuza i zanosnih mirisa, prava adresa za vas je parfumerija MARTIMEX, od sada na novoj lokaciji, u Prodajnom centru Mostar u ulici Stjepana Radića. Zablistajte kao nikada, uz pomoć dekorativne kozmetike eminentnih kozmetičkih kuća i impresivan izbor mirisnih kolekcija za žene i muškarce.\nMartimex - jer Vaša ljepota ima svoje mjesto.


Centrir - Održan drugi seminar o omladinskom aktivizmu za srednjoškolce iz Srbije i BiH\n23.12.2013. - Održan drugi seminar o omladinskom aktivizmu za srednjoškolce iz Srbije i BiH\nTridesetak srednjoškolaca iz Srbije i BiH, koji su krajem prošlog meseca pohađali uvodni seminar u Bijeljini, se ponovo okupilo u Rumi gde su u periodu od 20.-23. decembra 2013. pohađali drugi seminar posvećen omladinskom aktivizmu. Učesnici seminara su bili učenici 8 srednjih škola, koje se nalaze u sledećim opštinama i gradovima pograničnog regiona Srbija-BiH: Bijeljina, Orašje, Doboj-Istok, Gradačac, Inđija, Sremska Mitrovica, Stara Pazova i Ruma.\nSeminar je omogućio mladima razmenu mišljenja sa vršnjacima iz regiona o ključnim problemima mladih u njihovim lokalnim zajednicama, ali i sticanje novih znanja, veština i iskustava vezano za osmišljavanje i sprovođenje lokalnih akcija. Uz pomoć trenera i moderatora polaznici seminara su samostalno razrađivali akcione planove za sprovođenje lokalnih akcija u svojim zajednicama, čiju realizaciju će koordinisati od februara do aprila naredne godine, uz mentorsku podršku CenTriR-a i Helsinškog odbora za ljudska prava u Republici Srpskoj. Cilj ovih lokalnih akcija jeste doprinos rešavanju jednog problema mladih u opštinama/gradovima koje su obuhvaćene projektom, kao i povezivanje mladih sa lokalnim Komisijama/Kancelarijama za mlade u sprovođenju ovih lokalnih akcija.\nRadionice za srednjoškolce su se odnosile na sledeće teme:\nOmladinska politika i omladinski aktivizam\nIdentifikacija problema mladih u lokalnoj zajednici\nKorak po korak- od problema do akcionog plana za njegovo rešavanje\nTimski rad i uspešna podela uloga u timu\nMotivisanje mladih i njihovo uključivanje u lokalne akcije\nLobiranje kod donosioca odluka za podršku inicijativama mladih\nPrezentacija 8 akcionih planova za sprovođenje lokalnih akcija učesnika seminara.\nSeminar je sproveden u okviru aktivnosti na projektu ,,Mladi najznačajnija pokretačka snaga našeg regiona”, koji finansira Evropska unija, kroz IPA Program prekogranična saradnja Srbija- BiH. Projekat sprovode partnerske organizacije- CenTriR u Srbiji i Helsinški odbor za ljudska prava u Republici Srpskoj u BiH.


U S.R.C AJDINOVIĆI ODRŽAN PRVI PROMOTIVNI DOGAĐAJ PROJEKTA ADRIONET – Radio Olovo\nPočetna/Olovo/Aktuelno/U S.R.C AJDINOVIĆI ODRŽAN PRVI PROMOTIVNI DOGAĐAJ PROJEKTA ADRIONET\nAktuelnoEkologijaOlovoOpćenitoPrivredaTurizamVijesti iz ZDK\nU prostorijama Sportsko-rekreativnog centra Ajdinovići – Olovo održan je prvi promotivni događaj projekta ADRIONET (Jadransko-jonska mreža autentičnih sela /Adriatic-Ionian Network of Authentic Villages), koji je organizovala Stručna služba za razvoj i međunarodne projekte Zeničko-dobojskog kantona (BiH partner za implementaciju ADRIONET).\nCilj projekta ADRIONET je prevladavanje trenutne marginalizacije i nedovoljne valorizacije malih, autentičnih sela, najčešće smještenih na izuzetno lijepim lokacijama, kotlinama, planinsko-brdskim, ruralno-perifernim ili rubnim područjima, a koja su često zapostavljena i izložena riziku od depopulacije i napuštanja te očuvanje i afirmacija njihove prirode i kulture kroz inovativni pristup i uz korištenje inovativnih instrumenata. Projekt će omogućiti da se ove sredine uvežu i tako povećaju svoju transnacionalnu vidljivost kroz formiranje transnacionalne mreže autentičnih sela u ADRION području, koja treba da pomogne u očuvanju njihove prirode i kulture težeći razvoju utemeljenom na društvenoj, okolišnoj i ekonomskoj održivosti.\nProjekt je finansiran iz Interreg ADRION Jadransko-jonskog programa i u isti je uključeno 8 partnera s područja Italije, Slovenije, Grčke, Hrvatske, Bosne i Hercegovine, Albanije i Srbije. Partner za realizaciju projektnih aktivnosti na području BiH je Stručna služba za razvoj i međunarodne projekte Zeničko-dobojskog kantona. Trajanje projekta je 30 mjeseci, odnosno do 31.07.2022. godine.\nTokom događaja je istaknut značaj uključivanja lokalne zajednice, vladinog i nevladinog sektora u davanju inputa te smjernica prilikom realizacije i pripreme Lokalnog akcionog plana čija je realizacija jedna od sljedećih aktivnosti koja će se relizovati u sklopu projekta.\nDogađaju su prisustvovali predstavnici javnog i privatnog sektora s pilot područja čiji je broj bio ograničen zbog poštivanja COVID-19 mjera.


Projektovanje - ATM.rs\nMerenje temperature i vlage\nMerenje pritiska, protoka i nivoa\nServo pogoni i regulacioni ventili\nOrmani, pultovi, table\nAutomatizacija sušara za žitarice\nTermička priprema vode\nUpitni list za merenje nivoa\nUpitni list za merenje protoka\nUpitni list za izbor regulacilonog ventila\nUpitni list za izbor napojnog regulacilonog ventila\nUpitni list za konfiguraciju merača toplotne energije\nATM CONTROL® je ospobljen za izradu tehničke dokumentacije u formi: idejnih, glavnih i izvodjačkih projekata, projekata izvedenog stanja kao i revizije projektne dokumentacije drugih porjektanatskih kuća.\nATM CONTROL® stalno usavršava svoj stručni tim, tehnički ga oprema, poseduje moderne softwarske alate i pakete što, uz uvažavanje specifičnosti svakog klijenta, omogućava izradu najkompleksnih projekata po internacionalnim standardima iz oblasti:\nElektroenergetskih instalacija i instalacija elektromotornih pogona\nInstalacije merenja, regulacije i upravljanja sa sistemima za nadzor, akviziciju podataka i komunikaciju\nProjektovanje i razvoj aplikativnih programa za upravljanje procesima (PLC), aplikacija za vizuelizaciju i nadzor sistema (SCADA), kao i aplikacija specijalne namene\nProjektovanje i konfiguracija telemetrijskih mreža i sistema sa izborom adekvatne telekomunikacione opreme , komunikacionih puteva i protokola za prenos podataka (radio veza, GSM mreža, LAN,WLAN tehnologija...)\nInstalacije slabe struje.\nOvlašćeni projektanti sa licencama, savremene metode projektovanja, korišćenje savremene opreme i novih tehnologija garantuju visok nivo i kvalitet izraÄ‘enih projekata prema najnovijim tehničkim i tehnološkim dostignućima u svetu.\nOrmani, table, pultovi\nATM Contol d.o.o.\nBulevar Mihajla Pupina 129, Beograd, Srbija\n+381 11 6 13 43 46\nMade with by nTim


Počinje 55.Disovo proleće, takmičenje mladih književnika - Užice Oglasna Tabla\nмарт 9, 2018 март 9, 2018 06\nU okviru ovogdišnjeg 55. Disovog proleća, koje počinje u Čačku 10.marta, raspisani su brojni konkursi za različite vidove umetničkog stvaralaštva. Gradska biblioteka “Vladislav Petković Dis” se potrudila da uključi različite uzraste u ovu manifestaciju i da već tradicionalno uključi i najmlađe u brojne aktivnosti. Prethodnih godina veliki broj izuzetno talentovane dece je uzeo učešća u konkursima i ove godine je prilika da se nastavi sa tim trendom. Posebno interesantan za sve učesnike je Konkurs za esej o pesniku Vladislavu Petkoviću Disu i njegovom stvaralaštvu. Pravo učešća imaju originalni neobjavljeni eseji čiji su autori književni kritičari, postdiplomci, studenti, a konkurs je otvoren od 16.aprila.\nU srpsku književnost Vladislav Petković ušao je pesmom „Idila“ potpisanom pseudonimom Dis, koja je objavljena 1903. godine u „Srpskom književnom glasniku“. „Dis“ će pisati i na koricama prve pesničke zbirke „Utopljene duše“ objavljene 1911. godine u Beogradu o autorovom trošku. „To je onaj život gde sam pao i ja“ glasi prvi stih prve pesme u prvoj Disovoj knjizi, pesmi „Tamnica“. Dve godine kasnije Dis je objavio zbirku rodoljubivih pesama „Mi čekamo cara“ inspirisanu balkanskim ratovima i oslobođenju južnih srpskih krajeva. Posrtanja i poneki „veseli časovi“ pratili su Disa do kraja života, do tragične zore 17. maja 1917. godine kada je brod „Italija“ torpedovan u Jonskom moru. Među utopljenicima pronađeno je telo nesrećnog pesnika „Utopljenih duša“ koji je iz Francuske putovao na Krf.\nPesnik Vladislav Petković Dis u zavičaju ima osmogodišnju školu, ulicu, Biblioteku i svoje „Proleće“ koje traje pola veka – od 1964. godine.\nDimitrije Petković, Disov otac, doselio se sa braćom Cvetkom i Milanom u Čačak oko 1860. godine iz okoline Kumanova, koje je u to vreme bilo pod turskom vlašću. Petkovići nose prezime po ocu Petku, inače staro prezime iz Tabanovaca im je Pavulović. Prilikom popisa žitelja Čačka i njihove imovine, koji je vršen od maja 1862. do avgusta 1863.godine, Dimitrije Petković, po zanimanju mehandžija, starosti 28 godina, upisan je pod rednim brojem 179. Od imanja imao je „jednu polovinu tala meane i pola tala ostale zemlje u 8 pluga – vrednost svega 250 dukata cesarskih. Mesečni prihod – od obrtaja radnje i prihoda ove je 9 talira“. Iz ovog dokumenta ne može se utvrditi gde se nalazila imovina Petkovića, u gradu ili selu Zablaću, ali uočljivo je da je Dimitrije imao zavidan kapital s obzirom da se tek doselio u Čačak.\nDeveto dete, Vladislav, rođeno je 27. februara 1880. godine po starom, odnosno 10. marta po novom kalendaru, u selu Zablaću kod Čačka. Roditelji su upisani kao zemljodelci, a kuma je bila Kristina Ćirić, trgovac iz Čačka. U crkvenoj knjizi rođenih i krštenih koja se dan-danas čuva u Zablaću na strani 53, a pod rednim brojem 10. mesni paroh Vladimir Popović ostavio je trajan dokaz o datumu i mestu rođenja budućeg pesnika što će vek kasnije poslužiti da se isprave greške u Disovoj krštenici, koje su se potkrale u brojnim antologijama i istoriji srpske književnosti. Sveštenik Popović obavio je 2. marta 1880. godine krštenje mladenca Vladislava u crkvi Svetog arhangela Gavrila. Brojnim biografima pogodovao je i sa Disom više se „slagao“ kao datum rođenja 29. februar, dan „viška“ u prestupnoj 1880. godini, a mesto rođenja često je bio Zaječar gde će Dis boraviti znatno kasnije. Pogrešna krštenica nije jedina nepravda koja čitav vek prati Disa, i za života i posle smrti, ali njegova poezija osvaja mlade generacije i čini pesnika svevremenim.\nOd minusa do proleća


Tag: košarka reprezentacija\n13.09.2019 u 16:02\nArgentina preko Francuske u finale, za titulu sa Španijom\nKošarkaška reprezentacija Argentine plasirala se u finale Mundobasketa u Kini, pošto je danas u polufinalu savladala Francusku 80:66. Fenomenalnu partiju pružio je veteran Luis Skola sa 28 poena i 13 skokova, Gabrijel Dek ubacio je 13, a Fakundo Kampaco 12 poena. Kod Francuza Evan Furnije i Frank Ntilikina postigli su po 16, a Nando De Kolo 11 poena. Argentinci će, kako prenosi Tanjug, se u nedelju od 14 sati za titulu boriti protiv Španije, koja je ranije danas u prvom polufinalu posle dva produžetka savladala Australiju 95:88.\n13.09.2019 u 21:00\nŠta posle Đorđevića\nAleksandar Đorđević najverovatnije neće voditi reprezentaciju posle Svetskog prvenstva u Kini, o čemu je mnogo pre ovog šampionata razgovarao s predsednikom Košarkaškog saveza Srbije (KSS) Predragom Danilovićem i generalnim sekretarom Dejanom Tomaševićem. Njemu, inače, sada ističe ugovor, a imajući u vidu to da je proletos započeo projekat „oživljavanja” slavnog Virtusa iz Bolonje, da mu je taj klub dao odrešene ruke da uspostavi kompletan sistem rada (čak i neke stvari koje se tiču menadžmenta), bilo je nerealno da istovremeno sedi na dve tako „vruće stolice”. Imao je žarku želju da se sa svetskom titulom oprosti od svog omiljenog tima, ali će tu svoju ambiciju pokušati da ostvari u nekom narednom mandatu. Za nepunih šest godina (postao selektor u decembru 2013) Đorđević je uradio\n13.09.2019 u 08:50\nTrebalo je da igramo za medalju, a gledaj nas sada\nOd našeg izveštača Donguan – Aleksandar Đorđević je čovek koji ili emituje vedrinu kroz poslovičnu ozbiljnost, ili posle teških poraza uspravno gleda i analizira. Prvi put smo videli selektora Srbije iznurenog. I slomljenog. Posle pobede nad Amerikom. Kao da mu je sada samo još teže što ova generacija nije otišla do kraja. - Svima nam je jako teško i žao. Uvek kada se okreneš, u karijeri ćeš se setiti Kine, Svetskog prvenstva, naše šanse... Mnogo toga se izdešavalo od početka. Ali nisam pričao i nemam ni potrebu da pričam o tome – sa knedlom u grlu je rekao Đorđević. Osmeh mu je vratio pomen poruke koju mu je u internom razgovoru kazao uvek harizmatični Greg Popović. - „Mi smo je..ni luzeri“ – nasmejao se Sale kada se setio Popove rečenice. - Upravu je čovek. Kaže, trebalo je da\n12.09.2019 u 15:11\nVeliki ponos za još veću žal\nOsmesi igrača sa srpskom trobojkom na grudima, jasno su pokazali svima koliko je pobeda nad Amerikom značajna. Ako nekome od navijača nije, šta da mu radimo. Nisu igrali najbolje prethodne dve utakmice, ali ovi momci su zaslužili da se smeju zbog toga kako su se borili. Posebno sa kakvim su ponosom izašli na megdan SAD u rezultatski nebitnom meču i slavili sa 94:89 (32:7, 12:33, 27:28, 23:21). U najvećem delu su igrali lepo i rastrčano. Precizno i konkretno. Opet sa velikim padom, ali i sa ponosnim ustajanjem.\n12.09.2019 u 19:00\nRazočaranje, ali ne i tragedija\nOni koji neuspeh naših košarkaša nazivaju „tragedijom” verovatno nikada nisu iskusili tragediju ili je za njih sport i dalje u antičkom dobu, kao pitanje života i smrti. Od svega što je naš tim zadesilo u Kini, samo jedna stvar se može nazvati tragedijom, ono što se dogodilo Vasiliju Miciću. Njemu ni sto zlatnih medalja ne može da vrati majku. Tragedije se događaju svakodnevno, lične, narodne, globalne… U danu kad je naša reprezentacija izgubila od Španije, uragan Dorijan je odneo više od 50 života na Bahamima i 70.000 ljudi ostavio bez krova nad glavom. Lako je dokazati da sportski rezultati snažnije utiču na siromašnije zemlje, tamo gde narod pokušava svakodnevne nedaće da nadomesti uspesima sportskih junaka koji im daju privid sopstvene moći. Tako su i milioni ljudi u Brazilu,\n12.09.2019 u 10:30\nAmerikanci prilika za utehu\nOd našeg izveštača Donguan – Jedan po jedan, reprezentativci Srbije su u grupama stizali u hotel. Bližilo se sedam sati po lokalnom vremenu, što je značilo okupljanje za gledanje SAD – Francuska. Nisu bili posebno raspoloženi, još ih je držalo sve što se dešavalo noć ranije. Kada je Argentina pobedila i otišla u polufinale, približivši se snovima koji nisu njihovi. To su bili snovi Srbije. Profesionalizam ih je naterao da probaju da zaborave. Danas u 13 časova ih čeka utakmica sa Amerikom koja ne znači ništa. Koliko god to čudno zvučalo. Amerika je na Svetsko prvenstvo došla sa veoma „tankim“ timom. To se videlo odmah u prvom meču, a dobilo potvrdu onda kada nije „smelo“ da se desi. Protiv Francuske u četvrtfinalu. - Ne treba da trošim reči na njih, videli smo tu utakmicu.\n11.09.2019 u 18:51\nProtiv Amerikanaca za prestiž i ponos\nDONGUAN - Selektor košarkaške reprezentacije Srbije Aleksandar Đorđević izjavio je da će duel protiv Amerikanaca u borbi za plasman od 5. do 8. mesta na Svetskom prvenstvu biti duel za prestiž i ponos. „Za nas veliki protivnik… Iskreno, spremali smo se za obe reprezentacije, mnogo više za Francuze, misleći da ćemo ih sresti sutra. Očekivali smo da bi nam ta utakmica omogućavala Olimpijske igre. Do toga neće doći. Biće to utakmica za prestiž, utakmica za ponos, za pravi sportski rat. Moramo da je odigramo hrabro i pametno, kao i uvek do sada. Skoro uvek”, rekao je Đorđević, a prenosi sajt KSS. On je dodao da će ekipa uprkos eliminaciji iz borbe za medalje imati maksimalan motiv. „Ne pričam o njima, ali naš će biti maksimalan. Svaka utakmica na SP je izuzetno značajna u karijerama\n11.09.2019 u 16:44\nSrbija mora u kvalifikacije za Olimpijske igre, protiv SAD za prestiž\nPlasmanom Francuza u polufinale Mundobasketa košarkaši Srbije ostali su bez šanse za direktan plasman na Olimpijske igre (OI), pa će sutra protiv SAD u borbi za plasman od 5. do 9. mesta igrati za prestiž. Sa šampionata u Kini sedam timova izboriće plasman u Tokio, a za sada su to uradili SAD, Argentina, Iran, Nigerija, Australija, kao i dve evropske reprezentacije (Francuska, Španija ili Češka), plus Japan kao domaćin. Ipak, postoji još jedna šansa, pošto će preostala četiri mesta popuniti pobednici kvalifikacionih turnira, a u Evropi će biti organizovan jedan sa šest selekcija na kojem će samo pobednik ići na OI, prenosi Tanjug. Već sada je izevsno da će konkurencija na tom turniru biti paklena, jer će sem Srbije učestvovati i Grčka, Litvanija, Poljska....\n11.09.2019 u 10:29\nKriv sam najpre ja, pa svi zajedno\nOd našeg izveštača Donguan – Era Aleksandra Đorđevića ukrašena je medaljama sa tri velika takmičenja, ali je Mundobasket 2019. godine bio lepa prilika da se ode korak dalje. Da se napadne zlato. Srbija je imala tim, imala atmosferu, imala i zacrtani put do finala i borbe za titulu, ali je odjednom ekipa koja je delovala superiorno, postala slaba u odbrani i bezidejna u napadu. Odjednom, u dve utakmice, sve se srušilo. - Podbacili smo u najvažnijoj utakmici na Svetskom prvenstvu. Desilo se mnogo toga što je uticalo, bez obzira na to što smo u trećoj četvrtini vratili neku stabilnost. Mislim da su Argentinci apsolutno zasluženo pobednici, odigrali su sjajnu utakmicu, kontrolisali igru. Kampaco je potpuno dominirao, njegova rešenja u „pik end rol“ prodorima, takođe i u igri jedan na jedan,\n10.09.2019 u 15:07\nArgentina okončala san Srbije o medalji na SP\nKošarkaška reprezentacija Srbije nije uspela da se plasira u polufinale Svetskog prvenstva u Kini, pošto je danas u četvrtfinalu izgubila od Argentine sa 87:97 (23:25, 26:29, 18:14, 20:29). Srbija će se tako boriti za plasman od petog do osmog mesta, dok će se Argentina za finale šampionata sveta boriti s pobednikom meča SAD - Francuska. Argentinu je do pobede vodio Luis Skola sa 20 poena, Fakundo Kampaco je dodao dva poena manje, a Patrisio Garino 15. U redovima Srbije najbolji je bio Bogdan Bogdanović sa 21 poenom, Nemanja Bjelica je postigao 18, a Nikola Jokić 16 poena, prenela je Beta. Argentina je mnogo bolje počela meč, šutirala je bez greške i vrlo brzo je stigla do osam poena prednosti (4:12).\n18.10.2021 u 16:55\nPovećan broj smrtnih slučajeva u zemljama regiona\n18.10.2021 u 16:41\nFrancuzi planiraju uvođenje bonova za benzin\n18.10.2021 u 16:17\nOd početka godine kroz Srbiju prošlo 42.000 migranata\n18.10.2021 u 15:59\nOrban: Srbija treba da uđe u EU, ali je pitanje da li će imati kome da se pridruži\n18.10.2021 u 15:39\nRumunija više nema krevete za pacijente na intenzivnoj nezi\n18.10.2021 u 15:34\nPešić u bolnici, otkazano okupljanje košarkaša Srbije


Sedmi Liburnicon počinje danas @ Osnovna škola Opatija - PodUckun.net\nOd 17 sati danas se u prostoru OŠ Rikard Katalinić Jeretov u Opatiji održava sedmo izdanje festivala znanstvene fantastike i fantastike Liburnicon. Na jučerašnjoj tiskovnoj konferenciji, na kojoj je predstavljen potpun program događanja, sudjelovao je i glavni gost Steven Erikson.\nOpatija – Dobivam pozive na brojne konvencije diljem svijeta, ali pozivnica na Liburnicon privukla mi je pažnju jer mi je omogućila da prvi puta posjetim Hrvatsku. Tu priliku odlučio sam ozbiljno iskoristiti, pa sam se posvetio radu na svojoj novoj knjizi za koju sam napisao tri nova poglavlja, a tijekom svog boravka ovdje istražio sam i vašu povijest, kao i arheologiju te puno vremena proveo na terenu, kazao je Erikson prilikom jučerašnje tiskovne konferencije kojom je najavljen ovogodišnji Liburnicon. Njegov doprinos programu opisao je Ivan Cerovac iz udruge Kulturni front, organizatora manifestacije.\nSteven Erikson @ Opatija\n–\tNaš program ove je godine iznimno bogat. Imamo ”ozbiljni”, znanstveni dio u kojem se izdvaja gostovanje naše ovogodišnje zvijezde – kanadskog pisca Stevena Eriksona, koji će u petak održati druženje s fanovima vezano uz njegove literarne uratke, a u subotu predavanje o arheologiji ranog kamenog doba, što mu je specijalnost jer je po struci arheolog, kazao je Cerovac.\nDodao je kako će uz Eriksona, predavanja održati i brojni drugi stručnjaci, sve u skladu s temom ”Početak” pod kojom se organizira ovogodišnji festival.\n–\tIvan Šimatović govorit će o pretpovijesnim nuklearnim ratovima, uspoređujući atomsko uništenje Hirošime i Nagasakija s davnim uništenjem gradova uz rijeku Ind, Korado Korlević podsjetit će na početke razvoja svemira, Amir Muzur pokušat će dati medicinsko objašnjenje fenomena vještica i vampira, a Krešimir Mišak u svom će talk-showu govoriti o tome “Kako je sve počelo”. Naravno, mi smo poznati i kao iznimno zabavni festival, pa ni taj element ponude neće izostati. Uz poznate liburnikonovske igre, očekuju nas i neke nove, kao i kvizovi i radionce, a ove ćemo godine imati priliku u glazbenom programu ugostiti i grupe Shamrock i Svaricu, objasnio je Cerovac.\nTags amir muzurfantasyhrvatskaIvan CerovacIvan Šimatovićkorado korlevićkrešimir mišakkvarnerliburnialiburniconliburnijaliburnija.netopatijasfshamrocksteven eriksonsvarica\nPrevious article FOTO: Nogometaši Muna sezonu startaju u višem rangu natjecanja\nNext article U oku kamere: Odbjegla papiga u điru @ Opatija\nFOTO: Otvorena izložba fotografija Vasje Pinzovskog @ Opatija\nKoncert glazbene škole Mirković @ Villa Angiolina


Ustavni sud Srbije Ustavni sud Srbije Funkcija zamenika premijera neustavna!\n18:13, 12.07.2012. 7\nNasuprot tome, ocenjuje se da je zakonsko uvođenje pojma "prvi potpredsednik Vlade" preduzeto u granicama ustavnih ovlašćenja


Tako stoje stvari – TV Magazin\nTrenutno ste ovde: Početna strana / Tako stoje stvari\nZorannah na RTS-u: Druga strana priče\nEmisija Tako stoje stvari je nova emisija na RTS-u koja se emituje već nedelju i po dana. Voditelji emisije su Nataša Miljković, Maja Nikolić i Zoran Stanojević. Reč je o tipu emisije kakav nismo imali prilike da vidimo na javnom servisu do sada.\n„Tako stoje stvari“ – nova emisija na RTS-u\nNova emisija informativnog programa Radio-televizije Srbije „Tako stoje stvari“ počinje sa emitovanjem od ponedeljka, 30. novembra. Emisija će se emitovati između 10 i 12 časova. Dvosatni TV program će svakog radnog dana, voditi Maja Nikolić, Nataša Miljković i Zoran Stanojević. „Emisija će imati stalne rubrike o zdravstvu i novcu, aktuelne vesti i uključenja iz Srbije. […]


Besplatni online kursevi: Nauči nešto novo! - Portal Mladi\nHome Magazin Besplatni online kursevi: Nauči nešto novo!\nImajući u vidu potrebu za obrazovanjem i sredstvima potrebnim za njegovo ostvarenje, poznati svetski univerziteti, poput univerziteta Ivy lige (Brown, Harvard, Cornell, Princeton, Dartmouth, Yale i Columbia) osmislili su veliki broj besplatnih onlajn kurseva, koji omogućavaju korisnicima aktivno usvajanje znanja iz oblasti koja im se čini zanimljivom ili, pak, potrebnom. Trenutno je oko 450 online kurseva dostupno.\nSPISAK BESPLATNIH ONLINE KURSEVA – LINK\nSvima je poznato da je obrazovanje danas veoma skupo i mnogima, često, nepristupačno. Zahteva mnogo vremena i odricanja, kako roditelja, tako i nas samih. Mnogi su čak primorani da zarađuju kako bi sebi priuštili luksuz studiranja u Srbiji\nMeđutim, ponekad čak ni završene studije nisu garancija da ćemo pronaći posao koji bi u potpunosti odgovarao našim potrebama. Poslodavcima su najčešće potrebni saradnici koji za sobom imaju godine iskustva.\nAli, šta ako nemamo traženo iskustvo? Da li se tu završava naša potraga? Odgovor je: Ne!\nKako izgledaju besplatni online kursevi?\nOvi kursevi su zamišljeni kao spoj video snimaka, upitnika i testova koji se razlikuju iz nedelje u nedelju. Video snimci su osmišljeni kao kratka predavanja univerzitetskih profesora ili naučnika iz određenih oblasti, dok testovi služe kao uvid u napredovanje studenata. Svake nedelje se održava novi čas, nakon čega se ispunjava pomenuti test. Kursevi najčešće traju od 5 do 15 nedelja, nakon čega se dobija sertifikat, koji nam može poslužiti kao dodatna stavka u našem CV-ju.\nSvaki od ovih kurseva sadrži detaljna uputstva na samom početku kojih se korisnici u toku predavanja pridržavaju. Pružaju mogućnost edukacije u različitim oblastima. Pohađajući neki od njih, možemo naučiti kako funkcioniše web-dizajniranje, menadžment, novinarstvo, ali i kako da savladamo strah od usmenog izlaganja ili, pak, kako da postanemo samosvesnije i srećnije individue.\nDruge platforme za online učenje\nMogućnosti su različite, potrebno je samo pronaći kurs koji nam odgovara i zadovoljava naše potrebe. Osim što zadovoljava našu želju za znanjem, pomaže i našem profesionalnom razvoju i integritetu. Sertifikat koji se na kraju dobija ima verodostojan kredibilitet, s obzirom na to da iza njega stoje gore pomenuti, svetski priznati univerziteti.\nMeđutim, iako su kursevi besplatni, za sertifikat je neophodno izdvojiti određenu sumu novca. Ta suma najčešće ne prelazi iznos od 30 evra, što je, složićete se, mnogo manje od cene današnjih kurseva u mnogim srpskim gradovima. Ipak, pre pohađanja svakog od onlajn kurseva potrebno je dobro se informisati o uslugama koje nam njihovi osnivači nude i o priznatosti pomenutih sertifikata u našoj zemlji.\nNeki od najpoznatijih i najpouzdanijih jesu EdX, Coursera i Udacity, ali je moguće pronaći i mnogo drugih. Izbor je ostavljen korisnicima, njihovim željama i potrebama.\nVi procenite da li vredi pokušati.\nPrevious articleUvodi se policijski čas u R. Srbiji\nNext articleFoto-konkurs: #ČitamKodKuće\nDejan 1 oktobra, 2016 At 14:30\nDa li se ovi sertifikati mogu upisati u radnu knjizicu?!\nPortal Mladi 7 oktobra, 2016 At 07:57\nVerujemo da je važnije znanje koje stičete nego parče papira ali svakako da možete upisati da ste pohađali određeni kurs. To što je online ne umanjuje njegovu vrednost niti vaše stečeno znanje.\njoca 13 aprila, 2020 At 08:08\nCene “parčeta papira”, prava sitnica. Nema ispod 99$, koliko videh. 🙁\nSima 18 maja, 2021 At 13:17\nJa licno nemam problem s tim da platim neki kurs, samo bih voleo da mi se isplati, a ne da prinaucim tj da ne mogu da iskoristim\nSima 18 maja, 2021 At 13:18\nTj. bilo je vrlo nedovoljno za samostalno pokretanje biznisa


Svađa Rusa i Amerikanaca – #KosovojeSrbija – BiGportal.ba\nSvađa Rusa i Amerikanaca – #KosovojeSrbija\nAmbasada Rusije u Kanadi je, reagujući na “antiruske” izjave kosovskog predsednika Kosova Hašima Tačija tokom posete Otavi, na Tviteru “iskoristila priliku da sve podseti da je Kosovo Srbija”, navode prištinski mediji.\nČlanovi Demokratske partije u Odboru za spoljnu politiku Predstavničkog doma američkog Kongresa su odgovorili na Tviteru da bi “želeli da iskoriste priliku da sve podsete da je “Kosovo nezavisno, a da je Krim Ukrajina”.\nUsledio je još jedan odgovor Ambasade Rusije, koja je Odboru, uz haštag #KosovoJeSrbija odgovorila: “Imate potpuno pogrešno razumevanje istorije.”\n— Russia in Canada (@RussianEmbassyC) 04. децембар 2017.


Vujović o gondoli u BG: Možemo; Đurišić: Sramota\nU skupštinskoj raspravi o budžetu za 2018. godinu polemisalo se i o opravdanosti izgradnje gondole u Beogradu. Dok je ministar finansija Dušan Vujović tvrdio da budžet može da podnese gradnju ...\nŠef poslaničke grupe Socijaldemokratske stranke Marko Đurišić rekao je na sednici parlamenta da je budžet netransparentan, navodeći da se trideset milijardi dinara troši na usluge po ugovoru “potpuno ...\nPOSLANIK NAPAO MINISTRA ZBOG BEOGRADSKE GONDOLE: Vujović brani projekat, Đurišić rekao da je sramota\nU skupštinskoj raspravi o budžetu za 2018. godinu polemisalo se danas i o opravdanosti izgradnje gondole u Beogradu i dok ministar finansija Dušan Vujović tvrdi da budžet može da podnese gradnju ...\nBeograd -- Beogradska gondola počinje da se gradi sledeće godine, izjavio je gradonačelnik Beograda Siniša Mali. Prema nacrtu republičkog budžeta za 2018.\nMinistarka saobraćaja Zorana Mihajlović rekla je danas tokom skupštinske rasprave o predlogu budžeta za narednu godinu da su studije pokazale da je autoput Niš-Merdare-Priština isplativ za Srbiju, te ...\nDO UŠĆA ZA 5 MINUTA: Beograd spreman za VAZDUŠNI TRAMVAJ!\nVazdušni tramvaj prevoziće putnike linijom dugačkom tačno kilometar foto: Pixabay Beogradska gondola počinje da se gradi sledeće godine, izjavio je gradonačelnik Beograda Siniša Mali .\nVazdušni tramvaj prevoziće putnike linijom dugačkom tačno kilometar. Na Starom gradu, stanica će se nalaziti u blizini pristaništa i "Beton hale", a na novobeogradskoj kod mesta gde je sada skejt ...\nSpremna je „finansijska konstrukcija“ za beogradsku gondolu\nBizLife - 06.12.2017\nBeogradska gondola počinje da se gradi sledeće godine, najavio je gradonačelnik Beograda Siniša Mali, a prenose Večernje novosti. Prema nacrtu republičkog budžeta za 2018.\nObezbeđen novac za izgradnju gondole: Radovi počinju sledeće godine\nGONDOLOM od Ušća do Kalemegdana za 5 minuta\nU republičkom budžetu za 2018. godinu rezervisan novac da se zajedno sa gradom finansira izgradnja žičare. Projekat košta 1,8 milijardi dinara. Beogradska gondola počinje da se gradi sledeće godine, ...


RIXOS PREMIUM BELEK - BELEK, KonTiki Letovanje Turska Grčka\nGlavna strana TURSKA BELEK RIXOS PREMIUM BELEK\nRIXOS PREMIUM BELEK Turska/Belek\nNOVO u Rixos-u: 2 velika otvorena bazena površine po 2.000 m2 od kojih je jedan samo za odrasle i otvoren je 24h, 'Turqouise' glavni restoran kapaciteta do 900 mesta, sala sa video igrama (gosti po dolasku u hotel dobijaju 10 žetona po sobi), bar na plaži sa muzikom uživo otvoren od 20h do 24h svakoga dana, besplatan svakodnevni prevoz i ulaz u najveći aquapark u ovom delu Turske THE LAND OF LEGENDS!\nHotel se nalazi na 40 km od aerodroma u Antaliji, 50 km od centra Antalije, 4 km od Beleka, na obali mora. Sagrađen je 2005. godine, a renoviran 2014. godine, na površini od oko 405.000 m². Poseduje sopstvenu, peščanu plažu. Suncobrani, ležaljke, dušeci, peškiri i bar na plaži su uključeni u cenu.\nSastoji se iz glavne zgrade i pool suite dela. Glavna zgrada ima: 605 deluxe soba, od kojih je 8 za osobe sa posebnim potrebama i 50 povezanih soba (max 2+2 osobe, 37 m²), 10 dvosobnih family suite soba (2 spavaće sobe, max 4 osobe, 49 m²), 14 dvosobnih deluxe suite soba (max 2+2 osobe, 73 m²), 9 trosobnih Superior suite soba (max 4 osobe, 94 m²), 1 dvosobni queen suite (max 4 osobe, 195 m2), 1 trosobni royal premium suite (max 4 osobe, 315 m2). Pool suite deo (sa pogledom na veštačko jezero ili park) sadrže: 45 dvosobnih pool suite soba (max 4 +1 osobe, 64m²), 15 dvosobnih swim up soba (max 4 osobe, 64 m2). Svaka soba ima kupatilo, centralni klima uređaj (u Glavnoj zgradi), individualni klima uređaj (pool house, vile), mini bar (besplatno), TV, telefon, sef (besplatno) ,bežični internet (besplatno), fen za sušenje kose, room service (plaća se), balkon ili terasu.\nGlavni i 4 a’la carte restorana (italijanski, riblji i turski - besplatno, dok se steak house - plaća), 10 barova, dijetetski meni, vegetarijanski meni, 2 spoljašnja bazena, unutrašnji bazen, wellnes & SPA centar, menjačnica, bežični internet na javnim mestima (besplatno), parking, tursko kupatilo, sauna, parno kupatilo, ruska sauna, jacuzzi, finska sauna, teretana, aerobik, akvabik, joga, crossfit, zumba, fudbal, odbojka na plaži, odbojka, mini fudbal, stoni tenis, košarka, boćanje, streličarstvo, pikado, pedalina, jedrenje (licenca obavezna), diskoteka, 7 teniskih terena, animacija, muzika uživo, sportovi na vodi, dečiji meni u restoranu, dečiji bazen, 3 vodena tobogana, mini klub (za decu od 4-12 godina), dečije animacije, dečije igralište. Plaća se: video igre, bilijar, kuglanje, motorni sportovi na vodi, najam teniskih reketa i osvetljenje terena, prodavnice, masaže, usluge pranja i hemijskog čišćenja veša, usluge doktora i dadilje.\nOd sadržaja za decu izdvajamo Rixy Club u kom veliki broj profesionalnih animatora kroz kreativne igre i radionice radi sa mališanima različitih uzrasta (od 4 do 16 godina).\nTel: +90 242 710 20 00\nLEGENDARY POOL SWIM UPP


Na putovanju na kojem je Aleksandra bila sa sinom i suprugom imali su malu nezgodu… Njen sin je… – Citaonica\nNa putovanju na kojem je Aleksandra bila sa sinom i suprugom imali su malu nezgodu… Njen sin je…\nAleksandra Prijović je nedavno sa Filipom bila na odmoru zajendo sa njihovim malim sinčićem koji je nedavno tek tri mjeseca napunio.\nNaime oni do sada nisu objavili niti jendu sliku svog sina da bi na taj način uspjeli da zaštite identitet svog sina jer im je to bila velika želja da urade.\nNaiem ona je na svom Instagram profilu fijelial brojne fotografije sa plaža iz Monte Karla gdje su oni zajendo bili neko vbriejme i odmarali se.\nAleksandru je brinulo malo kako će njen sin da se nosi sa svim tim naglim promjenama kojima će da bude izložen ali iznenadila se i sama kada je sve ovo vidjela i čula.\nAleksandar je zaista bio jako mirna beba i uspio je sve ovo da lijepo podnese bez bilo kakvih problema.\nNaime Aleksandra Prijović je provjerila sve što je trebalo da sazna šta i kako bi moglo da se desi njenom sinu ako bi išao na ove relacije i an ovo putovanje i koje su mjere koje oan mora da poduzme da bi bila sigurna u to šta i kako treba da uradi i da je najbolje da uradi.\nAleksandar je svo vrijeme spavao i nije pravio neke probleme dok su bili tamo zajedno i svi su nekkao posbeno bili sretni i zadovoljni zbog toga jer su oboje na pravi način uživlai i odmarali se.\nAleksandri i Filipu naravno ponaže njena majka koja daje sve od sebe da bi ih na pravi način zamineila i posvetial se svom unuku kojem je sada potrrebna maksimalna pažnja i ljubav da bi mogli da se nose sa svim što im teba da se desi uskoro.\nMarija Šerifović BIJESNA na JELENU URLALA pred svima usred emsije da će da je RAŠČERUPA!!\nU subotu počinje nova sezona Zvezdi granda i itekako nas očekuje sve i svašta pogotovo od Jelene i Maarije Šerifović koje se nisu dugo vidjele. Naime Jelena i Marija su se odmah na samom početku posvađale pred svima i mnogi su se uvjerili u to šta i kako one žele da urade i na koji […]\nNataši BEKVALAC sve krenulo NAOPAKO… Opet proživljava pakao kao nedavno…\nPosted on July 12, 2019 July 12, 2019 Author citaonica\nNataša Bekvalac je nedavno priznala kako je ona imala brojne probleme u posljednje vrijeme sa kojima više niej znala kako bi i na koji način da se izbori. Ona je nedavno snimila novi pjemsu i već uveliko sve pripremaza sovj koncert kokji jedva čeka da dođe dan i da se desi jer ona j niej […]\nOna joj je bila KUMA na vjenčanju ali KUMSTVO je brzo i puklo…\nPosted on October 29, 2019 October 29, 2019 Author citaonica\nKaja Ostojić je nedavno odlučila da će se razvesti od svog dragog Džuniora Džeka sa kojim je već neko vrijeme bila u braku a prije njega je imala ćak dva braka pa on nije nešto novo. Ona je iz prvog braka dobila kćerku koja sada ima 19 godina i njena Nikolina je njena najveća sreća […]\nALEKSANDRA podijelila fotografiju kako uživa u kadi sa svojim novim MOMKOM…\nALEKSANDAR POŽGAJ je osvojio 7. mjesto sinoć u rijaltiju… A ova LJEPOTICA GA JE DOČEKALA VANI!!!\nSeka Aleksić se udebljala toliko da je sada niko ne može da prepozna!! Pogledajte kako ona izgleda…\nDa li vi poznajete ovu SENJORITU!! Njene neuređenje fotografije izgledaju ovako…


Погледај ко је реаговао на ово (1491781) - Достојевски и/или Толстој - сусрет/сукоб два генија - Црква и личност - Живе Речи Утехе\n”Za smijeh je, prije svega, potrebna iskrenost, a zar ima iskrenosti kod ljudi?\nZa smijeh je potrebna nezlobnost, a ljudi se najčešće smiju pakosno.\nIskren i nezloban smijeh znači veselost, a zar ima kod ljudi u današnje vrijeme veselosti i znaju li ljudi biti veseli?\nVeselost čovjeka je najvidnija njegova crta, koja ga najviše odaje.\nPotrebno je dugo vremena da upoznate nečiji karakter, ali čim se čovjek bar jedanput nasmije sasvim iskreno, pokazati će vam se njegov cijeli karakter, odmah kao da je na dlanu.\nSamo vrlo uzvišen i sretan čovjek može biti veseo i zaraziti druge, tj. biti neodoljivo i dobrodušno veseo.\nNe govorim o njegovom umnom razvitku, nego o karakteru, o cijelom čovjeku.\nNa taj način, ako želite prozrijeti čovjeka i upoznati njegovu dušu, ne promatrajte ga dok šuti ili dok govori ili kad plače ili čak kako se uzbuđuje plemenitim idejama, nego bolje ga pogledajte kako se smije.\nAko se dobro smije, znajte da je dobar čovjek.\nJa zato dobro znam da je smijeh najsigurnija proba duše.\nPogledajte dijete: jedino se djeca znaju smijati do savršenstva i zbog toga i jesu privlačna”.\nModernizacija aviona Tu-22M3: Da li Rusija dobija i treći tip strategijskog bombardera?\nNa svečanoj ceremontiji koja je u Kazanjskom avijacijskom zavodu S.P. Gorbunov održana 16. avgusta ove godine, javnosti je prvi put prikazan modernizovani bombarder Tu-22M3M koji predstavlja prvi opitni avion na kome su izvršeni radovi u okviru obimnog programa osavremenjavanja vazduhoplovne tehnike ruske Daljne avijacije na kojoj radi kompanija Tupoljev.\nReč je o primerku Tu-22M3 proizvedenog 1987. godine koji nosi evidencijski broj 42, ima serijski broj 92-05 i fabrički 3792153 a njegov prvi let je planiran za kraj septembra. Nakon završetka ispitivanja ovog aviona uslediće modernizacija serije od, kako je zvanično saopšteno 30 aviona.\nNa nosu Tu-22M3M se jasno uočava izbočina na nosu za koju se spekuliše da je deo sistema za popunu gorivom u vazduhu.\nZa sada se ne zna koliko će trajati razvoj Tu-22M3M ali postoje informacije da bi serijska modernizacija mogla započeti 2019. godine a da bi prvi avioni mogli biti predati jedinicama 2021. Trenutno Vazdušno kosmičke snage Rusije (VKS) raspolažu sa oko 60-70 Tu-22M3 od toga oko 40 operativnih.\nNa prikazanom prvom modernizovanom avionu uočavaju se dve glavne razlike u odnosu na M3, prva je izbočina na nosu za koju se smatra da predstavlja sistem za popunu goriva u vazduhu. Druga razlika je kućište u zadnjem delu korena vertikalnog stabilizatora koje je postavljeno umesto repnih topova i njihovog sistema za navođenje. Mnogi stručnjaci smatraju da se tu nalazi novi sistem za protivelektronska dejstva.\nKada je u pitanju elektronska oprema zvanično je saopšteno da je M3M dobio nove sisteme za navigaciju, komunikaciju i upravljanje vatrom dok je značajno unapređen samoodbrambeni sistem. Članovi posade sada se de u kabinama koje na instrument tablama imaju savremene višenamenske pokazivače a navodno će sve to biti unificirano sa opremom bombardera Tu-160M.\nMnogi mediji su ranije, pozivajući se na razne zvanične i nezvanične izvore, plasirali vesti o tome da će M3M imati nove motore NK-32-02 predviđene za Tu-160M i M2 ali se na promociji prvog primerka videlo da on za sada ipak ima stare NK-25.\nTopovi za odbranu od ciljeva iz zadnje polusfere zamenjeni su kućištem u kome se verovatno nalazi sistem za protivelektronska dejstva. Takođe radilo se i na unapređenju naoružanja. Tu-22M3M će sasvim sigurno dobiti novu krstareću raketu H-32 koja predstavlja unapređenu već dobro poznatu H-22koja je bila osnovno naoružanje Tu-22M3. Spekuliše se da će se borbena moć aviona dodatno značajno povećati integracijom hiperzvučnih raketa vazduh-zemlja (more) H-47M2 “Kinžal“ koja se za sada nalazi samo u naoružanju modifikovanih presretača MiG-31K.\nAko se ispostavi da je Tu-22M3M zaista dobio sistem za popunom goriva u vazduhu to znači da će ovaj tip aviona ponovo postati strategijski bombarder.Podsetimo potpisanim sporazumima sa SAD SALT 2 avion Tu-22M je izgubio namenu strategijskog bombardera jer je uklonjen sistem za popunu gorivom u vazduhu.\nMnogi Tu-22M3 i danas svrstavaju u strategijski bombarder što se ipak ne može reći jer se u ruskoj literaturi pretežno nalazi podatak da je to tzv. дальнийbombarder raketonosac.\nTakođe ako uzmemo u obzir da je njegov borbeni radijus samo 2200 km i da je domet njegovog naoružanja tj. raketa H-22 svega 600 km (tu su i rakete H-15dometa u zavisnosti od verzije 150 do 280 km a među njima su i one sa nuklearnomm bojevom glavom snage 150 do 300 kT ) onda on sigurno ne spada u grupu interkontinetalnih strategijskih bombardera.\nSa sistemom za popunu goriva u vazduhu Tu-22M3M moći će da dejstvuje na bilo koju tačku na planeti, domet njegovog naoružanja će biti znatno veći, rakete H-32 imaju domet od 1000 km a “Kinžal“ do 2000 km.\nSa Batajnice poleteo prvi MiG-29 koji je Rusija donirala Srbiji\nKako Tango Six saznaje, juče je sa vojnog aerodroma Batajnica, nakon skoro 10 meseci od pristizanja u Srbiju, poleteo prvi lovački avion MiG-29 koji je doniran od strane Ruske Federacije. Kako saznajemo reč je jednosedu 9.12A evidencijskog broja 18151.\nPodsetimo, u periodu od 2. do 4. oktobra prošle godine Srbiji je iz Rusije isporučeno 6 lovaca MiG-29 od kojih je jedan (jednosed 9.13) zbog isteka resursa odmah vraćen na generalni remont u ruski 121. remontni zavod iz Kubinke.\nTako je 20. oktobra piltikom manifestacije ‘’Sloboda-2017’’ prikazano 5 aviona i to jedan jednosed 9.12A, dva jednoseda 9.13 i dva dvoseda 9.51A.\nRadovi na „ruskim“ MiG-ovima na Batajnici / Foto: Uroš Mitrović, Tango Six Odmah nakon završetka ovog događaja na doniranim ruskim avionima su u hangaru aerodroma Batajnica započeli radovi koji su obuhvatali sve neophodne preglede i radnje kako bi se utvrdilo njihovo tehničko stanje radi daljeg produžetka životnog veka a ujedno je i rađeno na dovođenju ovih aviona na nivo postojećih srpskih aviona koji su u periodu od 2007. do 2011. u velikoj meri dovedeni na standard MiG-29SD.\nTreba napomenuti i da šesti donirani avion još uvek nije stigao sa remonta u Rusiji.\nU međuvremenu srpska lovačka avijacija je i dalje u teškoj situaciji. Od tri dostupna MiG-a 29 koja uključuju jedan dvosed, na dva aviona (jednosed i dvosed) su u majuistekli resursi ali su oni i pored toga nastavili da lete. Četvrti MiG-29 u inventaru Vojske Srbije nije leteo još od 2010. godine.\nTakođe, leteo je i samo jedan dvosedi MiG-21 koji je dorađen kako bi mogao da bude naoružan raketama vazduh-vazduh i tako čak bio korišćen i u dežurstvima pare lovaca u okviru sistema PVO. Preostala dva dvoseda MiG-21 koja su poslednjih godina bila aktivna nisu skoro primećena u letu.\nRUSIJA I SAD 160 GODINA ODNOSA: Od savezništva do ljutih protivnika\nOdnosi Rusije i SAD nisu uvek bili teški i zategnuti kao što su danas. Za vreme Američkog građanskog rata Sankt Peterburg je podržao Uniju, pre svega zato što je glavni geopolitički protivnik Rusije u to vreme bila Velika Britanija, a ona je bila na strani Konfederacije. Pored toga, SAD i Rusija su u prvoj polovini 19. veka bile u dobrim odnosima bez obzira na vrlo različite političke sisteme.\nNema sumnje da je građanski rat bio prekretnica u američkoj istoriji. Ruski vladari su živeli daleko od poprišta ovog rata, ali su pomno pratili događaje i na kraju odigrali malu, ali važnu ulogu koja je u znatnoj meri doprinela pobedi Severa. Od početka rata Rusija je izrazila punu podršku vladi Abrahama Linkolna, tvrdeći da je to jedina legitimna vlast na američkom tlu.\n„Rusija želi pre svega da podrži Američku uniju kao jednu nedeljivu zemlju“, napisao je ministar spoljnih poslova Aleksandar Gorčakov 1862. godine Bajardu Tejloru, sekretaru američke ambasade u Sankt Peterburgu.\nOd ostalih evropskih zemalja samo je Švajcarska tako snažno podržala Uniju. Što se tiče dveju vodećih sila u Evropi – Velike Britanije i Francuske – njihovi lideri su razmatrali mogućnost intervenisanja na strani Konfederacije, ali su kasnije odustali od te ideje i ostali neutralni.\nU gorepomenutom pismu Tejloru Gorčakov je pomenuo da je njegova zemlja dobila poziv da se pridruži koaliciji koja će verovatno podržati Konfederaciju, ali je taj predlog bez dvoumljenja odbila.\nUloga Rusije u Američkom građanskom ratu se nije svodila samo na izražavanje diplomatske podrške. U septembru 1863. godine ruska flota od šest ratnih brodova otplovila je na istočnu obalu Severne Amerike i tamo ostala sedam meseci. Brodovi su bili bazirani u Njujorku i patrolirali su u okolini. Slično je bilo i na zapadnoj obali gde je ruska flotila od šest ratnih brodova doplovila u San Francisko. Tako je Rusija pomogla da se spreče iznenadni napadi južnjaka na ove luke koje su bile izuzetno važne za Uniju.\nI građani i vlasti Unije su priredili topao prijem ruskoj flotili. Savremenici svedoče da su Amerikanci težili da vide ruske mornare i oficire, i da ih pozovu na bankete i proslave.\n„Rusija je poslala flotu u američke vode kako bi izrazila svoju naklonost Uniji“, napisao je sa entuzijazmom američki istoričar Džejms Kalahan 1908. godine. Kasnije su, međutim, istoričari saznali da nije sve bilo baš tako jednostavno.\nIstraživanje ruskih državnih arhiva potvrđuje Bolhovitinovljevo gledište da je Rusija podržala SAD iz pragmatičnih, a ne ideoloških pobuda. Ta činjenica ne umanjuje veliku važnost koju je pomenuta saradnja imala za Uniju.\nRusija je 1867. godine prodala SAD teritoriju Aljaske za tadašnjih 7,2 miliona dolara.\nDobri odnosi u 19. veku, neće biti takvi u 20. veku.\nRIVALSTVO U POVOJU\nPrvi svetski rat uveliko traje, godina je 1916, u Carskoj Rusiji nezadovljstvo vladom i načinom vođenja rata uveliko raste. Uprkos uspešnoj Brusilovljevoj ofanzivi u istočnoj Galiciji avgusta meseca, uspeh je bio potkopan odupiranjem ostalih generala da angažuju svoje trupe da bi se osigurala pobeda. Ruske i savezničke snage su samo privremeno dignute iz mrtvih ulaskom Rumunije u rat 27. avgusta. Nemačke snage su došle u pomoć austrijskim trupama u Transilvaniji i Bukurešt je pao u ruke Centralnim silama 6. decembra 1916. godine. U međuvremenu, nemiri su rasli u Rusiji, kako je car Nikolaj II Romanov ostao na frontu. Nesposobna vladavina carice Aleksandre je izazvala proteste i rezultovala je ubistvom njenog miljenika Raspućina krajem 1916. godine.\nU 1917. godini, ruska ekonomija je doživela kolaps pod ratnim pritiskom. Dok je ratni materijal bio poboljšan, nedostatak hrane u velikim gradovima doveo je do građanskih nemira, koji su doveli do abdikacije Cara i Februarske revolucije. Veliki ratni gubici su takođe doveli do pada morala, koji je dao mogućnost boljševičkim agitatorima i novoj liberalnoj politici Ruske privremene vlade prema armiji (abolicija smrtne presude i organizovanje vojnih komiteta). Poslednja ofanziva koju je sprovela ruska vojska je bila kratka i neuspešna ofanziva Kerenskog u julu 1917. godine.\nDana 29. novembra 1917. godine, Boljševici su preuzeli vlast pod vođstvom Vladimira Lenjina. Lenjinova nova boljševička vlada pokušala je da okonča rat ali su Nemci tražili ogromnu nadohnadu. Konačno, u martu 1918. godine, sporazumom u Brest-Litovsku istočni front više nije bio ratna zona. Postignutim mirom, boljševici su moglu da se okrenu građanskom ratu u cilju preuzimanja potpune vlasti, što je omogućilo nastajanje Finske, Estonije, Litvanije, Letonije i Ukrajine.\nGubitkom velike saveznice, preostale sile Atante osetile su snažan pritisak Nemačke na Zapadnom frontu.\nIstovremeno, kako je div sa istoka nestajao, pojavio se div sa zapada. Uprkos politici izolacionizma, SAD će ući u rat na strani sila Atante.\nJanuara 1917, nakon pritiska mornarice na kajzera, Nemačka je nastavila neograničeni podmornički rat. Britanska tajna kraljevska mornarička kriptoanalitička grupa, Soba 40, je razbila nemačku diplomatsku šifru. Presreli su nemački predlog Meksiku (Cimermanov telegram) da Meksiko uđe u rat kao nemački saveznik protiv Sjedinjenih Država u slučaju da SAD uđu u rat. Po ovom predlogu, ako SAD uđu u rat, Meksiko bi objavio rat Sjedinjenim Državama i u rat uveo i Japan kao svog saveznika. Ovo bi sprečilo Amerikance da pošalju trupe u Evropu, i dalo vremena Nemačkoj da podmorničkim ratovanjem uguši Britaniju prekidanjem vitalnih linija snabdevanja. Zauzvrat, Nemci su obećali Meksiku podršku u ponovnom zauzimanju Teksasa, Novog Meksika i Arizone.\nNakon što su Britanci pokazali sadržaj Cimermanovog telegrama Amerikancima, predsednik Vilson, koji je ponovo izabran za predsednika između ostalog i na osnovu činjenice da je sprečio uplitanje zemlje u rat, je objavio telegram kako bi dobio podršku za ulazak SAD u rat. Prethodno je vodio politiku neutralnosti, mada je pozivao na naoružavanje američkih trgovačkih brodova koji su doturali municiju Britaniji, i krišom podržavao britansku blokadu nemačkih luka i miniranje međunarodnih voda, i sprečavao isporuke hrane iz Sjedinjenih Država i sa drugih strana Nemačkoj. Nakon što su podmornice potopile sedam američkih trgovačkih brodova, i nakon što je objavljen Cimermanov telegram, Vilson je pozvao na rat sa Nemačkom, a Kongres je rat objavio 6. aprila 1917. godine.\nSimbolično ili ne godina 1917, predstavlja početak rivaliteta između SAD i Rusije na međunarodnoj sceni. Iako sam period od 1917. godine do kraja Drugog svetskog rata, na taj rivalitet sigurno ne ukazuje direktno, iza horizonta se se nešto ocrtavalo. SAD i naslednik Carske Rusije tadašnji Savez Sovjetskih Socijalističkih Republika (SSSR), period do početka novog svetskog rata bili su okupirani svojim problemima i ništa nije ukazivalo da će oni postati ozbiljni rivali posle Drugog svetskog rata. Međutim, senke rivalstva stidljivo su isplivljavale na površinu. U početku neprimetno.\nJoš tokom Građansko rata u Rusiji (1917-1923.), koji je vođen između Boljševika (Crvena armija) i Belog pokreta (Belogardejaca), SAD su bile angažovane protiv Boljševika. Amerikanci su direktno intervenisali u građanskom ratu u Rusiji, a postojao je Američki ekspedicioni korpus „Sibir“, a postojala je i ekspedicija Polarni medved na severu, kod Arhangelska. Pobeda Crvene armije i uspostva boljševičke vlasti (komunističke), stidljivo je ucrtavala put kojim će ići odnosi SAD i SSSR danas Rusije.\nOdređeni propusti koje je učini Sovjetski Savez uoči početka Drugog svetskog rata, pa i podrška Nemačkoj oko podele Poljske 1939. godine, učinjeni su zbog slabosti samog SSSR- a i lakovernosti vlasti u Kremlju. Naime, bilo je jasno da Sovjetski Savez nije bio spreman za novi sukob sa Nemačkom. Posebno, posle ogromnih gubitaka prourokovanih Prvim svetskim ratom, Građanskim ratom i političkim represalijama i čistkama unutar same države. Nakon kraja građanskog rata, Sovjetska Rusija je bila opustošena i skoro uništena. Suše 1920. i 1921. godine i glad 1921. godine, pogoršale su katastrofu. Rat je uzeo približno 15 miliona života, uključujući najmanje milion vojnika Crvene armije koji su umrli u borbi. Još 50000 ruskih komunista su pobili kontra-revolucionarni Beli. Milione su još ubili glad, zaraze, veliki masakri obe strane i progoni Jevreja u Ukrajini i južnoj Rusiji. Ekonomski gubitak za Sovjetsku Rusiju je bio 50 milijardi rublji ili 1,8 milijardi tadašnjih američkih dolara. Industrijska proizvodnja je opala na 4-20% nivoa iz 1913. godine.\nJoš milion ljudi je napustilo Rusiju, mnogi sa generalom Vrangelom, neki preko Dalekog istoka, ostali su pobegli na zapad u novoosnovane baltičke države da bi pobegli od strahota rata, gladi ili vladavine jedne od zaraćenih strana. Ti iseljenici uključuju velik broj školovanih ljudi.\nRatni komunizam je spasio sovjetsku vladu tokom građanskog rata, ali je mnogo ruske ekonomije prekinuto. Privatna industrija i trgovina su bile zabranjene, a novouspostavljena (i jedva stabilna) država nije bila sposobna da pokrene ekonomiju na dovoljan nivo. Procenjeno je da je ukupna proizvodnja u rudnicima i fabrikama 1921. bila na 20% predratnog nivoa, a mnogi važni elementi su preživeli još drastičniji pad. Na primer, proizvodnja pamuka je pala na 5%, a gvožđa na 2% predratnog nivoa.\nSeljaci su na oduzimanje dobara odgovarali odbijanjem da obrađuju zemlju. Do 1921. godine, obrađena zemlja je pala na 62% predratnih površina, a prinos je bio samo 37% od uobičajenog. Broj konja je opao sa 35 miliona u 1916. godini na 24 miliona 1920, a stoke sa 58 na 37 miliona. Odnos američkog dolara i rublje je pao sa dve rublje za jedan dolar 1914. na 1200 rublji za jedan dolar 1920. godine.\nTokom dvadesetih i početkom tridesetih godina 20. veka, odnosi su bili prilično bliski u ekonomskom pogledu. Došlo je do upliva američkog kapitala u SSSR pa je tako npr. uz pomoć SAD izgrađena hidroelektrana Dnjepr, koja je bila najveća na svetu do njenog rušenja. Izgrađena je i fabrika GAZ uz pomoć Forda.\nIako se Rusija oporavila i čak prošla kroz ekstremno brz ekonomski napredak u tridesetim godinama 20. veka, zajednički efekti Prvog svetskog i građanskog rata su ostavili trajan ožiljak na rusko društvo i imali su stalan uticaj na kasniju istoriju Sovjetskog Saveza. Od tih posledica naslednik Carske Rusije, pa i sama Rusija se nisu bili oporavili, a novi sukob je već kucao na vrata.\nNapadom Nemačke na Sovjetski Savez 22. juna 1941. godine počinje da se piše nova istorija u odnosima između SAD i SSSR (danas Ruska Federacija). U Drugom svetskom ratu samo je SSSR dao oko 25 miliona žrtava, uz podatak da i danas Rusija potražuje oko pet miliona ljudi iz tog velikog svetskog sukoba.\nKraj Drugog svetskog rata jasno će pokazati rivalitet između dojučerašnjih saveznika – SAD i Sovjetskog Saveza. Krimska konferencija je bio samit savezničkih vođa koji je trajao od 4. do 11. februara 1945. godine u Jalti. Tu je utanačen plan za konačno razračunavanje sa Hitlerovom Nemačkom u Drugom svetskom ratu. U stvari, Konferencija je značila podelu sveta na intertesne zone.\nUbrzo po okončanju rata, svet je klizio kao blokovskoj podeli. U to vreme Sovjetski Savez je pokušavao da se oporavi od katastrofalnih posledica rat.\nDo pogoršanja međunarodnih odnosa i pojave Hladnog rata došlo je posle raspada Antihitlerovske koalicije i sukoba između bivših saveznika – velikih sila, a pre svega između dve supersile posle rata – SAD i SSSR. Još pre završetka rata Drugog svetskog rata na pacifičkom ratištu, Vinston Čerčil je kovao plan da napadne Sovjetski Savez. Nada čovečanstva da će rat prestati da bude sredstvo politike i da će se svi politički i međunarodni problemi rešavati mirnim putem – počela je da se gubi. Organizacija ujedinjenih nacija je mnogo puta rešila krupne međunarodne sporove i krize, ali nije uspela da obezbedi stalan i čvrst mir i uvek onemogući upotrebu sile i rata. SAD su prihvatile da brane Grčku i Tursku od spoljne intervencije, kako ih ne bi predali komunizmu, i da im pruže vojnu i ekonomsku pomoć, a posebno je politika američkog predsednika Harija Trumana (Trumanova doktrina) formalno ocrtala podelu sveta na dva suprotna bloka ili lagera. Trumanova doktrina je predstavljala odgovor na sovjetsku ekspanziju u Evropi i Bliskom istoku (Iranu, Turskoj i Grčkoj) i odražavala se u američkoj spremnosti da pruži pomoć svim narodima i zemljama koje su bile pod pretnjom komunističke vlade. Takozvani Maršalov plan bio je još jedan plan SAD, koji se sastojao u, prvenstveno, novčanoj pomoći zemljama Evrope posle Drugog svetskog rata, kako bi se oporavile od posledica nemačke agresije.\nZapadne zemlje na inicijativu tadašnjeg britanskog premijera Vinstona Čerčila, a pod vodstvom SAD formiraju svoj odbrambeni savez. Do podele Nemačke, a i drugih teritorija, na interesne sfere između velikih sila došlo je na nekoliko konferencija, kao što su Jaltska ili Potsdamska, gde se razmatralo o završetku Drugog svetskog rata, kao i uređenju sveta posle njega. Na kraju Drugog svetskog rata saveznici su podelili poraženu Nemačku na četiri zone, pod kontrolom SAD, Sovjetskog Saveza, UK i Francuske. Sovjeti su kontrolisali istočne oblasti – Saksoniju, Tiringiju, Saksonija-Anhalt, Brandenburg i Meklenburg-Zapadnu Pomeraniju; Britanci su preuzeli Severnu Rajnu-Vestfaliju, Donju Saksoniju i Šlezvig-Holštajn; američka i francuska zona bile su u južnoj Nemačkoj.\nGodine 1949. tri dela Nemačke su se udružila i stvorila Zapadnu Nemačku, dok je sovjetska zona postala Istočna Nemačka, pod vlašću komunista. Iako ceo u ruskoj zoni i glavni grad Berlin je bio podeljen na četiri zone. Komunisti su u noći između 12. i 13. avgusta 1961. godine započeli izgradnju zida dugog 45 km, posred Berlina kako bi sprečili ljude da prelaze sa Istoka na Zapad. Bio je visok 3,6 m i širok 1,2 m. Zid je podignut zato što je u periodu 1949-1961. Prebeglo je oko 2,5 miliona Istočnih Nemaca u Zapadnu Nemačku. Takođe, privreda Istočne Nemačke je bila na ivici propasti, jer su mnogi građani zapadnog Berlina dnevno prelazili u istočni deo grada da bi obavili svoju kupovinu, zato što su cene proizvoda u istočnom Berlinu bile jako niske. Pretvoren je u sistem betonskih zidova na čijem je vrhu bila bodljikava žica i koji je čuvan, sa osmatračnice, topovima i minama. Čitav zapadni Berlin bio je okružen zidom i fizički potpuno odvojen od istočnog dela grada. Mnoge porodice su bile rastavljene, i mnogi ljudi odvojeni od svojih kuća ili poslova. Mnogi su organizovali demonstracije protiv izgradnje, ali su one bile neuspešne. Zapadni Berlin je sad predstavljao izolovanu enklavu u neprijateljskoj zemlji. Zid je od tada postao i ostao simbol Hladnog rata i hladnoratovske podele.\nNamera podele Nemačke je bila da se iskorene nemački militarizam i nacizam. Ulogu vodeće sile preuzele su SAD, sa ambicijom da zaustave sovjetsku ekspanziju i ideju komunizma, pre svega u Francuskoj i Italiji, gde je ovaj pokret počeo da jača. Međutim, razlog podele Nemačke bio je sam Hladni rat. Obe supersile su se najviše plašile da će se njihov ratni neprijatelj svrstati uz njihovog hladnoratovskog protivnika: ako bi se to dogodilo, posledica bi bila koncentracija vojne, industrijske i ekonomske moći koja bi postala toliko velika da se više ne bi mogla savladati.\nTakođe, i Austrija je bila pod savezničkom okupacijom sve do 15. maja 1955. godine kada je proglašena za nezavisnu i demilitarizovanu državu. Na dan 26. oktobra iste godine formalno proglašava svoju neutralnost.\nNe treba zaboraviti da su se SSSR i SAD i pored različitih interesa našli 1947-1948. godine na istom zadatku – stvaranju Države Izrael. Izraelci su naoružavani preko Čehoslovačke i FNR Jugoslavije. Za to su znale i SAD i SSSR, ništa nisu poduzeli da to spreče, naprotiv. Projekat Izrael, je zajednički projekat SAD i SSSR. Na tom projektu radili su zasebno, ali je rezultat očigledan.\nPublished by vojnopolitickaosmatracnica


lokalna samouprava – Stranica 30 – Informativni portal Općine Borovo\nVeterinarska stanica Vukovar provodiće sutra 03.07.2015 od 20,00 do 22,00 časa akciju suzbijanja komaraca u Borovu sa zemlje. Biće korišteni insekticidi odobreni od Ministarstva zdravlja Republike Hrvatske i preporučeni od Svetske zdravstvene organizacije za primenu u naseljenim mestima, koji su bez štetnih posledica po zdravlje ljudi i toplokrvnih životinja. Ipak, građanima koji imaju problema sa zdravljem preporučuje se da u vreme akcije ne izlaze iz kuća i da zatvore prozore. Za vreme tretiranja pčelari trebaju skloniti košnice, poručuju iz Opštine\nObaveštenje – odgođeno suzbijanje komaraca\nOn 26/06/2015 / lokalna samouprava\nObvaštavamo sve meštane Borova da je akcija suzbijanja komaraca sa zemlje na području opštine Borovo koja je bila predviđena za 26. jun 2015. godine odgođena zbog nepovoljnih vremenskih uslova. Tretman suzbijanja komaraca će se provesti kada za to budu ispunjeni vremenski i drugi uslovi, a o svemu svi meštani Borova će biti blagovremeno obavešteni putem našeg portala i Radio Borova.\nAkcija suzbijanja komaraca u Borovu sa zemlje\nOn 25/06/2015 / lokalna samouprava\nVeterinarska stanica Vukovar provodiće danas i sutra, od 19,30 do 21 čas akciju suzbijanja komaraca u Borovu sa zemlje. Biće korišteni insekticidi odobreni od Ministarstva zdravlja Republike Hrvatske i preporučeni od Svetske zdravstvene organizacije za primenu u naseljenim mestima, koji su bez štetnih posledica po zdravlje ljudi i toplokrvnih životinja. Ipak, građanima koji imaju problema sa zdravljem preporučuje se da u vreme akcije ne izlaze iz kuća i da zatvore prozore. Za vreme tretiranja pčelari trebaju skloniti košnice Ukoliko vremenske\nUklanjanje objekata u Tržnom centru Borova\nProšle sedmice započelo je uklanjanje neuslovnih objekata u Tržnom centru Borova. Objekte uklanjaju sami vlasnici, o svom trošku, a ne – kako se piše po pojedinim forumima, odnosno društvenim mrežama – na račun poreskih obveznika, potvrdio je u izjavi za Radio Borovo zamenik načelnika Duško Drobić. Zamenik načelnika podseća da je Tržni centar sagrađen i pušten u rad 2000. godine. “Nažalost, neki objekti nikad nisu bili u funkciji. Nakon 15 godina oni su devastirani, zub vremena je učinio svoje, a\nU ponedeljak, 22. juna u vremenu od 19,30 do 21 čas Veterinarska stanica Vukovar provodiće tretman suzbijanja komaraca iz aviona na području Borova, odnosno zelenog pojasa uz Dunav od Crepulja do Savulje i Balenice. Biće korišteni insekticidi odobreni od Ministarstva zdravlja Republike Hrvatske i preporučeni od Svetske zdravstvene organizacije za primenu u naseljenim mestima, koji su bez štetnih posledica na zdravlje ljudi i toplokrvnih životinja. Ipak, na ljude koji imaju problema sa zdravljem apeluje se da, preventivno, u vreme akcije


Plati da pratiš dogadjaj - Na Facebook-u!\nKako bi malim biznisima i nešto većim kompanijama pružio još jedan način ostvarivanja prihoda, Facebook je nedavno lansirao novu opciju – plaćanje events-a (dogadjaja).\nPlati da pratiš dogadjaj\nKako se još uvek poštuju pravila socijalnog distanciranja, mnogi biznisi i samostalni kreativci moraju putem interneta da ostvaruju kontakt sa svojom publikom i tako probaju da zarade. Zahvaljujući marketingu, online video sadržajima i online plaćanju, online dogadjaji mogu da zadovolje krajnje potrebe biznisa.\nNova opcija će omogućiti biznisima i kreativcima da online pristup njihovim dogadjajima direktno naplaćuju preko Facebook-a.\nZa sada je ova opcija dostupna u samo 20 zemalja (čiji spisak možete pogledati na ovom linku) za stranice koje ispunjavaju sve uslove monetizacije (unovčavanja sadržaja).\nZa transakcije na Android-u, u državama gde je uveden Facebook Pay, biznisi će zadržavati 100% prihoda koji ostvaruju od plaćenih dogadjaja. Kod korisnika IOS operativnog sistema je nešto drugačija situacija zbog poreza od 30% koji postoji u okviru Apple Store-a. Facebook je zamolio Apple da smanji svoj porez ili da im dozvoli da ponude Facebook Pay, kako bi mogli da pomognu svim biznisima tokom pandemije Korona virusa. Medjutim, iz Apple-a su odbacili sve zahteve, a malim i srednjim preduzećima će biti isplaćeno 70% od zaradjenog prihoda.\nApple je već bio predmet istrage zbog njihovih pravila ponašanja i plaćanja u okviru Apple Store-a. Da li će sada ova situacija da dovede do odredjenih promena u Apple-u, ostaje da vidimo. Ono što je sigurno, biznisi za sada neće moći da uzimaju svih 100% prihoda koji zaradjuju od online dogadjaja, osim ako ne preusmere sve svoje klijente na plaćanje putem web-a ili Android uredjaja.\nOvakav vid pružanja mogućnosti zarade za mala i srednja preduzeća je samo još jedan u nizu mnogih, sa kojim velike kompanije poput Facebook-a pokušavaju da pomognu biznisima da zaradjuju i opstanu tokom trajanja pandemije Korona virusa.\nZa još novosti, zanimljivosti, statistika i raznih informacija iz sveta digitalnog marketinga, posetite našu stranicu Vesti & Priče.\nprevious post: Kako Instagram može da poboljša SEO?\nnext post: Novina iz Google-a – Google Search Console Insights


Zaljubljujemo se u OŽENJENE i tražimo u njima roditeljsku figuru, a sve to iz OVA DVA RAZLOGA - Žena.rs\nPartnera ne biramo slučajno. Frojd o njemu priča kao o ponovnom nalaženju roditeljske figure. Valja naglasiti, kaže Aleksandra Solujić, psiholog i psihoterapeut, da se ne biraju osobe koje su fizički slične mami ili tati, mada se i to dešava, nego se bira doživljaj odnosa kakav je bio.\nPiše: JELENA VUKELIĆ 15.08.2018. 16:14\nZašto nepogrešivo biramo pogrešne Foto: Profimedia\nPartnere biramo po uzoru na roditelje. Ako nam je odnos bio dobar, i izbor partnera će biti takav. U suprotnom, težićemo da ponovimo destruktivnu relaciju i sa partnerom. Kako izbeći tu zamku?Foto:Profimedia\n– Kada je doživljaj odnosa dobar, velika je verovatnoća da će i izbor partnera biti dobar. Osoba u život ide sa kapacitetom za ljubav i uzajamnost, bira partnera s kojim ostvaruje zdrav, srećan i ispunjavajući odnos. Ako je rani odnos bio razočaravajući i bolan, dolazi do problema, pa će osoba težiti da ponovi tu destruktivnu relaciju – kaže Aleksandra Solujić.\n1) Plašimo se ljubavi\nPrirodna ljudska potreba je da voli i bude voljen. Ipak, zbog straha da će doživeti razočaranje, izdaju, napuštanje, poniženje, čovek je razapet između prirodne potrebe i predstave o odnosu koji ima.\n– Ljudi ovaj „problem“ najčešće rešavaju biranjem partnera koji im je emotivno nedostupan. To su obično osobe u braku, kilometrima udaljene ili imaju neku osobinu za koju je jasno da predstavlja prepreku za blizak odnos – kaže naša sagovornica.\nDosta je i onih koji poriču potrebu za odnosom, guše i odbacuju emocije i ne stupaju u odnose. Svi ovi manevri i pokušaji da se životne zakonitosti prevare, imaju cenu. Postajemo nezadovoljni, plaćamo danak negativnim emocijama, ne živimo kvalitetan život i imamo osećaj da nepogrešivo biramo pogrešne.\nRad na sebi daje rezultateFoto:Profimedia\nPosle svega, nameće se pitanje kako da pomognemo sebi. Rad sa dobrim stručnjacima iz oblasti mentalnog zdravlja može da dâ dobre rezultate.\n– Nije lako pričati, nije lako dati poverenje drugoj osobi i podeliti iskustvo. Nije lako, ali je deljenje iskustva lekovito. Psihoterapija pomaže tako što sa novom predstavom i reprezentacijom odnosa možemo da ponesemo nov model u život, da proširimo kapacitet za bliskost, radimo na strahovima, analiziramo njihovo poreklo, dođemo do uvida koji nam mogu pomoći da izađemo iz začaranog kruga – kaže Aleksandra Solujić.\n2) Muči nas „lečeća ljubav“\nU psihologiji postoji termin „kontraizbor“. On je obojen primarnim odnosom sa roditeljima, samo što u ovom slučaju biramo njihovu suprotnost.\n– Ako izaberemo nekog ko bi mogao da nam nadomesti ono što nam je nedostajalo u primarnom odnosu sa roditeljima, poput poštovanja, ljubavi, brige ili razumevanja, onda takav izbor nazivamo „lečeća ljubav“. Tipičan problem ovakvog izbora je naše očekivanje da će nam partner popuniti „emotivnu rupu“, što vodi ka razočaranju i novom doživljaju da stalno biramo pogrešne – kaže Aleksandra Solujić, psihoterapet.


Rioha - Vino i tako to\nRioha ima dugu povezanost sa vinogradarstvom i ovo je bio prvi vinski region koji je dobio status DO. Glavni grad u Riohi je Logrono koji se nalazi na reci Ebro. U Riohi postoji tri podregiona koji u odredjenoj meri održavaju klimatske i telesne razlike koje se mogu naći u Riohi. Rioja Alavesa pod-region se nalazi zapadno od grada Logrona na severnoj obali reke Ebro. Vinogradi su zasadjeni do nadmorske visine od 800m u podnožju Kantabrijskih planina. Tlo je sastavljeno uglavnom od krede, a vina su možda ovde najlaganija u Riohi, ali zato imaju najviše finesa. Veći pod-region Rioja Alta takodje se nalazi zapadno od grada Logrona, ali leži na jugu reke Ebro. Vinogradi su zasadjeni na visinama od 500- 800m nadmorske visine. Tlo je ovde u velikoj meri od krečnjaka i crvenkaste gline koja ima dosta gvoždja. U ova dva pod-reiona najviše je pod zasadima sorta Tempranillo. Rioja Alavesa i Rioja Alta imaju sličnu klimu koja ne doživljava kontinentalne ekstreme drugih područja zbog uticaja atlantskog uticaja. Kantabrijske planine štite Riohu od najgorih atmosferskih nepogoda, ovde godišnje padne samo 500 mm kiše u poredjenju sa preko 1500 mm koliko padne na obali. Planine su na najnižoj tački severno od Rioje i ovde je intezitet vetrova koji dolaze sa Atlantika umeren. Treći pod-region Rioja Baja se nalazi istočno od grada Logrona uglavnom na južnoj obali reke Ebro. Ovde klima postaje sve kontinentalnija sa toplim letima i veoma hladnim zimama. Tlo je uglavnom sastavljeno od gline, a godišnje padavina mogu biti niže od 300 mm što dovodi do suše. Glanvna sorta groždja u Rioja Baji je Garnacha tinta, a vina imaju tendenciju manjeg potencijala odležavanja od onih u Rioja Alti i Rioja Alavesi. Velike količine zasada pod Gracianom u Rioja Baji se koriste za kupažiranje sa Tempranillom iz Rioja Alte i Alavese. Topla sezona u ovoj pod-regiji je prvenstveno pogodna za sortu Graciano koja može imati problema da dostigne potpunu zrelost u ostalim delovima Rioje.\nRioha je regija malih porodičnih vinarija koje se ovde zovu Bodege i ko-operanata koji prodaju svoje groždje operativnim vinarijama. Pod zasadima dominira crno groždje, 75% Rioje proizvodi crveno vino, 15% su roze vina. Tempranillo je najrasprostranjenija sorta, koja najbolje uspeva u hladnijim zapadnim pod-regionima. Tempranillo čini srce većine kupaža u kojima se može još naći Garnacha (dolazi iz Rioja Baje) koja daje vinima telo i alkohol. Od zasebne Garnache se mogu proizvesti vina punog tela i visokg procenta alkohola, ali se ovde više koristi za proizvodnju rozea. Carinena i Graciano su zasadjeni u manjim količinama i pružaju podršku kupažama. Graciano je posebno cenjen zbog aroma i strukture koju može da obezbedi vinu, a površine pod zasadom ove sorte polako postaju sve veće u Riohi. Od blih sorti groždja u Riohi su najrasprostranjenije sorte Viura i malvasia. Negde se mogu naći i zasadi Chardonnay-a, Sauvignon blnac-a i Verdeja, ali za sada su površino pod zasadima ovih sorti zaista skromne.\nTradicionalno crvena vina iz Rioje su definisana sazrevanjem i kupažiranjem. Vina se kupažiraju iz sva tri pod-regiona i veoma dugo odležavaju u starim hrastovim baricima, često daleko duže od zakonskog minimuma. Kako su barici korisćeni za proizvodnju vina iz više berbi, daju manji spektar aroma, ali omogućuju nežno kontrolisani dodir sa kiseonikom. Rezultat su vina glatke strukture i teksture sa malo manje živahnosti i primarnim aromama bobičastog voća. Rioha je dakle razvila tradiciju dužeg odležavanja u bariku pa je kao rezultat toga Regulador Consejo propisao strožije kriterijume za starenje od nacionalnih kriterijuma. Rezervna vina moraju da odleže tačno propisani period u bariku i flaši pre izbacivanja na tržište: Crianza – ova kategorija se primenjuje na crvena vina koja su odležala najmanje 24 meseci( 2 godine), od kojih 6 meseci moraju da leže u buradima. Za bela vina ova kategorija se primenjuje ukoliko vina odleže najmanje 18 meseci. Reserva- se koristi za vina koja odleže 36 meseci ( 3 godine), od toga 12 meseci u buretu i 24 meseci u boci. Za bela vina ovo se koristi kada vina odleže 18 meseci od čega 6 meseci u buretu. GranReserva- ova kategorija se koristi kod vina koja su odležala 60 meseci ( 5 godina), od kojih najmanje 18 meseci u buretu i ostatak u boci. Kod belih vina ovakategorija se koristi kada vino odleži 48 meseci od kojih 6 meseci u buretu.\nNovi stil Riohe počeo je da se pojavljuje 1970-ih. Vina su se i dalje kupažirala, ali su vina prolazila duži period maceracije , naročito zbog Tempranilla, praćene kraćim periodom odležavanja u hrastu. Postao je veći naglasak na korišćenju novih hrastovih bačvi, a neki proizvodjači sada prelaze na francuski grast u odnosu na tradicionalni izbor američkog hrasta. ovo daje duboko obojena, taninska vina sa primarnim aromama bobičastog voća i karakterističnim notama hrasta poput vanile, karanfilića, tosta i dima. Tradicionalna bela vina odležvaju u američkom hrastu i razvijaju duboku zlatnu boju sa aromama lešnika. medjutim savremeni stil belih vina često fermentira naniskim temperaturama i vina se čuvaju u inoksnim tankovima, pa se ova vina flaširaju kada su mladja gde sačuvaju maksimalne količine aroma svežeg voća.


Najnježniji znak u horoskopu – Haber.ba\nTeme:djevica, horoskop, nježnost, znak\nUkoliko se granice ne otvore, turistički radnici su najavili da će biti prisiljeni staviti...\nU RS novih 58 slučajeva zaraze koronavirusom\nRadi se o 32 muških i 26 ženske osobe, od kojih je 14 mlađe,...\nIlda Šaulić navodno je na rođendanu brata Mihajla saznala da je u drugom stanju...\nISPOVIJEST SPORTISTE KOJI JE ZBOG KORONE BIO U KOMI 25 DANA: “Kada sam se probudio svi moji mišići su nestali”\nAhmad Aiad živi "sportskim životom". Redovno vježba, zdravo se hrani, vodi računa o svom...\n“E, SAD SI DOBRA” – Plastični hirurg stvorio sebi savršenu ženu – i odmah ju je zaprosio\nPlastični hirurg Dejvid stvorio je savršenu ženu pa ju je zaprosio na prvom sastanku.\nNajveći emotivac zodijaka\nU vezi je nevjerojatno intenzivan i strastven partner. Kada vas on voli to se...


(VIDEO) O, NE! POTPUNI BRODOLOM LUNE I MARKA! Da li je posle OVIH REČI STVARNO KRAJ... Hoće li izdržati?! - Informer\npink.rs/Informer | 31. 03. 2019.\nLuna Đogani i Marko Miljković u poslednje vreme imaju dosta trzavica u svojoj vezi\nNakon sporne situacije koja se desila zbog Nenada Sinđelića Gastoza, Luninih optužbi da Marko zagleda u Staniju Dobrojević, kao i čestih nesigurnosti u njegovu ljubav, ovaj odnos nije baš na stabilnim nogama.\n- Meni treba moj dečko da se ne svađam sa njim - rekla mu je Luna.\n- Onda ne prenosi negativnu energiju na mene. Ja toleranciju imam ogromnu, ti odmah znaš da režeš - rekao joj je Marko.\n- Ti svaki dan imaš neke nove teorije o meni. Ti meni prebacuješ što je meni psihički loše - požalila mu se Đoganijeva.\n- Moraš da budeš jača i da ne histerišeš zbog gluposti - odgovorio joj je Miljković.\n- Super se psihički osećam i neću ti više nikada plakati u životu i kukati, je l' može tako? - upitala ga je ironično Luna.\n- Preteruješ sa tim lomovima i žrtvama i sve živo prebacuješ na mene. Kada će prestati histerični napadi? - upitao je Miljković.\n- Ne daj Bože da ti ikada bude loše psihički kao što je meni, a to što govoriš da sam žrtva, to govori o tebi i kako imaš pogrešno mišljenje o meni - odbrusila mu je Đoganijeva.\nNakon što se isplakala, Marko joj je opet zamerio zbog histerisanja i kontriranja, pa joj je rekao:\n- Zbog čega to radiš? Je l' me voliš? Ako me voliš, ne smeš to da radiš - rekao joj je Marko ljutito.\n- Ne volim te. Ne volim te, i to je to - ljutito mu je uzvratila Luna.\nluna đogani zadruga Marko Miljković Zadruga 2\nTO JE BIO SAMO SEKS, ZNAO SAM DA MOGU DA JE IMAM! Ivan Marinković prvi put iskreno progovorio o odnosu sa Miljanom\n(VIDEO) LUNA BRUTALNA PREMA MARKU: Uz mene ide budala kao što si ti!\nPOSLE LUNINIH SUZA, MARKO JOŠ BRUTALNIJI: Shvatio sam da ćemo da puknemo... AU! KAKVE REČI! OTRESAO JE NAJSTRAŠNIJE!\n(VIDEO) LUNA I MARKO ZAVRŠILI U KREVETU! Đoganijeva se spustila, pa mu radila NEŠTO ŠTO ĆE VAS ŠOKIRATI!\nLJUBAV: Možda ćete razviti naklonost prema nekome ko živi u komšiluku i koga viđate u prolazu. POSAO: Poslovanje sa inostranstvom. ZDRAVLJE: Stomačne tegobe.


Hiperpigmentacija- unos FUSION F-RADIANCE mikroiglama | Centar Hren - Nega i održavanje tela\nLice, vrat i dekolte 5.900din\nParcijalno (Oči, čelo, podbradak…) 3.000din\nIzbeljuje, koristi se za hiperpigmentacije i ujednačavanje boje kože. Redukuje melazmu i staračke pege. Hiperpigmentacija je jedan od zahtevnijih problema za tretiranje, zato što mora biti kontinuirano, kao što je i sam proces njegovog nastanka. Ima dvojako dejstvo. Deluje na melanocite da smanje produkciju melanina, ujedno vršeći blagi piling površinskog sloja kože da bi uklonili već postojeće fleke i doveli do stvaranja novih ćelija kože i njenog obnavljanja. Tretman je izuzetno efikasan. Posle par aplikacija rezultati postaju vidljivi i dugotrajni.\nSmanjuje aktivnost procesa koji dovodi do hiperpigmentacije, redukuje već postojeće, obnavlja i regeneriše kožu, deluje protiv slobodnih radikala…\nAktivni sastojci: Arbutin, Glutation, Glikolna kiselina, Vitamin C, Kodžik kiselina, Azelaička kiselina, Ekstrakti uve i slatkog korena. Kokteli su sterilni.


Profesionalni upravnik zgrade mora biti dostupan stanarima, 24 sata… – TV Kikinda\nProfesionalni upravnik zgrade mora biti dostupan stanarima, 24 sata…\nStambene zajednice u Kikindi su od ove godine prijavljene u Registar stambenih zajednica pri Republičkom geodetskom zavodu i pritom su, na osnovu novog Zakona o stanovanju imenovale upravnike zgrada. Da bi stanari jedne zgrade i zvanično formirali svoju zajednicu, bilo je nepohodno da održe konstitutivnu sednicu stambene zajednice, gde su članovi skupštine sa pravom glasa izbirali upravnika.\nNakon registracije, održan je sastanak svih predsednika Odbora registrovanih stambenih zajednica sa organizacijom profesionalnog upravljanja “Bela Vila”. Kako je naveo predsednik organizacije i jedan od dvojice profesionalnih upravnika, Novica Anđelković, očekivanja od upravnika su dosta velika…\n-Danas su tu sa nama predstavnici organa upravljanja stambenih zajednica, sa kojima smo mi do sada sklopili ugovore, a to je negde oko 70. Očekujemo da ćemo imati oko 100 ulaza, kojima ćemo mi upravljati. Bela Vila je organizator profesionalnog upravjanja, koja ima dva licencirana, profesionalna upravnika…\nUpravnici su na funkciju stupili posle obuke ostvarene u Privrednoj komori Srbije, nakon čega su dobli licencu, čime su uvršteni u jedinstvenu listu profesionalnih upravnika. On mora da bude dostupan 24 sata, redovno obilazi zgradu i komunicira sa stanarima, saziva skupštinu stanara, podnosi im izveštaje o tome kako je potrošen njihov novac, bilo za tekuće ili investiciono održavanje, da im predoči, na primer, da jednom godišnje moraju da obave tehnički pregled lifta, na tri godine provere gromobranske instalacije, da se u sezoni grejanja mesečno radi servis gasnih kotlarnica, a sve to je izuzetno odgovoran posao, koji nalaže da upravnici poznaju i nekoliko zakona. Zoran Mutus je pored Anđelkovića drugi profesionalni upravnik koji već sada, kako kaže, mora da iznađe rešenje za niz problema, što je podosta zahtevno..\n-Ja sam zaposleno lice kod organizatora profesionalnog upravljanja “Bela Vila”. Ovo su većinom predstavnici stambenih odbora, stambenih zajednica, koje mi zastupamo. Trenutno smo u procesima registracije, koja ide svojim tempom. Tema ovog sastanka je u stvari način komunikacije između stambenih zajednica i organizatora profesionalnog upravljanja…\nProcena Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture je da će Srbiji biti potrebno najmanje 15.000 profesionalnih upravnika kako bi građani imali mogućnost izbora i za što manje novca dobili što bolju uslugu. Obuku u Privrednoj komori Srbije dosad je prošlo oko 700 kandidata.\n← U Kikindi registrovano 200 stambenih zajednica Tematska nastava u OŠ “Đura Jakšić”… →


eKapija | (Ekonomist) Dušan Antonić, predsednik IO Agrobanke - Biće još dokapitalizacija\nIzvor: Ekonomist magazin | Petak, 16.02.2007.| 16:00\n(Ekonomist) Dušan Antonić, predsednik IO Agrobanke - Biće još dokapitalizacija\nMoskovska banka objavila je da je odustala od preuzimanja Agrobanke jer bi cena te akvizicije bila previsoka. Mislite li da su akcionari Agrobanke razočarani zbog toga?\nDušan Antonić: Moskovska banka nije jedina koja se interesovala za preuzimanje Agrobanke. Postoji veliki interes banaka, od kojih su neke mnogo veće od te ruske banke. Ne želim da govorim o bankama koje su se interesovale za naše poslovanje, osim da dolaze sa tri kontinenta.\nMoskovska banka se pojavila u junu prošle godine kad je akcijski kapital banke vredeo oko 25 miliona evra. U međuvremenu, dok su oni dobili saglasnost NBS za preuzimanje, kapital banke je uvećan na 85 miliona evra, pri čemu je tržišna kapitalizacija porasla na više od 200 miliona evra.\nAgrobanka nastavlja seriju dokapitalizacija. Da li se stalnim povećanjem kapitala banke kupci, na izvestan način, odvraćaju od preuzimanja?\nD. Antonić: Rast banke nema veze sa potencijalnim kupcima. Ne očekuje valjda neko da mi zaustavimo rast banke da bi je neko kupio.\nProcedura prve prošlogodišnje dokapitalizacije započeta je pre nego što je Moskovska banka pokazala interesovanje za nas. Takođe, ni povećana tražnja za akcijama banke nema veze sa tim događajem. Tražnja je stalno rasla tokom prošle godine.\nDa li bi ste savetovali akcionare da se brane od preuzimanja, ako dođe do ponude?\nD. Antonić: Naš savet akcionarima je da kapitalno još jačaju banku. Njihov interes je da banka što više jača, a ne da joj obaraju cenu.\nMoskovska banka je izdala saopštenje u kome nekoga optužuje za trgovanje na osnovu insajderskih informacija. Osećate li se prozvanim?\nD. Antonić: Ne. Moguće je da se to odnosi na Narodnu banku. Mi smo sa Moskovskom bankom imali samo jedan sastanak, u junu, kad su se oni intersovali za bonitet banke. Dali smo im sve podatke koje su tražili, kao što dajemo svim bankama koje se interesuju za Agrobanku. U to vreme nismo znali da li je NBS dala saglasnost za preuzimanje ili ne.\nNa koji način ćete da investirate novac prikupljen dokapitalizacijama?\nD. Antonić: Trećinu kapitala investiraćemo u rad sa stanovništvom. Takođe, namera nam je da investiramo u poljoprivredu i proizvodne kompanije. Kad je reč o poljoprivredi, Agrobanka želi da ulaže u oživljavanje gazdinstava, poljoprivrednih kooperativa i malih preduzeća. Takođe, Agrobanka želi da kofinasira strateške projekte, kao što je na primer uređenje kanalske mreže u Srbiji.\nOsim rada sa stanovništvom, sektori u koje planirate da ulažete ne donose visok profit za banke. Mislite li da će se akcionari banke složiti sa takvim planovima menadžmenta?\nD. Antonić: Ne nameravamo sami da ulažemo u velike strateške projekte. Želja nam je da „ponesemo” posao, a da i druge institucije uđu u njega. Agrobanka je spremna da pruži stručni servis, kao i da finansira delove takvih projekata. Projekti koji su niskoprofitabilni za banku imaju, dugoročno, veliki značaj za privredu. Na primer, kad dođe do poplave štete se mere milijardama evra. Jeftinije je, dakle, uložiti 200 ili 300 miliona evra da se takve štete spreče.\nUz to, Agrobanka će, kao i dosad ulagati i u hartije od vrednosti, što obezbeđuje zaradu koja može da kompenzuje malu zaradu na niskoprofitabilnim projektima. Prošle godine smo oko osam odsto kapitala uložili u hartije od vrednosti.\nDobit bi trebalo da bude nekoliko procentnih poena viša od kamate na štednju.\nPrinos na kapital u septembru prošle godine iznosio je manje od pet odsto. Sa te pozicije, moglo bi da se kaže da je banka već prekapitalizovana.\nD. Antonić: Ukoliko ne bi povećavali kapital, to bi značilo da ćemo ostati mala banka i da nikad nećemo moći da dobijemo velikog klijenta.\nPosle sledeće dokapitalizacije, tržišna kapitalizacija banke će biti tolika da će mnogima izgledati neverovatno da ima inostranih banaka koje bi bile spremne da po toj ceni preuzmu Agrobanku. Jedan broj akcionara banke kupio je akcije sa namerom da ih proda kad dođe do preuzimanja. Ako naslute da preuzimanja neće biti, ponuda akcija na berzi bi mogla naglo da poraste i cena akcije da padne. Kako to komentarišete?\nD. Antonić: Ne znam zbog čega se misli da banka mora da bude preuzeta. Da li je cilj imati dobru banku, ili je prodati? Ako cena akcije padne, banka time ništa neće da izgubi. Izgubiće špekulanti.\nAgrobanka će stalno da raste. Tek sa velikim kapitalom, ja mogu da budem u ravnopravnom položaju sa stranim bankama. Osnažena banka garantovaće i stabilnost pozicija svojih akcionara na berzi, jer će zbog stabilnosti i potražnja za akcijama banke biti konstantna.\nAgrobanka još nije rešila pitanje spornog dela duga koji je nastao sredinom osamdesetih godina prošlog veka. U pitanju je kredit Međunarodne banke za obnovu i razvoj. Od oko 150 miliona evra ukupnih dugovanja, NBS i dalje smatra da bi Agrobanka trebalo da vrati oko 40 miliona evra tog duga. Kakav je vaš odnos prema tom pitanju?\nD. Antonić: Jedan od modela koji je predložila NBS bio je da bi taj dug trebalo da servisira Agrobanka, što akcionari nisu prihvatili. Ako je iz tog kredita napravljena hladnjača koju je država u međuvremenu prodala, a banka koja je garantovala za taj kredit otišla u stečaj, te i nju kontroliše država, zašto bi Agrobanka vraćala novac.\nMi imamo ekspertska tumačenja revizorskih kuća po kojima nema osnova da vraćamo taj zajam. Mislim da je već sazrelo rešenje da je to obaveza države. Taj dug je isknjižen iz bilansa banke.\nVTB banka Beograd\nPočela gradnja sportskog centra u Dobanovcima - U planu fudbalski teren sa veštačkom travom i tereni za košarku, odbojku i rukomet 21.11.2019.


Prekvalifikacijom do posla za tekstilce u Prijedoru – Firma „Lena“ najavljuje zapošljavanje 200 radnica - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nHome»Društvo»Prekvalifikacijom do posla za tekstilce u Prijedoru – Firma „Lena“ najavljuje zapošljavanje 200 radnica\nPrekvalifikacijom do posla za tekstilce u Prijedoru – Firma „Lena“ najavljuje zapošljavanje 200 radnica\n30. oktobra 2015. 2 Mins Read\nPrekvalifikacijom, više od stotinu Prijedorčanki nastoji doći do posla u tekstilnoj industriji.\nU prostorijama Mjesne zajednice Raškovac, uz podršku Udruženja žena „Berek“ u Prijedoru je organizovan kurs krojenja i šivanja. Ovaj besplatni kurs organizovan je zbog otvorenih radnih mjesta u tekstilnom preduzeću „Lena“, osnovanom na temeljima nekadašnjeg „Skontoproma“, koje je zbog nedostatka radne snage ovog profila zatražilo pomoć pri radnom osposobljavanju novih kadrova. Iz ovog preduzeća najavljuju da bi u tekstilnom pogonu do naredne godine trebalo da zaposle oko 200 radnika.\nUz pomoć sredstava Grada Prijedora i Kraljevine Norveške, prije četiri godine u Raškovcu je prvi put organizovan kurs krojenja i šivanja, kroz koji je prošlo 70 žena. Od njih je 20 zaposleno, a sada se ponovo ukazala potreba za ovom radnom snagom. Ponovo je organizovan besplatan kurs za oko 150 žena.\n– Želim da naučim da šijem, to mi je onako primamljivo i volim to da radim, a usput ako to savladam, želim da se zaposlim da domirim radni staž koji mi je potreban da bi išla u penziju – kaže polaznica kursa Šaćira Semanić.\nMeđu polaznicama kursa je i Dušica Šarac, koja je završila Pravni fakultet. Za lične potrebe želi savladati zanat, ali i za slučaj da ne bude posla u struci.\n– Razmišljala sam i o tome, danas sutra ako ne nađem posao, ne bi mi bilo teško da radim i ovaj posao, dok ne nađem svoj profil – kaže Dušica.\nPotreba za radnicima tekstilne struke ukazala se u preduzeću „Lena“. Ovo preduzeće sklopilo je ugovor sa britanskim kupcem. Tvrde, ovakva vrste obuke je dobro došla, zbog nedostatka radne snage. Do naredne godine u planu je prijem oko 200 radnika.\n– 30 radnika već radi i proizveli smo nekoliko hiljada tih bluza za ovo mjesec dana kako smo krenuli raditi. Naime, naš je plan da do Nove godine uposlimo stotinjak radnika, a ostali su poslije Nove godine – kaže Elizabeta Јosipović, koordinator posla u preduzeću „Lena“ Prijedor.\nU preduzeću „Lena“ kažu da su sa britanskim kupcem postigli dogovor o kontinuiranim porudžbinama za narednih desetak godina.\nAutor: RTRS – eKapija.com


April u Video klubu i Nemoguće Ptičice Van kontrole - Telemach\nNeobična drama Ptičice (Little Birds) nova je serija u Pickbox Now katalogu, koju možete da gledate od 15. aprila. Neobična drama inspirisana kolekcijom erotskih kratkih priča Anais Nin iz 1979. godine,\nkroz šest epizoda priča o ljubavnim željama i požudama, kao i ličnoj drami sa elementima političke intrige.\nEksplozivni psihološki triler Van kontrole (Unhinged), u kome glavnu ulogu igra oskarovac Rasel Krou, gledajte od 26. aprila u katalogu Cinestar Premiere Plus. Svakodnevni odlazak na posao za Rejčel se pretvorio u noćnu moru, kada je u saobraćajnoj gužvi naletjela na stranca sa kojim je započela svađu. Razočaran u život, psihički nestabilan i nasilan, on se odlučuje za osvetu pa počinje da je prati po cijelom gradu u namjeri da ubije nju i njene najbliže.\nTelemach i Zelenilo: Još 500 sadnica za "pluća" Podgorice\nUNITED GRUPA potpisala ekskluzivni ugovor koji će svim Telemach korisnicima omogućiti TIDAL muzički servis


Evropske muke s izbeglicama i obrnuto | Politika | DW | 12.04.2007\nEvropske muke s izbeglicama i obrnuto\nFRONTEX je skraćenica za Evropsku agenciju za operativnu saradnju na spoljnim granicama država članica EU. Agencija je osnovana oktobra 2005 godine i sedište joj u Varšavi. Prilog Justina Bronska.\nPrema procenama Medjunarodne agencije za migracije godišnje između 65 do 80 000 ljudi samo iz Afrike južno od Sahare iz država Magreba pokušava da se domogne Evrope. Prema procanam, na tom putu svake godine pogine na hiljade Afrikanaca tokom potovanja preko mora. U EU trenutno, prema zvaničnim podacima živi 4 miliona i 600 000 Afrikanaca, uglavnom iz severne Afrike. Pretpostavlja se da je prošle godine 20 000 izbeglica iz Afrike uspelo da stigne u Evropu.\nMnoge izebglice umiru na putu ka Evropi. Mnogi daju sav novac koji imaju bandama krijumčara kako bi dobili mesto na nekom od brodova ili putujući preko cele Afrike, kaže Fernadez Arias, pomoćnik direktora evropske agencije Frontex. Sama agencija ne može da savlada ovaj problem, smatra Arias, koji veoma dobro poznaje probleme izbeglica, jer dolazi iz Španije. Ključ za rešenje problema leži u razvojnoj pomoći:\nKako bi se sprečilo ilegalno doseljavanje moraju da se razvijaju džave iz kojih dolaze migranti. To je jedini način. Ali, mi možemo situaciju tamo da poboljšamo a da opet ne rešimo problem izbgelica. Migracije su globalni problem i mi tu ništa ne možemo da promenimo.\nU sedištu Agencije u Varšavi , na 22.i 23 .spratu jedne staklene zgrade koordiniše se i plaća multinacionalna akcija evropskih graničara:\nMi koordinišemo akcije u kojima učestvuju sve zemlje članice. Ove akcije treba da obezbede spoljne granice EU, da ich zaštite i nadziru.\nFrontex nema sopstvene sredstva za akcije. Nema helikoptere, nema brodove. Iz Varšave se zato traže nemački, francuski ili italijanski eksperti za granice ili brodovi i helikopteri:\nKada planiramo jednu akciju obraćamo se onda svim državama članicama, kako bi nam dali eksperte: na primer pograničnu policiju kako bi mogli da izvodimo akciju. Policija bi na primer trebalo da bude u stanju da idenmmtifikuje zemlju iz koje dolaze izbeglice. Takodje pitamo članice da li mogu da nam pomognu u tehničkom opremanju, da nam daju brodove, helikoptere, avione ili neke uredjaje. Pojedničane zemlje nam dakle stavljaju na raspolaganje tehniku i ljudstvo.\nI onda akcija može da krene. Kao na primer prosle godine , kada je Španija zamolila EU za pomoć u suzbijanju izbegličkog talasa sa severa Afrike. Više evropskih država učestvuje u takozvanoj Hera akciji vezanoj za zaštitu Kanarskih ostrva.Frontex priprema akciju:\nImamo eksperte iz 9 država i zu to još i tehničku opremu, na primer brodove i helikoptere iz Portugalije, Italije, Španije i Finske.\nAgencija nije samo zadužena za spoljne granice, naglašava Fernandez Arias i dodaje:\nSaradjivali smo takođe i u bezbednosnom konceptu Svetskog prvenstva u fudbalu i olimpijskim igrama u Torinu. Osim toga koordinišemi i rad vlasti različtitih država na aerodromima ili graničnim prelazima. Brinućemo se takođe i za bezbednost tokom evropskog prvenstva u Austriji i Švajcarskoj.\nPlanirano je osim toga i bolje opremanje pograničnih organa vlasti. Trebalo bi da se stvori centralna baza podataka u kojoj bi bila imena stručnjaka i opreme kako bi Frontex odmah bio u stanju da stvori tim za akciju i pošalje ga tamo gde je potrebno. To da Frontex dobija na značaju pokazuje i njegov budzet. Ove godine Agenciji stoji na raspolaganju 35 miliona evra iz Brisela.\nNovac nam ne koristi ukoliko države članice ne žele da saradjuju.Treba nam više podrške od država članica. Moramo da ih ohrabrimo da nas podrže, kjer akcije će biti uspešne samo ako članice EU pokažu spremnost da saradjuju.


PKS-PK BEOGRADA NA 20. OBRTNIČKOM SAJMU ISTRE\nKao uspešan nastavak poslovne saradnje sa Obrtničkom komorom Istarske županije PKS-PK Beograda, zajedno sa svojim članovima, uzela je aktivno učešće na 20. Obrtničkom sajmu Istre, koji je održan u Puli, od 12. do 15. oktobra 2017. godine.\nNa svečanom otvaranju sajma, 12. oktobra 2017. godine, govorili su predsednik Obrtničke komore Istarske županije, Mario Paliska, predsednica Hrvatske gospodarske komore – Županijska komora Pula, Jasna Jakelić Majetić, predsednik Hrvatske obrtničke komore, Dragutin Ranogajec, zamenica gradonačelnika Pule, Elena Puh Belci, Istarski župan, Valter Flego, predsednik Uprave Istarske kreditne banke Umag, Miro Dodić i pomoćnica Ministra gospodarstva, poduzetništva i obrta Ana Mandac koja je otvorila sajam.\nNa ovogodišnjem sajmu svoje proizvode i usluge izložilo je ukupno 118 izlagača od kojih su 53 iz Istarske županije, 74 iz ostalih delova Hrvatske i 3 inostrana izlagača.\nSajam, kao mesto pokretanja i razvijanja novih poslovnih šansi, proširivanja poslovne saradnje i promocije preduzetništva, odlično je organizovan, imao je veliku posetu i medijski je izvanredno propraćen. Štand PKS-PK Beograda imao je veliki broj posetilaca.\nU organizaciji Obrtničke komore Istarske županije nakon otvaranja sajma održan je okrugli sto na temu: ’’Kako rešiti problem nedostatka radne snage’’ na kojem su učestvovali predstavnici Ministarstva gospodarstva, poduzetništva i obrta Republike Hrvatske, Hrvatske obrtničke komore, Obrtničke komore Istarske županije, Grada Pule, HGK-Županijska komora Pula i PKS-PK Beogada.\nOrganizovani su susreti ugostitelja dveju zemalja u cilju unapređenja saradnje, razmene iskustava i primera dobre prakse.\nU Edukacionom gastronomskom centru Istre organizovan je sastanak sa predstavnicima Agencije za ruralni razvoj ''AZRRI'' u cilju unapređenja kvalita radne snage kroz primenu modela koncepta dualnog obrazovanja.\nU prostorijama HGK-Županijska komora Pula predsednica Komore Jasna Jaklin Majetić organizovala je sastanak sa beogradskim ugostiteljima.\nNa kraju posete za predestavnike PKS-PK Beograda upriličen je i odlazak na 11. Internacijonalni sajam pršuta u Tinjanu.