Пројекат Растко: Словенска етнолингвистика : Dejan Ajdačić : Teorijski aspekti proučavanja poljskih leksema u značenju "migrant"\nTeorijski aspekti proučavanja poljskih leksema u značenju "migrant"\nNazivi osoba po nazivima zajednica kojima te osobe pripadaju, ukazuju na njihov identitet, i dele se na: 1) nazive pripadnika društvenih grupa (etnonimi, konfesionimi, nazivi profesija, genderni nazivi, nazivi partija, pokreta ili udruženja čiji je član i dr.), 2) nazive osoba povezanih sa određenim prostorom (antroponimi izvedeni iz toponima), 3) nazive ili izraze koji ukazuju na istorijsku epohu ili vremenski period aktivnosti osobe ili grupe. Kako se pripadnost pojedinca grupama koje određuju njegov identitet retko menja, identitet izveden iz pripadnosti uobičajeno se shvata kao relativno stabilna, ponekad pogrešno, čak i kao nepromenljiva kategorija. Zbog toga promena grupnog identiteta jedne osobe ne izaziva pažnju samo njene neposredne okoline, već i širih krugova, jer takve promene mogu da utiču na celu zajednicu. Za osobe koje menjaju zajednicu kojoj pripadaju – postoje posebni nazivi koji sa različitim semantičkim akcentima naglašavaju određene aspekte te promene. Tako se i osobe koje trajno napuštaju svoj kraj i odlaze da se nasele u drugu zemlju ili kraj nazivaju različitim poljskim rečima.\nNasuprot poštovanju ljudi vezanih za svoj kraj u tradicionalnoj kulturi, i podozrivim ili kritičkim viđenjem lutalačkog načina života i trajnog napuštanja svog kraja, posle otkrića brzih prevoznih sredstava i prisilnih preseljenja velikih grupa ljudi i samo seljenje i promena identiteta pojedinaca koji se sele dobila je i nova značenja i nove nazive. Nasuprot velikom broju imenica za ljude prisutne ili vezane za neki prostor, u jezičkoj slici sveta, začudo, najčešće ne postoji mnogo naziva kojim se iskazuje privrženost svom kraju, a ta vrsta privezanosti iskazuje se vezanošću za dom. U tekstu „Dom i svet - opozicija i komplementarnost“ (Dom i świat – opozycja i komplementarność) Ježi Bartminjski ukazuje na povezivanje i izjednačavanje doma i otadžbine, u kojoj su dom i otadžbina u opoziciji prema svetu . Gražina Savicka je u istorijskoj perspektivi osvetlila taj aspekt u svom radu „Kształtowanie się stereotypu domu w polszczyźnie“.\nPoljske reči za osobu čiji se identitet određuje promenom mesta stalnog boravka, mogu se razdeliti na pozajmljenice (najčešće latinskog porekla) i reči slovenskog porekla. Ako se uporede značenja reči tih dveju grupa, mogu se zapaziti i sinonimni parovi, što omogućava izbor između reči jednakog ili bliskog značenja ili njihovo zamenjivanje. U tim slučajevima izbor reči latinskog ili reči slovenskog porekla ne zavisi od značenja, već od stilističkih načela u tekstu ili iskazu. U nekim slučajevima razlika u značenju između poljske reči slovenskog korena nema odgovarajuću reč stranog porekla što onemogućava njihovo zamenjivanje.\nReči azylant, migrant, emigrant, imigrant, reemigrant, kolonista, ekspatriant, repatriant, raširene su i adaptirane i u drugim slovenskim jezicima iz latinskog direktno ili preko nekog od zapadnih jezika. Poljske reči bandos, banita kao pozajmljenice ne postoje u svim slovenskim jezicima. Iz nemačkog jezika u poljski jezik je uzeta reč gastarbeiter, koja je opšteraširena. U poljskom jeziku skraćenica od engleskog „displaced persons“ – dipis.\nVelika količina reči stranog porekla navodi na pomisao da su poljske reči izvedene iz praslovenskih korena bile nedovoljne za opsluživanje svih jezičkih stilova, ili da je poljski jezik, kao i većina slovenskih jezika, bio otvoren za primanje novih reči. Poljske reči sa korenima iz praslovenskog jezika, bliske po značenju i morfološkim formama drugim slovenskim jezicima: osiedleniec, presiedleniec, uchodźca, uciekinier, wysiedleniec, wychodźca, wygnaniec, wypędzony, zbieg. U većini poljskih reči slovenskog porekla prozirno je i razumljivo njihovo značenje i kao i značenje niza reči nastalih iz zajedničkog leksiko-semantičkog jezgra.\nKompleksna priroda pojave migracija i milioni ljudi koji su tokom 20. veka migrirali, naveli su istraživače različitih oblasti da se bave problemima migracija. Iako je reč o istraživanjima sa drukčijim ciljevima i metodama, samo bavljenje istim predmetom upućuje pripadnike različitih disciplina i na radove o migracijama van njihove uske oblasti. Razlike u pristupima pre svega proizlaze iz veće ili manje praktične primenljivosti tih istraživanja. Statističke, sociološke i politikološke studije često su i naručivane od strane državnih organa ili međunarodnih organizacija koje se bave emigrantima ili imigrantima. U takvim pristupima nazivi osoba se trajno sele iz jednog sinonimskog reda se svode na jedan naziv, a vodi se računa da se različiti razlozi za preseljenje grupe i statusi u novoj zajednici jasno odvoje. Sa stanovišta leksikografije, distinktivnog proučavanja sinonimije i etnolingvistike, to što sociolozi i statističari svesno zanemaruju upravo jeste i mogući predmet istraživanja.\nJeži Bartminjski u tekstu „O pojmu jezičke slike sveta“ (O pojęciu językowego obrazu świata) predložio je istraživanje elemenata: ko – s kim – gde – kada – zašto – kako se razume (kto – z kim – gdzie – kiedy – po co – jak się porozumiewa) [2, 20-21], proširujući poslednjim članom niz koji je predložio u tekstu „Językowy obraz świata Polaków w okresie przemian“ iz 2000. godine. Pokazaću činioce jezičke predstave migranta u okviru tako raščlanjenih aspekata jezičke slike sveta.\nKo. Na samom početku treba rešiti najteži problem – odrediti ko je to migrant i u čemu se on razlikuje od drugih ljudi koji menjaju svoje mesto u prostoru – od putnika, profesija vezanih za putovanje (vozača, mornara, putujućih trgovaca i dr.) i nomada, kao i od ljudi koji menjaju svoj dom ili mesto u kome žive.\n‘Migrant’ je nadređeni pojam (hiperonim) u elektronskoj verziji rečnika Dubiša za niz reči čiji je identitet određen trajnom promenom staništa, dok se kao hiperonim same reči ‘migrant’ navodi „čovek koji se premešta“ (cłowiek przemieszczający się). Pored „migranta“ premeštaju se i: jeździec, kierowca, pieszy, podróżnyk, podróżny, spacerowicz, uciekinier, zmotoryzowany. Niz reči kojima se nazivaju ljudi koji se premeštaju je i duži, ali u ovoj prilici je bitno razdvojiti nazive za osobe koje privremeno premeštaju (po nazivima ljudi čija je profesija vezana za putovanja), nazive za osobe precizno određene po sredstvo kojim kreću – od trajnih premeštanja. Kod osoba koje se trajno premeštaju moguća je i promena identiteta osobe koje se preselila. Prisutnost tog činioca može biti uključena i u nazive u grupi reči iz semantičkog polja ‘migrant’. Migranti su ljudi koji se trajno sele iz svog kraja.\nIstoričar Jan E. Zamojski iz centra za masovne migracije Instituta istorije Poljske akademije nauka bavio se različitim problemima migracija. U tekstu „Semantyka migratologiczna, czyli nieco refleksji nad terminami i pojęciami“ u sedmom tomu kolekcije Migracje i społeczeństwo, Zamojski je predstavio niz termina i pojmova iz zapadno evropskih jezika koji se tiču migracije i ukazao na njihovo značenje i međusobne odnose . U studiji Vlođimježa Visočanskog „Siatka pojęciowa migracji w ujęciu językowym Migracje : dzieje, typologia, definicje“ predstavljeni su poljski glagoli i imenice u značenju kretanja, imenice stanja pokreta i osobe-izvršioca, te pridevi vezani za migraciju. Autor je predložio klasifikaciju na devet grupa sa svojim podgrupama . U svakoj od grupa najpunije je opisana imenica stanja (npr. przemieszczenie się, wędrowanie, przesiedlanie się, wychodźstwo, emigracyjność, opuszczenie ojczyzny itd.) kojom se određuju sve karakteristike kretanja, a podrazumeva se da srodne reči sadrže svojstva koja proizlaze iz zajedničkog jezičkog korena. Navodeći podelu Visočanskog, dodaću i nazive osoba koje se u toj podeli nalaze:\n1) Wyjście – przesunięcie się – osiedlenie się: migrant, przesiedleniec, wychodzień (staropolski), wychodźca, emigrant, emigrantka, ekspatriant ; 2) Wyprowadzenie – translokacja – osadzenie: zesłaniec, zesłanka, zesłany, deportowany, deportowana, przesiedleniec ; 3) Wydalenie z danego miejsca – dokądś: ekspatriant, wysiedleniec, wysiedlony, wypędzony, wygnaniec, wygnanka ; 4) [Wyjście – dojście – przebywanie] – powrót: reemigrant, reemigrantka, repatriant, repatriantka ; 5) Wyjście: uchodźca ; 6) Przyjście. Przybysze: przybysz, alochton, obcokrajowec ; 7) Przebywanie (-); 8) Pozostanie: osadnik, osiedleniec, kolonizator, kolonista, kolonistka, azylant ; 9) Wtapianie się, Stopienie się: asymilator.\nAutor je kao nazive osoba navodio imenice muškog i ženskog roda i substantizovane prideve zesłany, deportowany, deportowana, wysiedlony, wypędzony. Visočanski navodi reči imigracyjność (1c), ali od imigracja nema derivata imigrant imigrantka, kao što od ucieczka (5) nema izvedene reči uciekinier, uciekinierka a od banicja (3) – nema banita. U tekstu nije dosledan odnos prema zastarelim rečima, jer se, npr. navodi staropoljsko wychodzień, ali ne i drugi zastareli oblici (uchodzień, uchodnik, uciekarz, zbiegiec, zbiegca i dr.). U tekstu V.Visočanskog propušteni su zbieg i substantivno zbiegły. U radu Visočanskog, nema naziva bandos, Dipis, gastarbeiter, Polonus. Pitanje je da li proces „utapanja“ u drugu sredinu (9) pripada grupi reči koje označavaju kretanje, jer one pre označavaju promenu identiteta – konačno prisvajanje identiteta nove zajednice. Načela autorovog izbora leksičkih jedinica nije uključila ustaljene izraze, što bi doista proširilo obim razmatrane građe i dovelo do metodološkog odstupanja od zadatih okvira. Ali, valja imati u vidu da postoje npr. izrazi: pracownicy przymusowi, pracownicy nielegalni, pracownicy-goście, pracownicy sezonowi, pracownicy przesiedleni.\nLjudima čiji je identitet određen trajnom promenom mesta stalnog boravka, podeli migranata i tipovima migracije posvetili su veliku pažnju sociolozi i politikolozi. U monografiji „Stereotyp ushodźcy“ sociolog Elżbieta Czapka sa Varminjsko mazurskog univerziteta u Olštinu, navodi Petersenovu podelu migracije na pet tipova: prymitywną, przymusową, przymuszoną, dobrowolną i masową [3, 38]. Tabela Ričmonda nudi razrađenu klasifikaciju međunarodnih migracija sa stepenovanom skalom po dve ose: dobrovoljni vs. prisilni migranti, razlozi društveno-politički vs razlozi ekonomski.\nuchylający się od służby wojsk.\nmigranci poszukujący pracy\nprześladowani na tle etnicznym\nofiary klęsk żywiołowych\nSa stanovišta politikologa i sociologa nije interesantan ceo sinonimski niz reči ‘migrant’, njima je upravo suprotno, potrebno ograničiti broj naziv, bez izostavljanja činioca ili kriterijuma migracije. Sa stanovišta leksikologije takav pristup ne može biti primenjen, jer valja uključiti nazive koji postoje u jeziku. U navedenoj tabeli, kao migranti navedeni su špijuni, izdajice, teroristi i disidenti, ali ti tipovi ljudi nisu obavezno migranti. Teroristi mogu biti i migranti, ali takođe i stalno naseljeni državljani zemlje, privremeni gosti u drugoj zemlji, protivnici okupanta na okupiranoj teritoriji, itd. Neki od problema sa muslimanskim migrantima na zapadu upravo i proizlaze iz izjednačavanja muslimanskih terorista sa naseljenicima iz muslimanskih zemalja. Iz podele Ričmonda sa leksikografskog stanovišta treba izostaviti ljude sa one strane zakona: teroriste, špijune i izdajice, jer njihov identitet nije prvenstveno određen preseljenjem, već njihovim ciljem uhođenja ili uništenja nečega. Očigledno je da su pri imenovanju tipova izostavljeni uobičajeni nazivi, što se odrazilo i u poljskom prevodu tabele. Radovi sociologa i politikologa o migraciji sadrže izdvojene društvene činioce migracija i psihološki motivisane razloge ljudi koji migriraju. U navedenoj tabeli Ričmonda dobro su postavljene i ukrštena dve važne opozicije koje određuju migracije i migrante, uz njihovo stepenovanje čije su krajnosti imenovane nazivom osa. Navedeno mešanje kategorija, nedostatak najčešće korišćenih naziva, redukcija naziva može se popraviti, a princip tabele usavršiti i dodavanjem novih naziva, čime bi tabela mogla da posluži u lingvističkim ispitivanjima.\nNajpregledniji prikaz naziva „migranata“ u jednom ili u više jezika bio bi predstavljan u tabeli u kojoj bi se integralno našli svi činioci koji određuju njihove međusobne sličnosti i razlike. Struktura teksta ne omogućava takav pregled, već navodi na objedinjavanje nekih činioca sa nužnim kompromisima u povezivanju i razdvajanju pojedinih naziva. Najjednostavnije rešenje bi bilo napraviti spisak reči po abecednom redu, ali takav pristup ne nudi mogućnost analitičkog i sintetičkog razmatranja izdvojenih naziva.\nSudbina i psihološko-socijalna motivacija osoba koje migriraju, kao i njihov status u bivšoj i novoj zajednici sadržan je u rečima kojima se nazivaju migranti. Identitet takvih osoba je određen njihovom dobrovoljnom odlukom ili pritiskom sile, a važna može biti i razlika u bogatstvu onih koji dolaze i onih koji su već tamo naseljeni – dok ekonomski migranti dolaze iz siromašnijih zemalja u bogatije, kolonisti kao bogatiji dolaze u krajeve koji su siromašniji. Sa stanovišta društva koje prima migrante, i sa stanovišta pojedinca ili grupa koji migriraju važan je pravni status – migranti su legalni ili nelegalni, u zavisnosti od toga da li su prihvaćeni od nove zajednice ili se kriju od službi koje nadziru priliv stranaca.\nS kim. Migracija može biti čin pojedinca ili grupe, što se jezički odražava u nazivima migranata grupnog, masovnog ili pojedinačnog preseljavanja. U sudbini migranata veliku ulogu imaju tri gupe ljudi: oni koji su ostali u kraju, oni koji su vinovnici migracije i ljudi nove sredine u koju dolaze. Sve tri ove grupe imaju emocionalno aktivan odnos prema migrantima, što se odražava i u iskazima, zapisima i razgovorima.\nGde. Veoma važni činioci u formiranju jezičke predstave o osobi čiji se identitet menja napuštanjem određenog kraja su: odakle od odlazi, na koji način, kuda se on kreće, da li je određena polazna tačka promene i ciljna tačka njegovog seljenja, da li je određenje tačaka premeštanja obuhvata bilo koji prostor ili uže, druge zemlje, da li se u samoj reči naznačuje smer kretanja „od kuda/kuda“. U pojedinim nazivima ističe se polazište ili mesto dolaska (przybysz, osadnik, wychodźca). U poljskom jeziku postoji i naziv za osobu koja se vraća u svoj rodni kraj. Ustaljeni su izrazi sa predlozima „z / ze“ sa toponimom kojim se ukazuje odakle (e)migranti dolaze – emigrant z Polski, migrant z Rosji, koloniści z Małopolski, te izrazi sa predlozima „w“ ili „do“ koji ukazuju sa toponimom gde su oni došli – emigrant w Ameryce, emigrant w Londynie, migranci do Unii Europejskiej.\nKada. U odnosu migranata i svih ljudi koji su sa njima u vezi, u okviru predstava o njima, uključujući i jezičke predstave važan element čine istorijske prilike, osobeni događaji koji su povezani sa samim preseljenjem. U iskazima uz reč (e)migrant, ima funkciju hiponima koji dodatno određuju tip tog (e)migranta, navode se godina kada se neko preselio, nazivi ratova i drugih prelomnih istorijskih događaja koji su doveli do preseljenja ili epoha određenog vladara ili ideološkog sistema itd. Drugi tip informacije o vremenskim kategorijama vezanih za migrante određuju dužinu trajanja boravka u novoj sredini, dužinu nekog od njihovog statusa ili pomoći koju dobijaju.\nPostoje i istorijski uslovljeni nazivi koji su vezani za jednu epohu, npr. bandos se vezuje za minule vekove, gastarbeiter za 20. vek, dipis za period posle drugog svetskog rata.\nZašto. Razlozi migracije predodređuju i podelu (e)migranata. Iz opozicija različitih migracija ratna – mirnodopska, prisilna – dobrovoljna, pojedinačna – masovna, proizlaze i odgovorajući nazivi migranata. Važan činilac u konceptualizaciji migranta u jeziku čini stepen dobrovoljnosti, odnosno prinude u promeni mesta boravka, brzina iznuđene promene mesta boravka i razlozi te promene staništa. Najuopštenija podela migranata izvodi se iz prilika u kojima oni dobrovoljno ili prinudno odlaze iz svog kraja. Dobrovoljno se može promeniti svoje boravište osoba i zbog porodičnih razloga, zbog sklonosti prema kulturi, ali u jeziku nema posebnih naziva za ove dve grupe. Reč polonofil ne mora nužno podrazumevati i nameru osobe koja voli Poljake i poljsku kulturu da se naseli u Poljskoj. Kategorija „prinudni migrant“ odveć je široka jer uključuje različite stepene prinude – od osećanja nelagodnosti prilikama u svojoj zemlji, preko iznude, do opasnosti po život u vojnim sukobima, pogromima i prirodnim katastrofama.\nOvde se predlaže ukrštanje stepenovanih opozicija 1) dobrovoljnog – prisilnog menjanja stalnog boravišta, 2) smera migracije osobe koja migrira, koja je sa stanovišta leksičke analize veoma važna, jer su poljski, i šire slovenski nazivi zasnovani na poljskim jezicima često zasnovani na prefiksalnom određenju smera kretanja. Modifikovana vertikalna osa Ričmondove tabele dopunjena je podkategorijama, koje zadržavaju gradualni princip od dobrovoljnog do prisilnog, sa rečima koje se koriste u poljskom jeziku. U okviru vertikalne ose su razdvojeni ekonomski i društveno politički razlozi. Time je stvorena mogućnost stvaranja horizontalne ose, sa novom opozicijom koja ukazuje na smer kretanja migranta.\nOsoba odlazi iz (z+im.Gen),\nOsoba poreklom iz\nOsoba se nalazi u (w+im.Loc;na+im.Loc,\nOsoba dolazi u (w+im.Acc;do+im.Gen)\nbekstvo iz lošeg u bolje\nuciekinier z obozu, uciekinier z wojska\ndobrovoljno iz političkih razloga – iz boljeg u gore ili u svoje\nkolonista z Niemiec\nkolonista / kolonistka\nreemigrant w Polsce\nrepatriant w Szczecinie\nkolonista / kolonistka w Zakopanym\nkoloniści w Ameryce\nwychodźca z Austrii\nprzesedlieniec z Rosji\nmigrant z Kuby\nprzybysz z planety\nosadnik zza Buga\nprzesedlieniec na Ziemiach Zachodnich\nprzesedlieniec w Lublinie\nprzesedlieniec na zachód\nmigrant do Nimiec\nmigrant na terytorium Polski\nemigrant do Ameryki\nemigrant w Paryżu\nprzybysz w Stanach\nprzybysz do Ameryki\nosadnicy na terenach okupowanych\ndobrovoljno ali iznuđeno\niz ekonomskih razloga\nprisilno iz društveno-političkih razloga\nwysiedleniec z Wielkopolski wysiedlony z Częstochowy\nbanita z Londynu\nwypędzony z Pomorza\nuchodźca z Abchazji\ndeportowany / deportowana z Rosji\nprisilno u ratu, ili progonima\nzesłaniec z Kazachstanu\nzesłany z Poznania\nzesłaniec na Syberii; zesłaniec na Sybir\nPoljske reči sa pridevom „sezonski“ – emigrant sezonowy, pracownik sezonowy, već samim nazivom ukazuju da promena mesta boravka nije stalna, ali s obzirom da ove poljske reči koriste istraživači u značenju ‘migrant’, navedene su u tabeli, iako odstupaju od usvojene definicije „migranta“. Time je data prednost jezičkoj praksi u odnosu na semantičku preciznost. Migranti mogu biti osobe nazvane: jeniec wojenny z armii rosyjskiej, pracownik cudzoziemski, pracownik przymusowy, pracownik nielegalny, pracownik-gość itd., ali postoje zatvorenici ili radnici koji ne menjaju kraj u kome žive.\nKako se razume. Upotreba reči emigrant i njoj bliskoznačnih reči najviše se ustaljeni u izrazima administrativno-političkog stila, u kome preovlađuju statistički i pravni aspekti migracije i života migranata. Kada široki semantički okviri reči migrant i emigrant nisu dovoljni za preciznija određenja, ovim rečima se dodaju konkretizujuće dopune. Različiti tipovi emigranata imaju različite poglede na svet, što se odražava i u njihovim jezičkim iskazivanjima. Ideološki činioci posebno su prisutni u tekstovima i iskazima o političkoj emigraciji. Tako je, npr., komunistička propaganda emigrantima iz svojih zemalja na Zapadu pripisivala najgore uvrede nazivajući ih izdajnicima, plaćenicima koji prodaju svoju zemlju. Takve crte pripisuju i poljski satiričari i političari perioda socijalizma svojim zemljacima-neistomišljenicima u inostranstvu. Nove crte starih tipova emigracije javljaju se i danas, tako da tema obuhvata i istorijske nazive i nove nazive. Novi tip ekonomske emigracije još se oslanja na stare leksičke mogućnosti, ali će možda priroda novog tipa radne emigracije dovesti i do nekih novih izraza i reči. U književnim tekstovima koji se bave minulim epohama autori se trude da opišu i predstave poimanje migracije sa stanovišta umetničko-istorijske rekonstrukcije i fikcionalizacije. Književnici ponekad stvaraju i autorske okazionalizme i neologizme u želji da rečima novostvorenom rečju odrede nijanse značenja kojih nema u postojećim rečima. U esejima o ličnim preživljavanjima emigranata ima odlomaka sa finim određenjima nijansi značenja pojmova iz ovog semantičkog polja, ali njima će pažnja biti posvećena u nekom od narednih radova.\nPoljski lingvisti i sociolozi su u bavljenju jezičkim aspektima naziva i stereotipova migranata ukazali na niz činioca koji određuju ljude koji se trajno sele. Izrečene zamerke i kritičke opaske usmerene su ka tačnijem uočavanju postavki i dilema u lingvističkom pristupu poljskim rečima u značenju ’migranti’. Teoretsko razmatranje problema prethodni tako analizi pojedinačnih reči iz poljskih rečnika i tekstova. Navedene klasifikacije i tabele valjalo bi uporediti sa studijama koji se bave leksikografskim i leksikološkim pitanjima migrantologije i u drugim sredinama. Doprinos poljskih istraživača ispitivanju naziva migranata tako će biti moguće smestiti i u šire leksikološke okvire.\nTrebalo bi uporediti i poljske reči slovenskog porekla sa odgovarajućim rečima u drugim slovenskim jezicima. Oni imaju iste korene, razgranate derivate i široko semantičko polje, pa bi pitanja srodnosti i razlika sa rečima u drugim slovenskim jezicima, u poređenju moglo ukazivati na njihov razvoj u istoriji jezika. Ispitivanje naziva u nekoliko jezika pokazalo bi osobenosti jezičkih predstava migranata u jezičkoj slici sveta.\nBartmiński, Jerzy: Dom i świat – opozycja czy współdzialanie // Dom w języku i kulturze / Red. Grażyna Sawicka.- Szczecin, 1997. – S. 11-22, Isto Bartmiński, Jerzy: Dom i świat – opozycja i komplementarność // Językowe podstawy obrazu świata.- Lublin, 2009.- 3 ed. – S. 167-177.\nBartmiński, Jerzy: O pojęciu językowego obrazu świata // Językowe podstawy obrazu świata.- Lublin, 2009.- 3 ed. – S. 11-21.\nCzapka, Elżbieta: Stereotyp ushodźcy.- Olsztyn, 2006. – 183 s.\nSawicka, Grażyna: Kstzaltowanie się stereotypu domu w polszczyźnie // Dom w języku i kulturze / Red. Grażyna Sawicka.- Szczecin, 1997. – S. 11-22.\nWysoczański, Włodzimierz: Siatka pojęciowa migracji w ujęciu językowym // Migracje : dzieje, typologia, definicje / pod red. Antoniego Furdala i Włodzimierza Wysoczańskiego.- Wrocław, 2006. – S. 124-147.\nZamojski, Jan Eugeniusz: Semantyka migratologiczna, czyli nieco refleksji nad terminami i pojęciami // Migracje. Historia – kultura. Migracje i społeczeństwo / pod red. J. E. Zamojskiego.- Warszawa, 2002, t. 7. –S. 274-284.\n* Rad je napisan tokom studijskog boravka u Lublinu (2009) uz podršku poljskog fonda "Kasa im. Józefa Mianowskiego".\nThe article presents the theoretical aspects of studies of Polish lexem ‘migrant’ in the texts of the historian Jan E. Zamojski, linguist Włodzimierz Wysoczański and sociologist Elżbieta Czapka. Author analyze semantic fields of lexem ‘migrant’ in a manner which etnolingvist Jerzy Bartminsky suggested in the text “The Notion of linguistic vision of the world“.\nKey words: lexicology, polish linguistics, migrant, semantic field, ethnolinguistics,\nУ статті представлено теоретичні аспекти вивчення польських лексем зі значенням ‘мігрант’. Дослідження здійснено на матеріалі текстів історика Яна Замойського, мовознавця Влодзимєжа Височанського і соціолога Елжбети Чапки. Автор аналізує семантичне поле ‘мігрант’ у рамках підходу, запропонованого етнолінгвістом Єжи Бартмінським у тексті „Про поняття мовного образу світу“.\nКлючові слова: лексикологія, польське мовознавство, мігрант, семантичне поле, етнолінгвістика.\nDejan Ajdačić. Teorijski aspekti proučavanja poljskih leksema u značenju "migrant" // Компаративні дослідження слов'нських мов і літератур. Пам'яті Леоніда Булаховського. Київ, 2009, вип. 10. – с. 3-11.\nНа Растку објављено: 2009-10-18\nДатум последње измене: 2009-10-18 11:19:19


NENO BELAN i Fiumens proslavljaju 20 godina u Mikser House-u! - Mikser House\nNENO BELAN i Fiumens proslavljaju 20 godina u Mikser House-u!\n“Što je danas ljep i sunčan dan! “\nPevač legendarnih „Đavola“ NENO BELAN i njegov bend FIUMENS u punom sastavu nastupaju uživo u Mikser House- u, 11. marta, sa početkom u 21h. Nakon nedavno održanog najvećeg samostalnog koncerta u Belanovoj karijeri, u zagrebačkom Domu sportova, na kojem je proslavio 20 godina saradnje sa Fiumensima na red je došla i domaća publika!\nStoga očekujte veliku produkciju, sjajan zvuk , kao i uvek, niz nezaboravnih pesama, sada već pravih evergreena iz vremena Đavola, pa Belanove solo karijere, ali i hitove kojima je poslednje dve decenije Belan sa Fiumensima potvrdio status jednog od najizvođenijih i najpopularnijih kantautora na ovim prostorima.\nNeno Belan nedavno je objavio i novi album, na kojem su se našle pesme kojima je u poslednje vreme osvajao vrhove top lista, poput aktualnog hita ‘Sanjaj’, dueta sa Majom Posavec ‘Tvoj glas’, hit singlova ‘Jer je pjesma dio nas’, ‘Anđela anđele’, ‘Ulicama grada (pjesma sreće)’, ali i nezaboravno izvođenje ‘Vino noći’ u duetu sa muzičkom divom Josipom Lisac koja je snimljena na prošlogodišnjem koncertu u Domu sportova.\nUlaznice po pretprodajnoj ceni od 1000 dinara možete kupiti na prodajnim mestima Gigs Tix-a, Felix shopu kao i u Mikser House-u!\n← Projekcija dokumentarnog filma „You will never walk alone“\nDan italijanskog dizajna / 02. mart →


LEČENJE NEŽNOŠĆU - Olivera Ptica - Life coach\nMnogi od nas su već čuli za pravilo da je, za fizičko i mentalno zdravlje, 4 zagrljaja dnevno neophodno, 8 dobro, a 12 odlično? Naime, nauka je dokazala dakada se zagrlimo naš organizam počinje da luči supstance koje leče i naše telo i naš um.\nOvo jesamo još jedan u nizu dokaza da je naše telo prava fabrika lekova koji, za razliku od klasičnih, ne truju telo i nemaju kontraindikacija. Zamislite koliko je priroda bila milostivakada je svakom čoveku dala dar da isceljuje sebe i druge!Pitanje je samo koliko ćemo ovo da koristimo.\nZbog ovakvog svog svojstva, danas se zagrljaji ne koriste samo amaterski, već i profesionalno, najviše u svrhu emocionalnog isceljenja. U svetu već postoji značajan broj terapeuta koji primenjuju takozvanu „terapiju zagrljajem.“\nAli zagrljaj nije jedini oblik neverbalne komunikacije koji leči naše telo i dušu. Elem, neko se dosetio da sprovede studije o razvoju prevremeno rođene dece. Podelili su ih u dve grupe. Deci iz prve grupe tri puta dnevno su dolazili istraživači koji bi ubacivali ruku u inkubator i mazili ih 15-tak minuta.\nOvaj čin nazvali su taktilno-kinestetička stimulacija. Interesantno kako jedna divna stvar može tako grozno da zvuči, zar ne? Kako god, ispostavilo se da su ove bebe 49% više napredovale u težini od beba koje nisu mažene, iako su dobijale potpuno isti kvalitet i količinu hrane.\nNauka je takođe otkrila da kod dece koja su manje grljena imažena ponekad dolazi do smanjenog lučenja somatotropina, hormona koji stimuliše rast. U medicini je ovaj fenomen poznat pod nazivom psihosocijalno uslovljen patuljast rast. Ali, istraživanja su opet pokazala da, ako se pomenuta deca patuljastog rasta izdvoje iz sredine u kojoj su bila i stave uz nežnu majku ili nežnu ženu koja predstavlja figuru majke, da koncentracija somatotropina u krvi skače i dete počinje ubrzano da raste.\nInteresantno je da ovaj isti hormon kod zrelih osoba usporava starenje, pa ga zato još nazivaju „hormonom mladosti.“ Kako divni primeri transformacije duhovnog u fizičko! Što je najlepše, onaj ko grli ili na drugi način izražava ljubav, često ima jednake, a nekada i veće dobrobiti od onog ko ove gestove prima.\nAko posle svega pročitanog i dalje oklevate da zagrlite drago biće, vratite se na početak teksta... A ako se ni onda ništa ne desi, vratite se opet. I opet. Sve dok se ne probije oklop duše koji nas onemogućava da budemo zdraviji, srećniji, celovitiji...\nGDE GREŠIMO? Sedam najvećih grešaka u komunikaciji


Zahvaljujući dolasku na Steam, Titanfall 2 ponovo uživa veliku popularnost - PLAY!\nTitanfall 2 već duže vreme nosi titulu najpotcenjenije igre, koja ima dosta toga da ponudi, ali nema igrača. Mnogi su očajavali nad tom sudbinom, ali ne više.\nZahvaljujući nedavno načinjenoj tranziciji od strane Electronic Arts i prelaskom velikog broja igara sa Origins na daleko rasprostranjeniji Steam, Titanfall 2 je dobio zasluženu drugu šansu i postao je popularniji nego ostali naslovi ovog izdavača.\nTitanfall 2 je sa sniženjem na 10$ i povučen zainteresovanošću igrača za Apex Legends, privukao ogroman broj igrača. U vikendu za nama je preko 9 hiljada igrača istovremeno bilo aktivno, dok sama cifra pokazuje tendenciju rasta u narednom periodu. Ova brojka možda deluje slabašno u odnosu na multimilionske cifre drugih novijih naslova, ali je ipak reč o odličnom(novom) uspehu, pošto se radi samo o Steam platformi i 4 godina staroj igri.\nDruge igre izdavača Electronic Arts ne uživaju istu sudbinu, kao što su recimo Battlefield 1 i Battlefield V, koje su u danu za nama skupa imale oko 3000 igrača\nDosta stvari je te 2016. godine uticalo na to da se Titanfall 2 i pored sjajnih ocena ne probije bolje. Tu je svakako ograničenost Origins platforme, loš glas koji stalno bije izdavača Electronic Arts, kao i podatak da se istovremeno sa ovim naslovom pojavlo par AAA pucačin(CoD. Infinite Warfare i BF1) koje su ga bacile u senku.\nDobro je videti da igra uživa pravi talas popularnosti, a nadamo se da je ovo više nego dobar znak za Respawn Entertainment da prionu na Titanfall 3.\nRelated Items:broj igrača, electronic arts, player count, Respawn Entertianment, Steam, Titanfall 2, Titanfall 2 Steam, valve\nNovo odlaganje za Baldur’s Gate III, izlazi u oktobru


Kina i ukrajinska kriza: Rešite to mirno među sobom - Analiza - Nedeljnik Vreme\nNa istoj strani: Vladimir Putin i Si Đinping\n22. 2. 2022. / 14.31\nKina i ukrajinska kriza: Rešite to mirno među sobom\nReakcija Pekinga na rusko priznanje otcepljenih narodnih republika Lugansk i Donjeck na istoku Ukrajine je uzdržana: načelno se podržava teritorijalni integritet svake suverene države, ali se istovremeno kritikuje širenje NATO-a na istok. U sukobu čiji se kraj ne nazire Kina će voditi računa o sopstvenim interesima i da ne pogorša trgovinske odnose ni sa Zapadom, ni sa Rusijom\nKineski ministar inostranih poslova Vang Ji precizirao je stav Pekinga u vezi sa događajima oko Ukrajine nekoliko dana pre nego što je predsednik Rusije najavio ulazak ruskih “mirovnih snaga” u Donjeck i Lugansk. On je naglasio da suverenitet, nezavisnost i teritorijalni integritet svih zemalja treba da budu poštovani i zaštićeni. To je osnovna norma u međunarodnim odnosima, tih principa se pridržava Kina i oni naravno važe i za Ukrajinu. Ni jedna zemlja, čak ni supersila, ne sme svojevoljno menjati međunarodne norme, niti se postaviti iznad tih normi.\nU prvim izveštajima kineske agenicje Sinhua na ruskom jeziku ne pominje se, međutim, ovaj stav o suverenitetu i teritorijalnom integritetu Ukrajine, iako se to na sajtu kineskog MID jasno navodi, a to su preneli i kineski mediji.\nNa dan kada je Putin potpisao dekret o priznavanju samostalnosti Donjecka i Luganska, Sinhua je pod navodnike stavila reči “samostalnost” i “ dve države”. Kinesko ministarstvo inostranih poslova pozvalo je “sve strane” da ukrajinski problem reše kroz dijalog i pregovore. Pri tom, Kina procenjuje da je jedini put za rešenje problema dogovor iz 2015. godine poznat pod nazivom “Minsk 2”. Taj dogovor prihvatio je i Savet bezbednosti UN, ali nikada nije sproveden. Ukrajina i Rusija tumače ga na različite načine.\nPeking procenjuje da Kina, kao velika država, ne treba da se u ovom sporu opredeljuje, već da podstiče mirno rešenje i dijalog između zainteresovanih strana. Zato kineskim stavovima i Rusija i Zapad mogu da budu delimično zadovoljni, a delimično ne.\nZapad, na primer, može da pozdravi kinesku izjavu o poštovanju suvereniteta, nezavisnosti i teritorijalnog integriteta Ukrajine, a Rusija kao podršku svojim stavovima može da iskoristi kinesku izjavu o tome da “evropski prijatelji” treba ozbiljno da razmisle da li širenje NATO-a na istok predstavlja doprinos evropskoj stabilnosti ili ne, kao i da treba uvažiti brigu Rusije za sopstvenu bezbednost.\nStav Pekinga je balansiran i to se može objasniti unutrašnjim kineskim potrebama, ekonomskim razlozima i, ne na poslednjem mestu, ulogom koju ova superdržava ima ili pretenduje da ima u svetskoj politici. Kina balansira jer nastoji u isto vreme da održi svoje odlične odnose sa Kremljom, ali i da ne pogoršava dalje odnose sa Sjedinjenim Američkim Državama i zapadnim zemljama.\nPragmatična kineska politika prisutna je posebno u trgovinsko-ekonomskoj sferi. I pored svih sankcija i oštrih izjava, trgovina između Kine i SAD prošle godine je porasla za 27 odsto i dostigla blizu 800 milijardi dolara. Sa Rusijom kineska razmena je nekoliko puta manja i pretežno se odnosi na gas i naftu koji su glavni eksportni adut Moskve.\nPriznavajući suverenitet i teritorijalni integritet Ukrajine, Kina ima u vidu vlastite probleme sa Tajvanom, Sinđangom i Tibetom. Svaka eventualna promena statusa kvo u ovim kineskim regionima dovela bi do mnogo većih ratnih sukoba nego što su sadašnji u Ukrajini.\nPacifik – Borba za prevlast\nTrojni pakt protiv Kine


Fasade, Bajmok :: Daibau.rs\nTražim dobrog fasadera: Sakupili i proverili smo fasadere, koji rade u mestu Bajmok i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani fasaderi će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tIskusan fasader , koji može da izvede:\tfasada na novogradnji, obnova fasade, uklanjanje fasade, zatvaranje nadstrešnica, sokl od stirodura, izolacija čela balkona, akrilni zaključna žbuka, 15 cm fasade, fasada drvena vlakna, adaptacija fasade, izvođači za fasade, ili drugo će se sigurno naći i za vas. više


Šest godina trajao je postupak: Sutkinja Azra Miletić oslobođena optužbi | BL!N Magazin\nHronika 28.01.21, 07:58h\nZbog droge uhapšeni supružnici iz Posušja: Policija im pronašla zasad marihuane\nSuspendovanu sutkinju državnog Suda oslobodio je jučer Općinski sud, a kolege s kojima je radila su je prethodno osudile na dvije i po godine zatvora\nAzri Miletić, suspendovanoj sutkinji Suda BiH, jučer je na sarajevskom Općinskom sudu izrečena oslobađajuća presuda po optužnici kojom se teretila za primanje dara. Žalba na ovu presudu se može uložiti u roku od 15 dana, što će, kako je najavio sarajevski kantonalni tužilac Sead Kreštalica, biti i učinjeno.\n- Šest godina traje ovaj postupak. Ovom presudom se na neki način ispravlja nepravda koja je učinjena Miletić, vrsnom sudiji Suda BiH. Suđenje je bilo javno i svi su mogli vidjeti da dokazi koji su izvedeni u postupku ne samo da ne dokazuju van razumne sumnje, ono što se optužnicom tvrdi, već upravo suprotno, jasno dokazuju njenu nevinost. Ovo je ispravna, zakonita i čestita presuda, rekla je braniteljica Jasenka Rešidović.\nIstraga protiv sudije Miletić je vođena nezakonito, da je vođena kako treba, ona se nikad ne bi ni našla na optuženičkoj klupi, rekla je Jasenka Rešidović\nPodsjećamo na to da je po nalogu tužioca Posebnog odjela za organizirani kriminal, privredni kriminal i korupciju Tužilaštva BiH SIPA u februaru 2015. godine uhapsila sutkinju Suda BiH Azru Miletić. Osim nje, uhapšeni su tada i Ramo Brkić, bivši komesar MUP-a Unsko-sanskog kantona, te Senad Šabić, član Brkićeve grupe. Nakon saslušanja u prostorijama SIPA Miletić je predata u nadležnost Tužilaštva BiH, zajedno s Brkićem i Šabićem, zbog sumnje da je počinila krivično djelo primanje dara ili drugih oblika koristi i zloupotrebu položaja, dok su Brkić i Šabić osumnjičeni za davanje dara ili drugih oblika koristi. Nekoliko dana kasnije, Visoko sudsko i tužilačko vijeće BiH (VSTV) suspendovalo je Miletić. Prema optužnici Tužilaštva BiH, Šabić i Brkić, koji su prvostepenom presudom Suda BiH osuđeni na deset, odnosno 11 godina zatvora zbog organiziranog kriminala, Miletićki su tada, dok je bila sudija Apelacionog odjeljenja, obećali dar u vidu novca kako bi uticali na ishod drugostepenog postupka. Svi su oni pred Sudom BiH negirali krivicu. U februaru 2017. godine Tužilaštvo BiH uložilo je setove dokaza o posebnim istražnim radnjama, kupovini stana i finansijskoj situaciji i time nastojalo dokazati optužbe o korupciji. U augustu iste godine Sud BiH donosi prvostepenu presudu kojom je suspendovanu sutkinju Miletić osudio na dvije i po godine zatvora. Međutim, u aprilu 2018. se ukida ta presuda te se vođenje daljnjeg postupka prebacuje na sarajevski Općinski sud. Apelaciono vijeće je tad u odluci pojasnilo da postoje važni razlozi koji opravdavaju prenošenje postupka na mjesno nadležni sud, jer se na taj način mogu sačuvati vanjski utisak nepristrasnosti i nezavisnost, a optuženoj omogućiti ostvarivanje prava na pravično suđenje.\n- U ovom slučaju se desilo drastično kršenje odredaba krivičnog postupka i međunarodnih standarda. Apsolutno je bilo jasno da se tim slučajem ne može baviti državni Sud. Miletić je bila sudija tog suda, sudile bi joj njene kolege, ona je s njima radila. Naravno da je pretpostavka javnosti da to nije pravedno suđenje, rekla je za Oslobođenje advokatica Vasvija Vidović.\nPred ovim sudom je počelo suđenje krajem 2018. godine, a završna riječ je iznesena u decembru 2020. U završnoj riječi pred Općinskim sudom u Sarajevu odbrana je zatražila da Miletić bude oslobođena optužbi, jer je “istraga vođena nezakonito”, dok je optužena kazala da je uvijek postupala u skladu sa zakonom.\nPodsjećamo i na to da je u martu prošle godine prvostepenom presudom Općinskog suda u Sarajevu Brkić osuđen na četiri godine i 11 mjeseci zatvora zbog krivičnog djela davanje dara ili drugog oblika koristi, dok je Šabić i dalje u bjekstvu.\nPresudu je jučer izrekao sudija Općinskog suda u Sarajevu Nedim Ćosić, koji je prije početka suđenja tražio izuzeće u ovom predmetu zbog toga što je blizak prijatelj sa sinom optužene. Ćosić je u maju 2018. godine, prije početka procesa, podnio zahtjev za svoje izuzeće navodeći da je “blizak prijatelj sa sinom optužene, te da, u skladu s kodeksom sudijske etike, postoje okolnosti koje bi eventualno mogle izazvati razumnu sumnju u njegovu nepristrasnost od stranaka i branilaca”. Nekoliko dana kasnije sudije Općinskog suda donijele su jednoglasnu odluku kojom je odbijen Ćosićev zahtjev.\n(Oslobodjenje, DEPO PORTAL/rm)\n#azra miletić #presuda #sutkinja #općinski sud #Vasvija Vidović #sarajevo


Potvrđena optužnica protiv bivšeg gradonačelnika Leskovca | Južna Srbija Info\nPočetna | Novosti | Kociću potvrđena optužnica\nOptužnica je potvrđena protiv Slobodana Kocića ranijeg gradonačelnika Leskovca, zbog četiri krivična dela zloupotrebe službenog položaja, tri krivična dela zloupotrebe službenog položaja u saizvršilaštvu i jednog krivičnog dela građenje bez građevinske dozvole.\nOptužnica je potvrđena protiv ranije direktorke JP Direkcija za urbanizam i izgradnju grada Leskovca Dragane Stošić zbog tri krivična dela zloupotrebe službenog položaja, tri krivična dela zloupotrebe službenog položaja u saizvršilaštvu, dva krivična dela falsifikovanje službene isprave i jednog krivičnog dela građenje bez građevinske dozvole, navodi se u saopštenju.\nSud je potvrdio optužnicu protiv Radovana Jovanovića iz Pečenjevca vlasnika i direktora preduzeća "Produkt“ zbog tri krivična dela zloupotrebe službenog položaja u pomaganju, dva krivična dela falsifikovanje službene isprave i četiri krivična dela građenje bez građevinske dozvole.\nOptuznica je potvrđena i vlasniku preduzeća "Energosistem Čogurić“ Leskovac, Aleksandru Čoguriću zbog dva krivična dela zloupotrebe službenog položaja u pomaganju i jednog krivičnog dela građenje bez građevinske dozvole.\nOptužnice su potvrđene Draganu Marjanoviću građevinskom inženjeru Direkcije za urbanizam i izgradnju zbog dva krivična dela zloupotrebe službenog položaja u saizvršilaštvu i jednog krivičnog dela zloupotrebe službenog položaja, zatim Ivanu Đokiću eletroinženjeru Direkcije za urbanizam i Ljiljana Mihajlović inženjeru građevine zbog krivičnog dela zloupotrebe službenog položaja u saizvršilaštvu. Optužnica je potvrđena i inženjeru Mitku Kostadinovu nadzornom organu preduzeća „ Produkt“ zbog krivičnog dela zloupotrebe službenog položaja u pomaganju.\nU saopštenju se kaže da je Apelacioni sud u Nišu rešenjem od 14. februara odbio kao neosnovane žalbe branilaca svih navedenih okrivljenih. Optužnica je prema svim okrivljenim za navedena krivična dela stupila na pravnu snagu 14. februara 2014. godine, zaključuje se u saopštenju Višeg suda u Leskovcu.\n# Leskovac Slobodan Kocić Direkcija za urbanizam i izgradnju Dragana Stošić Radovan Jovanović Pečenjevce Aleksandar Čurugić Direkcija JP Dragan Marjanović apelacioni sud Direkcija za urbanizam Ana Jovanović\nPirot košarka Preševo policija recept Vladičin Han SNS Niš Klinički centar Tržnica JP Prokuplje Darko Bulatović DS Južna Srbija Info poplava Leskovac fudbal Vranje Medijana gradska opština SPC Kuršumlija Dragana Sotirovski Koronavirus studenti Radnički FK Skupština grada Niša ubistvo Klinički centar Niš Zoran Perišić saobraćaj Vlada Republike Srbije Aleksinac Gradina Aleksandar Vučić saobraćajna nezgoda investicije Dom zdravlja Beograd Goran Cvetanović Niška Banja


Vlasti u Prištini dobili su pismo visokih američkih zvaničnika: Pročitajte šta piše | Novi.ba\nOVO JE SKLONIŠTE U KOJEM SU DANAS PRONAŠLI GAČIĆA U ŠUMI: Evo na čemu je leža... UŽAS: Pronađeno mrtvo tijelo na Ilidži\nVlasti u Prištini dobili su pismo visokih američkih zvaničnika: Pročitajte šta piše\nObjavljeno:12.02.2019 - 21:42\nPredstavnici vlasti u Prištini dobili su pismo visokih američkih zvaničnika u kojem se izražava nevjerica zbog "olake" odluke Kosova da "ignoriše savjete" SAD i upozorava Vlada Kosova da dok ne suspenduje odluke o taksama ne može da očekuje da se odnosi Kosova i SAD "vrate na prethodan, zavidni nivo".\nPoslije pisma Donalda Trampa, saopštenja američke ambasade u Prištini i više sastanaka američkog ambasadora Filipa Kosneta sa kosovskim liderima, u ponedjeljak je na adresu kosovske vlade, skupštine i predsjedništva upućeno i pismo koje su potpisali zamjenik pomoćnika državnog sekretara Metju Palmer, zamjenik pomoćnika sekretara odbrane Laura Kuper i glavni direktor za evropska pitanja Nacionalnog savjeta bezbjednosti SAD Džon Ert, prenosi "KoSSev".\nU pismu upućenom kosovskom predsjedniku Hašimu Tačiju, predsjedniku Skupštine Kosova Kadriju Veseljiju i kosovskom premijeru Ramušu Haradinaju izražava se nevjerica zbog "olake" odluke Kosova da "ignoriše savjete" SAD i upozorava Vlada Kosova da dok ne suspenduje odluke o taksama ne može da očekuje da se odnosi Kosova i SAD "vrate na prethodan, zavidni nivo".\n"KoSSev" je pismo prenio u cijelosti:\n"Kao što je predsjednik Trump napisao u njegovom pismu iz decembra 2018. godine, ovo je prilika da se budućnost Kosova, kao stabilne, uspješne i bezbjedne zemlje, unaprijedi putem normalizacije odnosa sa Srbijom i preduzimanjem ključnog koraka ka integraciji u evroatlantske institucije. Od tada smo izrazili našu zabrinutost da bi određene akcije, uključujući nametanje taksi na proizvode iz Srbije i BiH, mogle da ugroze ovaj cilj. Ove akcije podrivaju sposobnost Sjedinjenih Država da nastave da sarađuju sa vama na širokom spektru zajedničkih ciljeva.\nNakon što su naši zahtjevi za suspenziju taksi bili zanemareni, odlučili smo da preduzmemo korake kako bi pokazali našu zabrinutost, uzimajući u obzir i naše bezbjednosno partnerstvo. Za početak, odlučili smo da otkažemo planirano putovanje komandanta Nacionalne garde Ajove, generala Ora na Kosovo. Njegova posjeta je trebalo da se fokusira na bilateralnu bezbjednosnu saradnju. S obzirom na problematičnu akciju koju je preduzela vaša vlada, ne bi bilo prikladno da dođe do takve posjete. Pažljivo ćemo razmotriti druge aspekte naše saradnje i preispitati da li i njih takođe treba ograničiti.\nKosovo nema boljeg prijatelja od SAD. Radili smo mnogo godina na postizanju budućnosti u kojoj ljudi na Kosovu mogu da žive onako kako izaberu, u miru. Borba Kosova za slobodu obuzela je maštu Amerikanaca. Hiljade diplomata i vojnika SAD su se lično založili u pokušajima da se za Kosovo izgradi budućnost. Nevjerovatno je da poslije svega što smo zajedno ostvarili, Kosovo tako olako ignoriše naše savjete. SAD su spremne da pomognu i podrže Kosovo u postizanju sveobuhvatnog sporazuma o normalizaciji odnosa sa Srbijom, koji se bazira na međusobnom priznanju, koji je trajan, koji može biti sproveden i koji donosi korist objema stranama. U posljednjih dvadeset godina, ovaj cilj je bio neostvariv. Iako je to i dalje teško, ovo je put kojim treba poći kako bismo postigli bezbjednu i prosperitetnu budućnost. Naša namjera je da osiguramo da Srbija i Kosovo djeluju na odgovoran način kako bi proces dijaloga ponovo otpočeo. Prvi korak ka ovom putu je suspenzija odluke o taksama. Dok to ne učinite, ne možemo naše odnose vratiti na prethodni, zavidni nivo."\nI osmi dan traje potraga za dječakom u Begovom Hanu kod Žepča\nMUP HNK o stravičnoj nesreći kod Jablanice


Donji dom švajcarskog parlamenta za ukidanje nuklearki | Zelena Srbija\nPočetna Srbija Beograd Region Svet Zelena tema Kalendar biljaka RSS\tMladunce langura\nDevojka slika procvetalo drvo tresnje\nErupcija vulkana Pavlof\nDonji dom švajcarskog parlamenta za ukidanje nuklearki\nSvet sreda, 08 jun 2011 15:58 Donji dom švajcarskog parlamenta danas je usvojio predlog, koji podržava vlada, da se u toj zemlji po fazama odustane od korišćenja nuklearne energije.U Švajcarskoj raste skepticizam porema upotrebi te energije, u godini koja je izborna u bogatoj alpskoj državi.Većina poslanika donjeg doma parlamenta u Bernu danas je glasala za plan kojim će se postepeno, do 2034. godine, ugasiti svih pet nuklearnih reaktora u Švajcarskoj.Za plan je glasao 101 poslanik, 54 je bilo protiv a 30 se uzdržalo od glasanja.Podršku su dale sve stranke izuzev Liberalnih demokrata, koji su naklonjeni poslovnim krugovima, i nacionalističke Švajcarske narodne partije.Protivnici plana ukazuju da odustajanje od atomske energije znači da će zemlja masovno morati da pojača korišćenje konvencionalnih i alternativnih izvora energije, da stanovništvu poveća cene struje i da istovremeno ugrozi sopstvene napore da smanji emisiju gasova staklene bašte.Prema njihovim rečima, Švajcarska će takodje postati zavisna od stranih snabdevača zemnim gasom.Poslanici su zatražili od vlade da im do kraja godine pošalje detaljniji predlog faznog odustajanja od nuklearne energije.Vlada je već saopštila da podržava zatvaranje reaktora izmedju 2019. i 2034. godine, kada će dostići svoj prosečni životni vek od 50 godina.Gotovo 40 odsto ukupne energije u Švajcarskoj dobija se od atomskih centrala, a ostatak od hidroelektrana.Napori da se odustane od nuklearne energije intenzivirali su se posle katastrofalnog incidenta u japanskoj centrali Fukušima jedan, koju je u martu delimično oštetio zemljotres a delimično potonji cunami.Mada se nuklearni reaktori u Švajcarskoj smatraju bezbednim, i zemlja nije podložna velikim prirodnim katastroga, većina stanovništva prema poslednjim anketama podržava zatvaranje atomskih centrala.Parlamentarni izbori u Švajcarskoj zakazani su za 23. oktobar. jor/bos\nIzvor : (Beta-AP)\nSrbija na dobrom putu za datum\nNedoumice u vezi sa planom implementacije\nOdržani protesti protiv GMO hrane\nPosmrtni ostaci Karadjordjevića stigli na Oplenac\nNekoliko hiljada gradjana obišlo Kuću cveća\nNGO: Većina romske dece ne ide u vrtiće i jasle\nEU podržava medije u Srbiji sa 1,8 miliona evra\nLoše stanje ljudskih prava koči BiH na putu ka EU\nI tabloidi treba da uživaju u slobodi štampe\nInfo sesije o projektu EU za medije u Srbiji\nMoguća kriza javnog duga u Srbiji\nŽena general biće istorijski korak za Vojsku Srbije\nEU ide ka ukidanju bankarske tajne\nKompaniji MK Group uručena su četiri pehara...\nSAVREMENA I KVALITETNA TERAPIJA ZA SVE KOJIMA...\nŠPANSKA PRIMERA – SAMO NA SPORT KLUBU...\nFINALE KUPA ITALIJE – SAMO NA SPORT...\nNBA – FINALE ZAPADNE KONFERENCIJE (TREĆA UTAKMICA)...\nSeverina nastavlja turneju po zemljama regiona\nFORMULA 1 –VELIKA NAGRADA MONAKA – SAMO...\nBRZI KEŠ KREDITI Sberbanke\n<< PrethodniMajSledeći >>PUSČPSN 12345678910111213141516171819202122232425262728293031\nZelena tema Beograd ove godine dobija prve zasade bambusa\nBeograd će ove godine dobiti prve zasade bambusa u centralnoj gradskoj zoni.To bi trebalo da poboljša kvalitet vazduha i smanji zagadjenje bukom, izjavio je stručni saradnik u Sekretarijatu za zaštitu životne sredine Beograda Dejan Tripković."Po ugledu na gradove u Nemačkoj i Italiji, a ...\n"Moja zelena Srbija" je konkurs amaterske fotografije prirode čiji je cilj promovisanje zaštite životne sredine.Pravo učešća na konkursu imaju svi koji se bave fotografijom, a poseban akcenat je stavljen na društveno angažovane fotografije kojima će se pored prirodnih lepota, ukazati i na ekološke probleme Srbije.\nmojazelenasrbija@zelenasrbija.rsFotografija mora biti izvorna, bez intervencija u vidu montaže ili grafičke obrade dela koje menjaju kompoziciju i elemente. Dozvoljena je osnovna digitalna obrada (kolor korekcija i kontrast).\nPošaljite nam vaše fotografije\nJužna Morava ponovo nije plovna zbog smeća Ekološke bezvazdušne automobilske gume Alge kao novi izvor energije Prvi zemljobrod u Srbiji Gorivo od plasticnih kesa Rzav, reka koja nestaje Uradi sam: Kako uzgajati mladice biljaka u ljusci od jajeta Biomasa - najznačajniji obnovljivi izvor energije u Srbiji Specijalni rezervat prirode Stari Begej — Carska bara Rezervat prirode Zasavica Andjela Belčer - Inovativna upotreba virusa Prva solarna elektrana koja radi 24 sati dnevno Pokret za očuvanje semena protiv gladi u svetu IBM: Inovacije za pametnije korišćenje vode Argyroneta aquatica: Vodeni pauk Umro jedan od tvoraca ovce Doli Šta je vodeni otisak? Nobel za hemiju američkim naučnicima Gugl Maps i pod vodom Eko kuća sa Filipina Pratite nas na društvenim mrežama\nZelena Tema |\nCopyright Novinska Agencija Beta |\nOriginal Media Servis |\nBeta Video |


Iz kakvog je razloga zabranjeno postiti tokom petka zasebno? – Minber\nsvi. 05, 2018 at 4:20 pm\nPitanje: Iz kakvog je razloga zabranjeno postiti tokom petka zasebno? I odnosi li se ta zabrana na napaštanje obaveznog posta?\nOdgovor: Allahov Poslanik, sallallahu alejhi ve sellem, rekao je: “Nemojte noć uoči petka posebno određivati za ibadet, i nemojte petak posebno određivati za post, ali ako se podudari s nečijim dobrovoljnim postom, neka tokom njega posti” (Muslim, 1144). Razlog ove zabrane leži u tome što je petak sedmični praznik, pa, pored dvaju Bajrama, spada u praznike koji su utemeljeni u šerijatu, i u tome što muškarci petkom trebaju poraniti na džuma-namaz te se zaokupiti učenjem dove i činjenjem zikra: petak u tom pogledu uvelike liči na dan Arefata, tokom kojeg hadžije ne trebaju postiti da bi imali snage za intenzivniji ibadet. A kad se dogodi da se vremenski podudare dva ibadeta od kojih se jedan može odložiti za kasnije, poznato je da se prednost daje onom ibadetu koji se ne može odložiti.


Održano Nacionalno prvenstvo Srbije u ašihara kaikan sportu - Beogradski Portal\nOdržano Nacionalno prvenstvo Srbije u ašihara kaikan sportu\nU subotu, 25. decembra u Sportskom centru „Mirko Sandić“ održano je Nacionalno prvenstvo Srbije u Ašihara kaikan sportu. Klub „Tsuru“ osvojio je 22 medalje u disciplinama KATA i KUMITE, a među osvajačima medalja bili su i učenici vračarskih škola „Jovan Miodragović“, „Sveti Sava“ i „Vladislav Ribnikar“. Zlatnu medalju su osvojili Vasko Bračinac, Ašanin Andrija i Srećković Teodora, dok su Nešić Milica i Perović Aleksa zauzeli druga mesta u svojim kategorijama.\nNa samom Prvenstvu je učestvovalo ukupno 127 takmičara. Osvajanjem 9 zlatnih, 6 srebrnih i 7 bronzanih medalja, klub „Tsuru“ se kvalifikovao na treće mesto između 14 srpskih klubova po uspešnosti članova.\nU disciplini KATA, koja je osnovna orijentacija Kluba u radu sa mlađim kategorijama – nezvanično pravilo je da svi takmičari u borbama moraju da rade i kata takmičenje.\n6 zlatnih medalja Klubu su doneli Milošević Ana, Nešić Milica, Milićević Nađa, Radivojević Irena, Gatalica Nikola i Ašanin Andrija\nSrebrne medalje, Ilić Ana, Anđelić Elena i Vasko Bračinac su osvojili tako što su u finalu izgubili od svojih drugara iz Kluba, a Teodora Srećković kao debitant od šampionke sa prošlog prvenstva.\n7 bronzanih medalja su podelili debitanti na takmičenju: Fijatović Dunja, Ilić Zoja, Murganić Emilija, Milićević Petar i Bošković Luka, a Karović Barbara i Perović Aleksa su takođe ispali u polufinalu od svojih klupskih drugova.\nŠto se takmičenja u disciplini KUMITE tiče, u konkurenciji 98 takmičara, pet takmičara Kluba je ostvarilo stopostotan uspeh – svi su osvojili prvo ili drugo mesto u svojim kategorijama, dokazujući da su najbolji borci oni koji savršeno vladaju tehnikom.


Colossus CSS-3002 Kuhinjska vaga - Prodaja Kuhinjske vage cena uvek najpovoljnija uz isporuku u celoj Srbiji. WebShop Kliklak\nKliklak / Kuhinjski aparati / Kuhinjske vage / Colossus CSS-3002 Kuhinjska vaga\nColossus CSS-3002 Kuhinjska vaga\nŠifra artikla: 63764\nCENA: 1.084 RSD\nColossus Technology Kuhinjska vaga CSS-3002\nColossus CSS-3006 Multi digitalna kuhinjska vaga\nColossus Technology Multi digitalna kuhinjska vaga CSS-3006 LCD ekran Maksimalni kapacitet...\nColossus Technology Digitalna kuhinjska vaga CSS-3200 Postavka za na zid ili na šipku...\nColossus Technology Digitalna kuhinjska vaga CSS-3000 Zvučna indikacija Max. kapacitet 5kg...\nColossus CSS-3009 Kuhinjska vaga\nColossus Technology Kuhinjska vaga sa brojčanikom CSS-3009 Max. kapacitet 5 kg Veliki,...


EKSKLUZIVNO: Marija Zaharova o pesmi koju je napisala za poginulog ruskog pilota (video) - 15.08.2018, Sputnik Srbija\nZvanična predstavnica Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova u emotivnoj ispovesti za Sputnjik otkriva dirljivu priču o nastanku njene pesme „Setimo... 15.08.2018, Sputnik Srbija\nmultimedija, rusija, vesti, svet, video, marija zaharova, oleg peškov\n19:39 15.08.2018 (Osveženo: 15:01 26.09.2018)\nPored toga što se nalazi na visokoj lestvici ruske diplomatije, lepa Lavrovljeva portparolka poseduje jedan izuzetan talenat, za koji malo ko u našoj zemlji zna. Naime, tokom razgovora za Sputnjik koji smo vodili u bašti hotela Moskva, nakon njenog povratka iz Guče, Zaharova nam je otkrila kako je pre skoro tri godine napisala stihove za pesmu koja je kasnije stekla neverovatnu popularnost u Rusiji. Potresena pogibijom ruskog pilota Olega Peškova krajem 2015. godine kada je Turska oborila njegov Suhoj 24 u Siriji, Zaharovoj se javila inspiracija koja je rezultirala prelepom baladom, odgledanom više od 20 miliona puta na Jutjubu.\n„Juče sam, zapravo, pričala Ivici (Dačiću) tu priču. To je mistična priča prema kojoj ne mogu da se odnosim drugačije, nego kao prema božjem proviđenju. Nekada sam pisala tekstove i stihove za sebe, a što se tiče stihova za muziku, u to se uopšte ne razumem. Godine 2015. je oboren ruski avion iznad Sirije, oborili su ga Turci, poginuo je naš pilot Peškov, poginuo je još jedan vojnik koji je učestvovao u spasilačkoj operaciji, i sve je to bilo toliko užasno, verolomni napad, pilota su gađali odozdo, kada se spuštao padobranom, kada se katapultirao. Sve nas je to veoma pogodilo, komentarisali smo to, cepalo nam je srca. Jednostavno, jednog dana su mi se javili stihovi i pojavila se melodija, ali ja to nisam umela da zapišem“, počela je svoju ispovest portparolka Ministarstva spoljnih poslova Rusije.\n© Sputnik / Uliana Solovyova / Uđi u foto-galerijuSahrana ruskog pilota Olega Peškova\nSahrana ruskog pilota Olega Peškova\n© Sputnik / Aleksandar MilačićMarija Zaharova sa novinarkom Sputnjika Mašom Radović\nMarija Zaharova sa novinarkom Sputnjika Mašom Radović\nMarija Zaharova je bila gost u 50. jubilarnoj emisiji „Maša i…“, a šta je sve otkrila o sebi, o Putinu, Lavrovu, Dačiću, Srbiji gledajte u subotu u emisiji u 19:30 na našem portalu.


Švedska | Web-Tribune.com\nHome / Tag Archives: Švedska\nSVAKA IM ČAST: Kada saznate OVO, odmah ćete poželeti da živite u Švedskoj!\nŠvedska se našla na prvom mestu po pitanju bezbednosti, odnosno, u pitanju je zemlja koja je na usluzi svom narodu, ali isto tako izbegava da ulazi u konflikte sa drugim nacijama. Takođe, brine o životnoj sredini, prosperitetna je i pruža odličnu zdravstvenu sigurnost! Što se tiče Srbije, ona možda nije …\nHIT NA INTERNETU: Sećate li se Bosanca u Kanadi? E ovako izgleda kad PODGORIČANIN ode u Švedsku (VIDEO)\nSaša Radović, novinar iz Podgorice je napravio petominutni video u kom opisuje dobre i loše strane života u Švedskoj. Na veoma šaljiv način on upoređuje život u Stokholmu sa onim u Podgorici, nudeći im čak đubre iz nekih crnogorskih jezera, pošto ga „oni u Švedskoj imaju malo i uvoze ga“. …\nSVI SE PITAJU ŠTA JE OVO: Misteriozna plava kugla na nebu izazvala paniku (VIDEO)\nStanovnici u nekoliko švedskih gradova, uključujući Upsalu, Erebro, i Stokholm, prijavili su da su videli tajanstveni plavi bljesak na nebu kasno u ponedeljak. Dok se mnogi pitaju čemu su to svedočili, Erik Stempels, sa Departmana za fiziku i astronomiju na Univerzizetu Upsala, je brzo uverio ljude da to nije bio …\nIzašao je na prozor usred noći i snažno vrisnuo, a onda je počeo da se odigrava pravi horor (VIDEO)\nRadi se, zapravo, o tradiciji koju je pokrenuo studentski kvart švedskog grada Apsala, a događa se noću oko 10 sati kada jedna osoba pokrene veličanstvenu simfoniju vrisaka. Naime, ukoliko jedna osoba glasno vrisne kroz prozor, sa terase ili sa krova, taj će deo grada, koji uglavnom naseljavaju studenti, odgovoriti stotinama …


(FOTO) KARLEUŠA U KAIŠEVIMA I LANCIMA! Vole kad je vezuju! - Informer\nJelena Karleuša nastupila je u jednom klubu, a pokazala je nikad provokativnije izdanje\nPevačica je obukla providni kombinezon, stavila tračice preko grudi, a ispod je nosila kaiševe i lance.\nNjeni fanovi navikli su da je viđaju u raznim izdanjima, ali sada je Karleuša prešla granicu i pokazala da uvek može da iznenadi.\nJelena Karleuša lanci Estrada kaiševi\nAko je ova nekima lepa,intetesantna onda ti nemaju ni mozga ni ukusa.Veštačka koža ne može da zameni pravu,nikad pa ni na sedištima auta.\n/UŽIVO/VIDEO/ MAJSTORIJA KARIMA BENZEME! Sevnula kontra Reala, Francuz "štiklom" načeo Barsu!


Svet je dobio pet miliona novih milionera tokom 2020\nSvet Autor:Ana Tašković27. jun. 202112:42\nViše od pet miliona ljudi širom sveta postali su milioneri u 2020. godini, uprkos ekonomskoj šteti koju je nanela pandemije koronavirusa, prenosi BBC.\nFilipini: Zaplena 200 t divovskih školjki, vrede bogatstvo\n„Novac za stradale na Baniji dao sam na drogu i kocku“\nDok su mnogi siromašni siromašili, broj milionera se povećao za 5,2 miliona na ukupno 56,1 milion širom sveta, pokazalo je istraživanje Credit Suisse fonda za istraživanje.\nU 2020. godini više od jedan odsto odraslih širom sveta su po prvi put postali milioneri. Oporavak berzi i skok cena kuća pomogli su da se uveća njihovo bogastvo.\nStvaranje bogatstva izgleda da je „potpuno odvojeno“ od ekonomskih nedaća pandemije, rekli su istraživači.\nEntoni Šoroks, ekonomista i autor Globalnog izveštaja o bogatstvu, rekao je da je pandemija imala „akutni kratkoročni uticaj na globalna tržišta“, ali je dodao da je to u velikoj meri poništeno do kraja juna 2020. godine, prenosi BBC.\nMeđutim, razlike u bogatstvu povećale su se 2020. godine, a Šoroks kaže da ako bi se iz analize uklonla povećanja cena imovine, poput cena rasta kuća, „onda je globalno bogatstvo domaćinstva možda i opalo“.\n„U nižim opsezima bogatstva gde su finansijska sredstva manje zastupljena, bogatstvo je uglavnom stalo ili u mnogim slučajevima nazadovalo. Neki od osnovnih faktora mogu se vremenom sami ispraviti. Na primer, kamatne stope će u nekom trenutku početi ponovo da rastu, a to će prigušiti cene imovine“, rekao je on.\nUkupno globano bogatstvo poraslo je za 7,4 odsto, navodi se u izveštaju.\nOd početka 21. veka, broj ljudi sa bogatstvom između 10.000 i 100.000 američkih dolara, više se nego utrostručio sa 507 miliona u 2000. godini na 1,7 milijardu sredinom 2020. godine.\nOni su rekli da je povećanje odražavalo „rastući prosperitet ekonomije u razvoju, posebno Kine, i širenje srednje klase u svetu u razvoju“.\nNanete Hekler-Fajd’herbe, glavna direktorka za investiticije u Credit Suisse rekla je: „Ne može se poreći da su vlade i centralne banke preuzele masovne programe transfera prihoda kako bi podržale pojedince i preduzeća koja su najnepovoljnija pandemijom, a snižavanjem kamatnih stopa uspešno su izbegle globalnu krizu u punom obimu“.\nDodala je: „Smanjenje kamatnih stopa od strane centralnih banaka verovatno je imalo najveći uticaj. To je glavni razlog zašto su cene akcija i cene kuća procvetale, a one se direktno dovode u naše procene bogatstava domaćinstava“.\nAli dodala je da su ove intervencije „imale veliku cenu“.\n„Javni dug u odnosu na BDP porastao je širom sveta za 20 odsto ili više u mnogim zemaljama. Izdašna plaćanja iz javnog sektora domaćinstvima značila su da je raspoloživi prihod domaćinstava bio relativno stabilan i da je čak i porastao u nekim zemljama“.\nOn je rekla da je glavni razlog zašto su cene akcija i cene kuća „procvetale“ zbog smanjenja kamatnih stopa od strane banaka, što se dodala je, prevelo „direktno u naše procene bogatstva domaćinstava“.


Bruce Berton: VSTS je postalo nesumnjivo politizovano tijelo, zarobljeno u politici | Infomedia Balkan\nPolitika | 07.Sep.2019 - 08:10 h\nBruce Berton: VSTS je postalo nesumnjivo politizovano tijelo, zarobljeno u politici\nNekoliko hiljada osumnjičenih i dalje čeka sudsko procesuiranje, dok je tempo rješavanja predmeta ratnih zločina prespor a procenat osuđujućih presuda prenizak, kazao je odlazeći šef Misije OSCE-a u BiH Bruce Berton, koji je izrazio i zabrinutost zbog politizacije Visokog sudskog i tužilačkog savjeta (VSTS).\nPrema Revidiranoj strategiji – koju je VSTS podržao prije godinu dana – svi predmeti ratnih zločina trebali bi biti procesuirani do 2023. godine, s tim da će najsloženiji biti zadržani na državnom, a svi ostali poslati na entitetske sudove.\n“Kategorija ‘A’ ne odnosi se na složenost predmeta, već znači da se radi o predmetima koji su spremni za podizanje optužnice. Dakle, dokazi su prikupljeni, tako da, u momentu kada su analizirani, bili su spremni za podizanje optužnice. Naša analiza pokazuje da je Tužilaštvo BiH procesuiralo veći broj ovih predmeta i za nas ne postoji razlog da se Revidirana strategija za rad na predmetima ratnih zločina ne usvoji i pozivamo Savjet ministara da to učini”, rekao je Berton.\nVSTS zarobljen u politici\nUz Tužilaštvo BiH, Berton je posebno izdvojio izazove u VSTS-u, za koje je rekao da je postalo “nesumnjivo politizovano tijelo”.\n“U ovom trenutku nije moguće razgovarati o VSTS-u kao instituciji bez političkog uticaja. Nedavno, kao što znate, naša Misija, u saradnji s Evropskom unijom i Ambasadom Sjedinjenih Američkih Država, poslala je VSTS-u pismo čiji je cilj bio da adresira pitanja transparentnosti i odgovornosti posebno kada se razgovara o praksama imenovanja, koja se nisu uvijek činila kao da su zasnovana na zaslugama. Zatim da adresiramo probleme u vezi sa evaluacijama performansi tužilaca i sudija, ali i transparentnosti u vezi s prijavom imovine – tako da svi prijave ono što posjeduju”, kazao je Berton.\nNa pitanje o skandalu u aferi “Potkivanje” koji je obilježio ovu godinu nakon što su novinari Žurnala objavili snimak predsjednika VSTS-a Milana Tegeltije, Berton je rekao da svaka takva situacija “umanjuje reputaciju i uzrokuje smanjenje povjerenja javnosti”.\n“Ono što smo rekli u vezi s gospodinom Tegeltijom i Disciplinskom komisijom jeste da pravni okvir definitivno predviđa odgovornost bilo kojeg člana VSTS-a, uključujući predsjednika, tako da je za nas najproblematičniji dio ovoga bio momenat u kojem je Disciplinska komisija rekla da nije mogla donijeti odluku u vezi s ovim, i u tom smislu to je stavilo Milana Tageltiju iznad zakona, i to jednostavno nije u redu”, kazao je Berton.


MyCity » Web dizajn / HTML » treba mi mala pomoc i mala skripta\nPoslao: 27 Feb 2007 17:10\nTreba mi mala skripta i objasnjenje kako da je implementiram.\nNaime imam sajt na koji bi trebao stalno da uploadujem nove slike i opise slika, (galerija slika nekih biljaka i prica o svakoj biljci). Mislio sam da postavim mogucnost da u tabelu koju napravim kasnije samo postavim nove slike i tekstove a da ne moram da svaki put menjam index.html\nAko ste me shvatili i ako mozete da mi pomognete ili mi bar objasnite kako to da uradim bio bih vam jako zahvalan.\nPoslao: 04 Mar 2007 14:44\nNajlakse ti je da to uradis preko PHP-a, koji ce automatski da proverava sadrzaj foldera sa slikama i opisima prilikom svakog otvaranja stranice (primer: http://www.tattoo018.com/gallery.php), jedino je pitanje da li znas PHP i da li si spreman da se bakces sa tim...\nJa do sada nisam imao potrebu da uz svaku sliku stavim i opis, ali je to vrlo lako da se uradi uz koriscenje obicnih txt fajlova, mysql baze...


Najnovijih 10 vesti - strana 9\nANALITIČARI O REZULTATIMA IZBORA | 04/10/2004 21:20 | B92\nBeograd -- Uspeh i poraz vladajućih i opozicionih stranaka na lokalnim izborima podelio je analitičare.\nNaime, socijalni psiholog sa Filozofskog fakulteta Bora Kuzmanović smatra da je Demokratska stranka počela da stagnira, s obzirom na manji uspeh u drugom nego u prvom izbornom krugu. Kuzmanović navodi i da će dodatne poteškoće u pregovorima DSS-a i DS-a doneti i tenzije u samoj demokratskoj stranci. "Mislim da Boris Tadić još nije sasvim raščistio sa tim drugim strujama koje upravo zagovaraju oštriji kurs prema DSS-u, koje će da kažu 'eto kakav je taj tvoj saveznik ili koji su ti ljudi sa kojima mi treba zajednički da sarađujemo", kaže on.\nPolitički analitičar Dušan Pavlović, međutim, tvrdi da su lokalni izbori pokazali da je Demokratska stranka sada najjača politička partija u Srbiji, a potom Srpska radikalna stranka. Ono što je sigurno je da je Srbija nakon lokalnih izbora direktno podeljena na dve opcije – demokrate i radikale. To potvrđuje i Srđan Bogosavljević iz Stratedžik marketinga, koji u izjavi za B92 navodi i da su stranke koje su činile nekadašnji DOS ostale u sredini kao jezičak na vagi, koji će naginjati ka jednoj od ove dve opcije.\n"Ono što bi na osnovu podataka možda moglo da se izvuče, to je da teme - koje su se pojavile pred Srbijom - naprosto traže jasnije odgovore. Vi imate mnogo jasnije odgovore od Demokratske stranke i od Srpske radikalne stranke, u komunikaciji sa svojim biračima. Ono što birači očekuju, to te stranke i izgovaraju. Koalicija koja je trenutno na vlasti ima veoma lošu komunikaciju sa svojim biračima, pre svega zato što kao koalicija nema jedinstven stav o većini značajnih tema", kaže Bogosavljević.\nŠto se tiče stranaka vladajuće koalicije na lokalnim izborima SPO i Nova Srbija su postigle uspeh, dok su DSS i G 17 plus ostvarili poražavajuće rezultate. Bogosavljević smatra da se neuspeh G 17 plus, koji je osvojio samo 5 mesta za predsednike opština u celoj Srbiji, može objasniti time što ta stranka ima istu ciljnu grupu birača kao i Demokratska stranka.\n"To naravno nije potpuno isto i nikada ne može biti, ali u velikoj meri postoji poklapanje biračkog tela i veliki broj ljudi je zapravo varirao između te dve opcije. Kada se pogleda dugoročna serija, vidi se da kad jedni rastu, drugi padaju i obrnuto. Novopridošli birači G17 Plus, koji predstavljaju meku opciju dobijenu distanciranjem od DS-a, uglavnom su preduzetnici po Srbiji. Ona je dobila i novu opciju, za nju se bore dve stranke, a to je Pokret Snaga Srbije", kaže Bogosavljević.\nSrđan Bogosavljević upozorava i da se nikako ne sme zaboraviti uspeh socijalista na loklanim izborima, što se može objasniti kao posledica visoke discipline biračkog tela te partije.\nMLADENOVIĆ: PODRŠKA VLASTIMA | 04/10/2004 09:37 -> 15:36 | B92\nBeograd -- Portparol DSS-a Aleksandar Mladenović kaže da su izbori pokazali da vladajuće koalicije imaju podršku.\nPortparol Demokratske stranke Srbije kaže da se ne može pričati o tome da Vlada Srbije nema legitimitet i kako su neophodni novi izbori. Mladenović je najavio da će već u ponedeljak početi pregovori s Demokratskom strankom o formiranju lokalnih skupština.\n"Pošto smo zastupljeni u svim skupštinama, nadam se da ćemo doći do jednog razumnog dogovora i da ćemo i s DS i strankama koje čine Vladu, a možda i s nekim drugim strankama i grupama, moći da formiramo stabilnu lokalnu vlast. Nećemo po svaku cenu praviti koalicije koje ne mogu da daju rezultat", kaže on. U ponedeljak početi pregovori sa Demokratskom strankom o formiranju koalicija, rekao je on, lokalni odbori DSS-a imaće autonomiju u pregovorima sa ostalim strankama, ali će centrala stranke odobravati koalicije.\nPregovori sa SRS propali su na centralnom nivou, ali se ne treba iznenaditi ako u lokalnim parlamentima bude različitih koalicija, kazao je Mladenović. On nije mogao da kaže kako će DSS nastupiti u parlamentu Novog Sada i Vojvodine, dodavši da će se to takođe rešiti tokom nedelje.\nDINKIĆ: OČEKUJEMO BOLJI REZULTAT | 04/10/2004 09:43 | B92\nBeograd -- Potpredsednik G17 plus Mlađan Dinkić kaže da je od šest kandidata te stranke za predsednike opština pobedilo pet.\nDinkić je naveo da su kandidati G17 plus za predsednike opština pobedili u Loznici, Bačkom Petrovcu, Svrljigu, Irigu i Žagubici. Dinkić kaže da će njegova stranka učestvovati u lokalnoj vlasti u 80 do 90 opština u Srbiji. "Mislim da će G17 plus, iako su je razni analitičari u proteklom periodu otpisivali, tek dobiti svoju ulogu na političkoj sceni i očekujem da ćemo, kad god budu parlamentarni izbori, imati bolji rezultat", kaže Dinkić.\nDAČIĆ: SPS DRUGI PO BROJU PREDSEDNIKA | 04/10/2004 10:38 | Beta\nBeograd -- Predsednik Glavnog odbora SPS Ivica Dačić kaže da je ta stranka u drugom krugu lokalnih izbora ostvarila izuzetan uspeh.\nPredsednik GO Socijalističke partije Srbije kaže da je po broju predsendika opština SPS druga politička partija u Srbiji. "Kandidati SPS pobedili su u 19 opština, a u nekim opštinama su pobedili naši kandidati sa lista grupa građana, pa će SPS imati predsednike opština u više od 20 gradova", rekao je Dačić.\nDačić je ponovio da će organi SPS o podršci Vladi Srbije odlučivati posle konsituisanja lokalnih parlamenata i da očekuju korektan odnos partnera, odnosno stranaka koje podržavaju Vladu. "Mi smo više puta o tome razgovarali s predstavnicima Demokratske stranke Srbije i mislim da neće biti problema", rekao je Dačić.\nU SKUPŠTINI VOJVODINE NAJVIŠE DS I SRS | 04/10/2004 10:45 -> 16:12 | Beta\nNovi Sad -- Prema prvim rezultatima drugog kruga izbora, najviše poslanika u Skupštini Vojvodine imaće DS i SRS.\nPrema do sada raspoloživim podacima, sa 49 od 59 izbornih jedinica, Demokratska stranka je osvojila 21 mandat, Srpska radikalna stranka 11, Socijalistička partija Srbije četiri, Reformisti Vojvodine tri, Pokret snaga Srbije i G17 plus po dva, a koalicija "Zajedno za Vojvodinu", Savez vojvođanskih Mađara, Demokratska stranka Srbije i grupe građana u Inđiji, Adi i Bačkom Petrovcu po jedan.\nZbog uočenih nepravilnosti izbori su u prvom krugu poništeni u jednoj izbornoj jedinici u Subotici i biće održani 10. oktobra.\nIzbori za Skupštinu Vojvodine održani su po kombinovanom izbornom sistemu, pa je 60 poslanika izabrano 19. septembra po proporcionalnom sistemu, a preostalih 60 po dvokružnom većinskom. Kada se saberu mandati koje su stranke, koalicije i grupe građana osvojile po proporcionalnom sistemu i nepotpuni rezultati drugog izbornog kruga, preliminarno je poznato 109 od 120 pokrajinskih poslanika.\nDS ima 36 poslanika, SRS 32, SPS osam, "Zajedno za Vojvodinu" i SVM po sedam, PSS šest, DSS pet, RV tri, G17 plus dva, a po jedan mandat osvojile su grupe građana u Inđiji, Adi i Bačkom Petrovcu.\nPrema najavama izbornih štabova stranaka, izvesno je da SRS ni sama, ni u koaliciji neće imati većinu da formira pokrajinsku vlast, već će to verovatno moći da učine tzv. stranke demokratskog bloka, predvođene Demokratskom strankom i njenim dosadašnjim partnerima u pokrajinskoj vlasti, koalicijom "Zajedno za Vojvodinu" i SVM.\nNOVINARKI ZABRANJENO PRISUSTVO | 04/10/2004 20:54 | B92\nNovi Pazar -- Novinarka Ivana Milić nije mogla da prisustvuje konferenciji za štampu Sulejmana Ugljanina.\nNaime jedan od članova obezbedjenja novoizabranog gradonačelnika Novog Pazara pre početka konferencije kratko je novinarki TV Jedinstva i dopisniku B92 iz Novog Pazara kazao da ima naredjenje da joj ne dozvoli da udje u salu, a da kamerman može da prisustvuje i snimi dogadjaj. Televizija Jedinstvo saopštava da će ukoliko ne dobije zvanično objašnjenje ubuduće bojkotovati konferencije i ostale aktivnosti Liste za Sandžak.\nBOGDANOVIĆ POBEDIO U BEOGRADU | 03/10/2004 12:53 -> 23:36 | Beta\nBeograd -- Nenad Bogdanović pobedio je kandidata SRS Aleksandra Vučića pokazuju izborni rezultati.\nPrema podacima CeSID-a sa stopostotnog uzorka u Beogradu, Bogdanović je osvojio 50,3 odsto glasova izašlih birača, odnosno 236.000, dok je Vučića podržalo 48,3 izašlih birača, odnosno 226.000.\nTesna razlika između Vučića i Bogdanovića svedoči o ponavljanju slike – da su SRS i DS najveće stranke u Srbiji i da tim strankama ide sve više glasova, kaže za B92 Srđan Bogosavljević iz agencije Stratedžik Marketing. Očito je da se pojavljuje podela na dve opcije – radikala i demokrata. To se vidi i po popularnosti lidera, iza Tadića je sada Toma Nikolić, a ne Koštunica, kaže Bogosavljević.\nBEOGRAD ĆE BITI PREPOROĐENI GRAD | 03/10/2004 23:31 | B92\nBeograd -- Bogdanović je obraćajući se javnosti rekao da su Beogradjani prepoznali ono što je DS uradila u prethodne četiri godine:\n"Ono što ja mogu da kažem, jeste da ću i dalje nastaviti da radim kao i do sada, u korist svih nas. Nemam nikakvu dilemu, da će u sledeće četiri godine Beograd postati preporođeni grad. Nemam nikakvu dilemu da će u sledeće četiri godine, Beograd postati prava metropola i centar jugoistočne Evrope. Sve šanse za to postoje. Beograd je Evropa i večeras je to pokazao".\nVUČIĆ: JASNO JE ČIJE VREME DOLAZI | 03/10/2004 23:33 | B92\nBeograd -- Kandidat Srpske radikalne stranke Aleksandar Vučić čestitao je pobedu Bogdanoviću.\nOn je ocenio da izborni rezultati "pokazuju ko će pobediti na sledećim izborima". Vučić je naveo da je pobedio u 12 od 17 beogradskih opština. “Mislim da je jasno čije vreme dolazi”,rekao je Vučić i ocenio da bi on pobedio da je izlaznost bila veća: "Siguran sam da ćemo vrlo brzo imati nove izbore, a da će onda rezultat biti mnogo ubedljiviji u moju korist. Sada se videlo da Beograd pripada Beograđanima, a ne jednoj ili dvema političkim strankama. Zato su neki toliko iznenađeni rezultatima, jer ih nisu očekivali. Ja sam siguran da će ubrzo postati jasno ko treba da vodi Beograd, ali i celu Srbiju".\nZamenik predsednika SRS-a Tomislav Nikolić saopštio je da su kandidati za predsednike opština te stranke pobedili u 18 opština u Srbiji. Nikolić je rekao da su radikali zadovoljni rezultatom izbora i naveo da su u Beogradu odlučivale samo nijanse. Tomislav Nikolić tvrdi da DS nema mnogo razloga za radost: "Konačno je SRS u Beogradu stigla na nivo protiv svih ostalih, na nivo 50-50. To udruživanje, sastavljanje svakoga sa svakim, protiv SRS, više ne pomaže".\nNOVAKOVIĆ ČESTITAO MAJI GOJKOVIĆ | 03/10/2004 16:24 -> 23:22 | B92\nNovi Sad -- Kandidat DS-a za gradonačelnika Novog Sada Borislav Novaković čestitao je Maji Gojković na pobedi.\nMaja Gojković se zahvalila svim Novosadjanima koji su danas glasali i poručila im da su izabrali najbolje za svoj grad. Ona je najavila da će svoj tim formirati nakon konsultacija sa šefovima odborničkih grupa u Skupštini Novog Sada.\nMeđutim, podaci u Gradskoj izbornoj komisiji su potpuno drugačiji. Na osnovu 48% materijala, Borislav Novaković ima 52,43% glasova, naspram 46,55%.


Početna Blog i novosti Haskap - zlatni lijek za vječnu mladost\nKoliko je haskap moćno voće pokazuje i znanstvena studija koja navodi da haskap posjeduje moćno antiupalno djelovanje koje je jednako efikasno kao i komercijalni protuupalni lijekovi. Mjerenja o koncentraciji antioksidansa pokazuju da haskap sadrži pet puta više fenola nego američka borovnica.\nTakođer, ovo voće nazvano je “zlatnim lijekom za vječnu mladost i dugovječnost” prema drevnim tvrdnjama iz Japana. Moderna saznanja u korist haskapa govore da ima dobre efekte na krvni tlak, kardiovaskularni sustav i kardiovaskularno zdravlje te za gastrointestinalne odnosno probavne smetnje te čak utječe na malariju.\nVaš BMD AGRO


U cilju obilježavanja ovog praznika, a u organizaciji Javnog preduzeća za upravljanje morskim dobrom Crne Gore, biće organizovana promocija dokumentarno-edukativnog filma o budvanskoj Tunji, te distribucija edukativno-propagandnog postera o zaštiti dina osnovnim i srednjim školama širom Crne Gore.\nDokumentarno-edukativni film o budvanskoj Tunji ima za cilj promociju prirodnih i kulturno-istorijskih vrijednosti ovog područja, te unaprijeđenje i ažuriranje informacija o stanju i ugroženosti morskog biodiverziteta same Tunje. Predmetni film urađen je na inicijativu MZ “Stari grad” i NVO “Ekološko društvo – Budva”, u režiji g-dina Dušana Varde, po scenariju g-dina Slobodana Boba Mitrovića.\nVeć tradicionalno, Javno preduzeće je i ove godine pripremilo edukativno-propagandni poster o zaštiti i očuvanju životne sredine i njenog biodiverziteta. Ove godine, u saradnji sa prof. dr Danijelom Stešević, profesoricom botanike na Univerzitetu Crne Gore, pripremljen je poster na temu zaštite i očuvanja pješčanih dina na Velikoj plaži. Kao i u prethodnim godinama, osnovni cilj ovog postera je da se djeci školskog uzrasta približe teme koje su značajne za očuvanje obale i mora, njihovog biodiverziteta, pejzaža, te prirodne i kulturne baštine.\nCentralna proslava Mediteranskog Dana Obale, ove godine, će biti održana na Kipru u organizaciji Centra za regionalne aktivnosti Programa prioritetnih akcija (PAP/RAC) UNEP-ovog Mediteranskog akcionog plana.


Volkswagen u prvom kvartalu zabeležio rast profita od 22 odsto - MojGolf.com\nVolkswagen u prvom kvartalu zabeležio rast profita od 22 odsto\nОбјавио / ла:� | мај 5, 2014 | Aktuelno | 0 |\nNajveći evropski proizvođač automobila, grupacija Volkswagen, zabeležila je u prvom kvartalu 2014. rast profita od 22 odsto u poređenju sa istim periodom 2013. godine, najviše zahvaljujući oporavku tržišta automobila u Evropi.\nVW grupa imala je u prva tri meseca operativni profit 2,9 milijardi evra, što je više od 2,74 milijarde koliko su prognozirali analitičari u anketi koju je ranije sproveo Rojters. To je znatno bolji rezultat u poređenju sa prvim kvartalom 2013, kada je grupacija imala zaradu od 2,3 milijarde evra.\nZahvaljujući oporavku evropskog tržišta, Audi i Porsche stigli su do rekordnih prodajnih rezultata. Tako je prodaja Audija koji je u prva tri meseca isporučio 412.850 automobila, porasla za 11,7% u odnosu na isti period 2013, dok je Porsche sa 38.700 prodatih vozila zabeležio skok od 4,5% na godišnjem nivou. Volkswagen očekuje da će grupacija u 2014. imati rast prodaje i da će tržištu isporučiti nešto više od 9,7 miliona automobila, koliko je prodato širom sveta 2013. godine.\nПревиоус Volkswagen Golf 40 Edition\nСледећи WRC Argentina: Latvala pobedio i vratio neizvesnost u šampionat\nVW Golf 7 R (drugi deo)\nVolkswagen u F1?\nSpremite pare za nove registarske tablice!\nGolf 7 – Najmlađi član Volkswagen grupe konačno stigao


Tema: Tadic pred sudijom...\n29.11.2009., 13:02 #1\nNe mogu da verujem da niko od anti-Tadicevaca nije jos otvorio ovu temu...\nPredsednik pred sudijom za prekršaje\nNedelja, 29. novembar 2009. 12:38\nPredsednik Srbije Boris Tadić odazvaće se u utorak, 1. decembra u 11 sati gradskom sudiji za prekršaje u Beogradu povodom afere ''šampanjac'', saopštila je Pres služba predsednika.\nPredsednika Tadića i više državnih i fudbalskih fukcionera pozvao je gradski sudija za prekršaje zbog ispijanja šamapanjca u loži stadiona "Crvene zvezde", 25. septembra, posle pobede reprezentacije Srbije nad Rumunijom kojom se naša fudbalska reprezentacija plasirala na Svetsko prvenstvo.\nOsim Tadića pred sudiju za prekršaje pozvani su i ministarka za sport Snežana Marković-Samardžić, predsednik Skupštine grada Aleksandar Antić, predsednik Fudbalskog saveza Srbije (FSS) Tomislav Karadžić, a prijava je podneta i protiv i F S S kao pravnog lica.\nSvi pozvani su primili poziv za pretres koji im je upućen zbog pokretanja prekršajnog postupka po prijavi koju je protiv njih podnela policija zbog nedoličnog ponašanja posle utakmice Srbija - Rumunija (5:0), potvrdio je ranije Tanjugu Gradski starešina organa za prekršaje Zoran Pašalić.\nPrijava je podneta na osnovu Zakona o sprečavanju nedoličnog ponašanja na sportskim manifestacijama, koji predviđa zabranu točenja i konzumiranja alkohola pre, za vreme i 90 minuta posle sportskih događaja.\nZaprećena kazna "za unošenje i konzumiranje alkohola" je od 30.000 do 50.000 dinara ili 60 dana zatvora.\nPreuzeto sa: http://www.mtsmondo.com/news/vesti/text.php?vest=154098\nSta mislite, sa koliko ce da ga rebne...\n29.11.2009., 13:03 #2\nRe: Tadic pred sudijom...\nOko 45.000 do 50.000 ... malo više od trećine plate, preživeće.\n29.11.2009., 13:04 #3\nNaravno!Kao i svaki drugi kulturni i civilizovani gradjanin,on ce se pojaviti na sudu.\nPravi predsednik koji daje primer svojim gradjanima.\n29.11.2009., 13:05 #4\nНаравно,признаје само суд своје партије.\n29.11.2009., 13:06 #5\nKakva glupost, kakvo ispiranje mozga\n29.11.2009., 13:06 #6\nE, dabogda ja zavrsio na njegovom mestu da se tako zlopatim kao sinji kukavac.\n29.11.2009., 13:06 #7\nА ШТО САМО ТАДИЋ!?\nЗар њих није било преко неколико!?\n29.11.2009., 13:07 #8\nNije samo Tadic... Ima tu jos par njih...\n29.11.2009., 13:08 #9\nTo sad mi kao pravna drzava, pa nam predsednik dobija packe sto se naliva sampanjcem u javnosti...\nTrebalo je da ga pricepe navijaci, pa da ga isklistiraju jednim sampionskim sampanjcem da se peni i kad ode u penziju\nPoslednji put ažurirao/la Дон : 29.11.2009. u 13:55\n29.11.2009., 13:09 #10\nOnaj iz fudbalskog saveza, Karadžić, se nešto pravio pametan, ne znam da li će se uopšte odazvati pozivu. Pili su i Antić i ona ćurka iz G17+ ali ne znam da li su pozvani isti dan kad i predsednik.\n29.11.2009., 13:09 #11\nPa on snosi kaznu i za njih...pravi gentleman!\n29.11.2009., 13:23 #12\nSto isto vazi i za opoziciju.\nNpr. - dok Rusi nisu rekli da je Milosevic umro sam od sebe, samo su klevetali o ubistvu. I onda su prihvatili misljenje strane drzave... "Objektivno" da objektivnije ne moz' da bude\n29.11.2009., 13:24 #13\nI cim bude platio kaznu, kao sto je rekao da hoce, ako treba, opozicija ce da izgubi svaki interes za temu.\nNe menjajte ovu opoziciju nikako, ionako ne umeju nista sami da smisle, samo prate poteze vlasti\n29.11.2009., 13:27 #14\nДобро,за овог нећемо тражити страно мишљење.\n29.11.2009., 13:31 #15\nПравда за Боту!!!\n29.11.2009., 13:49 #16\nPresidente ce se uredno odazvati i platiti kaznu, kamo srece da svi tako uredno snose posledice onoga sta urade.\n29.11.2009., 13:54 #17\n15 dana Padinjaka\n29.11.2009., 13:57 #18\nBaš me zanima da li će se uredno odazvati i platiti (odležati) kaznu, jednog dana, kada Srbija bude imala svoju vlast.\n29.11.2009., 13:58 #19\nTi vec znas da ce biti i osudjen...\n29.11.2009., 13:58 #20\nKakva komedija od drzavnih institucija...\n29.11.2009., 14:00 #21\nČik neka proba sudija da ga ne osudi (kada mu je iz tadićevog kabineta naređeno da mora), i da Tadiću upropasti samopromociju, ima odmah da se bira novi sudija.\n29.11.2009., 14:00 #22\nGledam juce onaj prenos iz Sava Centra i pitam se sto je Tadic ufitilji onako, a on covek ima probleme s alkoholizmom.\nUtapa tugu sto je shranio Srbiju, tvor jedan zalizani.\nJao, kako bih mu iznalepio aplauze da ne bi znao da potrefi put da se vrati tamo odakle nam se dopizdio s laznim papirima...\nPu... klosar jedan alkoholicarski...\n29.11.2009., 14:00 #23\nБиће занимљиво када буде изашао "добровољно" на суд због организованог криминала а тек због кршења Устава......\nц ц ц ц ц ц ...биће ту још свашта.\n29.11.2009., 14:02 #24\nE vidis, ovo je tacno...\n29.11.2009., 14:05 #25\nPa da, bilo ih je prekoliko. More mamicu im, šljemaju šampanjac tamo. Pa je l' im đed i ćaća Francuz bre?\nKud pred kraj\nPoslednja poruka: 06.07.2009., 07:14


Institut BioSens u evropskom projektu – Portal NAŠE SELO\nPosted on March 25, 2022 April 12, 2022 Author Sonja Cvetković\tComment(0)\nVećina ruralnog područja u Evorpskoj uniji ugrožena je klimatskim promenama i intenzivnim korišćenjem zemljišta. Iako Evropska unija daje subvencije poljoprivrednicima za sprovođenje agro-ekoloških praksi, poljoprivrednici ih ne primenjuju, jer te subvencije ne odgovaraju u potpunosti njihovim potrebama.\nKako bi se taj izazov rešio, nastao je projekat BESTMAP koji povezuje 15 partnera iz 7 zemalja. Institut BioSens u saradnji sa partnerima iz Češke, Nemačke, Španije i Velike Britanije kreira alat koji će predvideti odluke poljoprivrednika kada je reč o prihvatanju subvencija za sprovođenje agro-ekoloških praksi. Na taj način, kreatori politika moći će da preoblikuju i preispitaju postojeće subvencije.\nDa bi se alat razvio, u okviru projekta sprovodi se anketa o stavovima poljoprivrednika. Tako će oni sami moći da utiču na iznos subvencije po hektaru, nivo birokratije, dostupnost besplatne savetodavne pomoći i dužinu trajanja ugovora.\nU projektu i anketi se razmatraju subvencije za četiri agro-ekološke prakse:\nSađenje cvetajućih trava po marginama parcela, što pospešuje biodiverzitet i predstavlja hranu za polinatore\nSađenje pokrovnih useva nakon žetve glavnih useva, što pospešuje kvalitet zemljišta\nPretvaranje obradive zemlje u pašnjak, što povoljno utiče na obnavljanje zemljišta\nAnketa je anonimna, može se popuniti putem mobilne aplikacije ili računara. U okviru ankete, organizovana je i lutrija gde će 4 poljoprivrednika osvojiti vaučere u iznosu od 100€ za kupovinu u poljoprivrednoj apoteci „Hemoslavija“.\nOvom prilikom pozivamo sve poljoprivrednike da do 29. marta popune anketu i na taj način učestvuju u kreiranju subvencija u Srbiji!\nProjekat BestMap je finansiran iz programa Evropske unije za istraživanje i inovacije, Horizont 2020.\nTagged Biosens, biotehnoogije, nauka\nMinistarstvo za brigu o selu raspisalo je Javni konkurs za realizaciju Programa podrške razvoju zadrugarstva dodelom bespovratnih sredstava za unapređenje poslovanja i tehnološki razvoj zadruga na teritoriji Republike Srbije Podnosioci prijave na Javni konkurs mogu biti: 1. Zemljoradničke i poljoprivredne zadruge koje su stekle svojstvo pravnog lica upisom u registar koji vodi organ nadležan za […]\nPosted on January 3, 2022 January 12, 2022 Author Sonja Cvetković\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Branislav Nedimović pozvao je narodne poslanike da podrže Sporazum o saradnji u veterinarskoj, fitosanitarnoj i oblasti bezbednosti hrane i hrane za životinje, koji je potpisan 21. decembra u Tirani, u okviru „Otvorenog Balkana“. Nedimović je u Skupštini Srbije istakao da su srpska veterina i fitosanitarna […]\nVelike hemijske kompanije stalno pokušavaju da nađu rešenje kako da voće i povrće što duže ostane sveže. Ali, niko od njih nije došao do spreja na bazi biopolimera iz prirode, netoksičnog i potpuno bezbednog za ljude i životnu sredinu, a koji sprečava razvoj bakterija, gljivica plesni kao glavnih uzročnika kvarenja hrane. Tim Instituta za interdisciplinarna istraživanja […]


Serbian Adventures - Panoramsko razgledanje Beograda autobusom i brodom\nPanoramsko razgledanje Beograda autobusom i brodom\nKod ture: #301\nDoživite Beograd sa visine! Upoznajte se sa svim kulturno - istorijskim lepotama jedne od najvećih urbanih celina na Balkanu uz pravi doživljaj putujući otvorenim autobusom i zaplovite Savom i Dunavom, rekama koje ovaj grad čine prepoznatljivim.\nPolazak je kod Trga Nikole Pašića, svakog petka i subote u 15h.\nTrasa autobuskog putovanja\nPanoramsko razgledanje autobusom u trajanju od 70 minuta počinjemo od Bulevara Kralja Aleksandra (u zoni Pionirskog parka) odakle nastavljamo dalje sledećom rutom : Bulevar Kneza Miloša - Bulevar Kneza Aleksandra Karadjordjevića - Dr.Milutina Ivkovića -Trg Oslobodjenja-Autokomanda - Bulevar oslobodjenja - Trg Slavija - Kralja Milana - Terazije - Kolarčeva - Trg Republike - Vasina - Uzun Mirkova - Tadeuša Košćuškog - Cara Dušana - Bulevar Vojvode Bojovića - Pariska - Kneza Sime Markovića - Pop Lukina - Brankov most - Bulevar Nikole Tesle - Ušće - Bulevar Mihaila Pupina - Brankov Most - Brankova - Prizrenska - Terazije - Bulevar Kralja Aleksandra(u zoni Pionirskog parka).\nObeležena stajališta - Muzej 25 ma j- zadržavanje 2 min, Studentski Trg-zadržavanje 2 min,\nUzun Mirkova kod Kralja Petra-zadržavanje 2 minuta.\nTrasa - Beograd sa reka\nPanoramsko razgledanje grada rekom, obuhvata razgledanje svih 20 km Beogradskih obala. Prilikom krstarenja Dunavom i Savom videćete pri polasku okruženje hotela Jugoslavija sa najpoznatijim beogradskim splavovima i noćnim životom. Dalje nas plovni put vodi Dunavom ka Gardošu – najlepšem delu Zemuna, odakle nastavljamo nizvodno oko Lida i Ratnog ostrva ka kuli Nebojša i Pančevačkom mostu.\nIz Dunava ulazimo u Savu i pored Kalemegdana, Kapetanije, ispod Saborne Crkve i mostova, pored beogradskog sajma krstarimo ka mostu na Adi i odatle nazad do splava Gabbiano, odakle smo i krenuli.\nBeograd/Belgrade Trg Nikole Pašića 17h -\nU slučaju padavina, polazak se otkazuje.\nAutobus je kapaciteta 90 mesta, na otvorenom delu 60 mesta i na donjem zatvorenom delu 30 mesta. Brod je kapaciteta 50 mesta.\nPrevoz turističkim autobusom i brodom.\nMinimum za realizaciju programa je 15 putnika.\nSlavni grad Niš\nLepi Naisus, grad vila, grad bajki i lepih priča. Mnogi su ga poredili sa „najlepšim belosvetskim varošicama“. Višemilenijumski grad, čuva ...\nSledeći polazak: Uto 14.07.2020\nMesto polaska: Beograd/Belgrade, Novi Sad, Čačak\nod 19900 RSD\nLetovanje na Paliću uz posete - Subotica i Ludaško jezero uz fakultativne posete vinariji Zvonko Bogdan, Banji Mako, Ergeli ...\nRezervacija ture: Panoramsko razgledanje Beograda autobusom i brodom


Brnabić: Uvodimo dodatne mere zbog niske discipline, zatvaramo šaltere, zabranjen je izvoz lekova | Novinska agencija Beta\nCOVID-19 | 16.03.2020 13:40 > 16.03 14:55\nOna je najavila da će u 14 časova razgovarati sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem o uvodjenju dodatnih mera, posebno zbog kako je rekla, činjenice da veliki broj starijih gradjana nije tokom jutra ispoštovao preporuku da ne izlazi iz domova.\n"Ostavili smo za sutra pre podne da se gradjanima starijim od 65 godina zabrani svaki izlazak iz domova i da propišemo novčane kazne i do 150.000 dinara za kršenje te odredbe. Ne uvodimo tu meru u ovom trenutku ali se plašim da ćemo to morati da uradimo ako vidimo da to ne funkcioniše kao što nije danas funkcionisalo", kazala je premijerka.\nPo njenim rečima, postoji veliki broj volontera koji žele da pomognu, prvenstveno starijim gradjanima.\nNajavila je uvodjenje karantina u trajanju od 28 dana za ljude koji dolaze iz zemalja koje su žarišta epidemije korona virusa i novčane kazne u maksimalnom iznosu od 150.000 dinara za one gradjane Srbije koji krše pravilo o samoizolaciji.\nOna je ocenila da je na ulicama, bankama i na šalterima javnih službi primećana gužva i veća nego pre upućivanja apela, pa je odlučeno da se usvoje dodatne mere.\n"Pre svega ćemo dodatno pooštriti mere za rad kafića i restorana, odnosno izmenićemo broj osoba koji mogu da budu u njima tako što nećemo odredjivati ukupan broj nego broj osoba po kvadratnom metru. Zatvorićemo sve šaltere javnih službi. Imamo ogromnu službu u Upravi za agrarna plaćanja i u PIO fondu jer ima ljudi koji su očekivali da će zbog vanrednog stanja biti manja gužva, pa su dolazili da se raspituju za razne stvari. Zatvorićemo šaltere i na lokalnom nivou", rekla je ona.\nPremijerka je rekla da će svi poslovi koji se sada obavljaju na tim šalterima biti odloženi do daljnjeg i da neće biti konsekvenci za one koji svoje obaveze izmire nakon što prodje vanredna situacija.\n"Mogu da garantujem da ako se ovako nastavi neće biti gužve u gradskom prevozu. Uradiću to kao predsednica Vlade, 100 odsto sam sigurna da će me predsednik Republike u tome podržati, da prodjemo ovu krizu. Uvešćemo policijski čas, neću da razgovaram o gradskom prevozu. Od danas ujutru je trebalo da bude samo za hitne slučajeve, a ne da ga povećamo da ne bi bila gužva", kazala je Brnabić.\n"Sve se isto desilo u Italiji, dok nije došao dan kad su imali 2.000 mrtvih i svi sede kući. Jel želite da dodje taj dan i da to uradimo našim zdravstvenim radnicima", zapitala je Brnabić.


OSTALA TRUDNA SA ŽIGOLOM: Devojka PROŠLA kroz pakao, nakon što se tri dana ZABAVLJALA u bordelu! | Najnovije vesti - Srbija danas\n29.01.2019. • 11:19 Srbija Danas\nDevojka (29) iz nemačkog Halea ostala je trudna nakon trodnevne seanse u jednom bordelu. Provela je ceo vikend u društvu žigola, a ubrzo nakon toga šokirala ju je lekarska dijagnoza - zatrudnela je!\nNaravno, odmah je poduzela sve radnje kako bi saznala identitet oca svog deteta, ali je naišla na još jedan šok. Naime, bordel joj ne želi ustupiti informacije o svojim zaposlenicima zbog etičkog kodeksa - kakvog takvog...\nSve što zna o svom ljubavniku i ocu deteta je da se zove Mihael i da je bio na drugom spratu, a bordel je izdao saopštenje "da su u trenutku njenog boravka u bordelu bile četiri osobe imena Mihael i da bi bilo preterano da svaki od njih iznosi svoje intimne detalje".\nKorak dalje bio je odlazak na sud i zahtev za informacije koje joj puno znače, ali je i pred zakonom dobila negativan odgovor.\n- Budući da žena ne može detaljno opisati svog ljubavnika, ne možemo dopustiti da se intimni podaci tako olako objavljuju. Zaposlenici bordela imaju pravo na poštovanje svoje privatnosti - stoji u saopštenju suda.\nžena seks bordel trudnoća muškarc žigolo seks sa žigoloim\nALEN JE RIJALITI IGRAČ? POTPUNO RASKRINKAN - Zadrugarka ga razotkrila, a imala je DOBAR RAZLOG za to!


Radnici AR Packaging izjasnili se ZA potpisivanje kolektivnog ugovora – Sindikat grafičara i medija\nU postupku izjašnjavanja članova i ostalih radnika zaposlenih u AR Packaging Croatia d.d., Kanfanar, da li prihvaćaju ili ne prihvaćaju potpisivanje usuglašenog teksta Kolektivnog ugovora za radnike AR Packaging Croatia, koji je proveden 1. i 2. veljače 2022. godine radnici su se velikom većinom izjasnili ZA potpisivanje teksta Kolektivnog ugovora.\nOd ukupno 128 radnika izjašnjavanju je pristupilo 102 radnika. Od toga se 69 radnika izjasnilo da prihvaćaju da se potpiše usuglašeni tekst novog Kolektivnog ugovora za radnike AR Packaging Croatia, dok se 29 radnika izjasnilo da ne prihvaća potpisivanje kolektivnog ugovora, a 4 listića su bila nevažeća.\nNaime, na završnom sastanku poslodavca i predstavnika Sindikata grafičara i medija koji je održan putem Interneta dana 19. siječnja 2022. godine, usuglašena su i posljednja otvorena pitanja u novom tekstu Kolektivnog ugovora.\nKako bi Sindikat medija i grafičara dobio mišljenja radnika o prihvatljivosti ispregovaranog kolektivnog ugovora, prije postupka izjašnjavanja radnika, poslodavac i predstavnici Sindikata su 1. veljače održali osam skupova radnika, kako bi se omogućilo radnicima, da u manjim grupama uz poštivanje epidemioloških mjera od poslodavca i predstavnika sindikata dobe sve potrebne informacije o tijeku i sadržaju kolektivnih pregovora, te o poslovnoj situaciji poslodavca.\nOdržano je nekoliko sastanaka pregovaračkih odbora poslodavca i sindikata, a na nekima su od njih sudjelovali i predstavnici vlasnika grupacije AR Packaging.\nNovi Kolektivni ugovor unapređuje razinu prava radnika\nPrvenstveni interes Sindikata u kolektivnim pregovorima je bio unaprijediti postojeću razinu materijalnih prava radnika u toj sindikalnoj podružnici. Nakon iznijetih početnih stavova obiju strana, poslodavac i sindikat su uspjeli pronaći konsenzus o pojedinim otvorenim pitanjima.\nS obzirom da se većina radnika izjasnila za potpisivanje kolektivnog ugovora Sindikat grafičara i medija će s poslodavcem sklopiti novi Kolektivni ugovor za naredno razdoblje od tri godine, uz mogućnost produženja.