Zimnica od malina | Novosti.RS\nponedeljak, 23. 09. 2019. u 14:17\nMaline nisu slučajno na ceni. Možete ih za zimu spremiti na različite načine, a mi vam predlažemo da napravite sirup, pekmez za aromom kokosa i džem od malina\nPotrebno je: 3 kg malina, 2 litra vode, šećer (oko 4 kg), 3 kesice limuntusa (30 g)\nMaline operite, dobro ocedite, stavite u posudu, izgnječite ih pasirkom za paradajz i meko voće, dodajte 3 kesice limuntusa i hladnu vodu. Ostavite da odstoji 24 časa, pa stavite na vatru da provri. Dok je masa topla procedite je kroz plastično sito. Na svaki dobijeni litar tečnosti ubacite 1 kg šećera. Stavite na ringlu i kad provri kuvajte 3-4 minuta. Penu na vrhu skinite i sirup sipajte u zagrejane staklene flaše prethodno oprane i sterilisane u rerni na 100 stepeni 20 minuta. Zatvorite flaše, pokrijte ih stolnjakom i ostavite da se ohlade.\nPekmez sa aromom kokosa\nPotrebno je: 500 g malina, 250 g šećera, džemfiks, kesica limuntusa, 4 kašike likera od kokosa\nMaline u šerpi pomešajte sa šećerom i džemfiksom. Ostavite da odstoji 15 minuta. Dodajte kokos i, mešajući, pustite da se 3 minuta kuva. Umešajte limuntus i liker. Pekmez skinite sa vatre, odmah sipajte u vrele tegle i zatvorite, pa 5 minuta držite okrenute naopako. Ispravite ih i ostavite da se ohlade.\nPotrebno je: 1 kg malina, 500 g šećera\nMaline operite, pa ostavite nekoliko minuta da se ocede i prosuše. Preručite ih u šerpu i stavite da se kuvaju na umerenoj temperaturi. Maline će početi da se krčkaju i otpustiće svoj sok. Od trenutka ključanja, dodajte šećer, pa kuvajte stalno mešajući. Malo smanjite temperaturu, da džem ne bi zagoreo. Posle 10-20 minuta, u zavisnosti od vaše ringle, džem će postići odgovarajuću gustinu. Nakon 10 minuta kuvanja izvadite kašiku džema, sačekajte da se prohladi pa proverite da li gustina odgovara. Ako odgovara, sklonite sa ringle. U međuvremenu sterilišite tegle, pa u njih sipajte još topao džem. Dobro zatvorite, tegle umotajte u debelo ćebe i ostavite da se tako ohlade, na dnevnoj temperaturi.\nSEKA ALEKSIĆ UKLANjA TETOVAŽE: Pevačica pokazala kako izgleda proces (FOTO)\nčetvrtak, 13. 08. 2020. u 00:32\nROMANA PANIĆ ULAZI U NOVU SEZONU RIJALITIJA?\nsreda, 12. 08. 2020. u 23:04\nSLOBODA, DUŠO...: Anastasija Ražnatović porukom na "Instagramu" zaintrigirala pratioce (FOTO)\nMLADA pevačica Anastasija Ražnatović otišla je na letovanje u Crnu Goru sa prijateljima, a redovno o svom životu obaveštava pratioce na društvenim mrežama.\nsreda, 12. 08. 2020. u 19:55\nsreda, 12. 08. 2020. u 17:59\nMoja deca ne smeju da se nasmeju kad vide svoju mamu...: Reči Tanje Savić koje kidaju srce\nTANjA Savić (35) otkrila je kroz šta prolazi nakon što je njen muž Dušan Jovančević njihove sinove, navodno bez znanja pevačice, odveo u Australiju.\nsreda, 12. 08. 2020. u 13:59\n07:45 ŠTAMPARIJU PROGUTALA VATRA: Na mestu značajnog kulturnog dobra u Pančevu gradiće stambeno-poslovni kompleks? (FOTO)\nVATRA, koja je prethodne noći, oko 23.00, izbila u samom srcu grada, uznemirila je Pančevce. U Ulici dr Svetislava Kasapinovića došlo je do velikog požara u staroj štampariji "6. oktobar".\n06:46 UMESTO SIROTINjI DONIRALI PARTIJI: Žestoka kampanja u Andrijevici u znaku optuži koalicije SNP-NSD\nNASTAVLjA se žestoka predizborna kampanja u Andrijevici, započeta performansom pristalice opozicije tokom dolaska premijera Duška Markovića na viđenje sa čelnicima Opštine, a odgovor je usledio "posetom" specijalaca koji su - kako tvrde oponenti vlasti - maltretirali isključivo njihove i pristalice SPC.\n06:33 TEST POJEFTINIO NA 150 MARAKA: Olakšano komercijalno testiranje građana\nVEST koja je obradovala mnoge građane iz Republike Srpske, došla je juče iz Instituta za javno zdravstvo RS i odnosi se na pojeftinjenje komercijalnih testova na koronu poznatih kao PCR testovi. Naime, oni su od juče zvanično 150 KM, a što je 50 KM jeftinije nego dosad.\n48 VUČIĆ SE SASTAO SA PATRIJARHOM IRINEJEM: Ovo su bile teme razgovora\n36 TAČNO U 04.58H POSLALA SUPRUGU PORUKU: Milica pre samoubistva napisala ove reči (FOTO)\n21 KOBNI TRENING: Pojavio se Odžov poslednji snimak, nekoliko minuta kasnije je preminuo (VIDEO)\n16 RUSI PRESEKLI: Potpuno ukidaju letove za Tivat - na pomolu krah crnogorskog turizma!\n16 KO NE NOSI MASKU, PRETI MU I UKOR: Ministarstvo prosvete i Krizni štab predložili mere za početak školske godine\n13 LAŽIMA NIKAD KRAJA: Srbi su unapred bili optuženi za rat koji su projektovale velike sile


Kako saznajemo, slučaj iz Niša koji je podigao Srbiju na noge nakon objavljivanja šokantnog video-snimka, konačno je stigao i do policije i tužilaštva, nakon što je javnost Srbije burno reagovala na nezakonito i bahato ponašanje svih vinovnika ovog incidenta.\nBojan Stojković, prvi čovek organizacije "Srbska čast"\nNaime, nakon što je Bojan Stojković, prvi čovek organizacije "Srbska čast" sa još dvojicom kolega upao u kuću porodice u neformalnom naselju Crvena zvezda u Nišu, zatim verbalno pokušao da prevaspita tinejdžera koji je prethodno snimljen kako bije konja i sve to preneo na društvene mreže, reagovala je policija uzevši izjave od svih učesnika ovog nesvakidašnjeg događaja.\n- Pripadnici Policijske uprave u Nišu uzeli su izjave od šesnaestogodišnjeg mladića i njegovog strica koji je vlasnik konja, kao i od tri osobe iz organizacije "Srbska čast" koje su došle u njihovu kuću u Nišu i uzeli životinju - saznajemo iz MUP-a.\nTakođe, policija je razgovarala sa još tri osobe iz organizacije za zaštitu životinja, koje su sa pripadnicima "Srbske časti" takođe došle u kuću u kojoj živi 16-godišnjak.\n- Policija je o svemu obavestila i Više javno tužilaštvo i Osnovno javno tužilaštvo koji su se izjasnili da im se dostavi izveštaj, što je policija i uradila - rečeno je za "Blic" iz Ministarstva.\n"Srbska čast" oduzima konja\nIz Osnovnog javnog tužilaštva u Nišu potvrdili su nam da je izveštaj stigao kod njih, te da će u toku naredne nedelje odlučiti koji su dalji koraci nakon što se utvrde sve okolnosti. Kako je za "Politiku" kazao tužilac Saša Đokić, oduzimanje životinje od vlasnika u ovom u niškom romskom naselju prati se na višim instancama - u Višem javnom tužilaštvu i Republičkom javnom tužilaštvu.\n- Za sada možemo jedino reći da je dobijeni izveštaj opširan i sa izjavama svih učesnika i očevidaca događaja, a mi ćemo preduzeti sve radi utvrđivanja činjeničnog stanja. Na osnovu toga procenićemo da li ima mesta za krivičnu ili prekršajnu odgovornost nekog lica. U svakom slučaju, po našem nalogu, "zaštitnik životinja" je upozoren da će u slučaju ponavljanja istih radnji biti priveden - rekao je Đokić za "Politiku".\nNiški tužilac još je kazao da je stav tužilaštva da je prošlonedeljno oduzimanje konja Romima u Nišu od strane organizacije "Srbska čast" opasno ponašanje u osetljivoj zoni stanovništva i samo pukom srećom nije bilo posledica u vidu većih ili manjih incidenata.\nOvaj neverovatan slučaj posebno je zaintrigirao stručnu javnost koja se jednoglasno složila da niko, bilo da je reč o pojedincu ili organizaciji, nema pravo da samoinicijativno preuzme na sebe posao nadležnih, niti tako ponašanje sme biti tolerisano.\n- To što neko bije životinje je zakonom zabranjeno, ali je apsolutno nedopustivo da bilo ko sem države uzima pravdu u svoje ruke jer se zna ko je prema Zakonu o dobrobiti životinja nadležan za ovakve slučajeve - za "Blic" je prokomentarisala poverenica za zaštitu ravnopravnosti Brankica Janković.\nSa njom se slaže i v. d. direktora Kancelarije za ljudska i manjinska prava dr Suzana Paunović koja je rekla za "Blic" da u našoj zemlji postoje institucije koje su zadužene za rešavanje ovakvih problema.\n- Dužnost svakoga od nas je da, kao odgovorni građani, nadležnim institucijama ukažemo na problem kako bi mogle adekvatno da reaguju. Ne bih želela da se bavim spekulacijama u konkretnom slučaju dok nadležni organi ne obave svoj posao - rekla je dr Paunović.\nPodsećanja radi, za incident se saznalo tokom protekle sedmice kada je video-snimak na kom pripadnici organizacije "Srbska čast" obnarodovan na društvenim mrežama. Iako su drugi korisnici mreža saglasni u tome da je maltretiranje bilo koje životinje od strane bilo koga nedopustivo, kroz veliki broj izražena je zabrinutost da bi ovakvi postupci kojekakvih organizacija mogli da se otrgnu kontroli.\nNa snimku koji je obišao mreže se mogu videti trojica pripadnika organizacije koja se profiliše kao humanitarna kako najpre traže mladića po naselju Crvena zvezda, zatim ga teraju da u kameru kaže kako mu je žao zbog svega što je uradio, te da isto neće ponoviti.\nSnimak se završava kadrovima na kojima se vidi kako oduzimaju konja romskoj porodici i odvoze ga.


Oktobar 2017 - Sindikat doktora medicine i stomatologije Kantona SarajevoSindikat doktora medicine i stomatologije Kantona Sarajevo\nSindikat doktora medicine i stomatologije F BiH je na zasjedanju Upravnog odbora sindikata u Zenici, koje je održano 05. 10. 2017. donio odluku o završetku pregovora koje je kordiniralo Federalno ministarstvo zdravstva i u kojem su učestvovali pojedini kantoni/županije, odnosno nadležna ministarstva zdravstva.\nNa osnovu člana 5. Zakona o štrajku („Službene novine Federacije BiH“ broj: 14/00) Poslodavac _______________________________________ (u daljem tekstu: Poslodavac) zastupan po zakonskom zastupniku Generalnom direktoru ____________________________ i Osnovna sindikalna organizacija __________________________________ (u daljem tekstu: Sindikat) zastupan po predsjedniku ____________________________ dana _________________ godine, zaključili su:\nPoslodavac i Sindikat ovim Sporazumom u cilju omogućavanja minimalnog procesa rada ustanove _____________________ i ostvarivanja prava radnika na štrajk, sporazumno utvrđuju poslove koji se neće prekidati za vrijeme štrajka, broj radnika koji su dužni da rade za vrijeme štrajka, mjere za osiguranje potrebnih uslova radi osiguranja života i zdravlja građana, kao i za osiguranje imovine ustanove…\nJednostrani prekid pregovora – GENERALNI ŠTRAJK na nivou FBIH\nSSSDMISFBIH je na sjednici UO dana, 21.10.2017. godine donio odluku o jednostranom prekidu pregovora na federalnom nivou.\nDonosi se odluka o GENERALNOM ŠTRAJKU na nivou FBIH.\nNajava štrajka je 23.10.2017.godine, obustava rada će početi 06.11.2017.godine.\nU međuvremenu se nastavljaju pregovori u KS.\nU petak 27.10.2017. godine su prihvaćeni zahtjevi SDMISKS da se uradi KU za doktore medicine i stomatologije KS, koeficijenti za doktore se uvećavaju za 0,5, satnica 2,60 km, minuli rad će se obračunavati po 0,5 % po godini, fond sati sedmično je 37,5.\nAktivnosti se nastavljaju izrada KU kao i pripreme za štrajk.\nSindikat doktora medicine i stomatologije KS odgovorio na optužbe Sindikata radnika u zdravstvu KS\nSindikat doktora medicine i stomatologije KS sa krajnjom nevjericom i dubokim razočarenjem se oglašava povodom jasnog pokušaja razdora u procesu socijalnog dijaloga i pravedne borbe radnika u javnom sektoru zdravstva, a koji generira rukovodstvo Sindikata radnika u zdravstvu KS svojim “proglasom” objavljenim u sredstvima javnog informisanja, saopćeno je.\n– Sa krajnje neumjerenim i teškim riječima Sindikat radnika u zdravstvu KS odnosno njegovo dugogodišnje rukovodstvo svoj nerad i loše rezultate socijalnog dijaloga, što je vidljivo iz krajnje loše socioekonomske pozicije svih radnika u zdravstvu, želi isporučiti doktorima medicine i stomatologije.\nKvalifikacija Sindikata doktora medicine i stomatologije kao sebičnih i socijalno neosjetljivih ljudi je izuzetno teška i bez dileme usmjerena ka urušavanju ugleda i društvene pozicije ovih časnih zanimanja. Istovremeno Sindikat radnika u zdravstvu KS se obrušava i na pravedne zahtjeve Sindikata doktora medicine i stomatologije koji su usmjereni na povećanje koeficijenta kada je ovo zanimanje i stručna sprema u pitanju. Krajnje neutemeljeno rukovodstvo Sindikata radnika u zdravstvu urušava ovo neprikosnovo pravo prema svim međunarodnim konvencijama i Ustavu BiH i lažno optužuje “da smo sebi prigrabili dizanje koeficijenta diskriminirajući druge“.\nNikavu diskriminaciju mi ne vršimo niti sprječavamo druge da vode socijalni dijalog i ostvaruju svoje ciljeve, dapače mi ih podržavamo. Svoju borbu za bolji siocioekonomski položaj smo napakon uzeli u vlastite ruke, jer očito nismo prepoznali sadašnje rukovodstvo Sindikata radnika u zdravstvu KS kao garant ostvarivanja naših prava, a eto potvrdilo se da smo bili u pravu.\nRadi naših pacijenta, zdravstvenih radnika koji su sa nama članovi timova koje u najvećoj mjeri vodimo, administrativno -tehničkih radnika i svih ostalih koji direktno ili indirektno sudjeluju u pružanju usluga zdravstvene zaštite dužni smo pojasniti slijedeće nepobitne činjenice. Neprimjereno je mala razlika u koecifijentima između doktora medicine i stomatologije i ostalih zanimanja u zdravstvu, a neprimjereno velika razlika u težini i dužini školovanja i stupnju odgovornosti u obavljanju posla.\nDoktori medicine i doktori stomatologije nakon završenog fakulteta koji traje šest godina, da bi pružali adekvatne zdravstvene usluge moraju specijaliziriti i subspecijalizirati određene discipline u svojoj struci. Specijalističke eduakcije traju u najvećem broju slučajeva od četiri do šest godina, a subspecijalističke edukacije od godinu do tri.\nDa živimo u državi koja želi da uredi javnu službu i javne ustanove već odavno bismo imali Zakon o javnim ustanovama, a ne Uredbu sa zakonskom snagom iz ratne 1993. godine, a koeficijenti ne bi bili predmet socijalnog dijaloga i mukotrpne sindikalne borbe nego provedbenih propisa kojima bi se na adekvatan način uredila ova oblast.\nSindikat doktora medicine i stomatologije će nastaviti svoju borbu za pravedan i dostojanstven socijalni položaj ovih zanimanja unutar sistema zdravstvene zaštite i društva uopće. Sadašnji položaj doktora medicine i stomatologije na društvenoj ljestvici i untar sistema zdravstvene zaštite za nas je neprihvatljiv.\nNa kraju poziv na bojkot doktora medicine u obavljanju svoga posla od strane ostalih zdravstvenih radnika radi iskazivanja naših opravdanih zahtjeva, te na bojkot administrativno-tehničkih radnika u ostvarivanju naših osnovnih prava iz radnih odnosa kao što je npr, obračun plaća smatramo krajnje opasnim namjerama usmjerenim da se zanimanja doktora medicine i stomatologije u potpunosti degradiraju, a pružanje usluga zdravstvene zaštite krajnje ugroze. Vrijeme kada su doktorima medicine i stomatologije socijalnu i ekonomsku poziciju određivali drugi je nepovratno napokon iza nas. Našu pravednu borbu ćemo beskompromisno nastaviti, navedeno je u saopćenju..\nSindikat doktora medicine i stomatologije F BiH donio odluku o završetku pregovora\nPregovore, nakon punih sedam mjeseci završavamo 20.10. 2017. u 15:00h\nNakon toga, 21. 10. 2017. u Sarajevu u 11:00h imamo ponovnu sjednicu Upravnog odbora, sa jednom tačkom dnevnog reda: Odluka o proglašenju štrajka doktora medicine i stomatologije na području F BiH ukoliko ne bude potpisan kolektivni ugovor u Federalnom ministarstvu zdravstva, uz prethodnu saglasnost najmanje jednog kantona/županije.\nPonavljamo, nakon sedam mjeseci pregovaranja, nakon što smo u više navrata odustajali od nekih zahtjeva, uz opravdano negodovanje našeg članstva, a sve u cilju da održimo zdravstveni sistem u kojem živimo i dijelimo sudbinu naših građana, odlučili smo da je ovo zadnji trenutak kada možemo potpisati kolektivni ugovor za doktore medicine i stomatologije.\nDošli smo do crvene linije ispod koje dalje ne idemo.\nU narednih deset dana ćemo znati da li je vlada Ze-Do kantona ozbiljna kada je s nama postigla preliminarni sporazum i s tim izašla u javnost i znat ćemo da li je vlada Kantona Sarajevo kredibilna kada je obečala poboljšanje standardna ljekarima i ne samo njima, nakon što smo se zajednički složili da smo tako blizu dogovora i dobili datu riječ koja je za nas vrijednija od svakog potpisa. Potpisa koji mora uslijediti do 20.10. 2017.\nZnat ćemo da li je vlada F BiH na čelu s premijerom Novalićem i resornim ministarstvom zdravstva kredibilna i da li će se potpisati s nama Federalni kolektivni ugovor, nakon što za početak sklopimo sporazum u jednom ili dva kantona/županije i sve to do 20. 10. 2017.\nNa kraju i možda najbitnije, znat ćemo da li su vlade drugih kantona/županija ozbiljne kada su najavile ubrzano okončanje pregovora sa našim kantonalnim/županijskim podružnicama, nakon što se potpiše Federalni kolektivni ugovor za doktore medicine i stomatologije.\nNama, kao sindikatu ljekara, nije problem što smo zadnji u Federaciji BiH koji potpisuju svoje kolektivni ugovor, dok ostali sindikati evo otvaraju pregovore oko novog kolektivnog ugovora.\nNi to što vlast ovim pokazuje odnos prema doktorima, kao stubu zdravstvenog sistema i direktno dovodi u opasnost zdravlje naših sugrađana.\nJeste nam žao da ovakav odnos vodi praktičnom nestanku ljekara, naročito iskusnih i onih koji će tek to postati, u javnom zdravstvu na području Federacije BiH. Nestanku iz zdravstvenog sistema, ali iz države i to nepovratnom.\nOvom prilkom želimo naglasiti da najavljeni štrajk uposlenika u zdravstvu, dakle naših saradnika (med. sestre/tehničari, nemedicinsko osoblje, pomoćno osoblje…) nije štrajk u kome učestvujemo i koji smo organizovali. U osnovi, sindikat doktora medicine i stomatologije podržava svaki vid sindikalne borbe, svuda i uvijek, naročito ako je u pitanju sindikat naših saradnika.\nIpak, ovaj štrajk ne podupiremo iz nekoliko razloga!\nNaime, sindikat uposlenih u zdravstvu je donio odluku o štrajku bez da se konsultovao s nama, zatražio podršku ili pomoć od nas. Što je najvažnije, bez da je i jednom odlukom podržao stavove sindikata doktora, upravo oni od kojih smo možda i očekivali nejveću pomoć.\nS druge strane, svjedoci smo neprijatne situacije u kojoj pojedini čelnici navedenog sindikata se direktno suprostavljaju našim krucijalnim zahtjevima. Ovo smo vidjeli samo kod pojedinih predstavnika izvršne vlasti, s kojima pregovaramo, i nažalost sada kod drugog sindikata, s kojim bi bar u teoriji trebali nastupati skupa.\nOvakav stav je očito na radost onih kojima nije u interesu da se doktori zaštite svojim kolektivnim ugovorom i zaustavi potop zdravstvenog sistema kojim smo svjedoci svaki dan, svaki sat.\nSindikat doktora medicine i stomatologije nikada neće podržati smanjenje obima prava bilo koga, a naročito ne dostignutih prava naših saradnika u zdravstvu. Makar to značilo da doktori nikada ne potpišu svoj kolektivni ugovor, mi nećemo pristati da se drugome smanje prava na račun povečanja prava ljekarima.\nTo je osnov svakog našeg pregovaranja sa nadležnim institucijama i od toga ne mislimo odustati.\nVjerujemo i sve činimo da okončamo ove pregovore, nakon toliko vremena i na zadovoljstvo svih. Potpisivanjem kolektivnog ugovora za doktore svi smo pobjednici.\nUkoliko ga ne potpišemo i ostanemo jedina djelatnost u F BiH koja nema svoj kolektivni ugovor, mislimo da je zdravstvo u F BiH nepovratno izgubilo.\nMislimo također da su građani najveći gubitnici, jer ostaju bez ljekara i svjedočit će nestanku najkvalitetnijih doktora iz zdravstvenih ustanova koji su ih do jučer liječili. Tome su već svjedoci svakim danom.\nNe mislimo da smo pobjednici samo mi, time što napuštamo ovu zemlju i odlazimo tamo gdje je samo NAMA bolje.\nAli, u suprotnom drugog rješenja nema.


Beta 13. oktobra 2018. 11:20\nMinistarka gradjevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović ocenila je danas da se država nedovoljno oštro postavila prema problemu nelegalne gradnje, da je za rešavanje tog problema potrebno mnogo više od rada jednog ministarstva i apelovala na gradjane da ne kupuju nelegalne objekte.\nKako se navodi u saopštenju Ministarstva gradjevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Mihajlović je rekla da će izmene Zakona o ozakonjenju objekata i Zakona o planiranju i izgradnji koje je Vlada usvojila na sednici 11. oktobra, doneti nove mogućnosti za efikasniju borbu protiv investitora koji grade bez dozvole.\n„U dosadašnjoj praksi uvideli smo da je jedna od glavnih zloupotreba postupka o ozakonjenju bila vodjenje maratonskih upravno sudskih postupka za ozakonjenje nelegalnih objekata, koji u Srbiji u proseku traju nekoliko godina. Očekujemo da će ova mera doneti mnogo više uklanjanja nelegalnih objekata nego do sada“, rekla je Mihajlović.\nOna je rekla i da je izmenama predvidjena zabrana „prometovanja“, odnosno trgovine objekata koji nemaju konačno rešenje o legalizaciji.\n„Ova odredba usmerena je pre svega protiv svih onih neodgovornih investitora koji žele kršenjem zakona i izbegavanjem plaćanja gradjevinskih i komunalnih opštinskih i gradskih taksi da se obogate. Zbog njih uvodimo ovu zabranu i neće moći da trguju nelegalnim objektima“, objasnila je Mihajlović.\nIzmenama zakona opštinski i gradski gradjevinski inspektori dobiće mnogo veća prava, ali i veće obaveze koje treba da dovedu do toga da se stane na put gradnji nelegalnih objekata.\n„Želim i da apelujem na gradjane da ne kupuju nelegalne objekte jer će imati problema sa takvim nekretninama, da opštinski organi nelegalne objekte ne priključuju na komunalnu infrastrukturu, da Poreska uprava ne dozvoli da se nelegalni objekti koriste za obavljanje bilo koje delatnosti“, rekla je Mihajlović.


Američki general: Vojna saradnja s Rusijom i dalje zakonom zabranjena | Rat u Siriji News | Al Jazeera\nOtvoreni su kanali komunikacije s Rusijom kako bi vojne snage u Siriji na siguran način djelovale razdvojeno, rekao je Joseph Votel (EPA)\nKomandant američke Centralne komande – CENTCOM zadužen za Bliski istok general Joseph Votel je izjavio da nije dobio nikakvu naredbu da u Siriji sarađuje s Rusijom, nakon samita predsjednika Sjedinjenih Američkih Država Donalda Trumpa i predsjednika Rusije Vladimira Putina u Helsinkiju.\nDodao je da su u tom smislu otvoreni kanali komunikacije s Rusijom kako bi vojne snage u Siriji na siguran način djelovale razdvojeno, prenosi Anadolija.\nPodsjetio je da je vojna saradnja SAD-a s Rusijom i dalje zabranjena prema važećem Zakonu o nacionalnoj odbrani.\nVotel je izjavio da će uskoro početi obuka za provedbu zajedničkih patrola koje će Turska i Sjedinjene Američke Države uspostaviti na žarištima u sirijskom Manbiju.\nU obraćanju videolinkom novinarima u Pentagonu, istakao je kako u okviru dogovorene mape puta nastavljaju izvoditi nezavisne patrole u koordinaciji s Turskom, prenosi Tanjug.\nJedina misija borba protiv ISIL-a\nOružane snage Turske su u utorak izvele 16. nezavisnu patrolu u sjevernom sirijskom gradu Manbiju u sklopu sporazuma sa Sjedinjenim Američkim Državama kako bi se područje očistilo od pripadnika Jedinica narodne zaštite, za koje Ankara tvrdi da su oružano krilo Radničke partije Kurdistana u Siriji.\nDogovor Turske i SAD-a o Manbiju predviđa uspostavu sigurnosti povlačenjem YPG-a, sirijskog ogranka organizacije PKK-a iz te regije.\nNa novinarsko pitanje da li SAD poduzima napore da smanji utjecaj Irana u Siriji, Votel je istakao da je jedina misija Washingtona u Siriji borba protiv grupe Islamska država Irak i Levant.\nNa kraju se dotakao i posljednjih dešavanja u Afganistanu, napominjući da je afganistanska vojska zabilježila napredak i da vlasti u Afganistanu ulažu ozbiljne napore kako bi uspostavili mir s talibanima.\nMoskva je najavila povećanja kontakata s američkim kolegama povodom saradnje u ratom zahvaćenoj zemlji.\nBio je to prljavi spektakl, a Trump je zagrizao mamac…


STROGO POVERLJIVO! Policijski dosije broj KTN 467/99 otkriva ubice „džudo klana“ u MUP-u | Novosti.rs\nUbistvo Vlahovića je zabeležen u policijskom dosijeu koji je i danas otvoren i nosi broj KN 467/99. U ovom dosijeu nalaze se svi raspoloživi tragovi o ubici Milorada Vlahovića.\nBeogradska policija je Okružnom tužilaštvu (sada Višem tužilaštvu) dan kasnije podnela krivičnu prijavu protiv NN počinioca. U prijavi piše da je NN napadač sačekao žrtvu i ispalio „više projektila u glavu i telo i udaljio se“. Zločin je najverovatnije počinjen zločin je „duga devetka“.\nDetaljan pregled rana stigao je u tužilaštvo 10. maja sa obdukcionim nalazom.\n- Žrtva je pogođena sa šest projektila, tačnije dva metka u glavu i četiri u gornji deo tela - napisali su obducenti.\nU sklopu krivične prijave policija je dostavila i zapisnik o uviđaju. Kod Vlahovića je pronađeno 2.020 dinara, 100 maraka, službena legitimacija i kreditna kartica „Dajners klub internacional“. Policajac je do Sportskog centra u Kneza Višeslava došao automobilom „jugo 55“, vlasništvo njegove supruge. U kolima je pronađen revolver „kolt“ sa šest metaka i dozvola za posedovanje oružja.\nDopunom krivične prijave policija je dostavila zapisnik sa informativnih razgovora obavljenih sa pet osoba. Radnik SC „Košutnjak“ rekao je da je oko 19 sati čuo prvo jedan, a onda više pucnjeve. Ne seća se da li ih je bilo pet ili šest.\n- Uplašen, bacio sam se na pod. Nisam video nikoga da izlazi iz hola pre ubistva - glasilo je svedočenje.\nNi drugi svedok nije ništa video ni čuo dok nije počela pucnjava. Tada se i on bacio na pod.\nI Simke ubijen u zasedi\nNEPUNA četiri meseca posle ubistva Vlahovića, 8. jula je ubijen i njegov prijatelj, i načelnik Odeljenja unutrašnjih poslova opštine Savski venac, policijski pukovnik Dragan Simić - Simke. I njega je napadač čekao u zasedi, ispred svoje zgrade, u neposrednoj blizini Kalenić pijace. Simić i Vlahović su zajedno radili na istrazi ubistva Radovana Stojičića Badže.\nLekarka, koja radi u „Košutnjaku“, ispričala je da je sedela u svojoj kancelariji kada su je pozvali danekome ukaže pomoć.\nDvoje svedoka je ispričalo da su izašli u hol i videli ljude kako leže po podu i jednu osobu kako kleći pored čoveka koji je ležao na odmorištu stepeništa, odnosno kraj Vlahovića.\nNa obradu, policija je na licu mesta uzela pet tragova papilarnih linija – otisaka nečijih prstiju. Pronađeno je i šest čaura sa oznakom PPU 979 D. Jedna od čaura pronađena je i na odmorištu stepeništa, ispred ulaznih vrata. Zato se i pretpostavlja da je jedan metak ispaljen iz neposredne blizine - ubica je overio Vlahovića.\nUbica nikada nije uhvaćen.\nPolicija u centru Beograda posle Stojičićevog ubistva\nVlahović se paralelno s policijskom karijerom bavio i sportom, postavši državni reprezentativac u džudou. Zbog toga što se ovim sportom bavio i Badža, s kojim je Vlahović bio blizak prijatelj, kao i činjenice da su paralelno napredovali u karijeri, u policiji su ih interno nazivali džudo klanom. Kada je u aprilu 1997. godine Stojičić ubijen, počelo je i spremanje u beogradskoj policiji. Nepuna dva meseca kasnije Vlahović je s mesta načelnika Uprave kriminalističke policije premešten na funkciju pomoćnika načelnika UKP u ministarstvu. Uprkos formalnom avanzovanju u službi, bilo je jasno da je Vlahović iz operativnog posla sklonjen u zavetrinu.\nNekoliko godina kasnije, septembra 2001, motiv ubistva Milorada Vlahovića izneo je svedok pod pseudonimom „Srećko“. On je navodno ispričao da su general Stojičić i pukovnik Vlahović ubijeni su kako bi kriminalna ekipa koja je htela da osveti ubistvo Vojislava Raičevića - Voje Amerikanca, lakše smakla Bojana Petrovića, organizatora te likvidacije. Na pitanje zašto je osveti Bojanu Petroviću morala da prethodi likvidacija Stojičića i Vlahovića, „Srećko“ je odgovorio da je Petrović „bio dobar s njima i da su ga oni štitili ".\npolicija ubistvo dragan simić dosije Radovan Stojičić Badža Milorad Vlahović džudo klan overen


Drvena ploča- tprezarijski sto | Enterijer, Nameštaj, ideje...\nDok su nekada drveni trpezarijski stolovi bili jedini mogući koje možete da kupite, danas to nije slučaj. Možete ih naći u raznim varijantama, od plastike, metala, stakla...\nSavremen način života doneo nam je nove trendove, materijale u svim sferama enterijera pa i kada je reč o trpezarijskom stolu. Sve češće možemo videti stolove koji su rađeni od plastike, stakla, metala ili u nekoj kombinaciji ovih materijala.\nAli ako ste od onih koji maštaju o pravoj velikoj seoskoj kuhinji s veliki drvenim trpezarijskim stolom pretrpanim raznim jelima, ali nažalost za tako nešto u vašem prostoru nema mesta, preostaje vam da ostvarite vaše snove u minijaturi.\nDovoljno je da ploča stola bude od punog drveta i utisak će biti sjajan. Još ako uspete da nađete malo rustičniju ploču koja odgovara vašem prostoru, napravili ste pun pogodak. Nekoliko primera koje smo vam pripremili mogu da vas inspirišu ...\nZavirimo u kuće poznatih...\nDizajneri enterijera današnjice\nivanav, 02/18/2013 - 16:04\nČarobno staro drvo\nivanav, 09/26/2012 - 15:56\nNameštaj direktno iz prirode\nSto - Beta Beli\n14 150 RSD\nSto - Beta


DANI DRVARSKE DRENJINE – Opština Drvar\nTradicionalna Privredno-turistička manifestacija “Dani drvarske drenjine”, održana je u subotu na platou “Spomen kompleksa 25.maj” podno legndarne Titove pećine. Ove godine manifestacija slavi svoje punoljestvo, ovo je bila 18. Drenjijada. I ove godine na manifestaciji je učestvovovao veliki broj izlagača.\nManifestaciju je otvorila načelnica Dušica Runić, koja je uz doborodošlicu svim posjetiocima i izlagačima poželjela sretno punoljstvo “Drenjijadi”, ovoj za Drvar veoma značajnoj manifestaciji uz pozdrav “Živi, zdravi bili i drvarsku nam drenju pili”.\nNeki izlagači sa nama su od od prve godine, a neki su se kasnije uključili kako se manifestacija razvijala i svake godine nam se pridružuju novi, ne samo sa područja naše opštine, nego i iz opština širom BiH i regiona, istakla je načelnica Runić.\n7.10.2019. in Ostalo\nSEDAMNAESTA SJEDNICA OPŠTINSKOG VIJEĆA


Savjet Federacije razmatra pitanje slanja Oružanih snaga u druge zemlje - Russia Beyond Croatia\nSavjet Federacije razmatra pitanje slanja Oružanih snaga u druge zemlje\nSavjet Federacije razmatra pitanje slanja Oružanih snaga u druge zemlje, izjavila je na početku sjednice predsjednica gornjeg doma parlamenta Ruske Federacije Valentina Matvijenko.\nSavjet Federacije će u srijedu razmotriti pitanje slanja ruskih Oružanih snaga u druge zemlje, izjavila je na početku sjednice predsjednica gornjeg doma parlamenta Ruske Federacije Valentina Matvijenko.\nZatim su senatori odlučili da sjednica bude zatvorena za javnost, javlja RIA „Novosti”. Valentina Matvijenko nije precizirala u koji dio svijeta mogu se uputiti Oružane snage Rusije.\nNa sjednici će govoriti šef predsjedničke administracije Sergej Ivanov, predsjednik komiteta za obranu Savjeta Federacije Viktor Ozerov, prvi zamjenik predsjednika međunarodnog komiteta Vladimir Džabarov.\nSavjet Federacije je posljednji put u ožujku 2014. godine jednoglasno odobrio prijedlog predsjednika zemlje o slanju Oružanih snaga Rusije na teritoriju Ukrajine (Autonomne Republike Krim), do normalizacije društveno-političke situacije na poluotoku.


Sanovnik lasica – Šta znači sanjati lasicu? – Sanovnik – Sanjarica\nAko gledate dokumentarni film o ovoj vrsti životinja ili vidite lasicu u šumi, onda bi to mogao biti razlog za to. Međutim, snovi bez jasnog i spontanog razloga ponekad imaju određeno značenje.\nTada će Vam trebati pomoć rečnika snova da biste znali definiciju i stavili ih u kontekst svog trenutnog života.\nLasica ima uobičajene fizičke karakteristike kao što su braon ili crna boja. Neki pretpostavljaju da lasice predstavljaju razumevanje.\nDa li ste kompromisna osoba i ne smeta Vam da se predomislite u vezi sa određenim problemima? Možda ste Vi neko otvorenog uma. Sa druge strane, lasice takođe pokazuju da imate određenu priliku za upoznavanje novih ljudi.\nDa li ste znali da lasice imaju tendenciju da društveno komuniciraju i obično žive zajedno kao grupa? Međutim, morate uzeti u obzir faktore poput određenih detalja u snu ili načina na koji postupate dok spavate.\nStoga bi trebalo da nastavite da čitate interpretaciju drugih snova s lasicama zasnovanim na različitim kontekstima. Evo još jedne interpretacije kada su lasice prisutne u snu.\nKad u snu ugledate lasicu, ovaj san pokazuje da ćete imati veliku korist. Imaćete sreće u narednom periodu i moći ćete da platite veći deo duga.\nAko lovite lasicu, ovaj san znači da uzalud trošite vreme. Generalno ste veoma uporni i nikada ne odustajete od onoga što ste započeli. Uprkos tome, mnogi će Vam zavideti i naneti Vam štetu.\nAko uhvatite lasicu, ovaj san podrazumeva da ćete imati sukob sa komšijama. Ne možete se složiti oko određenih stvari koje će dostići vrhunac na takav način da ćete okrenuti leđa tome.\nLasice mogu biti prisutne u snu jer sada prolazite kroz fazu kreativnosti. Možda proživljavate period u kojem Vam nove ideje padaju na pamet. Sada je vreme da otkrijete jedinstvene aspekte koji se u Vama razlikuju, kao što je mašta.\nNeki ljudi koji imaju tajne koje skrivaju mogu sanjati o lasicama. U stvarnom životu lasice su obično noćne životinje. Moguće tumačenje, u ovom slučaju, je da ste osoba koja ne želite biti, jer Vas neko drugi posmatra ili ometa.\nLasica u snovima\nLasica u snu simbol je lukavstva i prijateljstva. Lasica je u stvarnosti mala životinja, inače se naziva hermelin. Ova životinja je mala i veoma lepa, ali je predator.\nDakle, tumačenje sna govori o nekome sa odgovornim i prijateljskim osobinama u Vašem okruženju. Ne vredi verovati ovoj osobi, pogotovo ako se u Vašem životu pojavila nedavno.\nAko ste sanjali o beloj lasici, obratite pažnju na kućne ljubimce i proverite njihovo zdravlje. Ovaj san najavljuje bolest, pa čak i smrt četvoronožnog prijatelja.\nAko sanjate lasicu sa mrljama ili sive boje, san govori da morate varati u nekom važnom slučaju.\nU poslu koristite neobične taktike; u porodici postanite dobra i umiljata lasica, smirena životinja, koja sve može postići ne agresijom i skandalima, već ljubaznošću, brigom i empatijom.\nAko ste sanjali lasicu sa agresivnim ponašanjem, to govori da je odrasla (gotovo stara) žena agresivna prema Vama.\nZbog toga je potrebno biti strpljiv, ne odgovarati na provokacije i zlobu. U suprotnom, sukob će trajati dugi niz godina, tako da je bolje pomiriti nesuglasice.\nAko životinja liže Vaše lice ili uzima hranu iz Vaših ruku, to predskazuje dobrog i brižnog prijatelja.\nVerovatno je prijatelju potrebna neka podrška ili nežan stav. Ova osoba Vas neće ostaviti na cedilu; uvek će Vam pomoći, tako da ne bi trebalo da zaboravite ovog prijatelja.\nLasica koja se igra sa Vašim partnerom ili detetom, predstavlja zaštitu snažnog čoveka.\nOn će Vam pomoći da rešite iznenadne velike probleme i doprineće unapređenju Vaše karijere. U takvim trenucima trebalo bi da priređujete i romantične večeri i da više razgovarate sa voljenim osobama.\nSimbolika sna o lasici\nLasice su povezane sa činjenicom da su podmukle ili nepouzdane, jer imaju manjak časnih osobina. Lasica će krasti hranu drugim životinjama i zadržati je za sebe.\nTakođe se zna da uzimaju gnezda ili rovove drugih životinja, ulaze u njih, ubiju životinju koja ih je izgradila i zatim ih zadržavaju za sebe.\nLasice su mesožderke i hrane se malim životinjama i često se smatraju štetočinima za vlasnike farmi. Lasice imaju neobičnu sklonost ka perjatim životinjama i pilići i ćurke su im čest plen.\nIrska narodna priča govori o veštici koja se može preobraziti u lasicu i da je znak loše sreće da ujutru vidite lasicu, a ubijanje lasice Vas dovodi samo do još nepovoljnijih stvari.\nU Škotskoj je jedan seljak ugledao brojne lasice koje nose mrtve jedinke svoje vrste.\nSlična pojava se dogodila tridesetih godina prošlog veka kada je drugi seljak video lasicu kako sahranjuje mrtvu ženku u grobu. Dalja istraga otkrila je da se na istom tlu mogu naći brojni leševi lasica.\nLasice nisu druželjubive prema drugim životinjama koje nisu njihova vrsta, pa zbog toga vole spokojno mesto i tišinu.\nČesto ih možemo videti same kako posmatraju okolinu. Mirno mesto je upravo ono što im je potrebno da se koncentrišu i razumeju svoje okruženje.\nAli zbog njihovog stava usamljenika, ljudi imaju tendenciju da potcene njihovu sposobnost i brzo ih procene.\nKao i lasica, ovakvi ljudi Vam neće pokazati svoje prave sposobnosti osim ako to nije neophodno.\nAko Vam se ovo stvorenje obraća, taj san Vam govori da verujete u svoj instinkt i da verujete onome što osećate. Postoji verovatnoća da Vaše samopoštovanje nije na nivou i primate kritike nepromišljeno brzo.\nNe sumnjajte u svoje sposobnosti. Ne dozvolite da mišljenja drugih utiču na Vaš život. Učinite ono što smatrate ispravnim, oslanjajući se na svoj instinkt, jer ako Vi ne verujete u sebe, ko će drugi?\nDrevni Grci su umesto mačaka koristili lasice za hvatanje miševa. Japanci takođe imaju priču o tome da je lasica monstruozno stvorenje koje je oštrim zubima ubilo žrtvu.\n‘Kamaitachi’ je grupa od 3 lasice sa oštrim kandžama, a svaka od njih poseduje jedinstvene sposobnosti.\nOvo stvorenje je jedno od najmističnijih stvorenja od svih životinjskih totema. Ne otkriva se često. Poseduje jedinstven dar i ogromnu sposobnost.\nLjudi koji imaju ovu životinju kao svoj totem, imaju mogućnost da otkrivaju tajne samo posmatranjem. Sada znate zašto su detektivi često prikazani u liku lasice.


Prvi komercijalni letovi na aerodromu Sarajevo od 1. juna | B1 TV\nPrvi komercijalni letovi na aerodromu Sarajevo od 1. juna\nNakon dvomjesečne blokade usljed pandemije koronavirusa i zatvaranja međudržavnih granica, Međunarodni aerodrom Sarajevo spreman je od 1. juna vratiti se prvim komercijalnim letovima.\nIstog dana planirani su i odlazni letovi u Antaliju, Rijad, Džedu i Kuvajt.\nNakon 15. juna kada Njemačka i Austrija oslobode svoje granice, vraćaju se i redovne linije za Minhen i Beč.\nU organizaciji Ministarstva civilnih poslova BiH na Međunarodnom aerodromu Sarajevo nedavno održan sastanak o temi pripreme aerodromskih kapaciteta za otvaranje za civilni zračni promet. Sastanku su osim predstavnika Ministarstva civilnih poslova BiH i Međunarodnog aerodroma Sarajevo prisustvovali predstavnici Ministarstva zdravstva F BiH, Zavoda za javno zdravstvo F BiH i KS, Federalne uprave za inspekcijske poslove te predstavnici Federalne uprave civilne zaštite i Zavoda za HMP.\nPredstavnici operativnog tima Međunarodnog aerodroma Sarajevo prisutnima su prezentirali materijal “Mjere za rad u toku i nakon COVID-19” čiji cilj je uspostavljanje potrebnih aktivnosti neophodnih za otvaranje aerodroma Sarajevo za putnički saobraćaj civilnih letova.\nMjere za radnike su vezane za samozaštitu i higijenske mjere kao i reduciranje kontakta sa putnicima i članovima posada zrakoplova. Dezinfekcija zrakoplova i prostora kao treći set mjera će se provoditi pojačano kada je riječ o prostorima uz obavezna provjetravanja prostorija vanjskim zrakom tokom radnog vremena, mehaničkom ili prirodnom ventilacijom.\nKada je riječ o zrakoplovima dezinfekcija će se provoditi sa propisanim dezinfekcijskim sredstvima koje je odobrio avioprijevoznik i proizvođač zrakoplova. Tu je još set specifičnih mjera vezanih za ugostiteljske objekte i trgovine na aerodromu a što je u skladu sa važećim mjerama I naredbama federalnog štaba civilne zaštite i preporukama Svjetske zdravstvene organizacije.\nUčesnici sastanka su izrazili zadovoljstvo pripremljenim materijalom i aktivnostima koje se provode na Međunarodnom aerodromu Sarajevo a vezane su za preveniranje širenja virusa i adekvatnu pripremu za otvaranje aerodroma za zračni promet putnika.\nPrethodni članakGradačac: Obilježen Dan šehida\nNaredni članakČetvrt stoljeća od masakra na Kapiji u Tuzli


Kako iskoristiti rezerve uglja? | Energetski portal Srbije\n10.06. 2020 Vesti | Intervju\nPovećanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora i veća energetska efikasnost, defintivno su pravci održive energetske budućnosti Srbije, oko kojih stručnjaci za energetiku nemaju dileme. Ipak, ono u čemu se mišljenja ne poklapaju, pa ni naših sagovornika, jeste šta sa rezervama uglja: da li ulagati u eksploataciju uglja na ekološki prihvatljiv način ili već sad početi sa dekarbonizacijom elektroenergetskog sistema i okrenuti se isključivo čistoj energiji\nRekordna zagađenja vazduha u gradovima širom Srbije i ove zime otvorilo je pitanje koliko termoelektrane na ugalj emisijom štetnih materija ugrožavaju vazduh i naše zdravlje i šta raditi u situaciji kada je ugalj i dalje dominantan izvor energije kod nas, a sudeći po rezervama, možemo da ga eksploatišemo još najmanje pola veka. Da li je ekonomska isplativost uglja dovoljno opravdan razlog da se na njemu bazira elektroenergetski sistem u bliskoj budućnosti, da li je ugalj uopšte najjeftiniji izvor energije, koliko smo u mogućnosti da koristimo ugalj na ekološki prihvatljiv način ili je već sad pametnije preći na proces dekarbonizacije i maksimalno ulagati u obnovljive izvore energije – pitali smo dva eminentna stručnjaka iz ove oblasti, prof. dr Branka Kovačevića, predsednika Nadzornog odbora EPS-a, inače bivšeg profesora i dekana Elektrotehničkog fakulteta u Beogradu i rektora Beogradskog univerziteta, i prof. dr Nikolu Rajakovića, profesora na Katedri za elektroenergetski sistem na ETF-u u Beogradu, koji je bio na čelu Upravnog odbora EPS-a od 2002. do 2004, kao i državni sekretar u Ministarstvu rudarstva i energetike od 2008. do 2011. godine.\nEP: Članice Evropske unije planiraju da do 2031. godine zatvore sve termoelektrane na ugalj, a kod nas se čak grade nove, s argumentom da je proizvodnja struje na ovaj način tri puta jeftinija od energije dobijene iz solarnih elektrana ili energijom vetra. Šta je u toj računici uzeto u obzir, a šta izostavljeno?\nFoto: Iz privatne arhive Branka Kovačevića\nBranko Kovačević: Tačno je da članice Evropske unije imaju dugoročne planove da do sredine ovog veka prestanu da koriste ugalj za proizvodnju električne energije, ali 2031. godina nije rok. Izvesno je da će ugalj i narednih 15 godina biti značajan izvor energije u Evropskoj uniji. Ne poznajem detalje i izvor računice koju pominjete o odnosu cena i troškova električne energije iz uglja i obnovljivih izvora energije (OIE). Međutim, svakako je činjenica da su OIE skuplji za eksploataciju. Ugalj jeste jeftiniji, dok je od njega još jeftinija voda. „Elektroprivreda Srbije” trećinu energije dobija iz hidroelektrana i uložila je mnogo sredstava u njihovu revitalizaciju i modernizaciju kako bi se ti kapaciteti povećali i produžio im se radni vek.\nNikola Rajaković: U cenu električne energije proizvedene u termoelektranama na ugalj moraju danas da se uključe i troškovi zaštite životne sredine (odnosno troškovi zdravstvene zaštite), kao i troškovi celokupnog životnog ciklusa termoelektrana koji se delom odnose i na troškove zatvaranja rudnika sa površinskom eksploatacijom, saniranje lokacija termoelektrana, pepelišta… Sa takvom računicom kWh proizveden u termoelektranama na lignit postaje osetno skuplji od kWh proizvedenog u solarnim elektranama. Postavlja se pitanje zašto favorizujemo termoelektrane. Termoelektrane su građene sedamdesetih godina prošlog veka kad se o emisijama ugljen-dioksida nije ni razmišljalo! O azotnim oksidima i odsumporavanju ozbiljnije počinje kod nas da se brine tek u ovom veku! Ključna osobina savremene energetske tranzicije je brzina promena. Naši resursi na koje treba da se oslanjamo su sunce, vetar, biomasa, hidroenergija, geotermalna energija, a pre svega naše znanje i tehnološko umeće da kroz energetsku tranziciju stvorimo energetski sistem baziran na principima koji doprinose zaštiti životne sredine, ali dovoljno pouzdan i ekonomičan i svakako dominantno baziran na domaćim obnovljivim resursima.\nEP: Činjenica je da Srbija ima uglja za eksploataciju tokom sledećih 50 godina, ali je takođe poznato da naše termoelektrane ne ispunjavaju evropske ekološke standarde. Šta nas sprečava da koristimo ugalj na zdraviji način i kako će ovaj raskorak između raspoloživog resursa i štete koju pravimo, uzevši u obzir ogromne posledice zagađenja na zdravlje, biti smanjen u bliskoj budućnosti?\nBranko Kovačević: Članice EU su tokom 90-ih počele sa ozbiljnim ulaganjima u unapređenje zaštite životne sredine, posebno u segmentu proizvodnje energije. U to vreme Srbija je prolazila kroz težak ekonomski i politički period. I dok su se širom Evrope ugrađivali elektrofilteri na termoelektranama, mi smo se borili za svaki kilogram uglja i kilovat-čas električne energije, da bi sijalice svetlele. Poslednjih godina ubrzano hvatamo korak sa Evropom. Težak je zadatak koji\nEPS ima pred sobom, ali imamo stručnjake koji su spremni da ga uspešno reše. Do 2019. godine EPS je uložio ubedljivo najviše u Srbiji u zaštitu životne sredine – 500 miliona evra. U rekonstrukciju ili zamenu postojećih elektrofiltera na blokovima termoelektrana uloženo je 97 miliona evra. U rekonstrukciju gorionika, čime se smanjuje emisija azotnih oksida, investirano je 69 miliona evra. U odsumporavanje dimnih gasova na blokovima – 193 miliona evra. Što se tiče korišćenja uglja na ekološki prihvatljiv način, u Rudarskom basenu Kolubara je investirano u najmoderniji sistem za upravlјanje kvalitetom uglјa. Ceo projekat je vredan 181 milion evra. EPS planira dodatne ekološke investicije vredne više od milijardu evra u niz projekata kojima se štite vazduh, voda i zemljište i poboljšava kvalitet životne sredine. U narednim godinama ulaganja EPS-a dovešće do smanjenja emisija sumpor-dioksida 90 odsto, azotnih oksida 45 odsto i praškastih materija 95 odsto.\nFoto: Iz privatne arhive Nikole Rajakovića\nNikola Rajaković: Lignita u kolubarskom i kostolačkom bazenu sa ovim intenzitetom eksploatacije ima verovatno za narednih 50 godina, ali važna energetska činjenica jeste da ga trošimo sa vrlo niskom efikasnošću. Grubo govoreći, od raspoložive energije u uglju, u električnu energiju pretvori se svega oko 30 odsto u našim termoelektranama. Uveren sam da naša generacija nema mandat da sav ugalj potroši na ovako neefikasan način i zato se zalažem da se i narednim generacijama ostavi dovoljno uglja koji će one umeti da iskorist na efikasniji način. Korišćenje uglja na zdraviji način je veoma skupo i prelaz na čiste tehnologije u termoenergetici saskladištenjem ugljen-dioksida je izuzetno spor i neizvestan.\nRaskorak raspoloživog resursa i štete koju pravimo nemoguće je rešiti zatvaranjem svih termoelektrana preko noći. Ali, izlazna strategija mora postojati i mora se započeti sa zatvaranjem svih starih termoblokova, dakle, sa postupnim napuštanjem termoenergetike naslonjene na lignit i prelaskom na obnovljive izvore (pre svega na solarne i vetroelektrane). Inoviranje planova o Kolubari B je apsolutno neprimereno vremenu u kome živimo!\nEP: Često se navodi primer TE Kostolac B koja poseduje relativno savremenu tehnologiju za ograničavanje emisije sumpor-dioksida, ali navodno zbog troškova upotrebe, ta tehnologija se ne koristi. Sekretarijat Energetske zajednice 15. januara ove godine protiv Republike Srbije pokrenuo je postupak zbog prekoračenja propisanih emisija zagađujućih materija iz termoelektrana. Koliko ćemo, ako ne zbog nas samih, onda zbog uticaja na zagađenje cele Evrope, biti primorani da se uskladimo sa evropskim standardima?\nBranko Kovačević: Sistem odsumporavanja dimnih gasova za Termoelektranu Kostolac B završen je 2017. godine i kroz garancijska merenja dokazano je da su njegovi parametri rada potpuno u skladu sa ugovorenim i ispod važećeg evropskog standarda od 200 miligrama po kubnom metru. U toku su finalna usaglašavanja Studije uticaja na životnu sredinu. Očekujem da će u toku ove godine biti pribavljena upotrebna dozvola i da će to postrojenje ući u kontinuirani rad. Kada je reč o pokrenutom postupku, i sama Energetska zajednica je svesna da zemlje koje nisu članice EU ne mogu preko noći, posle decenija kriza i ratova, da primene Direktivu o velikim ložištima, kao što to važi za članice. Zato je Energetska zajednica prihvatila da se umesto toga u takvim zemljama poput naše, primenjuje Nacionalni plan za smanjenje emisija – NERP. Vlada Srbije je 30. januara 2020. usvojila ovaj dokument, ali je EPS počeo da primenjuje odredbe NERP-a od 1. januara 2018. godine. Pored izgrađenog sistema za odsumporavanje u TE Kostolac B vrednog 96 miliona evra gradi se i 217 miliona evra vredan sistem za odsumporavanje dimnih gasova za četiri bloka TENT A. Planirani su i projekti za preostala dva bloka u TENT A, kao i blokove u TENT B, TE Kostolac A i novi blok Kostolac B3 čija izgradnja je u toku.\nUkupna ulaganja EPS-a u sisteme za odsumporavanje dimnih gasova za izgrađena i planirana postrojenja iznose oko 595 miliona evra. EPS planira i primarne i sekundarne mere za smanjene emisije azotnih oksida u termoelektranama. Time EPS ispunjava stroge ekološke standarde EU.\nNikola Rajaković: Usklađivanje sa evropskim standardima se podrazumeva. Ipak meni je nelogično da neko iz Evrope više brine o nama od nas samih. Istakao bih ovde i odnos razvijenog industrijskog sveta i zemalja u razvoju (gde smo i mi) i u vezi s tim jednu nelogičnost u borbi sa klimatskim promenama. Naime, kumulativno gledano, doprinosi razvijenih zemalja globalnom zagrevanju su višestruko veći i gotovo da, ako se integral gleda, zemlje u razvoju imaju moralno pravo da svoje kvote emisija ispune. S druge strane, svest da je planeta ugrožena ne daje dovoljno manevarskog prostora zemljama u razvoju da svoje kvote emisija ispunjavaju.\nEP: Iako većinom koristimo ugalj za proizvodnju električne energije, neprestano slušamo da je za Srbiju, kao što je to u EU, budućnost energetike u obnovljivim izvorima energije. Gde je vi vidite – u vetroelektranama, biogasnim postrojenjima ili u nekom drugom energetskom miksu ili drugačijem pristupu?\nBranko Kovačević: Postoji značajan potencijal za unapređenje energetske efikasnosti u svim segmentima potrošnje u Srbiji. Mnogo pričamo o tome kako i iz čega proizvodimo električnu energiju, ali dok ne promenimo loše navike u potrošnji te iste energije – ne piše nam se dobro. Koliko je to ozbiljno pitanje, pokazuje primer Nemačke, koja je namenila 17 milijardi evra za poboljšanje energetske efikasnosti, pre svega kroz poboljšanje izolacije u zgradama, nabavku efikasnijih elektromotora, pumpi, ventilatora, povećanje investicija u sisteme za uštedu električne energije i dr. Potrebno je ozbiljna sredstva uložiti u energetsku efikasnost i naravno, obnovljive izvore energije, da bi se napravio najbolji i najefikasniji energetski miks. Da bi ovakvi sistemi bili održivi, neophodno je raditi na povezivanju regionalnih tržišta, budući da se tako garantuje ne samo stabilnost, već se snižavaju i troškovi.\nNikola Rajaković: Budućnost savremene energetike je u složenom energetskom miksu u kome su obnovljivi izvori dominantni, u energetskoj efikasnosti, u povezanosti sektora električne energije sa sektorima transporta, grejanja, industrije, u demonopolizaciji sektora, aktivnoj ulozi kupaca, razvoju tržišta i nadasve u uvođenju tehnologija pametnih mreža bez čega sve ovo pomenuto ne može da se primeni. Najbolje reference u oblasti energetike vide se u energetskom miksu na kraju ovog veka – do dve trećine energije iz solarnih elektrana, a ostatak uglavnom iz vetroelektrana i hidroelektrana, mada nijedan obnovljivi izvor ne treba zanemariti. Posebno postaju značajne tehnologije pretvaranja viškova električne energije u toplotu i u tečni vodonik kao važan energent u saobraćaju u kome nema više fosilnih goriva.\nternoelektrane na ugalj


BiH iz evropske kase "grabi" milijardu eura? – Fokus.ba\nBiH iz evropske kase “grabi” milijardu eura?\nNa današnjem dvodnevnom samitu zemalja zapadnog Balkana koji se održava u Beču, predstavnici Vijeća ministara i Predsjedništva BiH imat će šansu koordiniranim djelovanjem pokazati kako je BiH konačno odlučila stati na evropske tračnice, a pritom i finansijski profitirati.\nNaime, kroz dva dana predviđen je veliki broj sastanaka, konferencija i foruma pod palicom svemoćne kancelarke Angele Merkel, a osim političkog dijela, posebnu pozornost privlače oni gospodarski segmenti kroz koje BiH pokušava osigurati milione eura za infrastrukturne projekte.\nPredsjedatelj Vijeća ministara Denis Zvizdić jučer je nakon sjednice Vijeća ministara naglasio kako su usvojili materijal s kojim će nastupati izaslanstvo BiH, pri čemu je fokus na dva sektora. Prvi su projekti iz oblasti prometa, poput mosta na dionici autoputa Vc (Svilaj-Odžak) za koji će se dobiti grant sredstva u iznosu od 22 milijuna eura, a tu je i most na dionici autoputa Banja Luka-Gradiška za što se će se dobiti grant od 6,8 miliona eura.\nŠto se tiče ostalih projekata, Zvizdić je naglasio kako će jedan od najvažnijih biti projekt jadransko-jonskog autoputa, s prijedlogom da on prolazi kroz BiH u dužini od 117 kilometara, a u tom će se kontekstu tražiti u startu 14 miliona eura za projektno tehničku dokumentaciju.\nOstatak projekata čine oni iz osnovne mreže, poput dionica autoputa Vc u ukupnom iznosu od milijardu i sto miliona eura, a tu je i obnova željezničkog koridora, kao i razvoj zračnih luka, rehabilitacija plovnog puta rijeke Save, proširenje luke Brčko…\nUkupna vrijednost ostalih projekata iz osnovne mreže koji trebaju biti završeni do 2030. iznosi milijardu i 250 miliona eura; pri čemu će dio biti grant sredstva, a dio krediti.\nDrugi set materijala vezan je uz energetske projekte, pri čemu BiH predlaže dalekovod koji povezuje Srbiju. BiH i Crnu Goru, kao i jadransko-jonski plinovod koji tranzitno treba prolaziti kroz BiH, što je i najvažniji dio zahtijeva.\nPodsjećamo, kako su još početkom mjeseca iz Povjerenstva EU-a u BiH naglašavali kako BiH mora izraditi investicijske planove za najrelevantnije projekte, što je ključni preduvjet ukoliko naša zemlja želi priskrbiti sebi finansijsku pomoć, odnosno daljnje kreditiranje i investiranje u oblasti prometne i energetske infrastrukture.\nInvesticijski odbor u BiH trebao je pripremiti ove planove do današnjeg samita pri čemu treba naglasiti kako se radi o izvrsnoj prilici budući je Unija osigurala čak milijardu eura tijekom sljedećih pet godina u razvoj i međusobno povezivanju prometne i energetske infrastrukture.\nA već ove godine dostupno je više od 100 miliona eura kroz predpristupna sredstva IPA 2.\nU sklopu gustog rasporeda događaja treba izdvojiti sjednicu premijera koja će biti posvećena ekonomskoj situaciji i reformskim procesima u regiji, a na kojoj će sudjelovati predsjedavajući Vijeća ministara BiH Denis Zvizdić.\nSjednicu će otvoriti kancelarka Merkel, kao i kancelar Republike Austrije Werner Faymann.\nŠto se pak tiče političkog dijela samita, predsjedavajući Predsjedništva BiH Dragan Čović trebao bi se sastati s visokom predstavnicom Europske unije za zajedničku vanjsku politiku i sigurnost i potpredsjednicom Evropske komisije Federicom Mogherini, kao i evropskim povjerenikom za susjednu politiku i pregovore o proširenju Johanesom Hahnom.\nMinistar vanjskih poslova BiH Igor Crnadak će pak u četvrtak prisustvovati službenoj ceremoniji otvaranja konferencije o zapadnom Balkanu, a potom biti i na sastanku ministara vanjskih poslova u okviru kojeg će ministar govoriti na temu “Dijalog religija i borba protiv ekstremizma”.\nTeme ministarskog sastanka bit će i regionalna suradnja, mladi i mobilnost na zapadnom Balkanu te izbjeglička kriza.\nTokom ovih sastanak sigurno će biti riječi o trenutačnoj vrlo lošoj političkoj situaciji u BiH koja ne stvara zdrave temelje i ambijent za učinkovito provođenje reformi, a pogotovo onih iz europske agende koje trebaju voditi ekonomskom oporavku zemlje.\n[pull_quote_left]Zvizdić je naglasio kako će jedan od najvažnijih biti projekt jadransko-jonskog autoputa, s prijedlogom da on prolazi kroz BiH u dužini od 117 kilometara, a u tom će se kontekstu tražiti u startu 14 miliona eura za projektno tehničku dokumentaciju[/pull_quote_left]\nPolitička stabilnost u tom je kontekstu ključna, tako da je za očekivati kako će tijekom navedenih susreta biti riječi i o političkim previranjima kojima smo svjedoci posljednjih mjeseci.\nSporazum o granici\nMinistar vanjskih poslova BiH Igor Crnadak danas će u ime Bosne i Hercegovine potpisati Sporazum o granici između Bosne i Hercegovine i Crne Gore. Sporazum će u ime Crne Gore potpisati ministar unutarnjih poslova Crne Gore Raško Konjević. Svečanoj ceremoniji potpisivanja, koja će biti održana u zgradi Predsjedništva Republike Austrije s početkom u 12:35, prisustvovat će predsjedavajući Predsjedništva BiH Dragan Čović, predsjednik Crne Gore Filip Vujanović i predsjednik Republike Austrije Heinz Fisher.\nCrnadak će sudjelovati i na Forumu civilnog društva koji će otvoriti austrijski šef diplomacije Sebastian Kurz, a na kojem se očekuju premijeri Srbije i Albanije, ministar vanjskih poslova Crne Gore Igor Lukšić kao i europski povjerenik za pregovore o proširenju i susjedsku politiku Johannes Hahn.\nZvizdić: Prije radova u tunelu Crnaja mora se pronaći alternativni pravac\nZvizdić: Evropske integracije nemaju alternativu


Vučić čestitao teniserima: Hvala što ste i ovog puta popeli Srbiju na pijadestal najvećih šampiona | Tenis | Novosti.rs\nVučić čestitao teniserima: Hvala što ste i ovog puta popeli Srbiju na pijadestal najvećih šampiona\nTanjug | 12. januar 2020. 15:46 | Komentara: 33\nČestitam od srca na maestralnoj istorijskoj pobedi! Po prvi put u istoriji, upravo Srbija osvaja trofej ATP Kupa - poručio je Vučić\nNovak Đoković Foto: Tanjug/AP Photo/Steve Christo\n"Marš na Drinu", "Vidovdan" i šampanjac: Đoković zapevao i pokrenuo proslavu Srbije u Sidneju (VIDEO)\nNadal napao srpske navijače posle poraza od Đokovića: Ljudi iz nekih zemalja ne razumeju tenis\nNovak i ekipa zapevali u Sidneju: Ja te volim Srbijo (VIDEO)\nHrvatskom komentatoru se nije gledao tenis: Zaspao usred prenosa (VIDEO)\n- Čestitam od srca na maestralnoj istorijskoj pobedi! Po prvi put u istoriji, upravo Srbija osvaja trofej ATP Kupa! Hvala vam što ste i ovoga puta proslavili ime naše zemlje i popeli je na pijedestal najvećih šampiona!- naveo je Vučić na Instagram nalogu.\nČestitku je uputio i ministar omla\nOn je čestitao titulu i kompletnoj reprezentaciji, stručnom štabu i Teniskom savezu Srbije i svima poželeo sve najbolje u nastavku sezone, navodi se u saopštnju Ministarstva omladine i sporta.\nOceniteDopada mi se 427 Ne dopada mi se 52


Dečji program u okviru manifestacije "Banatska bajka" -\nDečji program u okviru manifestacije “Banatska bajka”\nMuzičko scenski program OŠ "Jovan Jovanović Zmaj" i Animacije i radionice CEKOM-a.\nU okviru dečjih programa manifestacije "Banatska bajka - Leto u Gradskoj bašti" koji će se realizovati svakog četvrtka, publika će imati priliku da pogleda programe koje stvaraju deca osnovnoškolskog, predškolskog i tinejdžerskog doba kao i programe koji su namenjeni njihovom uzrastu. Biće održan veliki broj radionica, muzički programi kao i pozorišne predstave.\nU četvrtak, 14. juna pod sloganom "Stiže rasput – radujte se sa nama" Zmajevi prvačići će obeležiti prvi dan Raspustilišta – prvi dan raspusta, veselim kolažom igrokaza, pesme i plesa. Program je pripremio I 2 razred sa učiteljicom Radmilom Komlenić iz zrenjaninske OŠ „Jovan Jovanović Zmaj". Program počinje u 19 časova. U isto vreme na drugoj lokaciji Gradske bašte održaće se radionice CEKOM-a.


Emir Habibović Biografija - Biografija.org\nEmir Habibović je crnogorski pevač narodne muzike koji je prepoznatljivost stekao pesmama „Dajte mi jednu bar“, „Volja Božija“, „Živim al’ nisam živ“, „Nisam onaj čovek od pre“ i drugima. Rođen je 8. aprila 1985. godine u Baru. Sa suprugom Anđelom Habibović živi u rodnom gradu. Ima sinove Enesa i Ariana, te ćerku Alinu.\nHabibović je muzikom počeo da se bavi sa 15 godina. Prvi singl pod nazivom „Ja verovah jednoj ženi“ je objavio 2003. godine. Njime je najavio album „Dajte mi jednu bar“ koji se u prodaji pojavio 2004. godine.\nOd tada do 2018. godine snimio je još tri CD-a, te dobio priliku da sarađuje sa svojim muzičkim idolom, pokojnim pevačem i kantautorom Šabanom Šaulićem.\nHabibović je gostovao na Šaulićevom koncertu 2018. godine u beogradskoj Areni, a tada ga je poznati pevač najavio kao svog naslednika.\nU čast Šabana Šaulića Emir je najavio izlazak novog albuma sa 15 pesama, od kojih su pet obrade Šaulićevih najvećih hitova u njegovoj interpretaciji, a u pratnji Orkestra Borka Radivojevića i Enerdži benda.\nA post shared by Emir Habibovic (Official)🧿 (@emirhabibovicofficial)\nEmir Habibović je rođen 1985. godine u Baru na crnogorskom primorju. Odrastao je sa roditeljima i dvojicom braće od kojih je jedan takođe pevač, a drugi kuvar. Pre nego što je shvatio da želi da se bavi muzikom, Emir je trenirao fudbal.\nBio je jedna od najvećih mladih nada u svom gradu. Međutim, 2000. godine je konačno doneo odluku da kopačke zameni mikrofonom, te se potpuno posvetio izgradnji muzičke karijere.\nPoput većine mladih pevača nastupao je u kafanama, klubovima i diskotekama, prvo u rodom gradu, a potom i u drugim gradovima u Crnoj Gori.\nEmir Habibović je prvi singl pod nazivom „Ja verovah jednoj ženi“ objavio 2003. godine. Usledila je saradnja sa Produkcijskom kućom „Grand“ koja je objavila njegov album „Dajte mi jednu bar“.\nNa njemu su se, pored naslovne, našle i numere „Gde si bila od 9 do 2“, „Deset dana, deset noći“, „Hiljadu rana“, „Krvopija“, „Briši suze“ i druge. Većinu pesama je napisao i komponovao Draško Savić, dok je za aranžmane bio zadužen Nenad Nikolić Patalo.\nČetiri godine kasnije je u saradnji sa Diskografskom kućom „Mega sound“ snimio CD pod nazivom „Ljubav prolazna“. Na njemu su bile još i numere „Gde je žena“, „U životu bez tebe“, „Mina, „Prsten“ i druge. S ovog albuma su se posebno izdvojile pesme „Sukob generacija“ i „Sejo moja“ koje je Emir snimio sa Šabanom Šaulićem i Snežanom Đurišić.\nOvog puta saradnici na albumu su mu bili Nenad Nikolić, Rade Čokan, Dejan Simić, Draško Savić i Nenad Patalo.\nNa novi materijal njegova publika je morala da čeka čak šest godina, a Habibović je za to vreme nastupao širom regiona. Album „Nisam ja onaj čovek od pre“ u prodaji se pojavio 2014. godine.\nPored naslovne pesme, publika je odlično reagovala na numere „Živim al’ nisam živ“, „Volja Božija“, „Ne krivi me“ i druge. Pisali su ih Mića Nikolić, Saša Nikolić i Stevan Simeunović, a nove pesme Emir je promovisao u emisijama Produkcije „Grand“.\nUsledili su singlovi „Mali dečak moj“, „Prevara“, „Idi s njim“ i „Ona je ta“. Premda je numeru „Ona je ta“ objavio 2017. godine, spot je „svetlo dana ugledao“ tek dve godine kasnije.\nU međuvremenu je Habibović ostvario dečački san da sarađuje sa Šabanom Šaulićem na svom novom albumu. Rezultat je bio CD „Ne otpisuj me“ koji je objavio 2018. godine. Šaulić je napisao muziku i tekstove za pesme „Ko je tebe lažno ljubio“ i „Ispričaću svima“.\nNumeru „Ne kucaj na vrata“ pisao je Peđa Medenica, dok su ostale pesme pisali i komponovali Steva Simeunović, Mića Nikolić, Saša Nikolić i Bojan Memišević.\nIste godine je snimio spotove za pesme „Ne otpisuj me“, „Sad je kasno“ i „Žena majka kraljica“ koji na platformi „Ju Tjub“ („YouTube“) broje i po nekoliko stotina hiljada pregleda.\nU oktobru 2018. godine dobio je priliku da bude gost Šabanu Šauliću na njegovom velikom koncertu u beogradskoj „Štark areni“. To prilikom Šaulić ga je najavio kao svog naslednika, što je za mladog pevača zaista velika stvar.\nU martu 2020. godine svoju publiku je počastio singlom „Anđele moj“. Kako je naveo, reč je o autobiografskoj pesmi čiji tekst i muziku je napisao Vuk Matić. Za četiri meseca spot je na „Ju Tjubu“ pogledan više od 330 hiljada puta, a njegovi obožavaoci su odlično reagovali na novi singl.\nKako bi odao počast tragično nastradalom kolegi i prijatelju Šabanu Šauliću, Habibović je najavio snimanje albuma sa pet pesama u kojima je Šaulić najviše uživao.\nNa tom albumu bi se trebalo naći i deset Emirovih novih numera. Kako je kazao u jednom intervjuu, nove pesme je otpevao uz pratnju Orkestra Borka Radivojevića i Enerdži benda.\nEmir Habibović je rođen i odrastao u Baru. Pre nego što je kročio u svet muzike bavio se fudbalom. Sa prvom suprugom je 2013. godine dobio sina Enesa. Njegov prvenac je krenuo očevim stopama, te se aktivno bavi fudbalom. Pevač se pohvalio da je Enes jedna od mladih nada škole fudbala španskog kluba Real Madrid.\nIpak, prvi brak nije opstao, a Emir je nekoliko godina nakon razvoda upoznao Anđelu, sa kojom se venčao i u septembru 2015. godine dobio ćerku Alinu. Emir i Anđela su nakon toga dobili i sina Ariana, a pevač ističe da se uvek trudi da svaki slobodan trenutak provodi sa decom.\nKako se navodi u njegovoj biografiji na zvaničnom veb sajtu, Habibović je ljubitelj kvalitetnog humora, dobre hrane i tamburaša.\nPrivatno se družio sa pokojnim Šabanom Šaulićem, a bliski prijatelji su mu i harmonikaš Miroljub Aranđelović Kemiš i njegova supruga pevačica Zorica Brunclik.\nPremda je duže vreme prisutan na domaćoj javnoj sceni, Habibović nije često na meti tabloida. Kako je jednom prilikom rekao, sve o čemu se moglo negativno pisati o njemu, preživeo je pre nego što je stekao popularnost u kojoj trenutno uživa.\nEmir Habibović je jedan od najtraženijih pevača narodne muzike na estradi. Premda se trudi da ispoštuje svoju publiku, uloga u kojoj najviše uživa je uloga oca.\nU intervjuu koji je dao u novembru 2019. godine Emir je kazao da je u karijeri prošao trnovit put, ali da su mu veliku podršku davali supruga Anđela i deca. Za suprugu je priznao da je uvek u pravu i da mnoge stvari vidi bolje od njega.\nIpak, Emir i Anđela su se razveli, a spekulisalo se da je razlog bila 15 godine mlađa koleginica Tamara Selimović. Naime, mlada Zvezda Granda je u jednom intervjuu kazala da su se upoznali tokom nastup u Šapcu, te da je njihova romansa zasnovana na iskrenosti.\nOna je kazala da su naišli na osudu zbog razlike u godinama, ali da je ljubav pobedila i da se trudi da Emiru bude podrška.\nTamara je u januaru 2022. godine objavila da je trudna, a Habibović je na društvenoj mreži Instagram početkom juna iste godine objavio njihovu zajedničku fotografiju sa potpisom „brojimo sitno“.\nPevač je u maju 2022. godine tokom jednog televizijskog gostovanja priznao da je išao na operaciju smanjenja želuca.\n2004. Dajte mi jednu bar\n2008. Ljubav prolazna\n2014. Nisam ja onaj čovek od pre\n2018. Ne otpisuj me\n2016. Mali dečak moj\n2016. Idi s njim\n2017. Ona je ta\n2020. Anđele moj\nOznake: barbiografijaemir habibovićfolkpevačtamara selimović\nKratke informacije o: Emir Habibović\nDatum rođenja: 8. april 1985.\nWeb stranica: Emir Web Site\nFacebook: Emir @ Facebook\nInstagram: Emir @ Instagram\nYoutube: Emir @ YouTube


Kolovozi mjestimično mokri zbog kiše – Mladi Nikšića\nU Crnoj Gori jutros se saobraća po mjestimično mokrim i klizavim putevima, a ima zastoja i ograničenja gdje se izvode radovi, saopšteno je iz Auto moto saveza.\nNa magistralnom putu Cetinje – Budva, lokalitet kružni tok Cetinje – treća traka Obzovica, odobrava se promjena režima saobracaja sa dvosmjernog na jednosmjerni, kao i totalna obustava saobraćaja u terminima od devet do 14 i od 17 do 20 sati. Van ovih termina saobraćaj se obavlja jednom trakom naizmjenično i regulisan je semaforskom signalizacijom.\nPromjenljivo oblačno vrijeme danas u Nikšiću


Irma Garibović u svijetu ilustracije • fejm.ba\nIrma Garibović u svijetu ilustracije\nIrma Garibović je mlada vizuelna umjetnica iz Tuzle, poznata pod imenom maglasmog. Radila je kao asistentica galeriste Bosanskog Kulturnog Centra Tuzla, na kreiranju scena za predstave i koncerte, te na pripremi izložbi. Članica je grupe umjetnika „Scena“ sa kojima je dosad izlagala na nekoliko grupnih izložbi.\nNjeno polje interesovanja je crtež i slika, koji za nju predstavljaju najjednostavniji oblik izražavanja i prikazivanja.\nVeć dugi niz godina se bavi slikarstvom, ali od 2010. godine se intenzivnije zanima za crtež i ilustraciju, te i dalje namjerava raditi i proširivati svoje vidike na tom polju.\nNjena serija radova naziva “About Spirits” nastala je 2014. godine, a inspiraciju za ovu seriju kao i sve ostale radove, najviše pronalazi u prirodi, kao neiscrpan izvor energije. U radovima želi da prikaže osjećaje i smirenost koju doživljava tokom boravka u prirodi, a sve to nevidljivo pokušava da prenese na papir i približi posmatraču. U fokusu njenih radova su nepravilni oblici koji se mogu pronaći na kori drveta, travi, lišću, a ujedno i sam čovjek koji je dio prirode.\nOva serija radova jeste nastala 2014. godine, ali se i dalje provlači kroz Irmine radove i stil izražavanja. Može se vidjeti da se konstantno provlače isti elementi, kao što su linije i pastelna paleta boja, sa naglaskom na minimalistički pristup.\nMože se reći da u samom procesu nastanka Irminih radova i muzika igra veliku ulogu, a ističe Susumu Yokota, dok za intenzivnije crtanje voli da je u tišini i da se potpuno prepusti stvaranju. Tokom crtanja voli da sluša lagane note i minimalističke zvukova, a ponekad i klasičnu muziku, jer dok stvara dosta je fokusirana na svoje misli i cjelokupan proces nastanka radova.\nJapanski animirani filmovi su odigrali važnu ulogu u njenim počecima i u njenom odrastanju. Prvi animirani film koji ju je uveo u svijet animacije je film iz 1982. godine “The Last Unicorn”, nastao u režiji Jules Bass-a i Arthur Rankinn Jr.-a. Ne samo da je prvi animirani film kojeg se sjeća, nego se i dan danas vraća njemu.\n– Za Irmu je umjetnost prva ljubav, imaju svoje male „trzavice“, kao u partnerskom odnosu, periode kada nisu najbliže, ali ona je uvijek tu, ona i umjetnost su u neraskidivoj vezi. Kada priča o umjetnosti voli reći – da je ona svoju ljubav pronašla.\nNedavno je sarađivala na projektu Žene BiH, sa brojnim drugim ilustratorkama. Radi se o projektu koji je nastao u martu 2018. godine kao dio inicijative obilježavanja Mjeseca ženske historije. Projekat vode Amila Hrustić Batovanja, Hatidža Gušić i Maša Durkalić. One su odlučile izdati knjigu, koja će sadržavati biografije i ilustracije 50 bosanskohercegovačkih žena, koje su kroz historiju BiH razbijale stereotipe, unapređivale prava žena i zalagale se za emancipaciju.\nIrma je za ovaj projekat ilustrovala Žaranu Papić, feminstkinju i aktivistkinju koja je bila jedna od začetnica feminističkog pokreta bivše Jugoslavije. Irma kaže da je Žarana za nju bila velika inspiracija, te je upravo ona motivisala za neke važne odluke.\nU budućnosti namjerava širiti svoja interesovanja, te se posvetiti pravljenju instalacija i drugih oblika umjetnosti, a koji bi se nadovezivali na njene dosadašnje radove.\nIrmine radove možete pogledati ovdje. Također platforma na kojoj se mogu vidjeti njeni radovi je Behance.\nPovezane vijesti:crtež, ilustracija, Irma Garibović, japanski animirani filmovi, maglasmog, predstavljamo, show, slikanje, Susumu Yokota\nTrump najavio kandidaturu za novi mandat: “Svi od njega to žele”\nAnaliza: Koja institucija ima najskuplji vozni park u BiH


Pentagon počeo radijsku propagandu protiv iračkog lidera\n"Narode Iraka, još koliko?"\nInspektori UN na Bagdadskom univerzitetu. Završeni američki manevri u Kataru\nVAŠINGTON (Tanjug) - Pentagon je počeo propagandni rat protiv Iraka preko radija, emitujući poruke protiv Sadama Huseina, čiji je cilj, kako tvrde zvaničnici, slabljenje podrške iračkom vođi među njegovim stanovništvom i armijom.\n"Narode Iraka, količina novca koji Sadam potroši na sebe svaki dan bila bi više nego dovoljna za ishranu jedne porodice godišnje", rekao je jedan engleski prevodilac u radio poruci koju je emitovala američka Centralna komanda. "Koliko dugo će još biti dozvoljeno toj korumpiranoj vlasti da iskorišćava i pritiska irački narod?", kaže se u drugoj poruci.\nProba za rat\nU Kataru je okončana američka vojna vežba "Unutrašnji pogled", koju analitičari ocenjuju kao "probu" za rat u Irak. "Unutrašnji pogled" je vežba koja se periodično održava od 1990, ali je prvi put izvedena van teritorije SAD. Vežba se izvodi uz pomoć kompjutera i obuhvata samo komandni kadar, a njom je ovom prilikom rukovodio šef američke Centralne komande general Tomi Frenks, za koga se pretpostavlja da će voditi i eventualnu vojnu akciju protiv Iraka. U manevrima započetim 9. decembra učestvovalo je nekoliko hiljada viših oficira i drugog vojnog personala širom sveta, kao i oko 400 britanskih oficira. Zvaničnici Centralne komande, čije je sedište na Floridi, odbili su da razgovaraju o detaljima vežbi, mada su neimenovani zvaničnici naveli da je ispitana najsavremenija tehnologija, uključujući i onu koja datira od pre samo šest meseci.\n"Vojnici Iraka. Sadam ne brine za iračku armiju", kaže se u još jednoj radio poruci. "Sadam koristi svoje vojnike kao lutke, za svoju ličnu slavu. (...) Sadam je žrtvovao hiljade vojnika u toku iransko - iračkog rata. Kada su se irački vojnici koji su bili zarobljeni, vratili, Sadam je naredio da im se odseku uši kao kazna zato što su bili uhvaćeni".\nPetočasovne radio emisije se svako veče emituju sa američkih aviona koji patroliraju zonom "zabrane letenja" na jugu Iraka. Slične emisije korišćene su 1991. za vreme Zalivskog rata kada su iračke snage isterane iz Kuvajta.\nEmitovanje arapske muzike i poruka protiv Sadama Huseina počelo je prošlog četvrtka, saopštio je portparol Pentagona Danijel Hejtladž. Za program se, međutim, saznalo u ponedeljak kada je Centralna komanda saopštila da je bacila 480.000 letaka iznad zone "zabrane letenja" na jugu Iraka, uključujući i poruke stanovništvu sa radio frekvencijama i vremenom emitovanja američkog programa.\nInače, inspektori UN izvršili su juče inspekciju Bagdadskog univerziteta, kao i još dva lokaliteta na zapadu i severu Iraka, ali potraga za oružjem za masovnim uništenje još uvek nije dala nikakve rezultate. Institut za genetiku Bagdadskog univerziteta uvršten je u spisak iračkog izveštaja UN kao nova lokacija, navedeno je u saopštenju UN. U ponedeljak su inspektori istražili čitavu zgradu Instituta za Biotehnologiju i genetički inženjering, a juče su obavljene kontrole nekoliko laboratorija medicinskog i biološkog odeljenja.\nZavršen skup iračke opozicije u Londonu\nŠtrajkovi upozorenja drugi dan zaredom paralisali Nemačku\nNervoza u Italiji posle bombaških pretnji anarhista


SPORT je zadesila tragedija.\n14. 02. 2022. u 14:30\nMNOGE je zanimalo kako će teći život Barselone bez Lionela Mesija, počeo je baš lepo. Najzaslužniji za to je danski napadač Martin Brajtvajt, dvostruki strelac.\n15. 08. 2021. u 22:20\nLIONEL Mesi napustio je Barselonu, a navijači su još u neverici zbog konačnog epiloga koji je posledica finansijskog kraja katalonskog giganta.


Počela Dečja nedelja | Aleksinačke vesti - novosti Aleksinac\nPočetna | Novosti | Počela Dečja nedelja\nsaobraćaj intervju Niš Aleksinac.Net Ivan Dimić budžet SNS NATO Dveri Komunalne usluge JP Aleksinački Rudnik predsednik opštine Crveni krst Beograd Aleksandar Vučić opština Radio Aleksinac Napredak KK DS škole izbori Miodrag Tasić fudbal pozorište Nenad Stanković Žitkovac košarka festival Centar za kulturu i umetnost Dušan Ostojić\nKao i svake godine do sada, organizator, Centar za kulturu i umetnost u Aleksincu, i suorganizatori Gradska biblioteka „Vuk Karadžić, Književni klub „Velimir Rajić“, Škola za osnovno muzičko obrazovanje „Vladimir Đorđević“, Gradsko pozorište „Teatar 91, DU „Lane“, Učiteljsko društvo, Crveni krst i osnovne škole sa teritorije naše opštine, pripremili su niz aktivnosti posvećenih deci svih uzrasta.\nIz Centra za kulturu, međutim, napominju da zbog nedostatka novca ni ove godine nisu u većoj meri mogli da u manifestaciju uključe decu iz seoskih škola, ali njima obećavaju poklon film, koji će u narednih nekoliko nedelja moći da vide u svojim školama.\nPrvi dan ovogodišnje Dečje nedelje je pripao najmlađim stanovnicima naše opštine, polaznicima vrtića „Lane“ koji su kostimirani prošetali gradskim ulicama, a u večernjim satima su izveli i predstavu „Čuvajmo prirodu, dižimo glas - pa će i ona čuvati nas“.\nDanas je u Domu omladine na programu književno veče za starije osnovce, dok će se u petak na istom mestu sa njihovim mlađim drugarima družiti poznati pesnik Rusomir Arsić.\nNi ove godine neće izostati tradicionalni koncert muzičke škole „Vladimir Đorđević“, pa će tako poklonici ovakve vrste muzike moći da uživaju u sredu od 18 sati. Na samom zatvaranju Dečje nedelje Gradsko pozorište „Teatar 91“ će izvesti predstavu „Svinjareva tajna“.\nSportski dani u okviru ovogodišnje Dečje nedelje biće četvrtak i subota. Na stadionu za male sportove „Taš“ u četvrtak će se nadmetati mlađi osnovci, a u subotu od 11 sati u basketu će odmeriti snage stariji osnovci. Takođe, Crveni krst Aleksinac i ove godine će organizovati „Trku za srećnije detinjstvo“ u subotu na stadionu FK „Napredak“.\nDečja nedelja će biti završena u nedelju 7. oktobra simboličnim spuštanjem zastave sa jarbola ispred Doma kulture.\n# Velimir Rajić Centar za kulturu i umetnost pozorište Crveni krst škole Teatar 91 učiteljsko društvo Vladimir Đorđević Vuk Karadžić dečja nedelja sportski dan


gluma - Sputnjik Srbija\n17:36 13 Maj 2021\nSrpska aplikacija čita misli i emocije: Tim naučnika iz Novog Sada pred revolucionarnim izumom\nRazvojem veštačke inteligencije, tim naučnika iz Novog Sada stvorio je program koji omogućava mašinama da interpretiraju glumačke sposobnosti ljudi. To je samo prvi korak u razvoju aplikacije koja čita emocije i mogla bi da donese revoluciju u obrazovanju, ali i svetu biznisa.\nBeogradska policija zatrpana je novim prijavama protiv Miroslava Mike Aleksića (69), reditelja i vlasnika škole glume "Stvar srca".\nJavno progovorila još jedna glumica koja je Aleksića prijavila policiji\nJoš dve devojke iz škole glume podnele prijavu protiv Mike Aleksića: „Bez straha za bolje sutra“\nNakon glumice Milene Radulović, još dve devojke dale su izjave policiji o slučaju zlostavljanja do strane reditelja Miroslava Mike Arsića koji je sinoć priveden\nIvan Bekjarev pozitivan na koronu, obustavljeno snimanje filma\nEkipa filma "Bilo Jednom u Srbiji" obustavila je u nedelju snimanje tog ostvarenja u Leskovcu i okolini pošto je ustanovljeno da je jedan član filmske ekipe, naš poznati glumac Ivan Bekjarev, pozitivan na kovid 19, rekao je koordinator produkcije filma Žarko Bojanić.\nŠefe, koji ti je vrag: Patka glumi za Oskara /video/\nŽivotinje u prirodi imaju jedinstvene taktike kako bi izbegle bezobzirnu igru lovca i plena, pri čemu je najbolje funkcioniše metoda „praviti se mrtav“ u prisustvu napadača.\nTom Henks najbolji glumac svih vremena, a slede ga...\nAko je dosad neko sumnjao, stigla je službena potvrda — Tom Henks najbolji je glumac svih vremena, pokazuje anketa sajta „Ranker“, u kojoj je za njega glasalo 1,1 milion ljudi.\nTrajanje u vremenu na ivici krika (video)\nOdavno sam shvatio da je život zapravo jedna tragikomična farsa. Da i u najdramatičnijim situacijama postoji zrnce komičnog, budalastog, otkrili su odavno Čehov i Šekspir. Tako i ja posmatram sopstveni život — kaže glumac Predrag Ejdus.\nSrbe i Ruse ujedinjuje to što ratuju srcem, a ne glavom. S nama se ne može kalkulisati i zbog toga smo nepobedivi, kaže u razgovoru za Sputnjikovu „Orbitu kulture“ Katarina Morozova.\nKako je Šeron Stoun dobila ulogu u „Niskim strastima“\nSvima je poznata scena prekrštanja nogu iz filma „Niske strasti“, gde je Šeron Stoun glumila fatalnu zavodnicu.\nJa sam bio u Srbiji, Srbija je na robiji — u jednom danu ostali smo bez dva velikana\nKako je Toma Kuruzović postao jedini ovlašćeni recitator pesama Branka Ćopića i kako je jedna pesma Petra Pajića među Srbe vratila tradiciju usmenog pesništva.\nSrpski fudbaler „kandidat“ za Oskara za najboljeg glumca\nInternet mediji optužili su srpskog fudbalera Danka Lazovića, koji trenutno igra za mađarski klub Videoton, da je neverovatno simulirao bol tokom meča, sugerišući da bi trebalo da započne karijeru kao glumac.\nZa (glumiti) četnike nespremni\nStrah. U Hrvatskoj je svako ko ne misli kao Jure, Boban i Franjo odmah četnik. Zašto bi onda neki pristojan Hrvat — a takvih je, istinski verujemo, dosta — iskušavao sreću da ga svakog ponedeljka (jer udarne serije idu vikendom) neko prepozna na ulici i hitne u zrak? Ne treba mu takav luksuz.\nBatina „mračna prošlost“ — i Džon Vejn je bio „nacista“\nŠta nam podsećanje na politički angažman najvećeg srpskog glumca govori o Bati Živojinoviću, a šta o autorima „podsetnika“?\nJasna Đuričić: Privatno sam dosadna\nPosle četiri Sterijine nagrade, priznanja „Miloš Žutić“, „Zoran Radmilović“, „Ljubiša Jovanović“, kao i „Dobričinog prstena“ koji se dodeljuje za životno delo, glumica Jasna Đuričić ovenčala se i „Žankom Stokić“, nagradom koju, u slavu velike srpske glumice, dodeljuju Narodno pozorište, Kompanija „Novosti“ i grad Požarevac.\nNikolaj Koljada: Svi ljudi su glumci, a čitav svet je pozorište\nJedan od najvećih savremenih ruskih pisaca, Nikolaj Koljada, otvorio je sinoć u beogradskoj Ustanovi kulture „Vuk Stefanović Karadžić“ prvi festival savremene ruske drame. Autor 120 komada, koji se s velikim uspehom igraju na svetskim scenama od Brodveja do Pariza, predstaviće u Beogradu svoju monodramu „Natašin san“.


U ČETVRTAK IMALA 72, A U SUBOTU 67 KILOGRAMA: EVO KAKO JE PERŠUNOM SKINULA 5 KG – RECEPTI365\nBy SAMRA On 18/09/2019 In PRIRODNI LIJEKOVI Leave a comment\nPeršun, biljka koju koristimo kao začin, ima magične moći. Njegova količina u jelima je uvijek mala, zato nije dovoljna da pokrene izlučivanje nagomilane tečnosti iz tijela. Američki ljekar, John R.\nChristopher važio je za dobrog poznavaoca biljnih lijekova. Često je svojim pacijentima savjetovao peršun kao lijek za bubrežne bolesti.


Novi filmovi u bioskopima: Ajfel - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Film » Novi filmovi u bioskopima: Ajfel\nNovi filmovi u bioskopima: Ajfel\nAh Neša 2. januar 2022. Film Postavite komentar\nOd četvrtka, 6. januara 2022. godine, u domaćim bioskopima prikazivaće se film „Ajfel“, francuska drama sa elementima komedije.\nVlada traži od Ajfela da osmisli nešto spektakularno za Svetski sajam u Parizu 1889, ali Ajfel jednostavno želi da projektuje podzemnu železnicu. Odjednom se sve menja kad Ajfel ukrsti stazu s tajanstvenom ženom iz svoje prošlosti…\nOriginalni naziv filma i prevod na srpski: Eiffel / Ajfel. Početak prikazivanja: 6. januar 2022. Dužina trajanja: 108 minuta. Država i godina proizvodnje: Francuska / 2021. Žanr: komedija, drama. Uloge: Emma Mackey, Romain Duris, Pierre Deladonchamps, Armande Boulanger, Philippe Hérisson. Reditelj: Martin Bourboulon.\nTagoviajfelova kula bioskopi drama film francuski film izlasci komedija novi filmovi u bioskopima\nPrethodni Novogodišnja poruka generalnog sekretara UN Antonia Gutereša\nSledeći Poznate ličnosti: Preminuli u januaru 2022.


21:45h UŽIVO, VIDEO! Valensija - Zvezda (49:36), crveno-beli se trojkama vratili u meč!\n27.11.2020. 07:08h 27.11.2020. 11:55h\n„Pepeo je padao toliko gusto da je zaklonio sunce“, navodi se u izveštaju koji je kasnije sačinilo Kraljevsko društvo Velike Britanije. Tokom narednih nekoliko meseci, prema izveštaju, drugi brodovi su primetili zloslutne tutnjave sa ostrva, čije je indonežansko ime bilo Krakatau, mada će kasnije postati poznato - verovatno zbog tipografske greške nekoga ko je prenosio vest - kao Krakatoa.\nKonačno, 27. avgusta 1883. godine kolosalna vulkanska erupcija srušila Krakatou, uzrokujući da se dve trećine vulkana sruši i padne u more i generiše masivne tokove lave, plavca i pepela. Eksplozija je takođe pokrenula ogromne cunamije koji su preplavili stotine priobalnih gradova i sela, uzrokujući smrt oko 36.000 ljudi, prema Nacionalnoj upravi za okeane i atmosferu (NOAA). Krakatoa, koja je postigla 6 na indeksu eksplozivnosti vulkana, bila je jedna od najvećih dokumentovanih vulkanskih erupcija u poslednjih 760.000 godina.\nKrakatoa je postao jedan od najpoznatijih vulkana ikada, ne samo zbog zastrašujuće snage i efekata, već zato što je to bila prva zaista gigantska erupcija u doba kada su ljudi imali komunikacionu tehnologiju - telegrafske linije i štampane novine - za prenos događaja, kao i naučne instrumente za merenje njegovih efekata. Legenda je postepeno rasla, a Krakatoa je na kraju postao pravi King Kong vulkana, čak i služeći kao tema kinematografskog istorijskog trilera "Krakatoa, istočno od Jave", u kojem su glumili Maksimilian Šel, Dajan Bejker i Brajan Kit, i tema filma bestseler iz 2003. godine, „Krakatoa: Dan kada je svet eksplodirao: 27. avgusta 1883.“, autora Simona Vinčestera.\nErupcija Krakatoe proizvela je najglasniji zvuk u modernoj istoriji, onaj koji se čuo na više od 10 posto Zemljine površine, navodi NOAA. Na ostrvu Mauricijus u Indijskom okeanu, udaljenom više od 4.600 kilometara, ljudi su čuli kako zvuči kao daleka pucnjava.\nStvorio je intenzivne talase pritiska koji su putovali nekoliko puta oko planete, uzrokujući skokove na naučnim instrumentima u Velikoj Britaniji i SAD.\nKako je Krakatoa eksplodirao, poslao je u vazduh nešto razbijene stene veličine 21 kubnih kilometara. Pepeo od eksplozije uzleteo je 80 kilometara , gotovo do ivice Zemljine mezosfere, i pokrivao područje od776.996 kvadratnih kilometara.\n„Vulkan Krakatoa je povratio tamno crni oblak koji se širio preko vedrog tropskog neba sa nezamislivom crninom, gurajući zemlju u potpunom mraku“, navodi se u tekstu objavljenom u Los Anđeles Heraldu dve nedelje nakon toga.\nPepeo se peo i postepeno zaogrnuo planetu izmaglicom koja je dovela do stvaranja oreola oko meseca i sunca, a filtrirao je dovoljno sunčevog zračenja da spusti globalne temperature na čak 32,9 stepeni Fahrenheita (0,5 stepeni Celzijusa) tokom cele godine nakon što se to dogodilo , prema NOAA.\nErupcija 1883. godine bila je moćna iz nekoliko različitih razloga, objašnjava Don Tomas, geohemičar i direktor Centra za proučavanje aktivnih vulkana na Univerzitetu Havaji Hilo.\n„To je vrsta erupcije u kojoj rezervoar magme ispod vulkana ispušta dovoljno lave da se struktura sama uruši“, objašnjava Tomas. "Trenutno se misli da su ove erupcije možda rezultat procesa mešanja magme - vruće, polutečne stene smeštene ispod površine Zemlje - u komori za magmu. Rezervoar magme može biti aktivan dugi niz godina, ispuštajući umerene količine lave periodično, ali, ako se injekcija magme iz mnogo dublje kore podigne ispod rezervoara magme, sistem može postati nestabilan: vrelija, manje gusta bazaltna magma iz dubine sedi ispod hladnije, a gusta magma gore “.\n„Ako se akumulira dovoljno bazaltne magme“, nastavlja Tomas, „može doći do prevrtanja koji će vruću magmu vrlo brzo dovesti do male dubine i omogućiti joj da počne da se otplinjuje (eksplodira) kroz postojeći magmatski provodnik na površinu. Kao vrh ako se vulkan oduva, eksplozivni front će se pomeriti nadole u stariju magmu usled depresurizacije - nekako poput reakcije ekspres lonca- i ispuštanje velike količine lave.\n„Kako pritisak unutar dubljeg rezervoara bude opadao, površina vulkana će se srušiti sama na sebe - a zajedno s kolapsom dolazi i ogromna količina morske vode što dovodi do dalje eksplozivne aktivnosti“, nastavlja Tomas.\nKoliko god bila zastrašujuća sama vulkanska erupcija, gigantski cunami koje je generisao Krakatoa, čak su i smrtonosniji, prema NOAA. Neki od talasa stigli su do Havaja, pa čak i do Južne Amerike, na drugoj strani Tihog okeana. Ali uništavanje se uglavnom dogodilo u samom indonežanskom arhipelagu. Talasi visoki do 135 metara srušili su se u primorske gradove, gradove i sela na ostrvima Java i Sumatra. U Bataviji - sada Džakarti - udavilo se 2.000 kineskih imigranata koji su živeli oko luke, prema ovom žiro-servisnom izveštaju objavljenom u Vankouveru. Grad Serang je navodno bio potpuno potopljen pod talasima, a stradala je cela populacija.\nRanije su ove strahote mogle ostati strogo lokalne tragedije. Ali zahvaljujući izveštavanju u novinama, ljudi u SAD-u bili su šokirani i pričama na naslovnim stranicama o njima.\n„Neki prethodni događaji bili su sigurno mnogo veći od događaja iz 1883. godine, ali nivo komunikacije i tehnologije u to vreme bio je takav da o tim događajima nema ili je bilo vrlo malo ljudskih zapisa“, kaže Tomas. "Tek smo u moderno doba sposobni da pomoću naše napredne tehnologije utvrdimo kada su se ti događaji dogodili - ledene jezgre su te događaje beležile (kao promene u jedinjenjima povezanim sa eruptivnim proizvodima) tokom mnogih vekova. Svakako, bilo koja populacija koja živi u blizini tih većih događaja bi bio pogođen i možda izbrisan “.\nIako je erupcija uništila većinu izvornog vulkana, nije potpuno nestao. Umesto toga, 43 godine kasnije, deo se pojavio iz mora kao novo ostrvo, Anak Krakatoa. Osamdeset i devet godina kasnije, u decembru 2018. godine, izbio je Anak Krakatoa, napravivši cunami koji je prouzrokovao smrt više od 400 ljudi i raselio 47.000 iz svojih domova, navodi BBC. A Anak Krakatoa će jednog dana ponovo eruptirati, uzrokujući smrtonosniji cunami, prema stručnjaku za obalni inženjering Univerziteta u Istočnom Londonu Ravindri Jaiaratne. on se založio se za niz mera za pripremu, uključujući instaliranje sistema ranog upozoravanja koji bi otkrio nagli porast nivoa vode, i napor da se podigne svest među osetljivim lokalnim stanovnicima i pomogne im u pripremi.\nIako je rizik od Anaka Krakatoe dovoljno zastrašujući, verovatno nikada neće eksplodirati kao što je to bio slučaj 1883. godine.\n„Mislim da niko ne bi rekao da se događaj slične veličine neće dogoditi u Anak Krakatoi, ali je verovatnoća izuzetno mala“, kaže Tomas. "Prvobitni rezervoar magme koji je bio tamo je, za sve namere i svrhe, nestao. Novi rezervoar magme morao bi se tamo obnoviti (preko ko zna koliko milenijuma) pre nego što bismo mogli očekivati ponavljanje događaja iz 1883. To su, srećom , prilično retki događaji i zahtevaju prilično neobične uslove “.\nIako se mnogo stvari promenilo u skoro vek i po od erupcije Krakatoe, ne postoji garancija da će naša moderna, tehnološki napredna civilizacija nužno biti bolje pripremljena za sličnu katastrofu.\n„Na to je teško odgovoriti sa sigurnošću, jer bi odgovor zavisio od veličine događaja, vrste erupcije koja se dogodila, njenog trajanja i lokacije na planeti“, objašnjava Tomas.\nU najgorem slučaju, „velika erupcija koja je bila eksplozivna i bogata sumpor-dioksidom mogla bi da dovede do iznenadnih klimatskih promena - sličnih„ Malom ledenom dobu “- koje bi mogle imati katastrofalne uticaje na sposobnost planete da hrani svoje stanovništvo, „Kaže Tomas. "Erupcija Skaftafela na Islandu 1783. godine prouzrokovala je značajno hlađenje klime na severnoj hemisferi (nije bila eksplozivna kao Krakatau, ali je trajala mnogo meseci i izbacivala ogromne količine sumpor-dioksida). Rezultat je bila glad na Islandu koji su ubili, verujem, oko 25 procenata njihove ljudske populacije i veliki deo stoke zbog proizvedenog sumpor-dioksida i fluorida. Neki tvrde da je jedan od poslednjih efekata erupcije bilo značajno hlađenje i povećane letnje kiše koja je proizvela široko rasprostranjeni usev pšenice u Evropi što je pokrenulo Francusku revoluciju. Današnja globalna populacija je oko 10 puta veća nego što je bila 1783. Pustiću vas da izračunate. "\nIako bi moglo biti moguće bolje zaštititi stanovništvo u blizini vulkana, bilo bi mnogo teže rešiti potencijal globalnih uticaja. Srećom, kaže Tomas, „ovi događaji su vrlo retki i retki“.


Privatizacija - Strana 35\nNajgore je što će nečiju pohlepu, državnu glupost i politički kukavičluk plaćati naša deca\nNema zainteresovanih za Jat\nRadio 021 07.08.2011\nNijedna kompanija nije do sada otkupila dokumentaciju na raspisani tender za pronalaženje strateškog partnera koji sa "Jat ervejzom" treba da osnuje novu nacionalnu aviokompaniju, rekao je Milutin Mrkonjić, ministar za infrastrukturu i energetiku.\nДржава најгори продавац: И Јат на поправном\nКатарина Прерадовић НИН 05.08.2011\nОсим националног авиопревозника, без купца на тендерима раније остали и Галеника, РТБ Бор, па чак и најбоље српско предузеће - Телеком\nLuka Beograd saopštila je da je okvirna prodajna vrednost paketa akcija većinskog vlasnika firme "Vorldfajn" (Worldfine) 74 miliona evra.\n"Jat" ide Turcima?\nVečernje novosti 24.06.2011\nVlada nudi „Turkiš erlajnsu“ sastanak početkom jula. Od partnera se traži da konačno iznese stav o strateškoj saradnji\nSrpske vlasti dobile su pismo od EU, u kome se traži ispitavanje privatizacije više od 20 preduzeća, potvrdio je ministar unutrašnjih poslova Ivica Dačić.\nNestle preuzima Centroproizvod\nKompanija Nestle objavila je u petak da je postigla dogovor o preuzimanju poslovanja Centroproizvoda, jednog od vodećih proizvodjača hrane u Srbiji.\nViktorija grupa kupila zrenjaninsku šećeranu\nFabriku šećera "Zrenjanin" u stečaju kupila je za 400 miliona dinara Viktorija grupa iz Novog Sada, objavila je danas Agencije za privatizaciju.\nGlas javnosti 31.05.2011\nPosredstvom Agencije za privatizaciju od početka godine prodata samo dva društvena preduzeća, a 22 kupoprodajna ugovora su raskinuta\nOve godine su privatizovane samo dve firme, ali poznavaoci tvrde da bi kupca mogli da nađu i Telekom Srbija, „Galenika”, PIK „Bečej”, te „Lasta”, Beogradski sajam i EPS, koji je prošle godine poslovao s gubitkom.\nПриватизација на вересију доживела дебакл\nУговори о приватизацији друштвених предузећа неупоредиво су чешће раскидани када су она купована на рате у односу на она чија је цена одмах исплаћивана у целости. Наиме, у Србији је укупно раскинута око петина свих приватизација, што је проценат с...\n„Србијатурист“ се враћа Срби Илићу\nПресуда Међународног арбитражног суда, после процеса који је трајао пет година, коштаће државу Србију готово пет пута више него што је ућарила када је на тендеру, у септембру 2003, продала „Србијатурист“ за...\nZašto niko neće zgradu Jugoeksporta\nNi iz devet pokušaja Agencija za privatizaciju nije uspela da proda zgradu Jugoeksporta u Kolarčevoj ulici u Beogradu. Ova atraktivna lokacija nije uspela da privuče nijednog kupca za poslednjih nekoliko godina otkad traju pokušaji državne agencij...\nProdaja „Jat ervejza“ kreće od juna\nVečernje novosti 14.05.2011\nU narednom mesecu biće raspisan tender za privatizaciju nacionalne aviokompanije. Konsultanti privode posao kraju\nNeuspeo tender za prodaju zrenjaninske Jugoremedije\nTenderska komisija koja prati sprovođenje javnog tendera radi prodaje 92,8 odsto registrovanog kapitala privrednog društva "Jugoremedija" fabrika lekova Zrenjanin, proglasila je danas javni tender neuspelim.\nMinistar za infrastrukturu Srbije Milutin Mrkonjić najavio je u ponedeljak da bi Vlada Srbije tokom maja mogla da razmatra privatizaciju aviokompanije Jat ervejz (Jat Airways).\nФирме пропале, имовина није за бацање\nОд петнаестак војвођанских предузећа у стечају која ће овог месеца Агенција за приватизацију понудити на продају, већина нема ниједног запосленог, док има и више од 250 радника који ишчекују продају, али је свима заједничко да имају имовину која н...\nUplata na rate - „Telekom Austrija" tražio da deo ponuđenog novca plati u devet godišnjih rata, a da u međuvremenu dobija menadžerske provizije u većem iznosu. Vlada Srbije juče zvanično odbila ponudu\nNovosadska luka ostaje državna\nZaposleni se usprotivili da se osnuje „ćerka firma”, na koju je trebalo da bude prenesena celokupna imovina, a potom ponuđena na prodaju


Drugi deo izložbe "O fabrikama i radnicima" u Muzeju nauke i tehnike u Beogradu\nDrugi deo izložbe „O fabrikama i radnicima“ u Muzeju nauke i tehnike u Beogradu\nTanjug 7. decembra 2021. 15:10\nBEOGRAD – Drugi deo izložbe „O fabrikama i radnicima“ otvoren je danas u Galeriji 51 Muzeja nauke i tehnike u Beogradu i za javnost će biti dostupan do 15. februara 2022. godine.\n„Izložba prati istorijski period od oko 200 godina, koji predstavlja svojevrsni zaokruženi istorijski ciklus. To je krešendo i dekrešendo industrije na našim prostorima“, izjavio je na otvaranju profesor Elektrotehničkog fakulteta u Beogradu Miomir Mijić.\nOn je naveo da se proces industrijalizacije i potom deindustrijalizacije dogodio u određenim društvenim tokovima kojima se nije moglo odupreti, ali kraj tog ciklusa uveo je civilizaciju u sasvim novi istorijski period.\nRekao je i da industrija donosi nove zahteve koje nije lako ispuniti, a o čemu takođe govori ova postavka.\nIzložba predstavlja zajednički projekat Muzeja nauke i tehnike i Muzeja Jugoslavije i pripremio ju je kustoski tim ove dve institucije: Ada Vlajić, Rifat Kulenović, Jovana Nedeljković i Radovan Cukić.\nU fokusu kustosa Muzeja Jugoslavije bila je industrija kao složeni oblik udrživanja ljudi, dok su kustosi Muzeja nauke i tehnike fokus pomerili na tehnologiju sa procesima proizvodnje.\nIzložba može da se prati kroz pet ciljano izabranih industrijskih lokaliteta koji na paradigmatičan način predstavljaju razvoj i funkcionisanje industrije na ovim prostorima u različitim istorijskim, političkim i društvenim okolnostima.\nRealizaciju postavke podržalo je Ministarstvo kulture i informisanja.


NA PRODAJU KUĆA SA 3 STANA SA PANORAMSKIM POGLEDOM,GORNJA DUBRAVA,ZAGREB\nBroj pregledavanja: 1186\nCijena/m2:\t1.010,23 €/m2\nKatnost:\tvisoko prizemlje+prvi\nNA PRODAJU KUĆA SA 3 STANA SA PANORAMSKIM POGLEDOM,GORNJA DUBRAVA, ZAGREB\nNa prodaju samostojeća kuća sa tri zasebna stana neto korisne površine 391 m2. Kuća je tlocrtne površine 149 m2 a nalazi se na parceli površine 2.293 m2.\nSastoji se od podruma sa ostavama površine 48.02 m2, stana u prizemlju površine 115.30 m2, stana površine 123.24 na I-katu te u potkrovlju stana površine 104.44 m2.\nKuća je na mirnoj lokaciji, uvučena od glavne ceste sa prekrasnim panoramskim pogledom, a opet dovoljno blizu svim sadržajima koji su potrebni za jednostavan i ugodan život.\nPrometna povezanost je jako dobra, a i autobusna stanica je u blizini.\nKoji je broj od navedenih najmanji: 37, 12, 58, 22?\nKUĆA, ZAGREB, GORNJA DUBRAVA (OPOROVEČKI VINOGRADI)