Kal juga | CityMagazine\nPisac Mladen Milosavljević će u sredu, 4. jula, u art galeriji „Polet“ (Cetinjska) predstaviti svoj debitantski roman „Kal juga“.\nOvo delo, koje u osnovi predstavlja istorijski roman sa elementima fantastike i trilera, bavi se manje poznatim epizodama iz nacionalne istorije, kao što su otkriće Lepenskog Vira i epoha takozvane Kraljevine Srbije s početka 18. veka.\nNa književnoj večeri biće reči o nekima od protagonista romana, inače istorijskim ličnostima koje su manje poznate široj javnosti, njihovim neobičnim sudbinama i značaju za našu istoriju. Takođe, biće reči i o mitskim bićima iz narodnih verovanja i predanja, vampirima, zduhaćima i vodenim vilama i demonima, koja zauzimaju važan deo ovog romana.\n4. jul 2018, 19.00 do 21:00


HITNO! POSAO Radnih mesta Valjevo - 14 aktuelnih poslova | Oglasi za posao Jooble\nPosao Radnih mesta Valjevo\n...Više radnih mesta OPŠTA BOLNICA VALjEVO 14000 Valjevo, Sinđelićeva 62 tel. (***) ***-**** Medicinska sestra – tehničar na ostalim bolničkim odeljenjima za potrebe Službe hirurgije – Odsek za poluintenzivno lečenje, na određeno vreme radi zamene privremeno odsutne...\n...Opis radnog mesta: ~ Održavanje plantaže bobičastog voća Potrebne kvailifikacije: ~ Poželjno radno iskustvo na istim ili sličnim poslovima Nudimo Vam: Lokacija – Ub – selo Čučuge Dobre uslove rada u pozitivnoj radnoj atmosferi Prijave za posao...\nG.P. GREDA d.o.o. , sa sedištem u Valjevu, osnovano je 1994.god. i bavi se izgradnjom stanova, lokala i garaža u okviru stambenih i stambeno-poslovnih objekata. Od osnivanja prisutno je na području Beograda. U ovom momentu ima 3 aktivna gradilišta u Beogradu i 1 u Valjevu...\n...rad Glavna zaduženja: Učestvovanje u izradi poluproizvoda Sklapanje rashladnih uređaja Vizuelna kontrola proizvoda, uz ručnu doradu po potrebi Čišćenje mašina i radnog mesta Ostalo: Ugovor o radu na određeno Uvećanje od 40% za rad u III smeni...\n.... Pozicija: Radnici za mašinsko malterisanje m/ž Broj izvršioca: 4 Mesto rada: Crna Gora Opis posla: • Unutrašnje i spoljašnje mašinsko malterisanje • Održavanje čistoće radnog mesta i radnog okruženja • Poštovanje propisa o kvalitetu i pridržavanje mera o...\nSmederevo radnih mesta\nslužbenici obezbeđenja Valjevo\nradnih mesta, Valjevo


"Resetirajte" svoj mozak: Najjednostavniji načini za trenutačan oporavak |Alternativa Informacije\n“Resetirajte” svoj mozak: Najjednostavniji načini za trenutačan oporavak Reviewed by admin on Mar 04 . . Pad koncentracije je normalna pojava nakon što je mozak duže vrijeme primoran na vršenje zahtjevnih aktivnosti kao što je učenje, ili neka druga vrsta poslova . Pad koncentracije je normalna pojava nakon što je mozak duže vrijeme primoran na vršenje zahtjevnih aktivnosti kao što je učenje, ili neka druga vrsta poslova Rating: 0\n“Resetirajte” svoj mozak: Najjednostavniji načini za trenutačan oporavak\nPosted date: March 04, 2016 In: PSIHOLOGIJA\nPad koncentracije je normalna pojava nakon što je mozak duže vrijeme primoran na vršenje zahtjevnih aktivnosti kao što je učenje, ili neka druga vrsta poslova koji zahtijevaju čisto umni rad.\nKada se dogodi ovaj neminovni pad, koji se može usporediti sa zamorom mišića koji nakon dugih serija jednostavno dođu do otkaza, tada je najbolje posegnuti za nekim od trikova koji će skraćenim putem dovesti do oporavka našeg centralnog kompjutera.\nPružite svom mozgu šansu da se odmori tako što će doživjeti veliku promjenu, a nju je najjednostavnije izazvati izlaskom u šetnju od nekih 20-ak minuta, što je sasvim dovoljno da se “sistem resetira” i bude ponovo spreman za napore.\nSpavanje je svakako nešto što stoji u direktnoj vezi s načinom funkcioniranja mozga, pa ako želimo da radi na optimalnom nivou, treba mu i osigurati 7 sati kvalitetnog sna dnevno. Posegnuti za ovakvim odmorom je moguće i na kraće periode tijekom dana i može biti dosta efikasno.\nIzbacite ga iz standardnog kolosijeka\nKreativnost je nešto što omogućava bolje i kvalitetnije funkcioniranje mozga, a kreativnost se postiže tako što ćete stvari koje inače uobičajeno radite, raditi drugačije. Samim tim izlazak iz uhodanog kolosijeka za mozak će značiti aktivaciju polja zaduženih za kreativnost i razmišljanje iz drugih perspektiva.\nPronađite prirodni bioritam\nAko bolje fonkcionirate ujutro, svoj bioritam uskladite tako da ranije odlazite na spavanje a maksimum moždanih aktivnosti izvlačite ujutro. Ako ste ipak noćni tip, neka vam ne bude glupo promijeniti i način života, barem na određeno vrijeme kako bi na primjer spremili određeni zahtjevni ispit ili dovršili teški projekt koji vas čeka.\nOdmorite mozak fizičkim umorom\nFizički umor izaziva psihički odmor, odnosno, izbacivanje sve negativne energije koju ste apsorbirali tijekom velikih psihičkih aktivnosti, najbolje se vrši teškim fizičkim aktivnostima. Savršen primjer za to je trening u teretani. Dovoljno je čak i pola sata fizičke aktivnosti visokog intenziteta da mozak bude potpuno svjež i spreman za nastavak napornih aktivnosti.


Komšić: Nećemo dozvoliti destabilizaciju BiH – In reformator\nKomšić: Nećemo dozvoliti destabilizaciju BiH\nMart 20, 2019 Urednik 1005 Views destabilizacija, Država\nNa vanrednoj sjednici Predsjedništva BiH zatraženo je od Ministarstva sigurnosti BiH da u roku od tri dana Predsjedništvu BiH dostavi sveobuhvatnu informaciju o navodima iznesenim u javnosti, a o aktivnostima SOA-e Hrvatske i generalnog konzula Hrvatske u BiH.\n“Nakon što dobijemo potpunu informaciju, uslijedit će dalji koraci u pravcu rješavanja ovog problema. Razumijem zabrinutost javnosti u vezi sa eventualnim aktivnostima o kojima se govori proteklih dana, ali isto tako želim istaći da je u ovom trenutku potrebno vjerovati u institucije države. Ne smijemo i nećemo dozvoliti destabilizaciju države Bosne i Hercegovine”, poručio je danas član Predsjedništva BiH Željko Komšić.\nPodsjećamo, ministar sigurnosti Bosne i Hercegovine Dragan Mektić kazao je kako su obavještajci SOA-e vrbovali selefije kako bi uzrokovali nemire u Bosni i Hercegovini.\n← Potpisan Administrativni aranžman za predstojeću konferenciju EBRD-a (VIDEO)\nAmbasador Turske u Srbiji dobitnik nagrade “Najevropljanin” →


PORTAL: Dragan Šutanovac: Iračani fascinirani srpskim oružjem\nDragan Šutanovac: Iračani fascinirani srpskim oružjem\nIrački zvaničnici fascinirani su našim novim borbenim vozilom „lazar", kao i „Zastavinom" puškom „M21", urađenom po NATO standardima, kaže za Press ministar odbrane Dragan Šutanovac, koji je nedavno bio u poseti Iraku\nDobar posao u Iraku... Šutanovac\nOn dodaje da je vrlo zadovoljan posetom Bagdadu i da očekuje da u narednom periodu bude sklopljen još neki posao sa iračkim Ministarstvom odbrane.\n- U Bagdad sam otišao na poziv kolege ministra odbrane Abdula Kadira, ali sam razgovarao i sa iračkim premijerom Nurijem al Malikijem i ministrom policije Dževadom al Bulanijem. Tema je bila realizacije posla vrednog 234 miliona dolara koji je sklopljen 2007. godine, ali i sklapanje novih ugovora - kaže Šutanovac.\nOn dodaje da bi poslovi sa Irakom mogli da budu „značajno uposlenje" za srpsku namensku industriju, ali i druge privredne subjekte.\n- Iračani su zadovoljni dosadašnjim tempom i kvalitetom isporuka, a zainteresovani su za nove kupovine, pa smo im zato predstavili nove proizvode srpske vojne industrije. Oni su fascinirani novim vozilom „lazar", kompanije „Jugoimport SDPR". To je oklopno vozilo za 10 osoba, vrlo bezbedno i namenjeno zonama visokog rizika. Takođe, Iračani su oduševljeni i novom „Zastavinom" puškom „M21", koja je urađena po NATO standardima. Jednu takvu smo odneli na poklon iračkom ministru odbrane - rekao je Šutanovac.\nPo NATO standardu... „Zastavina" puška „M21"\nMinistar objašnjava da u Bagdadu nije potpisan nikakav ugovor, ali veruje da bi u narednom periodu to moglo da se dogodi.\n- Dogovorili smo se da Iračani naprave specifikaciju svojih potreba, da razmenimo informacije i još nekoliko poseta, i da sklopimo neki vredan posao koji će doneti uposlenje za mnogo naših radnika. Ne bih prejudicirao cifre, ali to sigurno nisu mali iznosi. Takođe, razgovarali smo i o saradnji u oblasti vojne i civilne infrastrukture, o bezbednosti, kulturi... Irak namerava da u narednom periodu podiže svoju ekonomiju, a to ne može bez bezbednosti, i to je šansa Srbiji za dobar posao - priča Šutanovac.\nPrema njegovim rečima, Iraku je do sada isporučena „roba" u vrednosti od 100 miliona dolara.\n- Pre svake isporuke Iračani šalju svoje inspektore u kontrolu i od njih smo dobili samo pohvale za kvalitet i profesionalnost. I takav njihov stav, i najave novih poslova, najbolja su poruka pojedinim poslanicima i strankama, koji su neosnovano kritikovali Ministarstvo odbrane i mene kako bi se dodvorili onima koji su im plaćali izborne kampanje, a kojima sam ukinuo bogaćenje na račun Vojske - kaže Šutanovac.\nNovi proizvod SDPR-a... Oklopno vozilo „lazar"


Drama u režiji najvećih rivala: Zvezda počela, Partizan završio sa slavljem | Ostalo\nDrama u režiji najvećih rivala: Zvezda počela, Partizan završio sa slavljem | Mondo Portal\nJednu od najuzbudljivijih utakmica u istoriji duela Partizana i Crvene zvezde gledali smo u finalu Kupa "Radivoja Koraća". Crno-beli bili su bolji, iako je Zvezda imala sve u svojim rukama...\nSamo zahvaljuci sudijama je bila drama. Da je sudjenje bilo posteno, partizan bi resio pitanje pobednika jos na poluvremenu.\n17.02.2020. / 09:49\nPartizan bez gordica,lose igrao ali i pored katastrofa igre je pobedio duplo skuplji tim!Tek sad pocinjemo da dizemo formu a onda ce za abu biti mnoogo lakse samleti njih jer imamo i prednost domaceg terena.Tuuuzno se tese kako je ovo limit,nismo ni na 6 pisto forme kako cemo tek da meljemo\n17.02.2020. / 09:47


RTS :: Poznato 16 finalista 58. Evrosonga\nVesti Poznato 16 finalista 58. Evrosonga\nsreda, 15. maj 2013, 12:19 -> 21:58\nPoznato 16 finalista 58. Evrosonga\nPo završetku prvog polufinala "Pesme Evrovizije" poznati su izvođači i pesme iz 16 zemalja koje će se takmičiti u finalu. Posle drugog polufinala, najboljih deset pesama pridužiće se ovoj grupi i 18. maja će Evropa moći da bira kojoj će, od 26 kompozicija dodeliti titulu pobedničke pesme 58. Evrosonga.\nDeset finalista iz prvog polufinala su : Moldavija, Danska, Litvanija, Rusija, Irska, Belgija, Estonija, Ukrajina, Belorusija i Holandija.\nOd "Pesme Evrovizije" 2008. u Beogradu, organizatori takmičenja uveli su tri takmičarske večeri : dva polufinala i jedno finale. Evropska radio- difuzna unija je zbog sve većeg interesovanja za takmičenje morala da uvede dve polufinalne večeri, u kojima je svako morao da na svoj način izbori mesto u finalu. Dakle, bez obzira koje su mesto osvojile prethodne godine, svaka zemlja učesnica od tada mora prvo da prođe jedno od dva polufinala.\nPravo direktnog učešća u finalu imaju samo članice "Velike petorke" i predstavnik zemlje domaćina.\nVelika Britanija, Španija, Italija, Francuska i Nemačka smatraju se državama- osnivačima "Pesme Evrovizije". To su zemlje koje i najviše podržavaju ovaj veliki evropski muzički projekat i zato se njihova grupacija zove "Velika petorka". Članice- predstavnici ne moraju da prolaze kvalifikacije i takmiče se direktno u evrovizijskom finalu.\nČuvena britanska pevačica Boni Tajler, predstavljaće Veliku Britaniju ove godine u kojoj ostrvska država beleži 56. učešće na Evrosongu.\nŠpanski predstavnici ove godine su trio ""El sueño de Morfeo", Nemački takmičari biće grupa "Kaskada" a Amadin Buržua pevaće za Francusku. Pobednik ovogodišnjeg festivala "San Remo", Marko Mengoni braniće boje italijanske zastave.\nPrema pravilima "Pesme Evrovizije" i predstavnici zemlje- domaćina takmičenja takođe nastupaju tek u velikom finalu. Tako će u subotu za Švedsku pevati Robin Šernberg, pobednik festivala "Melodifestivalen" koji je i jedan od najvećih nacionalnih evrovizijskih izbora u Evropi.\nPosle drugog polufinala, biće poznato još deset pesama- predstavnika zemalja koji će se, zajedno sa navedenih 16, boriti za naklonost publike i žirija u finalu.\nOsim prestižne titule pobednika najdugovečnijeg i najpopularnijeg evropskog muzičkog takmičenja, izvođači dobijaju i ručno izrađeni trofej "Pesme Evrovizije" od stakla, koji je prvi put promovisan 2008. godine kada je domaćin bio Beograd.


VLADA BPK, UPRKOS POLITIČKOJ NESTABILNOSTI I UNUTRAŠNJIM SUKOBIMA, U 2015. GODINI, IMALA JE STALNI RAST PRODUKTIVNOSTI. Sa 182 razmotrene mjere u prvom kvartalu, produktivnost je skočila na 286 mjera u drugom kvartalu, pa je čak i u trećem kvartalu, u doba najvećih problema u odnosima unutar vladajuće koalicije, ostvaren blagi rast, na 293 mjere. Da bi u četvrtom kvartalu, Vlada BPK na 17 održanih zasjedanja, razmotrila čak 423 mjere, među kojima i 12 zakona (7 u prijedlogu i 5 u nacrtu), što je takođe više nego i u jednom kvartalu prije.\nZAHVALJUJUĆI REZULTATIMA OSTVARENIM U 4. KVARTALU, UKUPNI REZULTATI VLADE BPK U 2015, NAJBOLJI SU U POSLJEDNJIH 5 GODINA. To se odnosi i na intenzitet rada (održano 62 zasjedanja, što je 15 više nego prethodne godine) i na produktivnost (razmotreno je ukupno 1184 mjere). A bolji rezultat u realizaciji zakona, evidentiran je samo 2013. (kada je utvrđeno 4 zakona više, u odnosu na 25 u 2015. g).\nOSTVARENI REZULTATI U USKOJ SU VEZI SA INTENZITETOM RADA TOKOM 2015. GODINE I OBEZBIJEDILI SU VLADI BPK VISOKO MJESTO NA KANTONALNOJ LJESTVICI. Vlada BPK, sa Vladom TK, sa 62 održana zasjedanja tokom 2015. godine, dijeli treće mjesto po intenzitetu rada, na kantonalnoj listi. Po broju utvrđenih zakona je takođe na trećem mjestu, a po ukupnom broju razmotrenih mjera na drugom.\nVLADA BPK NIJE USPJELA, KAKO SMO VEĆ NAVELI, DA ODOLI UNUTRAŠNJIM SUKOBIMA, ALI NI JOŠ JEDNOJ POJAVI KARAKTERISTIČNOJ ZA BH POLITIKU – TROŠENJU VREMENA I ENERGIJE NA „KADROVSKA PITANJA“. 87% razmatranih rješenja, u 2015. godini, odnosilo se na imenovanja na funkcije u javnim preduzećima i kantonalnim institucijama u BPK.\nVLADA JE U PRETHODNOM PERIODU DONIJELA I NEKE MJERE KOJIM JE POKAZALA ZNAČAJAN STEPEN SOCIJALNE OSJETLJIVOSTI. Vlada je utvrdila (a Skupština, u nastavku, usvojila) prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o naknadama plaća poslanika i funkcionera, kojim se ukidaju naknade nakon okončanja mandata, odnosno tzv. „bijeli hljeb“. Takođe, potpisan je sporazum sa ZZO BPK o utvrđivanju naknade za obavezno zdravstveno osiguranje lica, koji to pravo ne ostvaruju po drugom osnovu, za 2015. godinu. Ovim je u 2015. g. obezbijeđena zdravstvena zaštita cjelokupnog stanovništva na području BPK. Vlada je usvojila i Strategiju neprofitno-socijalnog stanovanja u BPK za period 2015.-2020.. Usvajanjem ove strategije BPK je postao prvi kanton u FBiH sa definisanom strategijom u oblasti neprofitno-socijalnog stanovanja.\nPROGRAM RADA VLADE ZA 2015. G. USVOJEN JE SA ZNAČAJNIM KAŠNJENJEM. Program je na Vladi utvrđen 27.03. a u Skupštini potvrđen 08.04.2015. Veće kašnjenje zabilježeno jedino 2011, kada je program usvojen krajem aprila. Nažalost, ni Program rada za 2016. nije donešen na vrijeme, odnosno do kraja 2015.\nOSIM U KASNJENJU SA UTVRĐIVANJEM, POSTOJI I OZBILJAN PROBLEM U STRUKTURI PROGRAMA RADA. U Programu rada Vlade za 2015, koji je usvojen tek početkom 2. kvartala, postoji i plan ralizacije za 1. kvartal. Kreator Programa je, naime, ignorisao kašnjenje, te je realizaciju čak četvrtine mjera iz Programa rada Vlade za 2015, smjestio u prva tri mjeseca 2015., odnosno, u vrijeme koje je, u trenutku usvajanja Programa, već bilo prošlo. Još veći problem je što su u Program unesene i mjere koje su u trenutku njegovog usvajanja već bile realizovane. Pa smo tako dobili apsurdnu situaciju da je program rada već u trenutku svog usvajanja bio realizovan u postotku od cca 20%. Ovakvim pristupom, osim što se dovodi u pitanje ključna funkcija programa rada, kao instrumenta za povećavanje efikasnosti rada institucija i fokusiranosti na projektovane ciljeve, se i otežava vođenje relevantne statistike o realizaciji planiranih obaveza i vještački podiže efikasnost institucija.\nIdentičan problem postoji i sa programom rada Skupštine, samo su brojke nešto manje dramatične.\nPODSJETIMO I DA VLADA BPK, SVOJIM SASTAVOM, KRŠI ZAKON O RAVNOPRAVNOSTI POLOVA. Vlada BPK imenovana 08.01.2015. u svom sastavu ima samo jednu ženu, iako Zakon o ravnopravnosti polova u BiH propisuje da je najmanja zastupljenost manje zastupljenog pola 40% i da se sve drugo smatra diskriminacijom. Radi se o značajnom pogoršanju u odnosu na prethodni period, kada su u Vladi, na čelu 3 ministarstva bile žene, što je bilo na korak od zakonom predviđene kvote. Kuriozitet je da je jedina žena u aktuelnoj Vladi BPK na čelu ministarstva pravosuđa. Dodajmo da se predloženim izmjenama u sastavu Vlade, stanje u ovom segment malo poboljšava, jer je na čelo Ministarstva urbanizma predložena žena.\nIZNIMAN RAST PRODUKTIVNOSTI VLADE BPK U 4. KVARTALU, UTICAO JE I NA REZULTATE SKUPŠTINE BPK. U četvrtom kvartalu razmotreno je više mjera nego u sva tri prethodna zajedno. Skupština je u prvom kvartalu razmotrila 16, u drugom povećala produktivnost na 25, u trećem je produktivnost pala na 13, da bi u četvrtom bilo razmotreno čak 68 mjera. Među kojima i 9 zakona u prijedlogu i 7 u nacrtu, što je opet, daleko najbolji kvartalni rezultat u 2015. godini.\nSLABI REZULTATI U 3. KVARTALU EPILOG SU ESKALACIJE POLITIČKE KRIZE U TOM PERIODU. Skupština je u ovom kvartalu uspješno realizovala tek jednu sjednicu. Sukobi unutar vladajuće koalicije doveli su do dvomjesečne pauze u održavanju sjednica, u ovom periodu, te do neodržavanja dvije zakazane sjednice.\nODLIČNI REZULTATI U POSLJEDNJEM KVARTALU SU RAD SKUPŠTINE U 2015. G, OD NIVOA NAJLOŠIJIH U POSLJEDNJIH 5 GODINA, KAKO SU POKAZIVALI DEVETOMJESEČNI REZULTATI, DOVELI DO KONSTATACIJE O NAJBOLJIM REZULTATIMA, I PO BROJU ODRŽANIH ZASJEDANJA I PO BROJU NA NJIMA RAZMOTRENIH MJERA. Skupština BPK je u 2015., ukupno zasjedala 19 puta i razmotrila 122 mjere. Što je 30% više od prosjeka zasjedanja u prethodnom mandatu i 16% više razmotrenih mjera.\nSJENU NA REZULTATE OSTVARENE U 4. KVARTALU, BACA ČINJENICA DA SE VELIKI PROCENAT URAĐENOG ODNOSI NA MJERE KOJE SU TREBALE BITI REALIZOVANE I POLA GODINE RANIJE. Čak polovina mjera realizovanih u 4. kvartalu su različiti izvještaji, od kojih se većina odnosi na rad institucija, službi, agencija, javnih ustanova i preduzeća,(...) u 2014. g. I trebali su biti realizovani u prvoj polovini 2015. Ipak...\nNIZAK STEPEN REALIZACIJE ZAKONA U DRUGIM KANTONIMA, SKUPŠTINU BPK, SA 20 USVOJENIH ZAKONA (UZ 4 PRIHVAĆENA U NACRTU), DOVEO JE NA TREĆE MJESTO PO REALIZACIJI ZAKONA, ODMAH IZA SARAJEVSKOG I TK. To su ujedno i jedini kantoni čije su skupštine u 2015. godini usvojile preko 20 zakona. Uspjeh je, međutim, poprilično relativan, s obzirom da se radi o generalno lošem stanju, u sferi usvajanja zakona, u svim bh. zakonodvnim institucijama.\nI NOVI SAZIV SKUPŠTINE BPK NASTAVIO JE TRADICIJU KAŠNJENJA SA USVAJANJEM PROGRAMA RADA. Program rada Skupštine BPK za 2015. g. usvojen je 08.04.2015., što znači da je prekršen Poslovnik o radu Skupštine, koji precizno definiše obavezu da se program rada za određenu godinu donosi prije njenog početka. Ovu važnu obavezu Skupština nije završila blagovremeno niti jednom u posljednja dva mandata. A negativna tradicija se nastavlja, s obzirom na činjenicu da ni Program rada za 2016. nije usvojen do kraja 2015.\nBUDŽET ZA 2015. G. USVOJEN JE UZ NEPOŠTOVANJE PROPISANIH ZAKONSKIH ROKOVA, PO SKRAĆENOM POSTUPKU I BEZ JAVNE RASPRAVE. Skupština je Budžet BPK za 2015. g usvojila 18.03. 2015, po skraćenoj proceduri i bez mogućnosti da javnost i zainteresovani subjekti utiču na njegov sadržaj.\nS DRUGE STRANE, BUDŽET ZA 2016. GODINU, „KOLATERALNA JE ŠTETA“ PROMJENA U VLADAJUĆOJ KOALICIJI. Realna očekivanja da Skupština usvoji Budžet za 2016. godinu, zadnjih dana 2015. nisu se ispunila. A razlog je u promjeni unutar skupštinske većine, koja se u međuvremenu desila. Nacrt Budžeta, naime, utvrđen je prije formiranja nove skupštinske većine, a novi član vladajuće koalicije – SBB – izrazio je nezadovoljstvo načinom na koji je to urađeno, pa je usvajanje Budžeta prolongirano.\nSKUPŠTINA BPK, U 2015. G, NIJE ODRŽALA NITI JEDNU TEMATSKU SJEDNICU. Postoji potreba za uvođenjem redovne prakse održavanja tematskih sjednica (najmanje 1 kvartalno), na kojima bi se rapravljalo o problemima koji su u fokusu interesovanja građana Kantona, s ciljem poboljšanja kvaliteta njihovog života.\nTRANSPARENTNOST RADA NI VLADE NI SKUPŠTINE BPK NIJE NA DOVOLJNO VISOKOM NIVOU. Ključni dokumenti za život u Kantonu – Budžet i programi rada institucija vlasti – donose se bez javne rasprave. S druge strane, potrebno je, što prije, poboljšati web stranice ovih institucija, koje ne raspolažu dovoljnim brojem podataka i ne ažuriraju se redovno. Treba ih proširiti sekcijama koje će pružati mogućnost preuzimanja zapisnika i stenograma sa sjednica, elektronskih verzija dokumenta o kojima se raspravlja, ažurnije vođenje i tretman javnih rasprava, itd. Potrebno je omogućiti i uvid građana u individualni učinak poslanika, kao i u rad radnih tijela Skupštine. A veoma je bitna i transparentnost kada su u pitanju primanja poslanika i članova vlade.\nCENTRI CIVILNIH INICIJATIVA UPUĆUJU INSTITUCIJAMA VLASTI BPK “PAKET” INICIJATIVA ZA UNAPREĐENJE NJIHOVOG RADA U NAREDNOM PERIODU. OVDJE IZDVAJAMO NEKE OD NJIH:\n\tIniciramo uvođenje mehanizama koji će obezbijediti veću odgovornost i poštovanje Zakona o budžetima FBiH, odnosno njime propisanih rokova, pri usvajanju budžeta, kao temeljnih dokumenata za efikasan rad svake institucije.\n\tIniciramo izmjene Poslovnika o radu Vlade i Odluke o metodologiji izrade i donošenja godišnjih programa rada i godišnjih izvještaja o radu, u pravcu:\n\tdefinisanja obaveze periodičnog (najmanje polugodišnjeg) razmatranja Informacije o realizaciji godišenjeg programa rada, uz obavezu revidiranja programa u slučaju većeg kašnjenja u implementaciji;\n\tdefinisanja odgovornih osoba i propisivanja finansijske sankcije za one koji krše odredbe Poslovnika i Odluke o metodologiji, a koje se tiču propisanih rokova ili nesavjesnog odnosa prema usvojenom Programu rada.\n\tIniciramo da Vlada BPK, do kraja prve polovine mandata, pripremi i utvrdi normativno–pravni akt (npr. okvirni zakona o građanskim participacijama) kojim bi se uredio minimum postupaka za građansko participiranje u izradi propisa, sa posebnim akcentom na proces održavanja javnih rasprava.\n\tIniciramo da Vlada organizuje program obuke službenika zaduženih za vođenja javnih rasprava, ali i predstavnika civilnog sektora, o značaju i tehnikama participiranja i tehnikama upravljanja javnih rasprava.\n\tIniciramo izmjene i dopune Poslovnika o radu Skupštine, kojim bi se definisalo kako je 6 mjeseci maksimalno vrijeme koje jedan zakon može provesti u proceduri.\n\tU cilju povećanja transparentnosti rada institucija vlasti u BPK i informisanosti građana o tom radu i omogućavanja bolje komunikacije između vlasti i građana i većeg uticaja građana na rad vlasti, iniciramo poboljšanje web stranica Skupštine i Vlade BPK, odnosno povećanje obima dostupnih informacija i redovnost njihovog ažuriranja.\n\tIniciramo povećanje odgovornosti članova Vlade i poštovanja prema poslanicima, kroz redovno, u skladu sa Poslovnikom, odgovaranje na poslanička pitanja.\n\tIniciramo utemeljenje redovne prakse održavanja tematskih sjednica (najmanje jedna kvartalno), a na kojima bi se ciljano rapravljalo o problemima koji su u fokusu interesovanja građana BPK-a Goražde, uz usvajanje obavezujućih zaključaka.\n\tIniciramo da Vlada bude pokretač javnog dijaloga o potrebi ograničavanja uticaja političkih stranaka na cjelokupan život zajednice, pri čemu posebno akcentiramo zapošljavanje, odnosnu potrebu fiksiranja broja funkcija na koje stranke mogu postavljati svoje ljude nakon izbora, a omogućavanje da se na sva druga radna mjesta dolazi na osnovu sposobnosti i stručnosti.


Ušće Shopping Center | Počinje „Mojih 90 minuta” | Kuda u Kupovinu\nNaime, svakog vikenda od 11. juna do 11. jula u „Kolosej“ bowling-u na drugom spratu kao i na drugim lokacijama u UŠĆE Shopping Centru, posetioci će imati priliku da besplatno učestvuju u modnim, beauty i zabavnim avanturama, kao i igrama za najmlađe, koktelima, astro savetima, školi salse, jutarnjim joga vežbama, kao i karaoke i bowling večerima.\nProgram počinje svakog petka od 18 sati. U kuglani Kolosej posetioci a posebno odlični učenici i dame će moći da se oprobaju u kuglanju, dok će svi posetioci u petak, 2. i 9. jula biti u prilici da osvoje vredne nagrade tokom karaoke večeri. U istom večernjem terminu, svi zainteresovani imaće ekskluzivnu priliku da isprobaju svoje virtuelne fudbalske veštine na FIFA World Cup 2010 kompjuterskoj igrici.\nSvaka subote u okviru „Malih 90 minuta“ posebnog zabavnog programa za decu, u periodu od 10 do 12 sati klinci će moći će da šutiraju male penale, učestvuju u kvizovima, revijama i konkursu za izbor princa i princeze UŠĆE Shopping Centra.\nVečernji program subotom počinje u 18 sati u trajanju od dva sata koji će biti ispunjeni salsom i koktelima, kao i akcijom „Cosmo Beauty makeover“ koja će sigurno privući sve devojke raspoložene za eksperimente ulepšavanja.\nNedeljna jutra u UŠĆU će tokom narednih pet vikenda počinjati jutarnjim opuštanjem od 10h uz jogu, pilates i anti-aging programe u organizaciji magazina „Sensa“.\nPopodnevni termin nedeljom od 18 do 20 sati rezervisani su za uživanje u modi i šoping sa poznatima.\n„Mojih 90 minuta & extra time“ od 11.06 -11.07. su osmišljeni za sve one ljubitelje kupovine koji osim fudbalske groznice žele i letnju šoping zabavu u UŠĆE SC. Više informacija, detaljan raspored akcija i formular za prijavu mogu se naći na sajtu


NAJJEFTINIJI DOČEK NOVE GODINE - BUKUREŠT OD 69EUR\nHAPPY WEEK 20.11-25.11 - CENA ZA 1 SOBU U HOSTELU UMESTO 69EUR - 59EUR PO OSOBI\nFIRST MINUTE CENA DO 04.12.2017. 69EUR\nZa sve one koji su bili u Brašovu i znaju šta znači dobar provod za malo novca, napravili smo novu ponudu: BUKUREŠT ZA 59EUR sa uključenim autobuskim prevozom i hostelom u najužem centru grada. Bukurešt je glavni i najveći grad Rumunije, šesti po veličini u Evropskoj Uniji. Poznat je kao "Mali Pariz" ili "Pariz istoka" sa građevinama Belle Epoque u kombinaciji sa komunističkim blokovima, ali i odličnim provodom gde god da se nalazite.\nDan 1 (30.12.2017): Polazak autobusa sa PARKINGA ISPRED MUZEJA ISTORIJE JUGOSLAVIJE (KUĆA CVEĆA) u 21:00h. Upoznavanje u busu, euforija i dobra muzika... Noćna vožnja sa usputnim pauzama radi obavljanja carinskih formalnosti i radi odmora putnika na 3-4 sata u zavisnosti od lokacije i opremljenosti benzinske stanice.\nDan 2 (31.12.2017): Dolazak u Pitešti u jutarnjim časovima.Obilazimo glavni trg sa gradskom većnicom ,umetničkom galerijom i magičnim fontanama. Nakon kratke pauze u jednom od središta srednjovekovne Rumunije i automobilskog centar zemlje, nastavljamo put do prestonice. Dolazak u Bukurešt. Slobodno vreme. Fakulatativni obilazak grada: Zgrada parlamenta (druga po veličini administrativna zgrada na svetu, posle Pentagona), Nacionalni muzej umetnosti, biblioteka, zgrada Sekuritatea, Sala Palatului – nekadašnja kraljevska palata, koncertna dvorana, Univerzitet, pravoslavni manastir Stavropoleos, glavna pešačka zona Lipskani, spomenik rimskoj vučici. Smeštaj u hostel u popodnevnim časovima. Odmor i priprema za najluđu noć. SREĆNA NOVA GODINA!!! Noćenje.\nDan 3 (01.01.2018): Fakultativno panoramski obilazak grada. Obilazimo Trijumfalni luk, Kraljevski park – Carol park i Herastrau Park. Slobodno vreme. Fakulatativni izlazak u neki od klubova na reprizu Nove godine. Noćenje.\nDan 4 (02.01.2018): Pakovanje stvari i napuštanje hostela. Slobodno vreme za istraživanje rumunske prestonice. Polazak za Beograd u večernjim časovima. Noćna vožnja sa usputnim pauzama radi obavljanja carinskih formalnosti i radi odmora putnika na 3-4 sata u zavisnosti od lokacije i opremljenosti benzinske stanice.\nDan 5 (03.01.2018): Dolazak u Beograd u prepodnevnim časovima.\nPrilikom prijave plaća se avans od 50eur u dinarskoj protivvrednosti po prodajnom kursu Vojvođanske banke. Druga rata se plaća u dinarskoj protivvrednosti najkasnije do 30.11.2017.\n2 noćenja u hostelu u dvokrevetnim i višekrevetnim sobama 1/3, 1/4, 1/5, 1/7\nBook-A-Rest Hostel se nalazi na 1500m peške od centra grada. Sobe su dvokrevetne i višekrevetne 1/3. 1/4, 1/7. Sve sobe imaju svoje kupatilo i wi fi. Usluga je bazi noćenja. Sobe su dvokrevetne i višekrevetne 1/3. 1/4, 1/7. Sve sobe imaju svoje kupatilo i wi fi. Usluga je bazi noćenja.\nCrazy Duck Hostel na 1600m peške od centra grada. Sobe su dvokrevetne i višekrevetne 1/3. 1/4, 1/7. Sve sobe imaju svoje kupatilo i wi fi. Usluga je bazi noćenja.\nbus, hotel 4 dana


U Sarajevu nijanse ne postoje sve je crno-bijelo - Hrvatski Medijski Servis\nMuharema Bazdulja, pisca bh. korijena (Travnik) koji je i sam dugo vremena živio i radio u Sarajevu, a potom se odselio u Beograd, Dnevnik. ba, te i sam ne jednom bio žrtva hajki u Sarajevu upitao je Koga sarajevo voli, te koji su pisci otjerani iz Sarajeva\nNa upit koga Sarajevo voli, Bazdulj kaže:\nZa sami početak, onaj uobičajeni disclaimer da je nemoguće govoriti o jednom Sarajevu, pošto na taj način ne možemo simplificirati ni mnogo manje mnogoljudne gradova i sela; međutim, ako kažemo da mislimo na neku vrstu kulturne, akademske, medijske, pa u širem smislu i političke, elite u Sarajevu, ona je naklonjena piscima koji podilaze njoj, njenoj slici svijeta, suvremenosti, historije i općenito njenom sustavu vrijednosti. Takve elite u Sarajevu su zapravo, što možda na prvi pogled i ne izgleda tako, neobično jedinstvene i složne.\nKad je o ovim temama riječ, nema u Sarajevu podjele na “vjernike“ i “ateiste“, “konzervativne“ i “liberalne“, “nacionalne“ i “građanske“. Svi se oni slažu maltene u potpunosti oko sadržaja “ausvajsa“ za svakog pisca kome će se ispuniti ambicija da ga “Sarajevo voli“. Najprije, slika bh. segmenta ratnog raspada Jugoslavija mora biti potpuno crno-bijela. Tu nema prostora za bilo kakve nijanse. Rat je bio najprije velikosrpska, a zatim i velikohrvatska agresija, dok su miroljubivi i merhametli Bošnjaci, skupa s malobrojnim, ali time vrijednijim “lojalnim“ Srbima i Hrvatima, apsolutna žrtva koja ni mrava nije zgazila i ništa drugo. Naravno, spomenuće oni strateški i Kazane i Grabovicu, ali samo da kažu da je kod njih izuzetak, ono što je kod drugih pravilo.\nOnda, mora se misliti, recimo, da je Peter Handke jedino, samo i isključivo četnik. Do Nobela se još i moglo s mukom priznati da je možda sedamdesetih i osamdesetih i napisao nešto dobro, ali od Nobela je i to zabranjeno. Mora se, također, o Sarajevu pisati isključivo u superlativima. Dozvoljene su površne kritike ako su humoristične. Valja se diviti sarajevskoj “širini“, “otvorenosti“, “multikulturi“ i ostalim tricama i kučinama.\nTo su uvjeti da bi ovo “Sarajevo“ o kome govorimo nekoga hvalilo na talambase, da bi se “namještale“ nagrade, što lokalne, što tobože međunarodne (stranci daju novac, lokalni žiri bira), da bi se, u krajnjoj liniji, sve češće, nekog pisca uopće toleriralo. Takav “festival jednoumlja“ škodi prvenstveno samom Sarajevu. Prije četrdesetak godina, Sarajevo je vjerovalo da se po kulturnom utjecaju, vibrantnosti, poželjnosti za život, otvorenosti, političkim slobodama, potencijalno i po broju stanovnika, natječe s Beogradom i Zagrebom, a sada ga prestižu, ako ga već nisu i prestigli, i Ljubljana i Skoplje i Podgorica i Novi Sad, vjerojatno i Split. Kako je krenulo, možda mu i Banja Luka uskoro bude puhala za vratom.\nUpitan koji su pisci otjerani iz Sarajeva Bazdulj je odgovorio:\nKad je riječ o “tjeranju“ pisaca, tu valja biti vrlo obazriv s riječima. U prvoj polovici devedesetih, kad su ljudi općenito protjerivani, odlazeći u strahu za vlastiti život, među takvima je bilo i pisaca: od Ivana Lovrenovića preko Dževada Karahasana i Miljenka Jergovića do Stevana Tontića.\nNe mislim, međutim, da se u mirnodopskim situacijama, kad neki ljudi odluče pronaći za sebe pogodniju sredinu za život i stvaranje može govoriti o protjerivanju, izuzev u vrlo simboličnom registru, bilo da se radi o predratnim slučajevima Mome Kapora i Meše Selimovića, bilo o ma kojem postratnom slučaju.\nImajući određenu vrstu potpuno normalnog razumijevanja za povećanu sentimentalnost spram rodnog grada, opet mislim da Miljenko Jergović ne bi trebao dopustiti da za njega mjera Sarajeva budu Faruk Šehić ili Hasija Borić.\nAko mi dopustite da budem osoban, ja u Sarajevu nisam rođen niti sam tamo odrastao, ali jesam živio u Sarajevu petnaestak godina.\nKad bih dopustio sebi da mi mjera Sarajeva bude ona budaletina zvana prvi dramaturg u Bošnjaka, onaj koga je moja prijateljica nedavno prozvala “bošnjački Benjamin Button“, pošto u njegovom svijetu vrijeme ide unazad pa je moguće da događaj iz 2006. bude inspiracija za nešto što se dogodilo 2002, što će reći, četiri godine ranije, ja bih pljunuo na tih petnaestak godina i na sve one ljude iz Sarajeva koji su mi jednako značili i tijekom tog vremena i danas.\nOd vremena kad sam prvi put čuo da me Almir Imširević kleveće i olajava po raznim internetskim budžacima, najprije po forumima, zatim po blogovima, a sada, evo, po socijalnim mrežama, ja sam mijenjao adrese, gradove i države, redakcije i nakladničke kuće, razne preferencije, kilažu i frizuru, a njegov, što bi klinci rekli, “hejt“ je jedan od rijetkih kontinuiteta u mom životu. Ja sam njemu i njemu sličnim ljudima, poput onog mu relativno novopečenog kolege sa sarajevske Akademije scenskih umjetnosti, stanovitog Jovanovića, zapravo zahvalan, jer kad me ne bi prozivali barem jednom u šest mjeseci, pomislio bih da nešto pogrešno u životu radim. Što bi rekao Aleksandar Tijanić, njihovo neprijateljstvo i njihovu mržnju bih nosio na reveru kao odlikovanje./HMS/


ZASEDALO VEĆE OPŠTINE NOVI BEČEJ\nU utorak 8. novembra, u svečanoj sali opštine Novi Bečej, održana je jedanaesta sednica opštinskog veća.\nPred deset okupljenih članova veća, čijim radom je predsedavao predsednik opštinskog veća, Saša Maksimović, našlo se ukupno trideset i pet tačaka dnevnog reda. Među prvima na redu bile su tačke vezane za budžet opštine Novi Bečej. Naime, tačkom dva bilo je predviđeno usvajanje izveštaja o prihodima i rashodima budžeta opštine za prvih devet meseci tekuće godine, dok je tačka tri predviđala utvrđivanje Predloga odluke o rebalansu budžeta za ovu godinu. Izveštaj o prihodima i rashodima usvojen je jednoglasno i bez zastoja, dok je tokom diskusije o predlogu rebalansa predsednik Maksimović istakao da će do kraja godine, najverovatnije, biti izvršen još jedan rebalans. Ovom prilikom, on je istakao i svoje nezadovoljstvo načinom na koji je budžet kreiran u prethodnom periodu.\nTakođe, na dnevnom redu Veća bilo je i utvrđivanje predloga odluke o usklađivanju osnivačkog akta JP “Direkcija za planiranje, izgradnju, uređenje naselja i zaštitu životne sredine” sa zakonom, kao i usvajanje predloga o statusnim promenama javnih preduzeća čiji je osnivač opština Novi Bečej. Ove dve tačke dnevnog reda su posebno interesantne građanima jer predstavljaju početak procesa pripajanja javnih preduzeća “Kompred” iz Novog Miloševa, “Direkcije” i “Komunalca” iz Novog Bečeja. Prema zakonu o javnim preduzećima, na teritoriji jedne lokalne samouprave ne mogu postojati dva javna preduzeća sa istom delatnošću (kao što je slučaj sa “Kompredom” i “Komunalcem”), a najnovijim izmenama zakonske regulative, delatnost “Direkcije” i njen položaj kao indirektnog budžetskog korisnika moraju se izmeniti. Stoga, u cilju racionalizacije, preduzeća “Kompred” i “Direkcija” biće pripojeni “Komunalcu” čiji osnivački akt će biti izmenjen tako da omogući obavljanje svih potrebnih poslova u skladu sa zakonom. Takođe, Saša Maksimović\nOpštinsko veće je organ izvršne vlasti koji priprema predloge statuta opštine, budžeta i drugih akata o kojima se skupština opštine izjašnjava glasanjem (član 46. Zakona o lokalnoj samoupravi). U Novom Bečeju, Veće čine predsednik opštine (koji je i predsednik Veća), njegov zammenik i devet članova, u skladu sa statutom Opštine.\nje uverio prisutne da kao posledica ovoga neće biti otpuštanje radnika koji su sada zaposleni u ovim preduzećima.\nZnačajne tačke dnevnog reda bile su i one vezane za utvrđivanje predloga odluka o uslovima finansiranja programa iz oblasti kulture, sporta i finansiranju udruženja. Suštinski, pravila ostaju ista kao i do sada, jedina novina biće to što će u budućnosti i mesne zajednice raspoređivati sredstva putem konkursa, kao i opština. Takođe, za finansiranje iz oblasti sporta, konkurisaće sportski savez kao krovna organizacija, a ne svaki klub, odnosno individualna organizacija, ponaosob.\nNa ovoj sednici opštinskog veća utvrđen je i predlog odluke o završetku postupka likvidacije JP “Radio Novi Bečej” i raspolaganju likvidacionim ostatkom. Ovim je proces likvidacije ovog javnog preduzeća priveden kraju. JP “Radio Novi Bečej” treće je javno preduzeće koje je likvidirano posle Kancelarije za lokalni ekonomski razvoj i Kancelarije za mlade.\nOpštinsko veće usvojilo je i izveštaj komisije koja se bavila skidanje useva sa uzurpiranih državnih parcela, kao i zaključak kojim se prihod od ovoga opredeljuje za poboljšanje sistema protivgradne zaštite (više o tome ovde). Ovom prilikom i predsednik, Saša Maksimović, i njegov zamenik, Branko Svilengaćin, naglasili su rešenost opštinskih čelnika da se suprotstave uzurpaciji i nelegalnom bogaćenju na uštrb građana opštine Novi Bečej.\nVeće je na ovoj sednici usvojilo i niz drugih, tehničkih odluka, kao što su davanje saglasnosti na programe i pravila festivala “Dani Laze Telečkog”, “Festival komedije Jovan Knežević-Caca”, festivala “Ričaj”, kao i na program i pravila dana sela Kumane. Usvojena je i odluka o promeni organizacije opštinske uprave Novi Bečej kojom se, na osnovu zakona, osniva još jedan odsek zadužen za inspekcijske poslove, kao i komisija koja će koordinirati svim inspekcijskim poslovima na teritoriji opštine. Takođe, doneto je i Rešenje o razrešenju i imenovanju novih članova Saveta za zdravlje opštine Novi Bečej, savetodavnog tela koje pomaže radu veća, a koje, prema rečima dr Branka Svilengaćina, nije zasedalo već dve godine.\nSvi utvrđeni predlozi, u skladu sa zakonom o lokalnoj samoupravi, biće izneti pred skupštinu opštine Novi Bečej čija sledeća sednica se očekuje 15. novembra.


Bentonit - ultimativni vodič za bistrenje vina - enolog.rs\nHome\tPraktični saveti enologa\tBentonit – ultimativni vodič za bistrenje vina\nby Darko Bogdanović January 25, 2019\nwritten by Darko Bogdanović 9,559 views\nJedno od najpopularnijih sredstava za bistrenje belih i roze vina je bentonit. Zbog čega je bentonit toliko rasprostranjen kada je reč o bistrenju i zašto je toliko bitan za protenisku stabilnost vina? Koji je njegov mehanizam delovanja i da li je stvarno bitna količina koja se dodaje?\nBistrenje vina i bentonit\nVino je suspenzija kolidnih čestica, različitih veličina i hemijskog sastava. Sve te čestice zajedno, daju onu mutnoću koju primećujemo u belim i roze vinima. Ta mutnoća, u fazama odležavanja vina u podrumu je korisna jer se u njoj nalaze korisne materije za razvijanje aroma i ukusa našeg vina. Međutim, kada dođe do momenta prirpreme vina za bocu, zakon o vinu i tržište nas obavezuju da isflaširano vino mora da bude bistro i proteinski stabilno.\nProteinski stabilno vino\nMoguće je da se vino samo istaloži i postane bistro i bez dodavanja bistrila, ali je za to potrebno puno vremena, po nekim istraživanjima, i dve godine. Sam mehanizam taloženja, odnosno sedimentacije je jednostavan, gde se prvo talože najkrupnije čestice, pa zatim manje do onih najfinijih dok vino ne postane potpuno bistro.\nMeđutim, prirodno bistrenje, sedimentacija, bez dodavanja bistrila ne rešava problem proteinske nestabilnosti vina u boci!!!\nProteinska stabilnost vina\nU mladim vinima postoje više različitih vrsta proteina. Oni su jako bitni u fazi odležavanja mladih vina u podrumu, jer utiču na organoleptičke karakteristike vina, povećavaju mu trajnost, prave balans i punoću…\nKod proizvodnje penušavih vina, proteini su veoma bitni za stabilnost pene!!!\nProteini se nalaze u vinu iz dva izvora. Prvi je grožđe, gde od sorte, načina uzgoja i tehnologije u vinogradu zavisi njihova količina. Drugi izvor proteina u vinu je kvasac, jer je primećeno da neki proteini nastaju tokom fermentacije i da ih nije bilo u grožđu. Nastajanje proteina u vinu je bila tema mnogih naučnih istraživanja, pa je dovođena u vezu i sa načinom berbe, sa količinom vode u vinogradu, đubriva u zemlji i tako dalje. Zato je jako teško predvideti koja je to količina proteina prisutna u vinu i svaku berbu treba gledati posebno.\nNastanak proteina u grožđu se u glavnom vezuje sa sadržajem azotnih materija u zemlji, tako da ukoliko je zemljište više đubreno azotnim đubrivima, imaće veću količinu proteina u vinu.\nProteini u vinu potiču iz grožđa\nKakve veze imaju stabilnost vina i proteini?\nJako su povezani, jer je su oni direktno odgovorni za zamućenje vina u boci, takozvanu proteinsku nestabilnsot.\nU uslovima koji vladaju u vinu, na toj pH vrednosti, količini alkohola, količina kiselina i ostalih parametara, imamo jednu stabilnu situaciju gde su nam proteini rastvoreni u vinu u okviru njihovih molekula. Međutim, vremenom i delovanjem malo viših temperatura, dolazi do poremećaja te ravnoteže i proteini počinju da denaturišu, stvarajući manje molekule. Ti manji molekuli reaguju jedni sa drugima i izazivaju zamućenje vina koje je vidljivo golim okom. Takvo vino nije poželjno na tržištu i smatra se kao neki vid nedostatka vina.\nBentonit je najpoznatije sredstvo za bistrenje vina\nDa bismo sprečili da dođe do tog zamućenja, moramo da eliminišemo sve proteine iz vina pre nego što uđe u bocu. Za tu svrhu se koriste sredstva za bistrenje, takozvana bistrila. Postoje različite vrste bistrila, različitog porekla, sastava i tako dalje, ali svima je zajedničko to da vezuju proteine iz vina i talože ih na dno, kako bismo ih lako uklonili.\nKada je reč o belim, roze i penušavim vinima, najpoznatije sredstvo je bentonit.\nBentonit je glina koja je po sastavu hidratisani aluminosilikat (Al2O3 x 4SiO2 x xH2O), a nazvan je prema mestu Fort Benton u SAD gdje je prvi put počela njegova eksploatacija. Prema nekim podacima, počeo je da se koristi još 1934. godine. Za bistrenje vina imamo dve vrste bentonita natrijumov i kalcijumov. Natrijumov je efikasniji, ali stvara više taloga u vinu, dok je kalcijumov manje efikasan, ali stvara manje taloga na kraju.\nU prodaji se nalazi u obliku granula koje mogu biti različite veličine i oblika, od praškastih do krupnih granula.\nJako bitna odlika bentonita je ta da ima veliku moć bubrenja, pa u sebe može da primi ogromnu količinu vode i time poveća dodirnu površinu u vinu. Zato se i priprema na taj način da se prvo potopi u vodu nekoliko sati pre nego što se doda u vino, kako bi nabubreo i povećao površinu.\nBentonit za bistrenje vina, mora da bude čist i bez ikakvih primesa, bez mirisa i ukusa!!!\nPriprema bentonita za bistrenje vina je jako jednostavna i potrebno je samo potopiti tačno određenu količinu bentonita u 5 do 10 puta većoj količini vode i tako ostaviti 24 sata da nabubri. Posle toga, rastvoreni bentonit se dodaje u vino uz mešanje.\nMehanizam delovanja bentonita\nMehanizam delovanja se zasniva na različitom naelektrisanju bentonita i proteina i njihovom međusobnom privlačenju. Bentonit u vinu, na toj pH vrednosti i ostalim uslovima, ima negativno naelektrisanje, dok su proteini sa druge strane pozitivno naelektrisani. Zbog svoje velike adsorpcione i elektrostatičke moći, bentonit privlači proteine i pravi molekule velike molekulske mase koji se talože na dno suda i time ih eliminiše.\nPrimer bistrenja vina bentonitom, praćeno na svakih 24 sata\nKoličine koje se dodaju u vino zavise od mnogo faktora i postoje metode za njihovo tačno određivanje, što ćemo opisati nekom drugom prilikom. Genralno idu od 40 do 200g/hl, za zdrava vina i u umerenim klimatskim uslovima kakvi vladaju kod nas.\nNeko generalno pravilo je da će mlađa vina, koja su odležavala samo nekoliko meseci pre nego što su ušla u bocu tražiti veću količinu od vina koja su odležala nekoliko godina. Vremenom se vino stabilizuje i na proteine, naročito ako odležava u drvenim sudovima, tako da će za ta vina trebati manja količina bentonita.\nJako je bitno odrediti pravu količinu bentonita, koja je minimalno potrebna, kako bismo dobili stabilno vino sa minimalnim uticajem na aromu.\nPostoje naučna istraživanja gde je dokazano da velike količine bentonita imaju negativan uticaj na aromu. Zato je najbitnije odrediti pravu količinu bentonita koja je potrebna za bistrenje vina. Pored toga, uočeno je da bentonit deluje negativno i na neke specifične arome, kao što su tioli, kod Sauvignon Blanca pa zato treba obratiti posebnu pažnju na bistrenje ovog vina.\nTemperatura i bistrenje vina\nTemperatura je jako bitan faktor prilikom bistrenja vina, zato treba obratiti posebnu pažnju na to. Na nižim temperaturama, bistrenje je teško i bentonit slabije reaguje sa proteinima iz vina, pa je samim tim i taloženje teže. Na višim temperaturama je bistrenje i taloženje mnogo lakše, zato je potrebno vinu pronaći optimalnu temperaturu na kojoj će se lepo bistriti.\nNeka optimalna temperatura za bistrenje vina bentonitom jeste od 12 do 15 stepeni.\nNa temperaturi preko 15 stepeni, ne bi trebalo da držimo vino, zato što tu već dolazimo u temperaturni opseg gde nepoželjna mikroflora u vinu može da bude aktivna, zatim enzimi koji pospešuju oksidaciju, a i nije baš poželjno zbog razvoja arome. Na temperaturama ispod 12 stepeni, nećemo imati tako efikasno bistrenje, zato je taj opseg idealan.\nVoda za bistrenje vina\nVoda je takođe, jedan od značajnih faktora koji utiču na brzinu i efikasnost bistrenja vina. Ukoliko je voda previše tvrda, može doći do težeg bistrenja vina, zato je najbolji način, da se koristi, ukoliko je moguće, destilovana voda za bistrenje vina.\nUradite uslužno bento test!!\nKoliko traje bistrenje?\nUkoliko su idealni uslovi prisutni u vinu, prvenstveno temperatura od 12 do 15 stepeni i da vino nema neki specifičan problem, bistrenje traje od 7 do 14 dana.\nSamo bistrenje odnosno reakcija bentonita sa proteinima u vinu je jako brza, međutim, potrebno je vreme da se sve to lepo istaloži. Na taloženje vina pored temperature utiče puno drugih faktora, pa i zdravstveno stanje grožđa, sadržaj proteina, oblik tanka u kome se vino taloži (brže se taloži u uskom i visokom tanku, nego u širokom tanku)…\nKoji bentonit izabrati za bistrenje vina?\nPostoji više različitih vrsta benotnita na tržištu, ali je uvek pitanje koji odabrati i koji je najbolji za naše vino. Neki su u praškastom obliku, neki u obliku granula, tako da je na Vama da odaberete onaj koji želite da koristite, što se postuže iskustvom.\nOno po čemu se razlikuju bentoniti na tržištu jeste po čistoći, po učinkovitosti, brzini delovanja i količini koja je potrebna da bi se potpuno stabilizovalo vino. Što je potrebna manja količina bentonita za potpunu proteinsku stabilizaciju to je bolje.\nSredstva za bistrenje i stabilizaciju vina – poručite online\nNajpopularniji natrijumov aktivni bentonit je pentagel, dok je među najpopularnijim i najefikasnijim bentonitima u poslednje vreme kalicijumsko-natrijumski bentnonit Claris P50 i Claris P70 . Daju veoma malo taloga i imaju izuzetnu efikasnost prilikom bistrenja vina.\nIzračunavanje alkohola – koliko će moje vino imati alkohola?\nZvonimir Dudan December 20, 2020 - 4:13 am\nProcitao sam Vas, vrlo dobar clanak, clanak pod nazivom “BENTONIT – ULTIMATIVNI VODIČ ZA BISTRENJE VINA”. Ono sto mislim da bi trebalo da se doda je:\n– Koji je pozeljan odnosno potreban temparaturni opseg vina tokom bistrenja da bi bistrenje bilo efikasnoo ili to nije bitno?\n– Koliko treba da traje bistrenje pod pretpostavkom da je temperatura vina tokom bistrenja u preporucenim granicama?\nadmin December 20, 2020 - 11:11 am\nPoštovani Gospodine Dudan,\nhvala najlepše na preporukama za poboljšanje ovog teksta. Jako je bitno to što ste napisali, zato ćemo dodati i taj deo vezan za temperaturu.\nukoliko imate još neki savet ili preporuku za neki nov tekst ili temu koju treba da obradimo, slobodno nam pišite\nWine clarification and bentonite - Winemastered August 23, 2021 - 9:39 pm\n[…] Enolog.rs – Ultimativni vodič za bristrenje vina […]\nMarina Spasojević November 27, 2021 - 12:15 pm\nTekst je vrlo poučan ali nisam videla informaciju da li se bentonit dodaje u blago zagrejanu destilovanu vodu / vino do 20-30 stepeni ili u hladnu vodu/ vino.\nDarko Bogdanović December 25, 2021 - 11:52 am\nPoštovana Marina, idealno bi bilo da voda bude na nekih 20ak stepeni, dok vino prilikom bistrena mora da bude na temperaturi iznad 10 stepeni jer sa na nižoj temperaturi bentonit slabije taloži\nŽića December 2, 2021 - 6:49 am\nPozzzz, dalise potopljeni bentonite posle potapanje dodaje sa celokupnim rastvorom ili se voda odvoji.\nDarko Bogdanović December 25, 2021 - 11:51 am\nPoštovani, to zavisi od bentonita koji koristite. Obično proizvođač napiše kako se dodaje bentonit.


ČETVRTI MUSKETAR: Ove nedelje premijera Tesla Model Y | TopSpeed – Telegraf.rs\n11. Mart 2019. | 09:31\nČETVRTI MUSKETAR: Ove nedelje premijera Tesla Model Y\nIz kompanije Tesla stiže potvrda da će 14. marta biti predstavljen novi, četvrti automobil u ponudi koji će nositi oznaku Model Y\nUprkos problematičnom finansijskom stanju kompanije i popriličnim dugovima u koje su zapali, iz Tesla Motorsa najavljuju novi automobil pod nazivom Model Y, koji bi trebalo premijerno da bude predstavljen već 14. marta.\nU pitanju je kompaktni SUV, koji će biti neznatno veći od Model 3, što će reći da će njegova dužina iznositi između 4,7 i 5,0 metara, dok bi projektovana cena takođe trebala da bude nešto veća, oko 45.000 evra kada automobil krene u prodaju.\nOno što će karakterisati ovaj model jeste činjenica da će se proizvoditi u pogonima u Nevadi, gde se proizvode i baterije i elektromotori, te će se Model Y direktno sklapati na jednom mestu, umesto da se baterijer i motori transportuju do Kalifornije, gde se sklapaju Model S, Model X i Model 3.\nTagovi: model y, noviteti, suv, tesla


JAZ | Magazin Odbrana i Bezbednost\nPREMISA 1: Doktorsku disertaciju sam odbranio početkom ovog veka, po temi Vojni faktor međunarodnih odnosa i njegov uticaj na razvoj Vojske Jugoslavije (Srbije i Crne Gore). Između ostalog, analizom međunarodnih odnosa posle Drugog svetskog rata, zahvatajući brojne ratove u kojima su učestvovale velike sile (posebno agresiju NATO na SRJ), te odgovarajući na pitanje zašto se NATO i VU nikada oružano nisu sukobili, izveo sam zakonitost: Verovatnoća izbijanja sukoba i njihovog ishoda u savremenim međunarodnim odnosima upravo je proporcionalna jazu moći sukobljenih strana. Bez lažne skromnosti, moja disertacija je zvanično proglašena za najbolju odbranjenu disertaciju u sistemu odbrane te godine, za šta sam dobio specijalno priznanje i nagradu.\nPREMISA 2: Danas sam general u penziji i profesor na (privatnom) Fakultetu za poslovne studije i pravo. Načelnik sam Katedre bezbednosti. Realizujući nastavu na osnovnim i master studijama iz nekoliko predmeta smera Bezbednost (OAS) i Međunarodna bezbednost (MAS), nastojim da studentima čim više približim problematiku. To moje nastojanje, a uz punu podršku menadžmenta Fakulteta i zalaganje kolega s Katedre, pored „neizbežnih“ predavanja, obuhvata brojne oblike studija: praktične aktivnosti, odlazak u institucije sistema, dovođenje eksperata (profesora, ambasadora), debate, klinike i drugo. Bez lažne skromnosti, znam da studenti cene to što radimo. Ali, u poseti našem Fakultetu Akreditaciona komisija upita vlasnika – zašto je prosek studenata tako nizak?\nPREMISA 3: U ovo teško vreme, u kome smo, pored ostalog, savremenici korona virusa, prilikom ulaska u prepun gradski autobus, jedan mladić razgrćući sve ispred sebe u pokušaju da po svaku cenu uđe u prevoz, pokuša da „skloni“ i mene, rekavši – zbog vas mi nosimo maske. Nije ušao u autobus (o tome sam pisao u nekoj od prethodnih kolumni). Međutim, opet bez lažne skromnosti, više od prethodnog dirnula me je priča o grupi mladića u tržnom centru, koja je na sličan način postupila prema glumcu Rade Šerbedžija (pogledajte priču na Fejsbuku). To je i povod za ovu kolumnu.\nTermin JAZ, u najopoštijem, koristi se kao slikovita oznaka za duboke ili nepremostive razlike između pojedinaca, društvenih grupa i zajednica. Otuda, sinonimi za reč JAZ jesu: rascep, procep, raskorak, dizbalans, nesklad, nesrazmera, vakuum, međuprostor, antagonizam, rivalitet…Dobro poznat i široko rasprostranjen geopolitički jaz poznat je kao JAZ SEVERA I JUGA, oslikavajući bogati sever i siromašni jug na Zemljiu planeti, a i u pojedinim regionima.\nS druge strane, u zavisnosti od toga u kojoj oblasti se koristi, reč GAP ima najčešća značenja: jaz, praznina, raskorak. U skladu s navedenim, vrlo je popularna tzv. GAP ANALIZA, odnosno analiza JAZA između onoga gde smo, gde možemo da budemo (ako tako nastavimo) i gde želimo da budemo u nekom vremenu budućem.\nGAP ANALIZA jeste metoda (tehnika) strateškog planiranja, koja se primenjuje u raznim oblastima, a naročito u poslovanju preduzeća. Međutim, ta analiza ima posebnu primenu u strateškom planiranju za vojne potrebe (planiranje odbrane, na primer).\nEkonomija: Analiza jaza predstavlja tehniku strateškog upravljanja za utvrđivanje mogućnosti rasta i razvoja organizacije. Ova analiza se svodi na identifikovanje nivoa aspiracije sadašnjih mogućnosti organizacije i stimulisanja istraživanja u planskom procesu. Ovom tehnikom se, za duži vremenski period, projektuju ciljevi i utvrđuje jaz između projektovanih ciljeva iciljeva koje bi organizacija verovatno ostvarila ukoliko se ne bi preduzimale nikakve menadžerske aktivnosti. To znači da se ovim tehnikom za duži period od 5 do 10 godina projektuju ciljevi i utvrđuje jaz između tako projektovanih ciljeva i ciljeva koji bi preduzeće vjerovatno ostvarilo ukoliko se ne bi preduzimale nikakve menedžerske aktivnosti. Ciljevi se postavljaju najčešće kao: ukupan prihod, dobit, tržišno učešće, obim prodaje itd.\nVojska: Nakon što je Srbija postala samostalna i nezavisna država (2006, ali i pre toga), u strateškom planiranju odbrane, a posebno planiranju upotrebe Vojske, primenjen je u svetu poznati model RAZVOJ VOJSKE ZASNOVAN NA SPOSOBNOSTIMA. Nažalost, mnogi tada, a neki ni danas, ne razumeju o čemu se radi. Da bismo razumeli o čemu je reč, poslužićemo se jednom uprošćenom slikom.\nDa opišemo sliku. Misije i zadaci Vojske utvrđeni su u Strategiji odbrane (2009 i 2019). U skladu s tim i bezbednosnom procenom, utvrđuju se mogući scenariji ugrožavanja bezbednosti zemlje. Svi ti scenariji, nisu imanentno vojni (oružani), evo sada korona virus na primer. U skladu sa utvrđenim scenarijima ugrožavanja, izrađuju se planovi odbrane (za svaki scenario). U planovima odbrane se utvrđu zadaci jedinicama. Za te zadatke se utvrđuju POTREBNE SPOSOBNOSTI te GAP ANALIZOM utvrđuje da li postoje ili ne postoje u odnosu na POSTOJEĆE SPSOBNOSTI. Dakle, JAZ je između potrebnih i postojećih sposobnosti. Ako potrebne sposobnosti postoje, one se održavaju na potrebnom nivou i stalno dograđuju. Ako potrebne sposobnosti ne postoje uopšte ili ne postoje u potrebnom obimu, one se izgrađuju i dograđuju. Izgradnja i dogradnja potrebnih sposobnosti Vojske (komandi i jedinica) vrši se preko činilaca izgradnje sposobnosti (doktrina, organizacija, personal, obrazovanje, obuka, naoružanje i vojna oprema, infrastruktura, interoperabilnost). Razvojem navedenih činilaca vraćamo se u model na dva načina: 1) u postojeće sposobnosti, dograđujemo ih ili izgrađujemo, čime dostižemo potrebne sposobnosti, ostvarujemo plan, odgovaramo na scenarije ugrožavanja i izvršavamo misije i zadatke) saopštavamo vlastima da ne možemo dostići zahtevane (potrebne sposobnnosti), u kom smislu treba menjati dodeljene misije i zadatke koje je utvrdila politika.\nOvako, kako u najkraćem opisah, rade vojske modernih država, dakle i SAD i Rusija i Nemačka i Velika Britanija i …\nNa prethodno navedeni način utvrdili smo vezu sa prvom premisom kolumne. Dakle, u svetu neorealizma, u kome sila i moć dobijaju novi zalet, potrebno je utvrditi aspiracije države tako, da ih vojska (misije i zadaci) može da ostvari. Dakle, treba izbeći JAZ IZMEĐU ŽELJA I MOGUĆNOSTI.\nPozabavimo se malo premisom 2.\nPrvo pitanje bavljenja drugom premisom jeste – ŠTA JE TU JAZ? Neki će pomisliti da se, primarno, radi o JAZU uspeha studenata. To pada u vodu, jer ne znamo o kom se kriterijumu radi, ili – u odnosu na šta je niži prosek, koji je primetila Akreditaciona komisija. Međutim, deo odgovora i na to pitanje, daće nam malo kompletniju sliku o čemu se radi.\nLično smatram da je relativno niži prosek studenata posledica utvrđenog (sistemskog, ne na mom Fakultetu) načina ocenjivanja. Naime, student da bi “položio ispit” treba da sakupi 51 (od 100) poen. To čini preko predispitnih obaveza koje su propisima utvrđene kao: prisustvo nastavi i vežbama, kolokvijumi (dva), seminarski rad i završni ispit. Tako, student može bez izlaska na završni ispit da osvoji maksimalno 65 poena, što je ocena 7. Činjenica je da se veliki broj studenata “zadovoljava” prolazom, te i ne izlazi na završni ispit. Neke visokoškolske ustanove (to mi je poznato) ne zadovoljavaju se time, odnosno izlazak studenta na završni ispit je obavezan!!!\nJedan uvaženi akademski radnik, čije ime neću iznositi, bavio se odnosom studiranja na tzv. državnim i privatnim fakultetima, pokušavajući da utvrdi koliko su privatni fakulteti “štetni”? Rad je okarakterisan kao naučni. Da li je stvarno toliki JAZ između državnih i privatnih fakulteta nije na meni da dokazujem. Jednostavno, to nije moja kompetencija. Međutim, kao nastavnik koji radi i na državnom i na privatnom fakultetu, želim da istaknem da “niži prosek” jeste stanje a ne pojava u visokoškolskoj nastavi u nas, nezavisno da li je reč o državnom ili privatnom fakultetu. Šta to mlade ljude danas tera na to da ostaju na nivou “prosečnosti”, to je pitanje za širu raspravu.\nZa ukupnost odnosa prema temi JAZ, pomoći će nam osvrt na premisu 3.\nI površan uvid u tekst premise tri ukazaće nam da je reč o odnosu dela mlade generacije prema starijima, što u opštem možemo imenovati kao – GENERACIJSKI JAZ. Pri tome, pandemija/epidemija COVID – 19 samo je delom doprinela da taj jaz postane vidljiv golim okom.\nBezbroj je radova koje sam lično proučio po pitanju JAZA GENERACIJA. Ovo ne da se hvalim, nego da istaknem kako je moguće ovom pitanju pristupiti sa mnogo strana i opet se pitati – jesam li bio dovoljno jasan. Stoga, izneću za početak dva stave koja pročitah u jednom zahvatu teme mladi-stari.\nKada deca dođu u godine svojih roditelja često nailazimo na “sada razumem svoju majku/oca”, znam da je bio/la u pravu”. Biblija je Knjiga koja ima puno zapisanog o nerazumevanju mladih i starih. Raskol to jest “jaz” ili ogromno nerazumevanje između mladih i starih nije ništa novo, čovek je uvek donosio neprilike da poštuje, uvažava starije od njega.\nČovek kada pređe prag treće životne dobi, za njega je to psihički teško prihvatiti. Celoga života sam bio radno koristan, svojim radom, znanjem sam doprinosio, dokazivao svoju vrednost. Sada toga, pogotovo nakon odlaska u penziju više nema. Jer tokom života sam u svojim stvaralačkim vodama svojim doprinosom pomagao, oblikovao, gradio, jedno pristojno mesto za život, za mene, za moju generaciju i druge koji dolaze. Želim da se ljudi odnose prema meni sa dostojanstvom, sa poštovanjem, jer sam se i ja celi život trudio da se tako odnosim prema drugima. Ođednom sam “NIKO”, jesam li postao nevidljiv, zarazan, grozan, mučan, šta li??\nNe znam kako na vas deluju ova dva isečka iz jednog članka sa Interneta, ali mislim da je to to, iako je fokus u ova dva isečka na starijima, ne na mladima. Naime, stariji su bili u mladim godinama, a mladi u starim nisu. Otuda je verovatno tačno da stariji lakše razumeju malde, nego obrnuto.\nS jednog drugog aspekta posmatrano, jaz među generacijama se najviše izučava u krugu jedne porodice. U tom smislu, jedan istanuti pedagog ističe: c) Ukratko, jaz među generacijama se javlja kao neuspeh roditelja da održe kontakt sa svojom decom. Ali, ako ste dovoljno mudri da se od detetovog rođenja postavite na pravi način, do velikih konflikata i sukoba, odnosno do izraženog jaza u vašim međusobnim odnosima neće ni doći. Podržite težnju deteta da se razlikuje od vas, kao i njegove (a ne vaše) ambicije, želje, snove. Pokažite mu da može da računa na vas. Učinite sve što je u vašoj moći da odnosi među vama budu odnosi poverenja i razumevanja. Naravno, to ne znači da u svakom trenutku treba da povlađujete svom detetu, već da mu pokažete kako za njega uvek imate vremena i strpljenja.\nKako to pedagog “lepo” sroči. Međutim, šta je s generacijskim jazom u opštem smislu. A posebno je pitanje – šta to mlade tera da generacijski jaz iskazuju na vrlo brutalan način? Ko su generacije X, Y, Z…? Evo kako to vidi jedan akademski građanin:\nKrivi smo, generacijo, krivi kao smokvina grana. Revoluciju koju podižu deca sutrašnjice nećemo ni shvatiti, jer smo mi stasavali na dedinoj višnji, muzici sa rečima i emocijama, a oni rastu na smartfonima, tabletima, bestežinskom akumuliranju znanja za opstajanje u vremenu koje je njihovo, a ne naše. Mi smo ih naučili da muljaju, da lažu, da otimaju, da žive oslobođeni tereta savesti, jer se tako moralo da bi se opstalo. Uzgojili smo divne monstrume praznih pogleda i praznih srca.\nO, kako prethodna ocena zvuči neperspektivno? Da li smo na fonu “lepo sročenog” za jaz generacija u porodici, ili smo bliže prethodnom stavu akademskog građanina? Teško je reći. Složićemo se da je PORODIČNO VASPITANJE jedan od nezamenjivih kriterijuma ponašanja svake osobe. Takođe, mislim da nemamo ništa protiv tvrdnje da mlade, osim porodice, vaspitava i odgaja škola, razne formalne i neformalne društvene organizacije, ali I ULICA.\nTako, listajući nebrojene osvrte na jaz generacija, vraćamo se na sliku s početka kolumne: Znamo li gde smo – slutimo li gde bismo mogli da budemo – imamo li bar viziju, ako ne i program onoga gde želimo da budemo.\nSabirajući polazišta i efekte sve tri premise, a u skladu s polaznom slikom, JAZ (GAP) protkan je trima ključnim kriterijumima: ASPIRACIJA, SPOSOBNOST i SANKCIJA.\nAspiracija je zasnovana na umešnosti da uspostavimo viziju, misiju i ciljeve, koji odgovaraju realnim potrebama, a zahtevaju adekvatne sposobnosti.\nSposobnosti su spona između potreba i mogućnosti i zavise od niza činilaca. Koliko smo u stanju da činioce sposobnosti prepoznamo i razvijamo, toliko će rasti i naše sposobnosti da dprinesemo viziji, misiji I ciljevima, odnosno zadovoljimo realno utvrđene aspiracije.\nSankcija je mera, koja treba da bude srazmerna učinjenom delu. Ta mera, principijelno posmatrano, jeste ambivalentna i kreće se u amlitudi od nagrade do kazne.\nSve ostalo je ostalo u nerealnim aspiracijama, neadekvatnim sposobnostima i nesankcionisano.


Британски амбасадор: "Aко се Косово и Албанија уједине, то звучи као претња"\n06-05-2016 20:04 Srbija Politika\nBritanski ambasador u Prištini Ruairi O'Konel rekao je da ujedinjenje tzv. države Kosova i Albanije, što je želja kosovskog radikalnog opozicionog pokreta Samoopredejenje, zvuči kao pretnja, prenosi danas RTK.\nVelika Albanija (Foto: Skrinšot)\n- Da budem iskren, kada čujem da će stabilnost na Balkanu biti uspostavljena samo ako se Kosovo i Albanija ujedine, to zvuči kao pretnja - rekao je O'Konel, odgovarajući na pitanje tokom četovanja na Fejsbuku.\nOn je dodao da je međunarodna zajednica priznala nezavisnost Kosova na osnovu plana Martija Ahtisarija koji isključuje ujedinjenje sa Albanijom, navodi kosovska televizija.\nTRAGIKOMEDIJA: Albanska policija kupila "Golfove" na struju, ali nema gde da ih puni!\nNEPOMIRLJIVE RAZLIKE KOJE VODE U HAOS: Ove unutrašnje sile mogu pojesti Albaniju!\nŠPANAC JE DOŠAO NA KOSOVO I ODLUČIO DA OSTANE: Pročitajte šta je rekao o našem narodu\nSVE VEĆI PRITISAK NA BEOGRAD: Srbiju posle Hrvata uslovljavaju Rumuni i Bugari\nKOLINDA, SPREMI SE: Šešelj dobio pasoš i spreman da ode u Zagreb


Demografi upozoravaju: Srbija će postati zemlja koja najbrže gubi stanovnike - 28.05.2022, Sputnik Srbija\nDemografi upozoravaju: Srbija će postati zemlja koja najbrže gubi stanovnike\nSve nas je manje i sve smo stariji. Ako se takav trend nastavi, do polovine 21. veka, na primer, južna i istočna Srbija ostaće bez 30-40 odsto stanovnika... 28.05.2022, Sputnik Srbija\nNeće nepovoljne demografske trendove da reši samo pronatalitetna politika. Za neke roditelje finansije su veliki problem na putu do roditeljstva, ali ne jedini."Na tržištu rada najgore prolaze mladi, oni koji treba da rađaju decu. Imamo predškolske ustanove koje se razvijaju ali ne za sve ljude, jer nezaposleni teže dobijaju priliku da pošalju decu u predškolske ustanove, radna kultura nije okrenuta prema roditeljima. Teško je u firmama da prilagodite svoje privatne potrebe i roditeljske", kaže Danilo Vuković, profesor Pravnog fakulteta u Beogradu.To prepoznaje i država. Uz mere za podršku porodicama i majkama i podsticaj rađanja, fokus stavlja i na zapošljavanje teže zapošljivih kategorija i mladih, kroz program garancija za mlade."Podrazumeva da se što je više moguće skrati vremenski period od završetka obrazovanja do početka radnog odnosa. Takođe, mladim majkama, studentkinjama date su olakšice pri polaganju ispita i upisivanju godina studija bez dodatnih troškova", napominje Darija Kisić, ministarka za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja.Koje su ključne tačke demografske odbraneVelike su Demografske razlike među regionima. Za život su najprivlačniji veliki gradovi, pre svih Beograd i Novi Sad, u kojima se akumulira dve trećine BDP-a.A kada nas je malo, svaki čovek je važan. Uspešne mere populacione politike ne mere se samo brojem stanovnika ili brojem rođenih beba."Mora da bude i kvalitet tih ljudi, kakvi su ti ljudi, jesu li zdravi, jesu li obrazovani, jesu li produktivni i da li rade. Uzmite obrazovanje, nama se za trećinu smanjio broj đaka u poslednje dve decenije. Šta nam to govori, to nam govori da te koji su preostali učinimo mnogo boljim, kvalitetnijim i obrazovanijim nego što smo bili. A mi već sada znamo da neka deca ispadaju iz obrazovnog sistema - Romi, niži socijalno-ekonomski slojevi, seoska deca i mi to sebi ne možemo da dopustimo", ukazuje Vuković.Prema Indeksu humanog razvoja, Srbija je na nivou slabo razvijenih delova Afrike i Azije. Samo je srpska prestonica na nivou jedne evropske zemlje, Poljske."Sva naša pažnja, svi naši planovi i strategije usmereni su isključivo ka stalnom poboljšanju uslova u kojima žive naši sugrađani zato što dobro znamo da ni jedna politika, ni jedna država nema svrhu ako se ona ne ogleda u boljem životu naših ljudi", navodi Ivica Dačić, predsednik Skupštine Srbije.Ukoliko se loši demografski trendovi nastave, Srbija će, poručuju demografi, biti među zemljama koje najbrže gube stanovnike, prenosi javni servs.\n14:00 28.05.2022 (Osveženo: 14:07 28.05.2022)\n© Sputnik / Lola ĐorđevićBeograd\nSve nas je manje i sve smo stariji. Ako se takav trend nastavi, do polovine 21. veka, na primer, južna i istočna Srbija ostaće bez 30-40 odsto stanovnika. Izveštaj "Ljudski razvoj kao odgovor na demografske promene" strateški je dokument koji ukazuje na nove pristupe populacionoj politici i predlaže intervencije protiv smanjenja i starenja stanovništva.\nNeće nepovoljne demografske trendove da reši samo pronatalitetna politika. Za neke roditelje finansije su veliki problem na putu do roditeljstva, ali ne jedini.\n"Na tržištu rada najgore prolaze mladi, oni koji treba da rađaju decu. Imamo predškolske ustanove koje se razvijaju ali ne za sve ljude, jer nezaposleni teže dobijaju priliku da pošalju decu u predškolske ustanove, radna kultura nije okrenuta prema roditeljima. Teško je u firmama da prilagodite svoje privatne potrebe i roditeljske", kaže Danilo Vuković, profesor Pravnog fakulteta u Beogradu.\nTo prepoznaje i država. Uz mere za podršku porodicama i majkama i podsticaj rađanja, fokus stavlja i na zapošljavanje teže zapošljivih kategorija i mladih, kroz program garancija za mlade.\n"Podrazumeva da se što je više moguće skrati vremenski period od završetka obrazovanja do početka radnog odnosa. Takođe, mladim majkama, studentkinjama date su olakšice pri polaganju ispita i upisivanju godina studija bez dodatnih troškova", napominje Darija Kisić, ministarka za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja.\nKoje su ključne tačke demografske odbrane\nVelike su Demografske razlike među regionima. Za život su najprivlačniji veliki gradovi, pre svih Beograd i Novi Sad, u kojima se akumulira dve trećine BDP-a.\n"Nisu sela ključna tačka demografske odbrane nego gradovi srednje veličine, do 100.000 stanovnika. Ako u njima razvijamo ono što zovemo višim gradskim funkcijama - privredu, univerzitete, kulturu, umetnost, javne usluge, mi imamo šanse da usporimo demografski pad tih delova Srbije", dodaje Vuković.\nA kada nas je malo, svaki čovek je važan. Uspešne mere populacione politike ne mere se samo brojem stanovnika ili brojem rođenih beba.\n"Mora da bude i kvalitet tih ljudi, kakvi su ti ljudi, jesu li zdravi, jesu li obrazovani, jesu li produktivni i da li rade. Uzmite obrazovanje, nama se za trećinu smanjio broj đaka u poslednje dve decenije. Šta nam to govori, to nam govori da te koji su preostali učinimo mnogo boljim, kvalitetnijim i obrazovanijim nego što smo bili. A mi već sada znamo da neka deca ispadaju iz obrazovnog sistema - Romi, niži socijalno-ekonomski slojevi, seoska deca i mi to sebi ne možemo da dopustimo", ukazuje Vuković.\nPrema Indeksu humanog razvoja, Srbija je na nivou slabo razvijenih delova Afrike i Azije. Samo je srpska prestonica na nivou jedne evropske zemlje, Poljske.\n"Sva naša pažnja, svi naši planovi i strategije usmereni su isključivo ka stalnom poboljšanju uslova u kojima žive naši sugrađani zato što dobro znamo da ni jedna politika, ni jedna država nema svrhu ako se ona ne ogleda u boljem životu naših ljudi", navodi Ivica Dačić, predsednik Skupštine Srbije.\nUkoliko se loši demografski trendovi nastave, Srbija će, poručuju demografi, biti među zemljama koje najbrže gube stanovnike, prenosi javni servs.\nDramatična statistika: U Srbiji od januara do marta rođeno 14.838 dece, umrlo 35.736 ljudi\n26 April, 14:18


Grude.com - Mostarska biciklijada 2021: Biciklirajmo ulicama Grada Mostara i obilježimo Dan bez automobila\nMostarska biciklijada 2021: Biciklirajmo ulicama Grada Mostara i obilježimo Dan bez automobila\nDatum objave: 15.09.2021 Broj čitanja: 279\nSportski savez grada Mostara u suradnji sa Biciklističkim klubom Mostar u srijedu; 22. rujna 2021. organiziraju "Mostarsku biciklijadu" povodom obilježavanja "Dana bez automobila".\nStart biciklijade je u 17:00h ispred tržnog centra Mepas Mall.\n"Dan bez automobila" je međunarodni dan kojim se završava obilježavanje "Europskog tjedna kretanja" koji traje od 16. do 22. rujna. Bosna i Hercegovina je uključena u obilježavanje "Europskog tjedna kretanja" u kojem sudjeluje 749 gradova i 152 milijuna stanovnika.\nGlobalni je to događaj koji potiče stanovništvo da na jedan dan odustane od automobila i istraži održivije načine putovanja. Zašto ne biste probali bicikl? Vjerujemo kako će vam se svidjeti i nadamo se da ćete razmisliti o zamjeni automobila za bicikl samo nekoliko dana mjesečno kako biste smanjili utjecaj ugljičnog dioksida u svom gradu.\n"Dan bez automobila je nešto što svi trebamo podržati i ukazati važnost na korištenje alternativnog prijevoza u urbanim sredinama. Biciklistički klub Mostar ove godine u suradnji sa Sportskim savezom grada Mostara odlučio je obilježiti ovaj događaj s jednom masovnom biciklijadom u kojoj će sudjelovati građani grada Mostara. Također, namjera nam je pozvati i prvog čovjeka Mostara, našeg gradonačelnika Maria Kordića da biciklira sa svojim sugrađanima i na taj način pozdravi ideju promocije zdravog načina življenja", poručili su iz Biciklističkog kluba Mostar.\n"Naravno, prvotna ideja je bila da zatvorimo jednu ulicu u gradu Mostaru, napravimo poligon za djecu i pozovemo sve klubove na jedan mnogo veći događaj, ali zbog već usporenog prometa u gradu uslijed rekonstrukcije ulica i svakodnevnog pogoršanja epidemiološke situacije, odlučili smo da budemo odgovorni i ove godine organizaciju svedemo na minimum, te obilježimo Dan bez automobila biciklirajući ulicama našeg grada".\nŽelimo iskoristiti priliku i pozvati Vas sve na "Mostarsku Biciklijadu 2021". Biciklirajmo ulicama grada Mostara, pokažimo da nas ima i ukažimo na važnost korištenja alternativnih sredstava prijevoza i zdravog načina življenja.\nOrganizatori događaja su Sportski Savez Grada Mostara i Biciklistički klub Mostar, dok su sponzori događaja Mepas Mall, Rolla App, NOBEL Corporation d.o.o. i Capriolo Sport Centar Mostar.\nVeliko hvala svima koji su na bilo koji način podržali ovu manifestaciju.\nbiciklijadamostardan bez automobila


Ekonomija arhiva vesti 19.04.2017 - Naslovi.net\nSneg koji pada u Srbiji naneo štetu na zasadima voćaka\nU mnogim predelima Srbije pada sneg, koji je naneo štetu na zasadima voćaka. Sneg koji je noćas padao izazvao je velike štete na malinjacima na području Ljubovije. U selu Gornje Košlje napadalo je oko 20 centimetara snega. Branko Kostić iz tog sela… »\nPolitika: Štete u malinjacima, mogući mrazevi do 24. aprilaRTV: Sneg naneo štetu malinama i jagodamajoš 1 povezana\nSvega stotinak penzionera ima penziju veću od 100.000 dinara\nGde investirati 19.04.2017\nSkoro 200.000 penzinera u Srbiji ili nešto više od 11 odsto od ukupng broja danas prima manje od najnižeg garantovanog iznosa penzije, dok čekom od 13.655 dinara, koji zvanično važi za najmanji, može da se “pohvali” više od 250.000 najstarijih… »\nRadio 021: Najveća prosečna penzija u Vojvodini, "čak" 25.000 dinara\nČeka se Vlada Srbije za ukidanje penala za penzionisanje\nNa jučerašnjoj sednici Socijalno-ekonomskog saveta raspravljalo se o zahtevu reprezentativnih sindikata da se ukinu penali za prevremeni odlazak u penziju, koji je dobio i podršku Unije poslodavaca Srbije tako da je preostalo još samo da Vlada da… »\nVečernje novosti: Penali oduzmu dve i po penzije godišnje\n19.04.2017 Ekonomija, izvori


Tradicija stara 6.000 godina: Ritual koji određuje život svakog Kazahstanca | Galerije\nTradicija stara 6.000 godina: Ritual koji određuje život svakog Kazahstanca 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n29.09.2016 12:04 12:45\nAutor Aleksandra Jovanović 29.09.2016 12:04 12:45\n"Brzi konji i svirepi orlovi su krila i snaga kazahstanskog naroda", rekao je Bikbolat, jedan od 250 preostalih lovaca orlovima, zaštitnika tradicije koja nažalost polako nestaje.\nRegija Altaj u zapadnoj Mongoliji je jedno od najudaljenijih mesta na svetu. Nekoliko puteva prolazei kroz ova prostranstva, a visoki ledeni vrhovi venca Altaja predstavljaju granicu sa Mongolijom, Kazahstanom, Kinom i Rusijom formirajući neprobojni zid koji moderan život drži na odstojanju.\nU ovim predelima jedna od najstarija tradicija je lov orlom.\nDok je novinar BBC-ja stajao na vrhu visokom 3.000 metara u provinciji Bajan Olgi, društvo mu je pravio Bikbolat, Kazahstanac plemenitog izgleda s kapom od lisičjeg krzna i dugim kaputom od ovčje kože. Na ruci mu je stajao orao koji je gledao okolo tražeći plen.\nSaznajte iLov orlovima, tradicija koja odumire\nBikbolar je samo jedan od 250 lovca orlovima koji su ostali u ovom regionu. On praktikuje umetnost berkutchi baš kao što su to radili i njegovi preci (12 generacija unazad) održavajući tradiciju koja je bila rasprostranjena širom stepa centralne Azije 6.000 godina.\nDžingis kan i Kublaj kan su takođe imali hiljade ptica lovaca, a njihovu ekspediciju je zabeležio Marko Polo, piše BBC.\nVeza lovca i orla\nLovci orlovima preferiraju život koji je daleko od modernog sveta preživljavajući brutalne zime, živeći u tradicionalnim jurtama, trenirajući orlove i loveći na konjima.\nVeza lovca i orla je neverovatno jaka. Iako su orlovi nezavisni, potrebno je da se obučavaju od ranog perioda života kako bi stekli poverenje u lovca. Bikbolat je objasnio da je bolje obučavati mlađe ptice, jer su krotkije i neće povrediti decu ili ovbce, ali su starije ptice ipak bolji lovci sa ubilačkim instinktom koji je neophodan za lov lisica i vukova. Međutim, Bikbolat objašnjava da su ženke bolji lovci, jer ne samo što su agresivnije, već su i za trećinu teže od muških orlova.\nTradicija koja nestaje:Tetoviranje lica žena plemena Mun i Dai kao simbol lepote\nJednom kad ih obuče, što može da traje i nekoliko godina, orao zauzima mesto na levoj ruci lovca i zajedno s njim idu konjem tražeći plen.\nNeki Kazahstanci imaju zastarele ruske puške, koje koriste da pokupe zečeve, ali veći deo lova je prepušten orlovima kao i njihovoj viziji. Iako su njihovi najčešči plen korzak stepske lisice (zbog svog izuzetno toplog krzna) i mrmoti (zbog krzna i mesa), moćni orlovi takođe mogu da ulove i sove, vukove, pa čak i snežne leoparde.\nVećina lova se odvija tokom zime, kada su ptice najgladnije.\nFestival lova orlovima\nTradicija koja umire\nKazahstan Mongolija orao Lov tradicija Rituali Životinje


DIREKTOR UPRAVE ZA GEODETSKE I IMOVINSKO PRAVNE POSLOVE HNK POSJETIO OPĆINU JABLANICA\nU utorak 16.11.2021. godine, u Sali za sjednice Općinskog vijeća Jablanica, Općinski načelnik Damir Šabanović i Pomoćnik načelnika u Službi za upravu za geodetske, imovinsko-pravne poslove i katastar nekretnina Belma Ćemić održali su sastanak sa predstavnicima Uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove HNK, direktorom kantonalne Uprave Ivanom Leskom i stručnim savjetnikom Krmek Adelkom.\nPredstavnici Uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove HNK istakli su svoju spremnost da i u narednom periodu nastave saradnju na uspostavi Adresnog registra na području općine Jablanica, odnosno na nastavku projekta obilježavanja objekata kućnim brojevima i nazivima ulica. Razgovarano je takođe i na temu realizacije projekta etažiranja kolektivnih stambenih i stambeno-poslovnih objekata na području općine Jablanica, te evidentiranju etažnih jedinica u Zemljišnoj knjizi za općinu Jablanica, gdje bi općina Jablanica bila izabrana kao pilot projekat.


Odgovornost do zadnje lopte: “Plavi” protiv Cedevite u igri za pobjedu | Standard\nSjutra u 19 sati košarkaše Budućnost Volija očekuje revanš meč sa Cedevita Olimpijom u sklopu ABA lige, u dvorani Stožice. Nakon takozvanog poraza -na jednu loptu-, trener Budućnosti Petar Mijović, očekuje sličnu utakmicu, a budući da se radi se o ekipama približno istih kvaliteta, prema njegovom sudu, -Plavi- mogu biti u igri za pobjedu.\nZnačajno je da nivo odgovornosti i koncentracije bude na visokom nivou do zadnje lopte. Odbrana je u većem dijelu meča bila na dobrom nivou, budući da su protivnici uz 15 postignutih trojki ubacili 74 poena. Na drugoj strani mislim da smo promašili dosta otvorenih šuteva, i nadam se da to neće biti slučaj u narednoj utakmici. Nadam se i da ćemo iz jednog još boljeg protoka lopte doći do još više otvorenih situacija. Protiv Cedevite je uvijek značajno da se kontroliše tranziciona odbrana, da se štiti koš i defanzivni skok. To su parametri koji moraju biti na visokom nivou ukoliko želimo da trijumfujemo sjutra veče – poručio je Mijović na treningu pred utakmicu.\nLuka Mitrović (Foto: Mediabiro)\nUz deset pogođenih trojki od strane protivnika, uspjeli smo da igramo utakmicu na jednu loptu i bili smo veoma blizu pobjede. Stoga sigurno imamo pozitivnih stvari koje treba ponoviti sjutra – kazao je Mitrović.


Borba protiv korupcije - na papiru i u praksi\nPočetak Aktuelno Saopštenja I dalje bez strateškog pristupa u borbi protiv korupcije\nDatum kreiranja: četvrtak, 29 mart 2018\nMonitoring sprovođenja 13 preporuka iz Akcionog plana za poglavlje 23 EU integracija i 75 aktivnosti, koji je Transparentnost Srbija sprovodila tokom 2017. i 2018. pokazuje da ni evropske integracije nisu bile dovoljan zamajac za ostvarivanje sistemskog pristupa u borbi protiv korupcije. Prema našim nalazima, na ovom uzorku je samo 11% aktivnosti realizovano u potpunosti a još 40% delimično do kraja 2017. godine. Akcioni plan za poglavlje 23 usvojen je zvanično 2016, ali su mnoge aktivnosti započete i ranije.\nStvari se nisu odvijale kako je zamišljeno ni u jednoj od posmatranih oblasti, pri čemu je stanje najlošije kad je reč rešavanju „nezakonitog bogaćenja“, koordinaciji borbe protiv korupcije, razmatranju preporuka Saveta za borbu protiv korupcije, kontroli finansiranja stranaka i sprečavanja sukoba interesa. U nekoliko posmatranih oblasti primena Akcionog plana nije moguća zbog kašnjenja sa zakonskim reformama (sukob interesa, finansiranje partija, javne nabavke).\nMa koliko bilo zabrinjavajuće to što značajan deo planiranih aktivnosti nije realizovan ni do sredine planiranog sprovođenja ovog akcionog plana, još je veći problem to što ne funkcioniše sistem za rešavanje problema „u hodu“. Neispunjavanje obaveza prolazi bez posledica po odgovorne. Kvartalni izveštaj Vladinog Saveta za praćenje AP za poglavlje 23 konstatuje probleme, ali to uočavanje ne dovodi do ispunjavanja obaveze pre nego što dođe vreme za sledeći izveštaj. Problemi uglavnom ostaju nerešeni i u slučajevima kada su odgovorni organi pogrešno određeni ili kada je neispunjavanje obaveze posledica nedovoljnih resursa. Sistem praćenja ispunjenosti obaveza ustrojen je tako da pruža osnovne informacije o sprovedenim aktivnostima, ali nedovoljne o njihovom kvalitetu i gotovo nikakave o krajnjim efektima. Pored toga, ocene o uspešnosti realizacije koje daje Vladin Savet za poglavlje 23 su previše blagonaklone i zasnovane na stavovima obveznika. Razlike u odnosu na monitoring TS su velike. Prema njihovom viđenju, čak 24% aktivnosti iz istog uzorka je potpuno realizovano, još 21% se „uspešno realizuje“, a 7% je blizu ispunjenja, dok samo 27% nije uopšte ispunjeno.\nZbog toga je neophodno izvršiti temeljnu reviziju Akcionog plana za poglavlje 23. Revizija se nipošto ne bi smela svesti na pomeranje rokova koji su već protekli. Jednako bi bilo pogubno zavaravati se da Akcioni plan nije realizovan zato što za to nije bilo dovoljno vremena i da će novi indikativni rok pridruživanja (2025) dati dovoljno vremena da se ispune svi planovi. Nasuprot tome, sada bi trebalo utvrditi da li predviđene aktivnosti uopšte mogu da dovedu do ostvarivanja postavljenih merila ili bi trebalo osmisliti nove.


DUGMENCE sajt za velike devojčice » denim\nRozalinda pačvork dugme\nUnikatni neseser predugog imena “Rozalinda pačvork dugme”… je još jedan u nizu nesesera ručne izrade. Spoljašnjost ovog nesesera je od teksasa tamnijeg tona, nešto izmedju tamno sive i teget. Na predjem delu nesesera nalazi se srce uradjeno pačvork tehnikom a tu je i nekoliko ručno prišivenih dugmića. Na početku bordo rajsfešlusa “Rozalinda pačvork dugme” ima […]\nMarch 22, 2010 Tags: case, cosmetic case, cotton, denim, dugmence, handmade, neseser, pacvork, pamuk, patchwork, plava, roze, rucni rad, siva, teksas, tufne, unikat, unique, vanity case Posted in: RADoVi ( nEdostupni)\t No Comments\nUnikatni neseser ” Denim..” je spolja kompletno napravljen od teksasa. Na svom prednjem delu ima tri dugmenceta, presvučena teksasom. Unutrašnjost nesesera je kompletno postavljena pamukom, otvara se i zatvara pomoću rajsfešlusa drečavo roze boje, koji na svom početku ima ukrasnu cvetnu traku. Pogodan je za nošenje dokumenata, novca, šminke, već prema želji budućeg vlasnika/vlasnice. […]\nOctober 22, 2009 Tags: denim, dugmence, handmade, Kecman, Kristina, Lalicki, neseser, plava, rucni rad, rukotvorina, teksas, unikat Posted in: RADoVi ( nEdostupni)\t 2 Comments\nGrad je fina, jednostavna teksas tašna, koja je, naravno, unikat. Spoljašnjost tašne je od teksasa braon boje. Na svom prednjem delu, tašna Grad ima neobičnu kompoziciju kvadrata i pravougaonika, koji su od somota, sa različitim reljefima u svojoj teksturi. Na zadnjem delu spoljašnjosti teksas tašna Grad ima veliki džep koji se otvara i zatvara pomoću […]\nMay 9, 2009 Tags: braon, crna, denim, dugmence, eko, handmade, Kecman, koza, krem, Kristina, Lalicki, rucni rad, somot, tasna, teksas, tekstil, torba, unikat, zenska torba Posted in: RADoVi ( nEdostupni)\t No Comments


ZDRAVI I LEPI - Helena Sanidejl | Knjižare Vulkan\nŠifra artikla: 259739\nAutor : Helena Sanidejl\nZdrav način života može da poboljša vaš izgled, uspori uticaj starenja i doprinese opštem zdravlju. Težite da budete vitki, zategnuti i u dobroj kondiciji. Želite doteranu figuru i ten koji zrači vitalnošću, a ponajviše želite da vas zdravlje služi ceo život.\nPravite fizičku kondiciju i postignete emocionalnu harmoniju.\nOvaj izvanredan vodič predstavlja bogat izvor ilustrovanih saveta i predloga, veština i načina o održavanju zdravlja i lepote, od tajni nege kože do neizostavnih fizičkih vežbi.\nSadrži čitavu lepezu bezbednih, prirodnih terapija, od recepata za maske za lice i pilinga za telo do tehnika masaže i detoksikacije, od joga vežbi i meditacije do zdrave ishrane protiv starenja, kao i nege ruku i stopala.\nPruža mnoštvo informacija o šminkanju, nezi kože, noktiju i kose, oblikovanju kose, uz fotografije korak po korak, daje jasna uputstva, savete i predloge, kao i načine rešavanja problema.\nPILATES – MRŠAVLJENJE – MASAŽA – DETOKSIKACIJA – ZATEZANJE – AROMATERAPIJA – OPUŠTANJE – VEŽBE – ČIŠĆENJE – JEDNOSTAVNE TEHNIKE MEDITACIJE – ZDRAVA ISHRANA – DIJETE – NEGA NOKTIJU – ŠMINKANJE – NEGA KOŽE\nAutor Helena Sanidejl\nZDRAV ŽIVOT 300574\nŽivotna energija (fizička, emocionalna, Mentalna u duhovna) je naša snaga i taj dragoce...\nZDRAV ŽIVOT 297773


07.12.2019 - "EU dvostrukim standardima blokira države saradnice, a države ucenjivače nagrađuje"\n07.12.2019 - "Albanci sprovode hajku protiv Srba koji negiraju zločin u Račku, a EU im se pridružuje"\n07.12.2019 - Vučić: Dobro je da Priština odlučuje ko će iz Beograda da pregovara\n07.12.2019 - Kurti u Berlinu: Neću Vučića za pregovaračkim stolom\n07.12.2019 - EU za prištinski portal: Jasno je – nema prostora za negiranje događaja u Račku\n07.12.2019 - Voker: Nisam iznenađen Vučićevom izjavom\n07.12.2019 - Predstavnici Kosova neće prisustvovati dodeli Nobelove nagrade\n07.12.2019 - Određen jednomesečni pritvor Čehu uhapšenom po poternici INTERPOL-a\n06.12.2019 - Tema konferencije u Berlinu, dijalog Beograda i Prištine\n06.12.2019 - Obijene kancelarije udruženja novinara Kosova u Prištini\nBroj vesti u arhivi za Februar 2012: 369\nRestelica: Ministarstvo za KiM uputilo pomoć porodicama nastradalih\n13.02.2012 | 23:27 | komentara: | pregleda:\nMinistarsvo za Kosovo i Metohiju uputilo je danas hitnu pomoć od 2 miliona dinara porodicama nastradalih od lavine koja je pogodila selo Restelica na Gori.\nNVO: Preliminarni rezultati projekta o slobodi kretanja\n13.02.2012 | 00:00 | komentara: | pregleda:\nProjekat „Sloboda kretanja ljudi i robe između Srbije i Kosova u kontekstu regionalne saradnje“, koji za cilj ima da svojim rezultatima sa terena pomogne pregovorima i implementaciji onoga što bude dogovorno u Briselu, predstavljen je danas u medija centru u Čaglavici.\nGora: Sahranjeni postradali u lavini\n13.02.2012 | 01:51 | komentara: | pregleda:\nDevet članova porodice Reka danas je sahranjeno na seoskom groblju u Restelici na Gori.\nVladika Teodosije uputio saučešće porodici Reka\n13.02.2012 | 02:00 | komentara: | pregleda:\nEpiskop raško-prizrenski Teodosije izrazio saučešće porodici postradalih u lavini u mestu Restelica.\nEULEKS izrazio saučešće povodom tragedije na Gori\n13.02.2012 | 03:11 | komentara: | pregleda:\nVršilac dužnosti šefa EULEKS-a Endi Sparks, povodom tragedije koja je zadesila porodicu Reka u Restelici je izjavio saučešće porodicama preminulih i u ime EULEKS-a ponudio pomoć.\nO.Ivanović: Referendumom potkopavamo sopstvenu poziciju\n13.02.2012 | 03:22 | komentara: | pregleda:\nDržavni sekretar u Ministarstvu za Kosovo i Metohiju Oliver Ivanović izjavio je za KIM radio da su se Srbi na severu Kosova u više navrata izjasnili da su protiv kosovskih institucija i da je iluzorno organizovati referendum čiji su rezultati već poznati.\nPočeo referendum na severu Kosova\n14.02.2012 | 18:05 | komentara: | pregleda:\nNa severu Kosova počeo je referendum na kome će se građani izjasniti da li prihvataju institucije Kosova.\nSneg otežava život u Metohiji\n14.02.2012 | 18:46 | komentara: | pregleda:\nSneg koje gotovo neprestano pada deset dana pravi velike probleme Srbima u Metohiji. Ljudi u povratničkim selim zavejani, a žitelji Goraždevca pokušavaju da lokalne puteve učine prohodnim.\nKuper danas u Prištini\n14.02.2012 | 19:11 | komentara: | pregleda:\nPosrednik Evropske unije u dijalogu Beograda i Prištine Robert Kuper trebalo bi u toku dana da doputuje u Prištinu.\nSlaba izlaznost na referendumu\n14.02.2012 | 19:36 | komentara: | pregleda:\nSva biračka mesta u opštinama na severu KiM gde se održava referendum jutros su otvorena na vreme.\nLj. Kragović: Beograd mora da poštuje volju građana\n14.02.2012 | 20:36 | komentara: | pregleda:\nNa biračkim mestima na severu Kosova, gde se održava referendum od 11 sati su već počele da se stvaraju gužve, javlja dopisnik KIM radija.\nPritisak na Prištinu da prihvati fusnotu\n14.02.2012 | 20:47 | komentara: | pregleda:\nPriština je pod pritiskom da prihvati fusnotu za učešće na regionalnim forumima koja se poziva na rezoluciju 1244 Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija (UN) i uz pominjanje odluke Međunarodnog suda pravde, piše Koha ditore i ističe da će, ukoliko se postigne sporazum o ovom pitanju, Srbija dobiti status kandidata za članstvo u Evropskoj uniji (EU).\nKosovska policija ne očekuje incidente na severu\n14.02.2012 | 20:59 | komentara: | pregleda:\nIako se u opštinama na severu KiM danas i sutra održava referendum kosovska policija nema poseban operativni plan već će na očuvanju javnog reda i mira raditi kao i prethodnih dana, izjavio Besim Hoti.\nEU: Dijalog je rešenje za sever Kosova\n14.02.2012 | 21:05 | komentara: | pregleda:\nEvropska unija smatra da se do rešenja za "posebnu situaciju" na severu Kosova može doći jedino kroz konsultacije i dijalog, a ne barikadama ili referendumom.\nJakšić: Važan dan za Kosovo i Metohiju\n14.02.2012 | 21:19 > 02:18 | komentara: | pregleda:\nPotpredsednik Skupštine zajednica opština Kosova i Metohije Marko Jakšić ocenjuje da je referendum koji se održava na severu Kosova najvažniji dan u poslednjih 100 godina kosovske istorije.\nRadio K4 slavi 20 godina postojanja\n06.12.2019 | pregleda: 159 | komentara:\n07.12.2019 | pregleda: 107 | komentara:\nEU za prištinski portal: Jasno je – nema prostora za negiranje događaja u Račku\n07.12.2019 | pregleda: 92 | komentara:\nKurti u Berlinu: Neću Vučića za pregovaračkim stolom\n07.12.2019 | pregleda: 90 | komentara:\nOdređen jednomesečni pritvor Čehu uhapšenom po poternici INTERPOL-a\n07.12.2019 | pregleda: 66 | komentara:\nDogovor!? - Rada Trajković i Slobodan Petrović\n14.11.2019 | pregleda: 1114\nSPORAZUM: Ubrzavanje procesa normalizacije\n15.11.2019 | pregleda: 198\n24.11.2019 | pregleda: 163\nSPORAZOOM: Unutrašnji dijalog\n29.11.2019 | pregleda: 102\nDogovor!? Analiza trendova 2019: Stavovi Srpske zajednice na Kosovu\n29.11.2019 | pregleda: 99\nDr Nele Karajlić o romanu Hteo sam da uđem u ljudsku dušu\n11.11.2019 | pregleda: 548\nU Gračanici obeležen Međunarodni dan deteta\n20.11.2019 | pregleda: 290\nŠtrpce: Novi protest protiv izgradnje MHE. "Nećemo u cev"\n14.11.2019 | pregleda: 253\nGračanica: Ktitorska slava i dan OŠ "Kralj Milutin"\n13.11.2019 | pregleda: 208\nPočelo potpisivanje peticije zbog zagađenja Gračanke\n14.11.2019 | pregleda: 167\nDecembar 2019 11 (86)


29.11.2007., 17:21 #1\nVerovali ili ne, ali Boris Tadić, prema odredbama zakona i Ustava, može da ostane predsednik Srbije sve do 2018. godine! Ili možda čak i duže ako Ustav ponovo bude promenjen! Naime, u Srbiji je moguće ono što je nezamislivo u čitavom normalnom svetu - da se jedan čovek kandiduje za mesto predsednika čak tri ili više puta - jer se, prema Predlogu zakona o predsedniku, Tadićev aktuelni mandat više ne računa?!\nI dok u Predsedništvu Srbije odbijaju da daju bilo kakav komentar na ovu temu, ministar Milan Marković, inače funkcioner DS-a, kaže da će, prema Predlogu zakona o predsedniku koji je u skupštinskoj proceduri, Boris Tadić moći da bude biran u još dva mandata!\n29.11.2007., 17:23 #2\n29.11.2007., 17:24 #3\n29.11.2007., 17:24 #4\nSamo bi dodao i Kim Džong Koštunicu!


Vučić o opoziciji i protestima i mitinzima SNS | Info | Srbija\n4. jul, 13:54\nVučić o opoziciji: Zaostali u vremenu i prostoru VIDEO 204 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nVučić o opoziciji: Zaostali u vremenu i prostoru VIDEO\n10.04.2019. / 14:02\nIzvor mondo.rs 10.04.2019. / 14:02\nVučić odbacuje tvrdnje opozicije da će policija blokirati saobraćajnice kako bi onemogućio njene pristalice da dođu na skup u Beograd 13. aprila. "Mi nikoga ne dovodimo na skupove i biće nas mnogo, mnogo više", kaže on.\nPredsednik Srbije i lider Srpske napredne stranke (SNS) Aleksandar Vučić odbacuje tvrdnje predstavnika opozicije da će na razne načine sprečavati njene pristalice da dođu u Beograd na protestni skup u subotu, 13. aprila u organizaciji Saveza za Srbiju.\n"Policija neće blokirati nijednu saobraćajnicu nigde", poručio je Vučić na konferenciji za novinare posle razgovora sa političkim predstavnicima Srba sa Kosova i Metohije.\nOn kaže i da opozicija "nijednom do sada" nije okupila više od 6.500 ljudi na svojim protestima.\n"Slušali smo bajke o 30,40, 50, 60 hiljada... Ja sam od nedavno, baš zato, počeo da govorim tačne brojke. Svaki čovek je izbrojan, a saopštiću tačan broj i 13. aprila posle podne", rekao je Vučić.\nO mitinzima Srpske napredne stranke u Novom Sadu (četvrtak, 11. april) i u Beogradu (19. aprila), lider te partije kaže da će to biti veliki skupovi, a za onaj u Beogradu je rekao da će "biti jedan od najvećih u poslednjih 40 ili 50 godina".\nVučić: Na mitinzima SNS nema rulje\nRekao je i da neće biti organizovanog dovođenja pristalica SNS iz drugih gradva Srbije u Novi Sad i u Beograd.\n"Niko iz centralne Srbije i Kosova i Metohije, Kruševca, Šapca, Vranja, Niša… neće biti dovožen organizovano. Mi smo rekli ljudima: vi koji hoćete, koji podržavate ovo što mi radimo, ovu borbu za normalnu Srbiju, dođite. Nijedan čovek koji ne želi ne mora da dođe i smešne su mi te njihove priče o tome kako ljudi moraju da dođu i kako im se preti. Želimo da vidimo koliko ima ljudi u Novom Sadu i u Beogradu. U Novom Sadu očekujem realno 25.000 do 30.000 ljudi, što je četiri ili pet puta više nego što su oni ikada doveli. A u Beogradu će (nas) biti mnogo, mnogo više", rekao je Vučić.\nUjedno, zamolio je je Beograđane za razumevanje za dan kada je predviđen miting SNS, jer će, naveo je, biti velikih gužva u saobraćaju.\nOsvrnuo se i na delovanje opozicije i njenih lidera i protesta u Beogradu zbog obimnih radova na rekonstrukciji trgova, ulica...\nDemonstranti odneli ograde sa Trga! (FOTO,VIDEO)\n"Ti ljudi nemaju 10% podrške u Srbiji, ne može, ne ide na silu. Njihov posao je da čupaju znakove i uživaju u tome. Pogledajte Beč, ceo Beč je raskopan, uređuje se, je l’ tamo neko čupa znakove, ograde? I što su došli i blokirali Skupštinu grada Beograda? Da odnesu pismo? Kakvo pismo? Nikakvog pisma nije bilo, išli su da blokiraju Gorana Vesića! Ko ste vi, Hitler jugend?", rekao je Vučić, dodajući da je trenutni rejting opozicionoh stranaka "lošiji nego što je objavljeno u javnosti".\n"Pet meseci nas vređaju i sve što radimo, a mi otvaramo fabrike, polažemo kamene temeljce, slušamo kako smo sendvičari I to od trojice lidera opozicije od kojih je jedan fašista, a druga dvojica su lopovi. Mi njih hoćemo da pobeđujemo idejama, radom, digitalnošću, hoćemo da ih pobeđujemo Ikeom i Starbaksom, fabrikama, a ne pričama o 90-im godinama. Pa, oni žive u 90-im godinama, ne mogu da izvuku nikakav sadržaj koji nije vezan za te godine. Zaostali su u vremenu i prostoru", glasila je poruka Vučića za opoziciju.\n"Pada rejting onih koji hoće na ulici da dođu na vlast"\nAleksandar Vučić opozicija Savez za Srbiju Protesti\n11.04.2019. / 12:40\nAjmo jednom neki tv duel pobogu, zar je to toliko strasno? Pa ti si cist kao mesec i kao sunce, zbog cega se skrivas?\n12.04.2019. / 18:13\n@Losmi duel sa.....kim? 🤔\n11.04.2019. / 08:41\nEj ljudi ponesite i kišobrane ovde ce biti kiše . Mante se politike vaznije je zdravlje.


Kosovo: Mladima podrška potrebnija nego ikada\nNa Kosovu postoje mnoge nevladine organizacije koje se bave raznim pitanjima, a naročito mladima. Misija tih organizacija je suočavanje sa ozbiljnim izazovima i različitim pravcima u potrazi za znanjem i pravima. Mladi međutim kažu da se o njima i njihovim pravima najmanje vodi računa.\nUprkos obećanjima kosovskih institucija i raznih nevladinih organizacija, mladih se na Kosovu žale da ne znaju kome da se obrate oko problema koje imaju. Irina Musliju iz Prištine, student prava, kritikuje institucije i nevladine organizacije koje ne rade ništa za mlade.\n„Uopšte se ne bave mladima. Više gledaju svoje interese. Organizacije, koje se formiraju, više se formiraju za lične potrebe, da bi se dobio budžet koji koriste za sebe, a ne za mlade. U slučaju kada imamo bilo kakve probleme, ali i nezadovoljstva, ne obraćamo se njima jer nemamo u njih poverenja“, navodi Musliju.\nI ostali mladi na Kosovu ističu da im nedostaje podrška u više pravaca.\nPredsednica Skupštine mladih Kosova, Deniza Ljimani, ističe da je danas kosovskoj omladini potrebna podrška kao nikada pre.\n„Podrška mladima treba biti veća. Postoji nekoliko inicijativa koje pokazuju da ćemo dobiti pomoć, ali ništa od toga se još uvek nije realizovalo. Verujem da će se u septembru ta obećanja biti ispunjena“, kaže Ljimani.\nNa Kosovu, prema zvaničnim podacima Zavoda za statistiku Kosova, prosečan sastav stanovništva čine mladi. Kosovo je zemlja sa najmlađim stanovništvom, među kojim vlada visoka stopa nezaposlenosti. Ljimani smatra da kosovske institucije upravo iz tog razloga moraju usmeriti pažnju ka mladima:\n„Institucije treba da istraže kojim organizacijama daju sredstva i gde se ta sredstva usmeravaju jer se ona zloupotrebljavaju. Umesto da sredstva dobiju oni koji ih trebaju, oni se daju onima koji će ih koristiti samo za putovanja i ništa drugo. Mislim da institucije treba da se okrenu mladima“, dodaje Ljimani.\nVanja Nuši iz organizacije Mreže kaže da njihova organizacija pokušava da uradi sve što je u njihovoj moći u pružanju podrške i osnaživanju mladih. Nuši smatra, da bi se postigao veći uspeh omladinskih organizacija na Kosovu, one treba da dobiju više sredstava od strane raznih institucija i mehanizama:\n„Potreba da se osnaže mladi ljudi i da im se pruži podrška u mnogim oblastima je veoma velika. Mi kao organizacija svakodnevno to radimo, ali nemamo kapacitet da podržimo celu omladinu na Kosovu. Mislim da i ostali treba da podržavaju i mobilišu mlade“, smatra Nuši.\nPredstavnici Ministarstva kulture, omladine i sporta u Vladi Kosova, više puta su ponovili da će podržati mlade u njihovom osvešćivanju i napretku, te da će se podrška dodatno povećati u budućnosti.\nNa tržištu rada na Kosovu, prema zvaničnim podacima, svake godine se prijavi od 25.000 do 30.000 mladih ljudi koji se smatraju sposobnim za rad, dok je tržište spremno da primi ne više od 6.000 osoba.