PENTAGON U STRAHU OD KINE: Američki ministar odbrane zahteva modernizaciju nuklearnih snaga | Novosti.RS\nOn je situaciju prokomentarisao na "Tviteru", nakon sastanka sa japanskim ministrom odbrane Tarom Konom u Hagatnji na američkoj teritoriji Gvam.\n- Pošto komunistička Kina radi na udvostručavanju svojih nuklearnih zaliha, modernizovanje naših nuklearnih snaga i održavanje spremnosti je ključno za slobodan i otvoren indopacifički region - istakao je Esper.\nMinistarstvo odbrane SAD saopštilo je nakon sastanka da su i Vašington i Tokio zabrinuti zbog postupaka Kine u regionu.\nRusija i SAD započele su razgovore u Beču 22. jula, sa ciljem da se sačuva Novi START, posljednji sporazum koji ograničava nuklearni arsenal Moskve i Vašingtona i koji ističe u februaru.\nKina je u više navrata odbijala da se pridruži razgovorima, uprkos nadanju SAD da će sporazim postati trilateralan.\nSAD Amerika nuklearno oružje Mark Esper\nNeka, neka, tako treba. Da su sedeli kod svoje kuće umesto da po celom svetu demokratski napadaju i pljačkaju nebi trebali da se plaše nikoga. Ovako je krajnje vreme da im Rusi i Kinezi proteraju strah u kosti.\nCeo svet stahuje od njihove nedemokratske i osvajačke politike,vreme je da im neko stane na put za dobrobit čovečanstva.\nAmerika se ponasa kao svetski policajac. Vreme je da se stane konacno na tome jednom za svagda. Ima i mnogo jacih od nje u vojnom i ekonomskom smislu. Tu je Kina definitivno. Rusija takodje, mozda ne ekonomski ali vojno sigurno. Nije tu daleko ni Indija mada je ona onako vise neutralna i kad bi je dirnuli Bogami ne znam, hm... kako bi im bilo.\nSAD ima prema Rusiji ,skladištenih 150 nuklearnih glava B61*3/4 i to po 20 u vazdušnim bazama u Belgiji/ Kleine Brogel /,Holandiji / Volkel/ ,Nemačkoj / Buchel /,Italiji / Avijano i Ghedi / i 50 u Indžirliku.\n@Gojko - Mogu te drzave i da nestanu... U svaku od njih po 20 saramit2 raketa... I bice reseno sve...a ostalih 500 poslati na jeluston i dva grada\nUopste nije bitno ko ce poceti jer ce odgovor stici i tu je kraj. Nema pobednika -planeta je mrtva\nTako je "Mama". Mnogo se zvecka oruzijem i to sa svih strana. A ova Amerika odmah uvlaci i druge, na primer Japan. Japan nece biti nikada vise agresor, ako bude trebalo on ce se samo braniti.


Robna marka Arctic, sa sedištem u Ukrajini, već dugo se bavi proizvodnjom šešira i druge opreme za odrasle muškarce i žene, kao i djecu različite starosne dobi. Kape ovog brenda namenjene su uglavnom prolećno-jesenskom periodu godine i zaslužno su popularne među devojkama i ženama u Rusiji i Ukrajini.\nOvo nije iznenađujuće, jer proizvode ovog brenda karakteriše neverovatna pogodnost, relativno visok kvalitet i vrlo skromna cena. Pored toga, arktičke kapice su dovoljno izdržljive i mogu se koristiti dugi vremenski period.\nZbirka kapica TM Arktik\nVećina ženskih šešira brenda Arctic dizajnirana je za hladne proleće i jesenjeve dane. Gotovo svi su napravljeni od prirodnog pamučnog prediva, koji ne iritira kožu i ne izaziva alergijske reakcije. U međuvremenu, neki modeli su napravljeni od mešavine materijala, koji pored pamuka uključuju i akrilne i druge sintetičke niti.\nZahvaljujući čvrstom i preciznom vezivanju, i arktički šeširi iz jeseni i zime dobro se uklapaju oko glave i štite ga od piercinga vjetra, kao i atmosferskih padavina. Proizvodi nisu loše povlačenje, tako da brzo uzimaju oblik glave vlasnika. Osim toga, ova svojina vam omogućava da ne odaberete veličinu poklopca sa posebnom pažnjom - ako želite, možete odabrati onu koja je namenjena osobama sa manjim krugom glave. Ako ova razlika nije previše primetna, proizvod će uzeti željeni oblik i sjediti skoro savršeno.\nOgromna većina modela namenjenih za zimu, imaju dodatni unutrašnji sloj u obliku podne obloge. Zahvaljujući tome, takve kapice savršeno održavaju toplotu i pomažu devojkama i ženama da udobno nose čak i najhladnije vreme.\nPored toga, neki zimski modeli su ukrašeni elementima prirodnog krzna, na primer, lisica ili rakun. Ostali proizvodi su ukrašeni elegantnim brošama, sjajnim logotipima ili originalnim pletenim šablonima.\nOve godine na prodaju je počela nova kolekcija šešira iz Arktika. Među predstavljenim modelima sledeći ljudi stekli su posebnu popularnost:\nlagane pletene kape za prve jesenjeve dane, koje karakteriše primetan hladni poklopac;\ntekstilne opcije koje daju sliku vlasnika jedinstvenu nežnost, ženstvenost i romantizam;\ndemi-sezonski šeširi napravljeni od kašmira, koji su neverovatno mekani i ne daju neprijatne senzacije tokom čarapa;\nminijaturni šeširi napravljeni od prirodnog semiša, idealno prilagođeni poslovnim slikama;\nKapa od denim i drugi materijali koji mogu dopuniti vaš izgled u svakodnevnom ili sportskom stilu;\npletene kape s pomponima i drugim dekorativnim elementima i bez njih. Takvi proizvodi mogu imati glatku površinu ili utisnute šare, kao i široku paletu boja. Konkretno, među pletenim šeširima Arktike postoje i univerzalni crno-beli modeli, kao i svetle "vrišteće" varijante koje privlače pažnju drugih;\nelegantne kape-ušne odeće napravljene od različitih materijala i ukrašene pompom, ivicama i drugim elementima.\nKako se asortiman arktičkog žiga stalno popunjava, svaka prelepa dama lako nađe u kolekciji ove marke šta voli.\nPoklon za muškarca 65 godina


Zbog dugova zelenašima Mira Banjac je želela sebi da oduzme život! | MONDOBA\nZbog dugova zelenasima Mira Banjac je zelela sebi da oduzme zivot\n28. March, 22:20\nZbog dugova zelenašima Mira Banjac je želela sebi da oduzme život! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n21.01.2020. / 13:36\nAutor mondo.rs Izvor Informer 21.01.2020. / 13:36\nSrpska glumica o najbolnijem periodu iz života, ali i o spasu u zadnji čas!\n"Išla sam ulicom plakala i jaukala zbog novčanih problema. Otišla sam u hotel 'Metropol', sela i naručila kafu. Počela sam da pišem oproštajno pismo i htela sam da se bacim sa poslednjeg sprata, čvrsto sam rešila da se ubijem", rekla je Mira za "Informer", pa otkrila šta je to što je spasilo u zadnji čas.\nUpravo gledate I srpski muzičari uz Italiju: Bella ciao na strunama! 0 Video Pre 16 min Ovako su srpski muzičari pružili podršku Italiji i Italijanima u borbi protiv korona virusa.


Naslov: Srpska Ekonomija Sub Jan 17, 2009 1:13 pm\nLider G17 plus uskoro će udomiti još 32 svoja pulena, koji će biti ekonomske diplomate u konzulatima Srbije\nBEOGRAD - Ministarstvo ekonomije i regionalnog razvoja do kraja januara sprovešće javni konkurs za 32 nova radna mesta ekonomskih diplomata u diplomatsko-konzularnim predstavništvima. Ovaj zadatak do sada je bio u nadležnosti Ministarstva inostranih poslova, ali je promenom zakona o ministarstvima taj „teret“ sada pao na ministra Dinkića, koji namerava da raspiše javni konkurs kako bi izabrao odgovarajući kadar. Međutim, prema mišljenju sagovornika Kurira, ovde je na delu još jedan loš potez vladajuće koalicije, odnosno klasično „udomljavanje stranačkih pulena“.\nEkonomista Danijel Cvjetićanin smatra da je ovim potezom Ministarstvu inostranih poslova „udaren šamar“, ali da će pojedini partijski drugovi svakako biti uhlebljeni!\n- Današnja diplomatija u najvećem delu bazira se na ekonomskim poslovima. Pošto mi imamo nesposobnu diplomatiju, po svemu sudeći neko misli da napravi paralelnu diplomatiju, i to tako što će naći uhlebljenje za partijske aparatčike. Pitanje je koliko će to da košta poreske obveznike, ali će sigurno da ih košta. Smejurija je i to što su najavili javni konkurs za ta radna mesta. Svi mi znamo kako oni sprovode konkurse - ironičan je Cvjetićanin.\nPrema njegovim rečima, ovakav potez pokazatelj je da su, sudeći prema mišljenju Ministarstva ekonomije, naše diplomate nesposobne!\nMiloš Aligrudić iz DSS, koji je ujedno i zamenik predsednika Odbora za inostrane poslove Skupštine Srbije, smatra da ako Ministarstva ekonomije delegira ekonomske savetnike na osnovu Zakonu o ministarstvima, onda tu nema ničeg spornog.\n- Ali ako nije tako, onda je to problem. U svakom slučaju, sve što ova vlada radi je loše jer je Vlada loša. Naša spoljna politika je loša, pa je tako i sve što se tiče nje. Nema potrebe posebno komentarisati ovakve i slične poteze Vlade - istakao je Aligrudić.\nS druge strane, Balint Pastor, poslanik SVM i član skupštinskog Odbora za inostrane poslove, smatra da delegiranje finansijskih stručnjaka u organizaciji Ministarstva ekonomije, a ne, kao do sada, Ministarstva spoljnih poslova, nije šamar našoj diplomatiji.\n- Nemam ništa protiv toga jer je u svetu, kao što znamo, svetska ekonomska kriza, pa bi stoga bilo poželjno ojačati ekonomski tim naše diplomatije. Zbog toga je logično da to sprovede Ministarstvo ekonomije, ali u saradnji sa Ministarstvom spoljnih poslova - kaže Pastor i dodaje da bi posebno trebalo ojačati ekonomske timove ambasada Srbije u EU i SAD.\nPRAKSA IZ 1945. GODINE\nBranko Branković, nekadašnji diplomata pri UN, ističe da je postojanje ekonomskih savetnika praksa još od 1945. godine.\n- Istina, sada će te savetnike delegirati Dinkićevo ministarstvo, dok su to ranije činile privredne komore, ali to je stvar dogovora u Vladi. Pretpostavljam da će oni uključiti i Privrednu komoru u sve to i da će izabrati ljude koji znaju nešto o tome, a ne, recimo, da pošalju stručnjaka za ekonomiju u arapske zemlje, odakle mi uvozimo naftu. Ti savetnici neće biti postavljeni u sve zemlje, već samo u one s kojima se razvija specijalna ekonomska saradnja - objašnjava Branković.\nNaslov: Re: Srpska Ekonomija Sub Jan 17, 2009 1:24 pm\nUdruženje srpskih banja traži odlaganje privatizacije\nUdruženje banja Srbije zatražilo je od Vlade Srbije da se privatizacija banja odloži do donošenja strategije razvoja banja.\nU saopštenju Udruženja banjskih i klimatskih mesta Srbije navodi se da je značajno izraditi strategiju razvoja banja zato što Strategija razvoja turizma ne obrađuje detaljnoUdruženje banjskih i klimatskih mesta Srbije banjski sektor.\nDodaje se da su članice Udruženja zatražile i da se pre privatizacije banja pronađu sudska rešenja sporova koje je Fond za penzijsko i invalidsko osiguranje podneo.\n"Sve je više drugostepenih presuda u korist Fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje kojima ovaj potražuje deo kapitala zdravstvenih ustanova koje su Zaključkom Vlade Republike Srbije od 29. novembra 2007. određene za privatizaciju", navodi se u obrazloženju zahteva.\n"Smatramo da je neophodno da se pre raspisivanja tendera za privatizaciju zdravstvenih ustanova u banjama pronađe rešenje ovog problema i u proces privatizacije krene sa jasnom vlasničkom situacijom", dodaje se.\nČlanice tog udruženja zatražile su i da se pre privatizacije privatizuju hotelsko-turistička preduzeća u banjama i da se u mreži Republičkog zavoda za zdravstveno osiguranje zadrži 3.500 postelja u državnom vlasništvu u skladu sa zaključkom Vlade Srbije iz novembra 2007.\nUpravni odbor Udruženja je na sednici koja je održana u decembru 2008. odlučio da te zaključke dostavi predsedniku i premijeru Srbije, kao i predsedniku Odbora za privatizaciju Skupštine Srbije, ministarstvima ekonomije i zdravlja i Agenciji za privatizaciju, navodi se u saopštenju.\nPrema podacima sa internet sajta udruženja banja, to udruženje ima 36 članica, banja i banjskih mesta, među kojima su i Mataruška i Bogutovačka banja čija prodaja je zakazana za 20. februar.\nNaslov: Re: Srpska Ekonomija Sub Jan 17, 2009 3:56 pm\nPredlog za rešenje krize na 13 strana\nPrve pokazatelje da su se posledice svetske finansijske krize prelile u Srbiju Vlada je imala u novembru, ali tek će krajem januara doneti prvi set mera za pomoć privredi i stanovništvu. Dok Hrvatska i druge zemlje uveliko kreću sa sprovođenjem drugog kruga odbrambenih mera, vlasti u Srbiji uspele su tek da odrade redovan posao: dobili smo restriktivan budžet.\nO merama zaštite društva i države od opšte ekonomske krize, koju zvaničnici ocenjuju kao najžešću u istoriji, Vlada još vodi konsultacije sa privrednicima, sindikatima, bankarima i NBS. Prošle sedmice na takvom skupu, kojem je prisustvovao i šef države Boris Tadić, učesnicima je iz premijerovog kabineta podeljen dokument „Ekonomska kriza i njen uticaj na privredu Srbije - Okvirni program mera”. O Cvetkovićevoj viziji budžetskih i vanbudžetskih mera za spas srpske privrede od totalnog posrnuća, razgovaraće se krajem januara i tada bi trebalo da budu usvojene na sednici Vlade.\n- Mere protiv svetske ekonomske krize u nerazvijenim zemljama i zemljama u tranziciji, a naročito u državama koje imaju problema sa platnim bilansom sa inostranstvom moraju biti u okviru sasvim drugačije politike borbe u odnosu na razvijene zemlje. Dok će razvijene države morati da podstiču potrošnju, zemlje u tranziciji, i Srbija među njima, morale bi da podstiču štednju koja će se investirati i omogućavati narodu da zarađuje i preživi krizu - kaže ekonomista prof. dr Danijel Cvjetićanin.\nLogično, postavlja se pitanje da li je Vlada mogla da bude brža u donošenju mera za ublažavanje efekata globalne finansijske krize?\n- U cilju ublažavanja efekata svetske ekonomske krize, koja nije generisana kod nas, ali čiji se efekti ugrožavaju i Srbiju, Ministarstvo ekonomije je iniciralo, a Vlada krajem oktobra prošle godine usvojila izmene uredbe o aukcijskoj i tenderskoj privatizaciji. Njome se omogućava prodaja na rate, odnosno da se 30 odsto cene koja je postignuta u procesu prodaje plaća\nodmah, a ostatak na pet godišnjih rata. Prema rezultatima iz novembra i decembra, vidimo da je ta mera koju smo inicirali, zaista imala efekte i da nastavak privatizacije funkcioniše normalno. Takođe, usvojen je i set poreskih zakona - kaže za „Blic” Nebojša Ćirić, državni sekretar u Ministarstvu ekonomije i regionalnog razvoja.\nDo sada je Vlada imala nekoliko sastanaka sa privrednicima. Ali, za sada se mogla čuti reč samo onih velikih i uspešnih kompanija. Sa problemom likvidnosti, nestabilnog kursa i skupih kredita, međutim susreću se i ona preduzeća koja su privatizovana, s tim da ona imaju i svoje, specifične teškoće.\n- Ukoliko imamo savesne i revnosne kupce koji svoje obaveze u skladu sa odredbama ugovora ispunjavaju, ali imaju određene probleme u poslovanju, tu ćemo biti otvoreni za njihove predloge i sugestije kako bismo što lakše prebrodili efekte svetske ekonomske krize - najavljuje državni sekretar Nebojša Ćirić.\nKako izgleda kriza u Srbiji\nKabinet premijera Mirka Cvetkovića je u šest tačaka opisao mehanizam po kojem svetska finansijska kriza nepovoljno utiče na našu privredu.\n1) Zbog nelikvidnosti razvijenih tržišta smanjen je priliv stranih kreditnih sredstava za Srbiju, a smanjuje se ili usporava priliv po osnovu direktnih stranih ulaganja\n2) To otvara problem kako finansirati deficit računa tekućih plaćanja, čime se pojačava pritisak na devizne rezerve i kurs, a što dovodi do smanjena obima domaće proizvodnje\n3) Zato potrošnja mora biti smanjena ili intervencijom države ili će je smanjiti samo tržište kroz značajnu devalvaciju dinara i unutrašnju inflaciju\n4) Smanjenje obima tražnje u zemlji, u kombinaciji sa smanjenim obimom tražnje u svetu, nepovoljno utiče na proizvodnju, a to umanjuje rast srpske privrede.\n5) Istovremeno se pojačavaju pritisci stranih proizvođača za plasman proizvoda na srpskom tržištu, dok je otežan plasman naše robe u inostranstvu, a ovo otvara problem nekonkurentnosti srpske privrede\n6) Sve ovo skupa usporava ili potpuno zaustavlja rast privrede, što se tada odražava na zaposlenost, životni standard i ukupan život u Srbiji. Kriza pravi najjači udar metalskom kompleksu i građevinarstvu, a sledi nešto slabiji udar na prehrambenu industriju\nPrivatizacija građevinskog zemljišta\nU „Okvirnom programu mera” navedene su javnosti poznate restriktivne, mahom budžetske mere za koje je nadležna država, a za čije je sprovođenje odgovorna Vlada.\nOsim budžetskih mera, Vlada planira da donese podsticajne i kaznene mere radi smanjena sive ekonomije, da omogući privatizaciju gradskog građevinskog zemljišta, povećanja kapaciteta budžetske inspekcije, pa sve do ukidanja rentakara za vozila iznad 1.500 kubika (kod preduzeća u većinskom državnom vlasništvu) i odgovornijeg pristupa naplati potraživanja od strane poreskih uprava, fondova, javnih i komunalnih preduzeća.\nŠta planira kabinet premijera Mirka Cvetkovića\nOKVIRNE PODSTICAJNE MERE U SEKTORU PRIVREDE\nA) Povećanje likvidnosti (NBS)\n1)Izdavanje garancije od 40 milijardi dinara u korist NBS radi odobravanja kredita poslovnim bankama da bi one povoljnije kreditirale privredu\n2) Podsticajni krediti iz Fonda za razvoj vredni 18,7 milijardi dinara\n3) Međunarodni krediti za razvoj infrastrukture (Svetska banka, EIB, EBRD)\n4) APEX krediti za mala i srednja preduzeća\n5) Realizacija paketa mera kojim bi se visoka likvidnost u bankarskom sektoru preselila u privredu\nB) Povećanje izvoza (Ministarstvo ekonomije i regionalnog razvoja)\n1) Obezbeđenje obrtnih sredstava pod povoljnim uslovima za izvoznike\n2) Viši stepen osiguranja izvoznih ugovora\n3)Uklanjanje carinskih i vancarinskih barijera\n4) Finansijska podrška za sertifikaciju proizvoda\n5)Podrška izvoznicima za osvajanje novih tržišta koja imaju visoku stopu rasta i manje su pogođena krizom\nC) Povećanje domaće tražnje kroz infrastrukturne projekte usmerene na građevinarstvo, proizvodnju građevinskog materijala, metala i proizvoda od metala (Ministarstvo za infrastrukturu)\n1) Koridor 10\n2) Koridor 7\n3) Rekonstrukcija i modernizacija infrastrukture u okviru javnih preduzeća\n4) Izgradnja socijalnih stanova\n5) Razvoj ruralne infrastrukture\nD) Povećanje investicija kroz stvaranje povoljnijeg poslovnog ambijenta (Ministarstvo ekonomije, Ministarstvo ekologije i prostornog planiranja)\n1) „Giljotina propisa” - olakšavanje dobijanja građevinskih dozvola, dobijanje saglasnosti, smanjenje administriranja\n2) Razmatranje opcije besplatnog prava korišćenja zemljišta i infrastrukture, kao i preferencijalni poreski tretman za proizvodne kapacitete koji upošljavaju više od 100 radnika, a primenjuje se na grinfild i braunfild investicije (imovina preduzeća u restrukturiranju koja je van Beograda)\n3) Privatizacija - mogućnost plaćanja na rate za sve metode prodaje kapitala odnosno imovine\n4) Komunalna infrastruktura - stvaranje regulatornih i institucionalnih pretpostavki za modernizaciju javnih komunalnih preduzeća\n5) Otvaranje tržišta za izgradnju novih proizvodnih kapaciteta u sektoru energetike\nE) Smanjenje fiskalnog opterećenja (Ministarstvo finansija)\n1) Otpis kamate na neplaćene poreze i doprinose ako se te obaveze sada redovno izmiruju\n2) Stare obaveze po osnovu zdravstvenog osiguranja će biti zamrznute ako se tekuće obaveze redovno ispunjavaju, a zatim otpisane nakon pet godina redovnog plaćanja tekućih obaveza\nMERE U FINANSIJSKOM SEKTORU\n1) Povećanje trgovine hartijama od vrednosti kroz ukidanje poreza na kapitalnu dobit i ukidanje poreza na prenos apsolutnih prava u trgovini tim hartijama\n2) Ostale mere je definisala NBS i one su deo paketa mera Vlade Srbije\nMERE U SEKTORU STANOVNIŠTVA\n1) Povećanje štednje tako što se garancija povećava sa 3.000 evra na 50.000 evra i ukidanje poreza na kamate za štednju do kraja 2009. godine\n2) Zaposlenost - preduzeća koja dobijaju podsticajna sredstva obavezuju se da ne smanjuju broj zaposlenih; povećanje efikasnosti službe za zapošljavanje u domenu prekvalifikacije i traženja novih radnih mesta\n3) Socijalna zaštita - socijalna zaštita na istom novu kao prošle godine; targetiranje socijalno ugroženih kategorija (izmena Zakona o socijalnoj zaštiti) da bi se obimnije nego do sada pomoglo ugroženima\nNaslov: Re: Srpska Ekonomija Ned Jan 18, 2009 9:08 pm\nPropustili smo šansu da pređemo na evro\nDa li država brani domaću valutu kao što bi trebalo ili upravo ne čini ništa?\nCentralna banka izgleda da ipak brani da dođe do značajnije depresijacije dinara ili da do nje dođe u vrlo kratkom roku. U ovom momentu ona nema nijedan dobar izbor jer je dinar valuta koja je od samog „oživljavanja“ 2001. godine bila na staklenim nogama. U ovom trenutku Centralna banka može da pusti da dinar značajnije depresira i da izazove inflaciju i niz problema privredi i građanima. Druga opcija je da vodi još restriktivniju monetarnu politiku i da dođe do značajne nelikvidnosti u privredi i niza bankrotstava. Treći put je uvođenje valutnog odbora, ali to podrazumeva spremnost za suštinske reforme koja ne postoji u vladajućoj većini. Konačno, za najbolje rešenje, tj. unilateralno uvođenje evra, propustili smo šansu na početku reformi kada je možda postojala mogućnost da bi nam EU progledala kroz prste kao Crnoj Gori i Unmik-Kosovu.\nNaslov: Re: Srpska Ekonomija Uto Jan 20, 2009 1:40 pm\nTadić: Moguć rebalans budžeta\nBeograd -- Predsednik Srbije Boris Tadić izjavio je da će rebalans budžeta biti mogući odgovor države na finansijsku krizu.\nOn je najavio da će funkcionisanje javnih finansija biti periodično proveravano tokom ove godine. "U ovakvom vremenu ne možete danas da donesete budžet i kažete da sledeći dolazi za godinu dana, već na svaka tri meseca morate da merite prolazno vreme", rekao je Tadić za B92.\n"Nadam se da nećemo morati da pravimo rebalans, ali ako bude loših pokazatelja, ova vlada će kao odgovorna morati da reaguje na taj način", dodao je Tadić.\nPrema njegovim rečima, mere državnog intervencionizma u ekonomiji biće neophodne kako bi Srbija savladala posledice svetske finansijske krize i rebalans budžeta treba doživljavati kao jednu od takvih mera.\nTadić je ponovio da će borba za očuvanje radnih mesta biti najvažniji zadatak vlade u uslovima finansijske krize, ali da to ne znači da će posao zadržati oni čija su radna mesta fiktivna, a to se pre svega odnosi na državnu administraciju.\nTadić "siguran" u koalicione partnere\nOsvrćući se na odnose u vladajućoj koaliciji, Tadić, koji je i lider Demokratske stranke, istakao je da u vladi povremeno ima nesuglasica, ali da je "siguran" u sve koalicione partnere.\n"Ne možemo da izmislimo parlament koji bi bio u skladu sa formiranjem jedne superstabilne vlade. Svaka vlada bi danas u skladu sa izborom građana bila prepuna ideoloških suprotstavljenosti", rekao je Tadić.\nOn je istakao da se DS do sada potpuno držala po strani od sukoba Srpske radikalne stranke i Srpske napredne stranke i da nije pravila nagodbe sa radikalima kako bi bilo omogućeno blagovremeno usvajanje budžeta za 2009. godinu.\n"DS da je htela da se ponaša politički nekorektno, mogla je da počisti sve mandate poslanika koji su prišli Tomislavu Nikolići i tako podrži stranku koja nema nikakve šanse u budućnosti, a da politički marginalizuje Tomislava Nikolića", rekao je Tadić.\nNaslov: Re: Srpska Ekonomija Ned Jan 25, 2009 2:24 am\nMilijardu evra privredi uz male kamate\nU paketu mera za ublažavanje efekata svetske ekonomske krize Vlada Srbije će iz budžeta obezbediti 100 milijardi dinara podsticajnih sredstava za privredu. Uz oslobađanje kreditnog potencijala banaka, to bi trebalo da omogući rast bruto domaćeg proizvoda od 3,5 odsto, najavio je juče premijer Mirko Cvetković. Izvoznici daju podršku i očekuju da jeftinije kredite dobiju krajem februara. Uz to, Vlada priprema povoljne potrošačke kredite za građanstvo za trajna potrošna dobra kakav je „Zastavin” „fijat punto”.\nPremijer Cvetković se sa Mlađanom Dinkićem i Dijanom Dragutinović, ministrima ekonomije i finansija, kao i guvernerom Radovanom Jelašićem dogovorio da kamatne stope za pomenuta podsticajna sredstva - u zavisnosti od načina dobijanja - iznose između 5,5 i 6,5 odsto na godišnjem nivou. U okviru operacionalizacije podsticajnih mera dogovorene su tri, kao i rokovi za njihovo sprovođenje.\nPrva mera je obezbeđenje dodatnih sredstava od dve milijarde dinara za likvidnost privrede kroz kratkoročne kredite sa subvencionisanom kamatnom stopom od 5,5 odsto, što će, kako očekuje premijer, „generisati 40 milijardi dinara kreditnih sredstava iz potencijala banaka”. Krediti sa rokom otplate između tri i pet godina su druga mera, a premijer kaže da će 30 odsto sredstava ići preko Razvojnog fonda, 70 procenata iz bankarskih potencijala - za šta je iz budžeta izdvojeno pet milijardi dinara, dok će ukupna sredstva biti između 16 i 17 milijardi. Treća mera su međunarodni krediti za privredu vredni oko 40 milijardi dinara.\nO tome je ministar Dinkić juče obavestio najveće domaće izvoznike, a posle tog sastanka izjavio je da će Vlada usvojiti ove mere do kraja januara i da ukupna pomoć iznosi oko milijardu dinara.\n- Još nije određen iznos koji će biti izdvojen za kreditiranje građana i podsticanje domaće tražnje, ali sigurno neće biti manji od 20 milijardi dinara. Pomenuti novac će građani moći da koriste samo za kupovinu trajnih potrošnih dobara, kao što su automobil „fijat punto” i proizvodi „Alfa - plama” iz Vranja - obelodanio je Dinkić.\n- Više od decenije uspešno osvajamo strana tržišta i do sada nismo imali pomoć i zaštitu države. Vlada priprema mere koje se svode na kreditne linije mahom za tekuću likvidnost, nešto manje za investicije. Takve mere „Svislajon Takovu” ne znače puno, ali ih podržavamo. Kad je monetarna politika nestabilna, kao i situacija u svetu i kod nas, svi krediti čija je kamatna stopa veća od jedan odsto su skupi pa ćemo se preračunati. Očekujemo da se pored monetarne stabilnosti i rešavanja trgovačkih odnosa sa Kosovom ponudi program podrške izvoznicima koji bi stimulisao izvoz, omogućio uvoz opreme i strateških sirovina bez carina i taksi, kao i poreske olakšice - komentariše za „Blic” Snežana Lauš, potpredsednik Poslovnog sistema „Svislajon Takovo”.\nKikindskog „La Beliera”, kao izvoznika delova za auto-industriju, kriza je dobro prodrmala u poslednjem kvartalu prošle godine, ali najjači udar očekuju tokom 2008. tako da pozdravljaju mere Vlade.\n- Nadam se da će mere sa kojima nas je upoznao ministar Dinkić mnogo pomoći jer su nam zaista potrebni povoljniji krediti da bismo investirali, pokrili proizvodnju i održali radnu snagu. Potrebno je da taj novac postane što pre dostupan preduzećima - kaže Jelena Radosavljević, menadžer za odnose s javnošću u „La Belieru”.\nGoran Daničić, zamenik generalnog direktora smederevske”Goše”, pozdravlja mere Vlade i kaže da je sada manje zabrinut za likvidnost firme jer se do sada zbog visokih kamatnih stopa i ostalih traženih uslova, ni njima nije isplatilo zaduživanje kod banaka.\n- Namera Vlade da subvencioniše kamate kod poslovnih banaka i tako oslobodi sredstva znači da slobodan novac ulazi u privredu, kojoj je to preko potrebno. S prošlim oktobrom bili smo pozitivni, ali zbog ogromnih kursnih razlika koje su potom nastale, pitanje je kakav bi nam bio završni račun da ministarka Diana Dragutinović nije najavila mere kojima će to anulirati. Nama je najveći problem smanjenje tražnje - objašnjava Daničić.\n- Najavljene mere Vlade će sigurno biti efikasne jer je sniženje kamatnih stopa na kratkoročne i dugoročne kredite veliki podsticaj za privredu. To poboljšava investicioni milje, podstiče proizvodnju i doprinosi boljem profitu. Zato su ove mere od velikog značaja za „Karneks” kao jednog od najvećih prerađivača u Srbiji. Dobro je što će ministarka finansija u narednih sedam dana predložiti način na koji će privrednici anulirati negativne kursne razlike iz poslednjeg kvartala 2008, što nam pravi problem u završnim računima - veli Željko Vujinović, zamenik generalnog direktora „Karneksa” iz Vrbasa.\nGeneralni direktor Fabrike kartona „Umka” Miloš Ljušić takođe pozdravlja najavljene mere Vlade koje je najvećim izvoznicima detaljnije objasnio ministar Dinkić.\n- Mere nismo dobili, pročitane su nam i trebalo bi da budu usvojene na sednici Vlade sledećeg četvrtka. Subvencionisanje kamata na kredite našoj fabrici mnogo znači jer je u toku kriza u industriji papira, kartona i celuloze, došlo je do značajnog pada tražnje od oktobra prošle godine za oko 30 odsto, pale su prodajne cene, a našu nekonkurentost pojačava i cena starog papira kao sirovine jer ga naša konkurencija dobija besplatno. Apliciraćemo za ove kredite koji su uslovljeni time da se ne smanjuje broj zaposlenih - dodaje Ljušić.\nBanke pripremaju set predloga\nNarodna banka Srbije priprema odgovarajuće propise kako bi banke mogle da po povoljnijim kamatnim stopama kreditiraju preduzeća. Kako „Blic” saznaje, i banke pripremaju set svojih predloga koje će tokom iduće nedelje da predoče NBS, kako bi se privredi omogućili povoljniji krediti.\nRadovan Jelašić, guverner NBS, obja šnjava da je ideja da banke deo obaveznih rezervi u dinarima umesto da polože na račun u centralnoj banci, plasiraju privredi u vidu kredita po jednocifrenim kamatnim stopama. I u tom slučaju, prema rečima Jelašića, bankari mogu da zarade. Računica je jasna. Za dinarsku obaveznu rezervu NBS bankama plaća 2,5 odsto kamate, a kreditiranjem privrede kamatne stope bile bi od 5,5 do 6,5 odsto.\n- Očekujemo da će banke odobravati kredite privredi i to isključivo dinarske, kao i da će oni biti jednocifreni - kaže Jelašić.\nPred NBS je zadatak da odrediti kriterijume za izbor banaka preko kojih će se podsticajna sredstva odobravati.\nNaslov: Re: Srpska Ekonomija Pon Jan 26, 2009 9:51 pm\nSKORO PETINA DOMAĆINSTAVA U SRBIJI VISOKO ZADUŽENA\nU Srbiji 17 odsto domaćinstava troši više od 30 odsto ukupnih prihoda za otplatu kredita, navodi se u istraživanju italijanske bankarske grupacije Unikredit (UniCredit).\nPrema rezultatima istraživanja o zaduženosti domaćinstava u 13 zemalja centralne i istočne Evrope, procenat domaćinstava koja troše oko trećine primanja na otplatu dugove najveći je u Rumuniji - 32 odsto, a sledi Hrvatska sa 27 odsto.\nVisok nivo zaduženosti ljudi s nižim prihodima prisutan je u Ukrajini, Rumuniji, Mađarskoj, Bosni i Hercegovini, Poljskoj, Hrvatskoj i Sloveniji, naveli su stručnjaci Unikredit banke.\nRezultati istraživanja dobijeni su na osnovu ankete od po najmanje 1.000 građana u svakoj od 13 zemalja regiona.\nKako su ocenili u Unikredit grupi, domaćinstva u centralnoj i istočnoj Evropi tokom 2009. godine sučiće se sa usporavanjem rasta prihoda i težim uslovima za pozajmljivanje novca, što će dovesti do kraja potrošačkog “buma”.\nPredstavnici Unikredit banke upozorili su i da je očigledno da će kreditna kriza zahvatiti region, ističući da se to može izbeći isključivo uz pomoć velikih međunarodnih banaka.\nČlan uprave Unikredit grupe Erih Hampel (Erić) kazao je da će ta banka nastaviti finansiranje ogranaka u zemljama srednje i istočne Evrope i odobravanje kredita građanima i kompanijama.\nHampel je uputio i poziv međunarodnim bankama, Evropskoj uniji, Međunarodnom monetarnom fondu (MMF) i ostalim institucijama da pokrenu zajednički plan za otklanjanje pretnji od potencijalnog prekida dotoka kapitala i kočenja privrednog rasta.\nNaslov: Re: Srpska Ekonomija Uto Jan 27, 2009 3:07 pm\nPočetkom februara čeka nas novi talas poskupljenja\nRačuni papreni, a kese prazne\nTalas poskupljenja životnih namirnica u Srbiji se već početkom februara nastavlja, a procene stručnjaka su da će kućni budžeti uskoro biti tanji i trpeza skromnija. Proizvođači i uvoznici svakodnevno dostavljaju više cene pravdajući se slabljenjem domaće valute. Trgovci su prinuđeni da ove cene primenjuju jer će im u suprotnom rafovi biti prazni. Tako su već dostavljene nove cene za konditore, piva, kućnu hemiju, začine, supe i vitaminske napitke, koji su u zavisnosti od vrste proizvoda uvećani za pet do 20 odsto.\nTrgovci kažu da će početkom februara za pet odsto poskupeti proizvodi „Dr Etker”, čokolade i kućna hemija koje uvozi kompanija „Nelt”, ali i kućna hemija koju proizvode „Henkel”, „Briksel” i „Panonija”.\n- Za pet do 10 odsto cene su korigovali „Apatinska pivara” i „Karlsberg”, a toliki procenat poskupljenja najavljen je i iz kompanija „Podravka”, „Aleva” i „Unija Pak” i to za supe i začine - kažu u „Jabuci”.\nVitaminski napici „multivita” i „cedevita” i „grand” kafa poskupeće za 10 odsto, dok će med kompanije „med polis” poskupeti za osam do 12 odsto.\n- Ipak, najveće poskupljenje u rasponu od 10 do 20 odsto najavila nam je „Alka trgovina” za njihov uvozni program i proizvode „fudlend”. Svi oni nove cenovnike najavili su zbog jačanja kursa evra - objašnjavaju u „Jabuci”.\nTime je talas poskupljenja koji je krenuo već početkom ove godine nastavljen. Naime, tokom ovog meseca, umesto pojeftinjenja, došlo je do poskupljenja mesa jer su na tržištu skočile cene žive stoke. To je uslovilo da je kilogram svinjske šnicle otišao na 500, a juneće na neverovatnih 600 dinara. Istovremeno je najavljeno da će pileće meso skočiti sa 199 na 215 do 220 dinara po kilogramu.\nOsim toga, prvog dana januara poskupela je i bela tehnika, a polovinom meseca došlo je do skoka cena pojedinih vrsta piva, sokova, supa, kafe i kućne hemije.\n- Ovih dana pravimo kalkulacije o novim cenama koje će uskoro biti od pet do sedam odsto veće, jer smo do sada sve gubitke zbog pada dinara i poskupljenja uvoznih sirovina pokrivali iz sopstvenih izvora. Više to ne možemo, pogotovo što će i nafta da poskupi, a zna se koliko je cena ovih derivata značajna za troškove proizvodnje. Verujem da će svoje cene korigovati svi proizvođači sokova budući da 90 odsto ambalaže stiže iz uvoza - kaže Bojan Radun, direktor „Nektara”.\nGore od najavljenog poskupljenja je predviđanje kretanja cena u narednim mesecima, za šta niko od proizvođača niti stručnjaka ne iznosi optimistične tvrdnje. Ukoliko vrednost domaće valute nastavi da kliza, nova poskupljenja su više nego izvesna.\n- Ako dinar bude padao kao od početka januara, ovo poskupljenje neće biti i jedino - dodaje Radun.\nGrađani Srbije su, prema ocenama stručnjaka, i pre poskupljenja najviše para trošili na takozvano preživljavanje, budući da se nisu kupovali luksuzni proizvodi već osnovne životne potrepštine. Sa Instituta za ekonomiku poljoprivrede poručuju da bi dani koji dolaze mogli biti sve teži, jer trenutni rast cena koji pogađa Srbiju nije zapamćen u novijoj istoriji.\n- Obično se sa poskupljenjima počne u aprilu i to bude struja. Do sada mi smo već imali poskupljenje gasa i komunalija za 30 odsto, hrana će biti sve skuplja, zbog čega je izvesno da se ovde i sada neće stati. I ova poskupljenja su prevelika i krajnji rezultat biće pad životnog standarda i kupovne moći, ali više brine to što se ne može reći da će se na ovome i završiti. Zbog toga je veliko pitanje kako će se održati planirana stopa inflacije od osam odsto, jer je nemoguće da su sva ova poskupljenja ukalkulisana u projekciju - kaže Vladana Hamović iz Instituta za ekonomiku poljoprivrede.\nMeđutim, da nije sve tako crno potvrđuje činjenica da među proizvođačima ima i onih koji su tokom ovog meseca snizili cene svojih proizvoda. Tako su cene pavlake, kiselog mleka i jogurta u čaši kompanije „Imlek” snižene za pet do osam odsto, „Somboledovo” sveže mleko i jogurt do 10, a mleko „Šabačke mlekare” od tri do 15 odsto. Osim toga, akcija sniženja mleka koju su polovinom decembra organizovali „Imlek”, „Subotička” i „Novosadska mlekara” produžene su do daljeg.\n- Sniženje cena mleka i mlečnih proizvoda organizovani su tako da smo se mi odrekli zarade, jer sa trenutnim cenama mi samo pokrivamo svoje troškove. U prilog ovom sniženju išao je i pad otkupne cene sirovog mleka za dva do pet dinara po litru, do koga je došlo jer su u proteklih godinu dana snižene cene nafte i kukuruza za 50 odsto. Međutim, jačanje kursa evra nam ne ide naruku, zbog čega se stalno preračunavamo. Ipak, nadamo se da ćemo uspeti da izdržimo i da će snižene cene mleka i mlečnih proizvoda na snazi ostati do daljeg - kaže za „Blic” Nevena Veselinović, PR „Imleka”.\nUtešno za građane je to što će se hleb i dalje prodavati po važećim cenama.\n- Za sada ne razmišljamo o poskupljenju jer je skok cene goriva ukalkulisan u cenu hleba. Ipak, ukoliko gorivo poskupi i sledećeg meseca, moraćemo razgovarati o eventualnim korekcijama cena naših proizvoda - kaže za „Blic” Zoran Pralica, predsednik Unije pekara Srbije.\nMinistar ne živi u Srbiji\nI dok građani u prodavnicama sve više vagaju šta će pazariti sa sve tanjim novčanicima, a proizvođači ne kriju da cene nezadrživo rastu, iz Ministarstva trgovine i usluga poručuju da u ovom trenutku „nema razloga za poskupljenje poljoprivredno-prehrambenih proizvoda”.\n- Rod je prošle godine bio odličan i postoje svi preduslovi za stabilne, pa čak i niže cene mleka, mesa, brašna, hleba i još nekih prehrambenih proizvoda - kaže Slobodan Milosavljević, ministar trgovine i usluga.\nPrema njegovim rečima, niže cene mleka i brašna su dobri primeri da cene mogu da se smanje, a da to ne ugrozi poslovanje kompanija.\nNaslov: Re: Srpska Ekonomija Sre Jan 28, 2009 9:31 pm\n„Fijat" o akcionom planu za „Zastavu"\nBEOGRAD - Delegacija Ministarstva ekonomije Srbije otputovaće danas u Torino na sastanak sa čelnicima „Fijata" kako bi utvrdila akcioni plan za „Zastavu". Planirano je da se ministar ekonomije Mlađan Dinkić delegaciji pridruži u petak 30. januara.\nDinkić je prošle sedmice najavio posetu delegacije Ministarstva ekonomije Italiji i kazao da će proizvodnja Fijatovog "punta" u kragujevačkoj Zatavi početi u martu i da će obim proizvodnje biti četiri puta veći nego u 2008. godini.\n"Ako se bude ubrzalo potpisivanje sporazuma o slobodnoj trgovini sa Belorusijom i ukoliko Rusija da kvotu za izvoz 10.000 automobila ta proizvodnja 'punta' može biti i povećana', kazao je on.\nVlada Srbije i italijanski „Fijat" osnovali su zajedničko preduzeće „Fijat Srbija" koje bi trebalo da preuzme imovinu i radnike kragujevačke fabrike automobila Zastava do 15. aprila i proizvodi „Fijatova" vozila.\nNaslov: Re: Srpska Ekonomija Čet Jan 29, 2009 1:04 pm\nPodsticajni krediti već idućeg meseca\nVlada Srbije trebalo bi danas da usvoji program mera za ublažavanje efekata krize, kojim je predviđeno da u 2009. godini poslovne banke uz pomoć države odobre kredite ukupno vredne 122 milijarde dinara. Prvi krediti za podsticaj trebalo bi da budu odobreni u prvoj polovini februara.\nUslov: održavanje nivoa zaposlenost\nNaslov: Re: Srpska Ekonomija Čet Jan 29, 2009 1:06 pm\nMožemo privući investitore\nOvo je najvažniji Davos od kada se ova manifestacija organizuje, budući da svet prolazi kroz veliku ekonomsku krizu. Tema je postavljena veoma ambiciozno, pričaće se i o trenutnoj situaciji i o tome šta posle krize, ali ja verujem da će se najviše govoriti o tome koje se mere sprovode, kakve efekte daju i da li bi trebalo da se sprovode neke druge. Po prvi put u našoj delegaciji će biti i nekoliko privrednika i naš cilj je da izmerimo puls planete i vidimo šta to rade druge zemlje, kako mi od toga možemo imati koristi i šta možemo naučiti i kako unaprediti paket mera koji smo mi doneli - rekao je za „Blic” potpredsednik Vlade Srbije za evropske integracije Božidar Đelić uoči odlaska naše delegacije na svetski ekonomski forum u Davosu.\nŠta će Srbija izneti kao argument za prevazilaženje krize?\n- Srbija ne kasni u implementaciji krize i prava tema je da li paketi mera koji su preduzeti prošle godine daju efekte ili ne. Primetili smo da su najveće efekte imale one mere koje su bile usmerene na domaćinstva, a ne na banke, a to su bili podsticaji za povoljnu kupovinu stanova, automobila, frižidera… Odvojili smo 20 milijardi dinara da bismo pomogli domaćinstvima da kupuju, ali pod uslovom da se ta roba proizvodi u Srbiji. Davos je košnica sa više od 3.000 ljudi, stotine bilateralnih sastanaka, foruma od šest ujutro do dva ujutro i najvažnije je da smo za tri dana prisustva dobili 33 bilateralna sastanka. I to je najefikasnije jer u vrlo kratkom roku možete da sretnete mnogo važnih ljudi.\nKome će Srbija i šta predstaviti kao paket mera za prevazilaženje krize?\n- Mi ćemo pre svega da učimo od drugih, a što se predstavljanja naših mera tiče, nama su najvažnija publika predstavnici Evropske banke za obnovu i razvoj, Svetske banke i Evropske komisije, jer mi sa njima imamo finansijske aranžmane i njima ćemo predočiti mere koje preduzimamo i ono što radimo. Od njih ćemo tražiti i da se pojača podrška našoj zemlji. Sa Evropskom komisijom krećemo u pregovore o kreditnoj liniji od 400 miliona evra makrofinansijske podrške. I od Svetske banke tražićemo povećanje podrške. Novac koji dobijemo iskoristićemo za infrastrukturu i znanje, odnosno prosvetu, nauku i telekomunikacije. Ipak, naša ključna ciljna grupa su investitori, a njih je oko 2.000. To je lista koja je impresivna. Imaćemo sastanke sa investitorima već prisutnim kod nas da bismo obezbedili da ne smanje svoje investicije u Srbiji, a izdvojio bih predsednika „Telenora”, međunarodnog predstavnika „Majkrosofta”, predsednika „Henkela”, „Unikredit grupe”. Potencijalni investitori sa kojima ćemo razgovarati su „Nestle”, „Persico”, „Dojče telekom”, a u oblasti energetike dve ogromne energetske firme i njihovi čelni ljudi iz ENBW-a i RDEA, sa kojima ćemo razgovarati o tenderima u energetskom sektoru.\nKako ćete investitore ubediti da je Srbija pravo mesto za njihove investicije, tim pre što je kreditni rejting zemlje standardno loš?\n- Perspektiva našeg kreditnog rejtinga je nedavno smanjena kod jedne od tri vodeće svetske agencije, dok kod ostalih nije bilo nikakvih promena. Za sve druge zemlje u regionu ocene su smanjene, što znači da mi imamo stabilan finansijski sistem i stabilnu Vladu. Naša je prednost što već imamo 13 milijardi evra postojećih investicija, a to su ljudi kojima novi investitori mogu da se obrate. Uz to, mi imamo vrlo dobar geografski položaj, niske poreze, evropsku perspektivu i bescarinsku zonu sa Ruskom Federacijom. Svima je teško, ali mi smo u Davosu zato što ćemo da se borimo, i to ove godine više nego ikada.\nPredloženo deset privrednika\nPo kom su kriterijumu birani privrednici koje ćete povesti sa sobom?\n- U Davos se ide po pozivu. Neće biti nikoga iz regiona. Naš cilj je da za koju godinu organizujemo regionalni Davos u Beogradu i zato je važno da postepeno uvodimo i privrednike jer je tamo dve trećine privrednika, a ostalo su državnici, naučnici, nevladin sektor. Predložio sam desetak privrednika, a pozivu su se odazvali Branko Radujko, generalni direktor „Telekoma”, Milka Forcan, potpredsednica „Delta holdinga”, i Veselin Jevrosimović iz „Komtrejda”. Žao mi je što niko iz prehrambenog sektora neće ići.\nNaslov: Re: Srpska Ekonomija Pet Jan 30, 2009 1:35 pm\nVlada Srbije: Mere protiv ekonomske krize\nVlada Srbije usvojila je u četvrtak Program mera za ublažavanje efekata svetske finansijske krize koji predviđa obezbeđivanje 122 milijarde dinara likvidnih sredstava za rast proizvodnje i izvoza kroz povećanje likvidnosti privrede i rast kupovne moći stanovništva.\nPremijer Mirko Cvetković izjavio je na konferenciji za novinare da je od toga 40 milijardi dinara kredita namenjeno povećanju likvidnosti privrede preko poslovnih banaka za koje će država subvencionisati kamatne stope.\nOn je naveo da će za investicije u privredu biti obezbeđeno oko 17 milijardi dinara kredita uz učešće Fonda za razvoj i garancije Garancijskog fonda.\nZa potrošačke kredite sa subvencionisanim kamatnim stopama za kupovinu potrošnih dobara domaćih proizvođača obezbeđeno je 20 milijardi dinara kredita, rekao je premijer.\nCvetković je dodao da su ostatak od 45 milijardi dinara kreditne linije iz inostranstva za finansiranje poslovanja malih i srednjih preduzeća.\nPremijer je naveo da će vlada odrediti prioritete i sektore privrede koji će se kreditirati tim sredstvima, a Narodna banka Srbije odrediće kriterijume za izbor poslovnih banaka preko kojih će ići ti krediti.\nSredstva ne idu direktno iz budžeta, rekao je premijer, već država izdvaja podsticajna sredstva koja su katalizator za sredstva koja idu preko poslovnih banaka.\nCvetković je izjavio da vlada ostaje pri procenjenom privrednom rastu od 3,5 odsto za ovu godinu, kao i da će se, krajem februara, kada će se videti kako se puni budžet i efekti usvojenih mera, razmotriti da li je potrebno revidirati tu procenu.\nOn je izjavio da su Rusi spremni da odmah uplate novac za Naftnu industriju Srbije (NIS).\n"Očekujem da to bude u petak ili u ponedeljak", kazao je Cvetković i dodao da se radi na tehničkim detaljima oko otvaranja računa.\n"Uplata je dobra vest za budžet Srbije i stanje deviznih rezervi", istakao je premijer.\nPrvi krediti počeće da se odobravaju u prvoj polovini februara, najavio je ministar ekonomije Mlađan Dinkić, ocenivši da će preko tih mera biti održan planirani rast privrede.\nDinkić je rekao da je jedan od ciljeva mera da se održi postojeći nivo zaposlenosti u privredi Srbije, dok će te mere indirektno doprineti stabilnosti dinara.\nOn je objasnio da će u paketu podsticajnih mera država obezbediti oko osam milijardi svojih sredstava kako bi prepolovila kamate na kredite privredi i građanima.\nIz budžeta će biti izdvojeno oko tri milijarde dinara, a preko Fonda za razvoj još pet milijardi dinara, objasnio je ministar.\nOko 40 milijardi dinara biće usmereno pretežnim izvoznicima koji će moći da koriste kredite po povoljnim kamatama od 5,5 odsto godišnje zahvaljujući subvenciji države koja će smanjiti kamatu sa postojećih 11 do 13 odsto na taj nivo, kazao je Dinkić.\nPrema njegovoj oceni, celokupan rizik kreditiranja privrede i građana snosiće banke.\nPoseban deo podsticajnih mera odnosi se na kredite građanima za kupovinu trajnih potrošnih dobara koji će moći da kupuju robu domaćeg porekla - od automobila, bele tehnike, nameštaja, poljoprovredne mehanizacije do podnih obloga.\nDinkić je naveo primer da će građani moći da kupe automobil "fijat punto" na kredit bez učešća na sedam godina sa mesečnom ratom od 100 evra zato što će kamata na takav kredit biti 4,5 odsto umesto sadašnjh 14 odsto.\nPredstavnici banaka pozdravili su donošenje paketa mera države za ublažavanje efekata svetske finansijske krize, ocenivši da će te mere poboljšati mogućnosti kreditiranja privrede ali i građana, kao i da će time kompanije dobiti neophodni nivo likvidnosti.\nZamenik predsednika Izvršnog odbora Komercijalne banke Dragan Santovac izjavio je Tanjugu da ta banka namerava da se aktivno uključi u kreditne linije namenjene održavanju likvidnosti privrede, kreditiranje u oblasti investiranja, kao i kupovine domaćih proizvoda.\n"Ove mere imaju i direktne i dodatne indirektne rezultate na privredu, njima se omogućava rast likvidnosti i razvoj privrede, a time i na stanovništvo koje ostvaruje zaradu u tako finansiranim preduzećima", rekao je Santovac.\n"Pozitivno je i da će se korisnici tih kreditnih linija obavezati da u narednom periodu neće smanjivati broj zaposlenih i da to uliva neophodnu meru sigurnosti zaposlenih u kreditiranim preduzećima da će imati dovoljnu uposlenost", naveo je Santovac.\nČlan Izvršnog odbora Sosijete ženeral banke Branka Pavlović izjavila je da ta banka podržava mere jer imaju za cilj da pomognu privredi u ovom trenutku.\nPredstavnici stranaka parlamentarne većine smatraju da izvršna vlast ozbiljno pristupa ekonomskoj krizi, dok je opozicija izrazila sumnju u efikasnost vladinih mera,navodeći da "ne daju nadu", i da "neće biti efikasne".\nPortparolka DS Jelena Trivan rekla je da će delotvornost vladinih mera zavisiti od toga koliko će kriza trajati i koliko će biti duboka.\n"Imamo stalnu saradnju vlade, privrede i sindikata i to uliva poverenje da ćemo iz ove krize isplivati bezbedno", ocenila je Trivanova.\nLiberalno demokratska partija smatra da se o vladinim merama za suzbijanje posledica ekonomske krize može govoriti tek kada počnu da daju rezultate, kritikujući vladajuću većinu što je odluka o merama doneta "u uskom krugu" i da nije bilo čak ni pokušaja razgovora sa partijama koje ne čine vladajuću većinu.\nRadikali su naveli da vladine mere ne daju ni "najmanju nadu" da će se problem rešiti.\n"Sve što je do sada vlada preduzela ne daje ni najmanju nadu da će bilo koje probleme rešiti", rekao je šef poslaničke grupe SRS Dragan Todorović.\nNaprednjaci su zamerili to što je samo predsednik Srbije Boris Tadić obavešten o merama koje je predložila vlada, dok drugi o tome ne znaju ništa.\n"Ako je (Tadić) zaista želeo da Srbija prestane da strepi nad onim što je čeka, mogao je da primi predstavnike vlade, Narodne banke i da to bude u direktnom prenosu, kako bismo i mi konačno saznali šta je predloženo", rekao je šef poslaničkog kluba "Napred Srbijo" Tomislav Nikolić\nNova Srbija je izrazila sumnju da će vladine mere o suzbijanju efekata ekonomske krize biti efikasne, a poslanik te stranke Aleksandra Janković rekla je da je iskustvo pokazalo "da je aktuelna vlada nesposobna i da u njoj sede ljudi koji se predstavljaju kao eksperti, a koji nisu imali saznanja da se približava svetska ekonomska kriza, za razliku od eksperata drugih zemalja".\nMinistarka finansija Diana Dragutinović je izjavila da ne isključuje kao mogućnost rebalans budžeta ali da je sada rano govoriti o tome, kao i da će konkretniji odgovor imati polovinom marta, kada će se napraviti realnija procena budžetskih prihoda.\nOna je rekla da treba da prođe februar i početak marta da bi se videlo da li su budžetski prihodi realno procenjeni, ističući da su poslednje informacije o ekonomskoj aktivnosti za oktobar i novembar prošle godine.\nEvropska banka za obnovu i razvoj snizila je prognozu privrenog rasta u Srbiji za 2009. godinu na dva odsto.\nTa finansijska institucija je u novembru 2008. prognozirala da će privredni rast Srbije u 2009. godini iznositi tri procenta, ali je procena snižena zbog sve veće recesije u svetu i uticaja svetske ekonomske krize na zemlje u tranziciji.\nNaslov: Re: Srpska Ekonomija Pet Jan 30, 2009 1:44 pm\nRoland Berger: srpske kompanije ostvarile najviši prihod od akvizicija 2008. godine\nProšlogodišnji obim poslovnih spajanja i preuzimanja u zemljama jugoistočne Evrope (JIE) u poređenju s 2007. dramatično je smanjen za čak 46 posto.\nNajzanimljivija zemlja regije za preuzimanja bila je Bugarska s realizovanim poslovima vrednim milijardu EUR. Pokazuju to pregledni podaci koje drugu godinu za redom objavljuje konsultantska kuća Roland Berger, a obuhvaćene zemlje uključuju Hrvatsku, Sloveniju, Bosnu i Hercegovinu, Makedoniju, Srbiju i Bugarsku.\nRekordnu akviziciju u prošloj godini u JIE regiji ostvarila je švedska medijska kompanija Modern Times kupovinom bugarske TV kuću Nova Televizia za 620 miliona EUR. Što se tiče aktivnosti zemalja JIE regije i tu je Bugarska zauzela vodeće mesto. Naime, bugarske su kompanije u protekloj godini realizovale čak 10 akvizicija što je najbolji rezultat u regiji. S druge strane, uspešne su bile i srpske kompanije koje su ostvarile najviši prihod od akvizicija, 306 miliona EUR.\nAnaliza donosi i poređenje spajanja i preuzimanja za razdoblje od 2000. do 2008. godine. U poređenju s vodećom Bugarskom, u kojoj je u razdoblju od 2000. do 2008. ostvareno sveukupno 188 spajanja i akvizicija, Hrvatska je u istom razdoblju ostvarila njih 97. Međutim, Hrvatska se navodi kao zemlja u kojoj je realizovana najvrednija akvizicija u celoj JIE regiji. - Barrovo preuzimanje Plive 2006. godine za iznos od 1.9 milijarde EUR te preuzimanje HVB Splitske Banke d.d. od strane Societe Generale za milijardu EUR.\n- Analiza podataka pokazala je dve važne činjenice. Prvo, u JIE regiji realizovala su se spajanja i akvizicije u znatno manjim iznosima nego u Evropi kao celini. Drugo, kompanije JIE Evrope najviše akvizicija ostvarile su unutar regije čime su propustile potencijalne prilike za investiranje na brzorastućim tržištima Rusije ili Azije, istakao je Vladimir Preveden, izvršni direktor zagrebačke kancelarije Roland Berger. (Economy, 29. januar 2009.)\nNaslov: Re: Srpska Ekonomija Pet Jan 30, 2009 2:08 pm\nGrađani i stručnjaci revoltirani zbog ekonomskog stanja\nVlada mora da padne ako evro pređe 100 dinara\nUkoliko kurs stigne do sto dinara za jedan evro, Vlada Srbije trebalo bi, prema mišljenju stručnjaka, da potpiše ostavku, a ministri koji u zadnjih osam godina samo menjaju fotelje, zaborave na politiku i to pre svega ekonomsku.\nGrađani Srbije, takođe, ne kriju revolt zbog dnevnih promena kursa koje im ugrožavaju standard i, posredno, ionako nesigurna radna mesta.\nPrivrednici i ekonomisti tvrde da su vlasti godinama unazad manipulisale parolom „stabilnog kursa”, ali je ovu „prevaru” za samo nekoliko meseci ogolila svetska finansijska kriza.\n- Ako dinar koji je godinama bio precenjen sada nastavi da pada, Vladu treba menjati jer u njoj više nema nijednog vizionara stabilne ekonomske politike. Ne smeju se pravdati da su skoro postavljeni jer u poslednjih osam godina u Vladi sede isti ljudi. Zbog obećanja vlasti da je dinar stabilan, ljudi su se olako zaduživali, a privreda propadala. Dinar je morao da eksplodira, ali da se pametnije radilo i domaća valuta opadala postepeno, ne bi bilo ovih problema kaže za „Blic” - Mlađen Kovačević, član Akademije ekonomskih nauka.\nOn dodaje da su građani Srbije manipulisani godinama unazad pričom o stabilnom kursu, zbog čega će ih sada boleti glava prilikom otplate kredita, a još više kada počnu da dobijaju rešenja o otkazu.\nTakođe, sve devize koje su stizale iz inostranstva, izbacivane su na tržište i podsticana potrošnja, a privrednici gurani u sve veća zaduživanja. Privrednici sada ne kriju ljutnju prema vladajućim strukturama.\n- Ako evro skoči i na sto dinara, neka naša vlada potpiše ostavku i ode kući jer je domaću privredu ovim potpuno upropastila. Na leto su nas ubeđivali da su devizne rezerve ogromne, a dinar stabilan, pa smo bez slutnje o ovome uzimali kredite sa valutnom klauzulom za nabavku sirovina. Dinar je tada vredeo 79, a mi smo ipak računali da bi mogao doći do 82. Posle prerade, tu robu smo prodavali na odloženo plaćanje na četiri meseca. Sad, kada stižu pare, mi bi trebalo da kupimo evre i vraćamo kredite, zbog čega smo na milion evra prodate robe izgubili 200.000 evra odnosno 20 odsto - kaže Vaso Lekić, direktor „Fudlenda”, kompanije koja je pred kraj 2008. u Briselu ponela titulu za najbolji proizvedeni novi sok u svetu.\nStručnjaci navode da bi zbog loše politike kursa kofere što pre trebalo da pakuje ne samo Vlada, već i čelnici Narodne banke Srbije.\n- Ova vlada pokazala je da ne može da se nosi sa ekonomskim problemima. Rekonstrukcija Vlade, ali i Centralne banke, neophodne su jer su kretanjem kursa pokazali da ne mogu da održe makroekonomsku stabilnost. To je bilo jasno već kad je pravljen budžet, a posebno sada kada Vlada i NBS potpuno gube poverenje - kaže za „Blic” Vladimir Gligorov, saradnik Instituta za međunarodne ekonomske studije u Beču.\nIma i onih koji još ne bi Vladu slali na trajni godišnji odmor.\n- Trebalo bi saslušati vladine predloge za rešenje krize, pa onda odlučiti da li da se ona menja ili ne. Pitanje kursa je samo vrh ledenog brega. Dogovor sa MMF-om je neodrživ, budžetski deficit veći od planiranog baš kao i predviđeni priliv stvarnog kapitala. Uz to nema mera za strukturno prilagođavanje privrede - ističe Miroljub Labus, profesor ekonomije.\nPare od prodaje 51 odsto NIS-a, 400 miliona evra, koje u Vladi čekaju kao ozebli sunce, najverovatnije će na račun leći u ponedeljak.\n- Postoji šansa i da se ovaj posao završi danas - izjavio je juče Ivan Maričić, direktor Uprave za trezor.\nPrema rečima premijera Mirka Cvetkovića, od tog novca polovina će odmah biti uplaćena u budžet Vojvodine, a 160 miliona evra biće Vojvodini uplaćivano sukcesivno. U budžet Srbije biće odmah uplaćeno 10 odsto, odnosno 40 miliona evra.\nEvro 94,1 dinar\nDinar drugi dan jača. Srednji kurs evra danas će iznositi 94,1012 dinara, što je u odnosu na jučerašnji dan manje za 35 para. Monetarni odbor Narodne banke Srbije doneo je juče odluku da referentna kamatna stopa ostane nepromenjena 16,65 odsto.\nDa li Vlada treba da padne ako evro bude vredeo više od 100 dinara?\nDANIJEL EREŠ (19), STUDENT\nPoznajem mnogo ljudi čiji su se roditelji zadužili u bankama i slušam mračne priče. Plašim se da će mi gazda uskoro povećati kiriju i da moji roditelji to neće moći da plaćaju.\nZORKA ĐORĐEVSKI (58), PENZIONER\nVlada treba da padne jer se sve teže živi. Od penzije koja iznosi 10.000 dinara dok platim sve račune i kupim hranu ostajem bez dinara.\nDRAGAN STOJANOVIĆ (47), MAŠINSKI INŽENJER\nZameram Vladi što se nije izborila sa korupcijom i još više što ministri svojim primerom ne pokazuju građanima da moraju da rade.\nMIRJANA STOJANOVIĆ(60), INŽENJER TEHNOLOG\nVlada treba da padne jer cene vrtoglavo rastu zbog porasta evra, rastu životni troškovi, raste cena grejanja. Mladi nemaju posao...\nPREDRAG TODOROVIĆ (21), STUDENT FARMACIJE\nLjudi su ušli u kredite. Plate primaju u dinarima, a kredite otplaćuju u evrima. Kriza se oseća čim uđete u prodavnicu.\nSRBOBRANKA PETROVIĆ (60), EKONOMISTA\nSada je svima jasno da se vrednost dinara održavala veštački. Realno, njegova vrednost je mnogo manja od evra. Platežna moć je naglo opala. Držim prodavnicu u koju danima niko ne ulazi.\nSNEŽANA DABIĆ (24), PRAVNIK\nSitnice koje sam sebi mogla da priuštim, više ne mogu. Roditelji su uzeli kredite i sve ih teže otplaćuju. Zbog svega toga Vlada bi verovatno trebalo da se menja.\nVITOMIR VELIČKOVIĆ (77), PENZIONER\nTeže se živi, penzija je ista, ali je vrednost dinara manja, pa samim tim i naša kupovna moć. Za trenutno stanje i Vlada snosi deo odgovornosti. Međutim, recesija je svuda u svetu.\nNaslov: Re: Srpska Ekonomija Pet Jan 30, 2009 2:24 pm\nOd danas veće akcize na gorivo, pivo i cigarete\nBEOGRAD - U Srbiji su od danas povećane akcize na gorivo, pivo i duvanske proizvode, zbog stupanja na snagu izmena Zakona o akcizama.\nGorivo će poskupeti u proseku oko 6,5 dinara po litru. Motorni benzini biće skuplji u proseku 6,09 dinara po litru, a dizel goriva za 6,9 dinara.\nAkcize na pivo povećane su šest dinara po litru, sa devet na 15 dinara, navodi se u izmenama Zakona o akcizama.\nPrema izmenama tog zakona, deo akcize na cigarete koji se naplaćuje prema ceni paklice (akciza ad valorem) povećan je sa 33 na 38 odsto maloprodajne cene paklice.\nU multinacionalnim kompanijama Japan tabako internešnel, "Filip Moris" i Britiš Ameriken tabako, koje imaju fabrike cigareta u Srbiji nije bilo moguće dobiti informacije da li će povećati cene cigareta.\nOd domaćeg proizvođača cigareta, fabrike Monus koja posluje u okviru Invej sistema nije bilo moguće dobiti informacije o tome da li će povećati cene cigareta zbog promene akciza.\nNaslov: Re: Srpska Ekonomija Pet Jan 30, 2009 2:25 pm\nMater vam jebem boli me kita za gorivo ..Ali ovo ...pivo i cigarete ...e pa neće vam to tako proći jebala vas evropska unija u bulju da vas jebala\nNaslov: Re: Srpska Ekonomija Pet Jan 30, 2009 2:36 pm\nUsvojen program mera za ublažavanje efekata finansijske krize\nBEOGRAD - Vlada Srbije usvojila je danas Program mera za ublažavanje efekata svetske finansijske krize koji predviđa obezbeđivanje 122 milijarde dinara likvidnih sredstava za rast proizvodnje i izvoza kroz povećanje likvidnosti privrede i rast kupovne moći stanovništva.\nZa potrošačke kredite sa subvencionisanim kamatnim stopama za kupovinu potrošnih dobara domaćih proizvođača obezbeđeno je 20 milijardi dinara kredita, kazao je premijer.\nSredstva ne idu direktno iz budžeta, rekao je premijer, već država izdvaja podsticajna sredstva kao katalizatore za sredstva koja idu preko poslovnih banaka.\nNaslov: Re: Srpska Ekonomija Sub Jan 31, 2009 1:39 pm\nSrbija u Davosu\nSrpska delegacija organizuje forum za strane investitore\nSrpska političko-privredna delegacija predvođena potpredsednikom Vlade zaduženim za evropske integracije Božidarom Đelićem predstaviće sutra na Svetskom ekonomskom forumu u Davosu mogućnosti investiranja u našu zemlju.\nDelegacija Srbije jedina je zemlja iz jugoistočne Evrope koja ima priliku da organizuje forum za strane investitore i na taj način se obrati potencijalnim investitorima, a pored Đelića, čine je generalni direktor Telekoma Branko Radujko, predsednik Komtrejd grupe Veselin Jevrosimović i potpredsednica Delta holdinga Milka Forcan. Potpredsednik Đelić će se sutra sastati i sa predstavnicima više ekonomskih institucija, organizacija i kompanija. On će razgovarati sa generalnim direktorom Svetske trgovinske organizacije Paskalom Lejmijem, predsednikom Upravnog odbora britanske agencije za nadžor tržišta finansijskih usluga Fajnenšl servisis autoriti Adairom Turnerom i izvršnom direktorkom Svetske banke Ngozi Okonjo - Ivealom. Đelić će se sastati i sa predsednikom švajcarskog Federalnog instituta za tehnologiju, izvršnim potpredsednikom kompanije Nestle za Evropu, predsednikom Merk i ko za Evropu, Srednji istok, Afriku i Kanadu, izvršnim potpredsednikom Međunarodne finansijske korporacije. Šef srpske delegacije u toku Svetskog ekonomskog foruma u švajcarskom gradu Davosu održao je više od 30 sastanaka sa liderima vlada, međunarodnih organizacija i velikih kompanija, a među njima su i predstavnici Majkrosofta, Henkela, Telenora, Unikredita , ali i predsednica američkog Masačusetskog instituta za tehnologiju, kao i mnogi druge ličnosti iz oblasti nauke i tehnologije. Svetski ekonomski forum je najvažniji ekonomski događaj u svetu, na kome se razmatraju mere za izlazak iz svetske ekonomske krize. Tokom petodnevnog sastanka, više od 2.500 učesnika iz 96 zemalja okupilo se u Davosu, a među njima je i 40 šefova država ili vlada i više od 510 učesnika iz civilnog društva, predstavnika nevladinih organizacija i medija.\nNaslov: Re: Srpska Ekonomija Sub Jan 31, 2009 2:28 pm\nSTRUČNJACI REZERVISANO PODRŽAVAJU VLADIN PROGRAM PROTIV KRIZE\nMere će trenutno „prigušiti“ krizu\nSamo za subvencije će biti potrošeno osam milijardi dinara, plus državne garancije, koje takođe nisu besplatne. Više populistički nego realan potez\nBEOGRAD - Srbija je jedna od prvih zemalja u regionu koja je usvojila program za borbu protiv negativnih efekata svetske ekonomske krize i to takav da će ga, prema mišljenju ministra ekonomije Mlađana Dinkića, mnoge komšije prepisivati, ali i pored toga, stručnjaci ne veruju da će uspeh vladinih mera biti takav da održi planirani nivo privrednog rasta od tri odsto ove godine. Međutim, većina ipak smatra da će paket za pomoć ekonomiji, koji je uglavnom baziran na snižavanju kamatnih stopa, imati pozitivan efekat i da će barem u određenom delu pomoći da se prebrodi kriza.\nGoran Nikolić iz Privredne komore Srbije tako primećuje da mere imaju dva osnovna cilja. Prvo da podstaknu domaću tražnju i drugo da se strane banke stimulišu da povuku novac iz inostranstva i plasiraju ga kroz kredite na domaćem tržištu. Prema njegovim rečima, banke će imati razloga da ojačaju svoju kreditnu aktivnost, budući da će moći da ponude konkurentne kamatne stope i da im kod određenih kredita država daje garancije, što smanjuje rizik poslovanja.\nSamo da ne uđemo u recesju\nIpak, Nikolić nije uveren u to da će uz ovaj paket mera uspeti da se održi zacrtani plan rasta od tri odsto, dodajući da bi „bio zadovoljan kada bi rast ostao pozitivan, samo da ne uđemo u recesiju“, dok je sve preko toga samo dodatna korist.\nOvaj analitičar ističe i da mere neće biti „besplatne“ za Srbiju, jer će samo za subvencije biti potrošeno osam milijardi dinara, plus državne garancije, koje takođe nisu besplatne.\n- Uz to, ako iz rezervi uzmete nekoliko milijardi kako biste finansirali plan, Narodna banka mora da steriliše dodatnu količinu novca po stopi od 16,5 odsto, što je takođe trošak - objašnjava Nikolić, dodajući da vlada nije zakasnila sa donošenjem mera i da je čak i Nemačka tek nedavno usvojila svoj program protiv krize.\nEkonomista Zoran Popov smatra da mere neće doprineti privrednom rastu, ali da mogu da ublaže krizu.\n- Količina sredstava nije spektakularna, ali da će prigušiti efekte krize, hoće. Nedostatak je to što plan verovatno nije pravljen u dogovoru sa NBS - kaže Popov.\nOn nije uveren da će „građani pohrliti da kupuju domaću robu“, ali smatra da će verovatno biti efekta na prodaju automobila, s tim što prve rezultate mera očekuje tek sredinom godine.\nKonsultant za strana ulaganja Milan Kovačević, s druge strane, smatra da su vladine mere više populističke nego realne.\nRezultati tek sredinom godine\nOn smatra da Vlada Srbije ne bi trebalo da pomaže firmama da bi bile likvidne, već onima koji žele da povećaju proizvodnju i izvoznicima.\n- Takođe je potpuno sumanuto da vlada u ovakvoj krizi puni džepove „Fijatu“, koji je ipak italijanska kompanija. U ovom trenutku savetovati ljude da uzimaju kredite za kola je čist populizam, kojim vlada prikriva svoju impotenciju - kaže Kovačević.\nOn napominje da je jedan od uslova za uspešnost vladinih mera za ublažavanje efekata krize i stabilan kurs dinara, kao i da će biti jako bitno „kako će da odigra Narodna banka Srbije“.\nKovačević takođe smatra da nije dobro što vlada izdvaja sredstva iz budžeta kako bi stimulisala kredite.\n- Slatko sam se nasmejao kad sam čuo da su ove mere toliko originalne da će i ih i druge zemlje primenjivati. Postoji dosta kontradiktornosti. Tako se na sajtu vlade pojavljuje cifra od 122 milijarde dinara, dok je na „Dinkićevom“ sajtu to 150 milijardi. On tu računa i neke postojeće aranžmane i predstavlja ih kao deo tih mera - kaže Kovačević.\nNaslov: Re: Srpska Ekonomija Ned Feb 01, 2009 1:34 pm\nDavos, Beograd -- Na ekonomskom forumu u Davosu, potpredsednik Vlade Srbije Božidar Đelić zatražio je 300 miliona dolara od Svetske banke za projekte u Srbiji.\nTokom zasedanja Svetskog ekonomskog foruma, naša delegacija je imala više od 60 bilateralnih sastanaka sa svetskim liderima biznisa i politike koji razmatraju mogućnost da investiraju u Srbiju.\nTokom četvorodnevnog učešća srpske delegacije na Svetskom ekonomskom forumu u Davosu, prema Đelićevim rečima, produbljena je saradnja sa kompanijama koje su do sada investirale u Srbiju, a ostvareni su i kontakti zbog privlačenja novih investitora.\n"Dve trećine tog novog portfelja bi bio upotrebljen za infrastrukturu, a preostala trećina za nauku i prosvetu. Dogovorili smo se da do Generalne skupštine Svetske banke koja će se održati u aprilu ove godine razradimo postojeće projekte, da oni prođu našu proceduru i da prođu Upravni odbor Svetske banke i da na taj način imamo jake argumente da povećamo podršku", kaže Đelić.\n"Moramo da se dogovorimo sa Svetskom bankom oko programa reformi tako da uspemo da dobijemo i nekih 200 miliona dolara koji su zacrtani u prethodnom portfelju koje je banka alocirala. Da u potpunosti završimo posao na onome što je Svetska banka već odredila kao portfelj za nas, da bi onda mogli da tražimo dodatna sredstva", objasnio je on.\nM. Kovačević: Koristiti svaku priliku\nSavetnik za strana ulaganja Milan Kovačević smatra da Srbija mora da koristi svaku priliku da nađe potencijalnog investitora, bez obzira na to što se, kako kaže, na Svetskom ekonomskom forumu obično ne dogovaraju pojedinačni poslovi.\n"Nije vreme kada se ljudi odlučuju da investiraju na duži rok. Sada se svako više trudi kako da održi ono poslovanje koje ima i da bude spremniji za momenat kada se izađe iz krize", kaže Kovačević.\n"Mislim da nije realno da mi privučemo sada, ali će biti jedan momenat kada će ta rupa sa ekonomskom krizom biti prevaziđena i kada će početi da se pojavljuju neki izgledi i za to vreme je potrebno stalno raditi", smatra on.\nNaslov: Re: Srpska Ekonomija Uto Feb 03, 2009 12:45 pm\nI u Skupštini najavljuju štednju\nBeograd -- U Skupštini najavljuju mere štednje i bolju kontrolu trošenja. U budžetu za ovu godinu za Skupštinu je predviđeno oko 400 miliona dinara manje nego za prošlu.\nSkupština Srbije namerava da štedi. Predsednik Admistrativnog odbora Nenad Konstantinović najavljuje mere štednje i bolju kontrolu trošenja novca. Prvi korak biće ukidanje isplate dnevnica za sastanke poslaničkih klubova.\nKada su se sveli računi za prošlu godinu, ispostavilo se da se u Skupštini Srbije trošilo i šakom i kapom.\nMilionske sume su potrošene na mobilne telefone, dnevnice i putovanje.\n“Nema takvih indikacija da je neko protivno propisima trošio sredstva, ali ima indikacija da su sredstva trošena u jednoj nerazumnoj meri”, rekao je predsednik Administrativnog odbora Nenad Konstantinović.\n“Imamo primere gde su ljudi angažovani po ugovoru trošili na putovanja u inostranstvo preko pet miliona dinara u protekloj godini. Dakle, neko je za službeno putovanje u inostranstvo, a da nije narodni poslanik, niti zaposlen u Skupštini Srbije za stalno, potrošio preko 50.000 evra”, rekao je on.\nŠto se tiče poslanika, Skupštinu najviše košta Miloš Aligrudić, koji je kao šef delegacije u Savetu Evrope potrošio 2.300.000 dinara, odnosno 24.000 evra.\nAligurudić kaže da je tražio da mu se dostavi struktura tih troškova.\n“S obzirom na broj sastanaka, njihovu strukturu, dnevni red i razloge mog prisustva tamo, ja ne znam, uporedićemo da li je taj iznos koji je objavljen tačan, ili nije. Samo to je sporno. Ako je tačan, on je apsolutno opravdan, ne ulazeći u to da li je to 15.000, 28.000 ili 24.000”, kaže on.\n“Kažem da je opravdan jer tu nema izbora. Ili smo mogli učestvovati na tom nivou u jednoj međunarodnoj parlamentarnoj organizaciji ili smo mogli odlučiti da ne učestvujemo”, rekao je Aligrudić.\nSamo za dnevnice za dolazak na sednice poslaničkih klubova tokom 2008. godine poslanici su uzeli ukupno sedam milona dinara.\nOd te sume, samo radikali su uzeli četiri miliona.\nDragan Todorović, šef poslaničke grupe radikala, tvrdi da tu nema nikakvih zloupotreba.\n“Pilikom održavanja poslaničkih klubova, postoji spisak na koji se potpisuju svi poslanici koji su prisustvovali sastanku poslaničkog kluba, i taj spisak se dostavlja blagajni. Tako da nemam dileme po tom pitanju”, rekao je on.\nNišta bolje ni u RIK-u\nNi u Republičkoj izbornoj komisiji nisu čista posla. Stranke se međusobno optužuju da za članstvo u RIK-u predlažu svoje rođake.\nU medijima se pojavila infomacija da je, kao članica RIK-a, Biljana Krasić, žena poslanika radikala Zorana Krasića, naplatila dva milona dinara.\nKrasić kaže da je njegova supruga pravnica i dugogodišnja članica RIK-a, a da se za podatke o platama treba obratiti nadležnim organima.\n“Sad okrećete pitanje. Jer, pitanje je za zvanične organe, ne za mene. Nepotrebno širite temu. Gospodin koji se interesovao za to rekao je da je podneo zahtev da mu se dostave podaci. Morate njega da pitate”, prokomentarisao je Krasić.\nAdministravni odbor je tražio izveštaj o radu i troškovima RIK-a, ali im podaci još nisu dostavljeni.\nOdbor će, radi štednje, predložiti i da se promeni pravilnik o korišćenju mobilnih telefona, kao i da se donesu preciznije odredbe za službena putovanja.\nNaslov: Re: Srpska Ekonomija Sub Feb 14, 2009 7:51 pm\nNBS: Inflacija 4,4 odsto u prvom tromesečju\nBEOGRAD - Narodna banka Srbije (NBS) ocenila je da će inflacija u Srbiji biti oko 4,4 odsto u prvom tromesečju ove godine, prema metodologiji Evropske unije.\nPrema izveštaju o inflaciji za februar objavljenom na sajtu www.nbs.rs, na rast potrošačkih cena najviše će uticati slabljenje dinara, planirano povećanje regulisanih cena za oko 7,8 odsto, najavljeno poskupljenje hrane i inflatorna očekivanja.\nKako se ocenjuje, međugodišnja stopa rasta potrošačkih cena na kraju prvog tromesečja iznositi ove godine iznosiće oko 10 odsto i biće u granicama ciljanog raspona za mart.\nPrema očekivanjima NBS, tromesečni rast bazne inflacije iznosiće oko 2,8 odsto i doprineće ukupnoj inflaciji za oko 1,9 procentnih poena.\nAko se ostvari očekivani rast regulisanih cena od 7,8 odsto, izvesno je da će se u prvom tromesečju 2009. dostići polovina ukupnog projektovanog rasta regulisanih cena za tu godinu, ocenila je NBS.\nDo usporavanja inflacije, srednjoročno gledano mogli bi da dovedu usporavanje ekonomske i kreditne aktivnosti, pad domaće i svetske tražnje i pad svetskih cena primarnih proizvoda.\nUkupan rast potrošačkih cena u četvrtom tromesečju iznosio je 1,1 odsto, a međugodišnja ukupna inflacija merena indeksom potrošačkih cena na kraju 2008. godine iznosila je 8,6 odsto i najviše je bila određena kretanjem bazne inflacije.\nCiljana inflacija u 2009. godini predviđana je na između šest i 10 odsto.\nNaslov: Re: Srpska Ekonomija Ned Feb 15, 2009 1:02 pm\nIvan Nikolić iz Ekonomskog instituta uporedio cene u regionu\nNema jeftinoće u srpskim prodavnicama\nKo ne veruje u naše istraživanje, neka napravi svoje, poručio je Dragan Đuričin, predsednik Saveza ekonomista Srbije i jedan od autora istraživanja po kom je Beograd najjeftiniji grad u regionu, a koje je izazvalo oštre reakcije potrošača. Pozivu se odazvao Ivan Nikolić iz Ekonomskog instituta čije je istraživanje pokazalo da Srbija spada među skuplje zemlje regiona jugoistočne Evrope (JIE).\nPrema istraživanju Saveza ekonomista Srbije, cene 15 od 28 upoređivanih proizvoda u beogradskim marketima niže su od cena istih proizvoda u Zagrebu, Ljubljani, Sarajevu, Podgorici, Sofiji, Bukureštu i Budimpešti. Ovakvi rezultati veoma su se dopali ministru trgovine i usluga Slobodanu Milosavljeviću koji je izjavio da je „zadovoljan što je istraživanje pokazalo da je Beograd konkurentniji od ostalih gradova u okruženju“. Nasuprot tome, Ivan Nikolić tvrdi da, prema podacima za 2007. godinu, nema nijedne grupe proizvoda po kojoj je Srbija najjeftinija u regionu jugoistočne Evrope. Samo kod robne grupe duvan bili smo na drugom mestu, dok kod svih drugih grupa proizvoda u regionu ima bar nekoliko jeftinijih država od naše.\nIako statistički podaci za 2008. još nisu poznati, Nikolić kaže da je već sada jasno da će oni biti porazniji nego u 2007. godini.\n– Cene u Srbiji su tokom prošle godine, merene indeksom potrošačkih cena, u proseku povećane za 11,7 odsto, a u EU za 3,7 odsto. Na nivou grupe proizvoda „hrana i bezalkoholna pića“, koja je i bila u fokusu istraživanja Saveza ekonomista Srbije, stanje je još lošije. Cene ove grupe proizvoda u prošloj godini u Srbiji su u proseku uvećane čak za 20,9 odsto, što je evropski rekord – objašnjava Nikolić, podsećajući da je Letonija jedina evropska zemlja u kojoj je u periodu 2005–2007. zabeležen brži rast cena hrane nego u Srbiji.\nNikolić smatra da tvrdnje o „jeftinoći u Beogradu“ idu u prilog domaćim monopolistima, ali i Vladi Srbije koja je samo dan kasnije objavila zvanične podatke o inflaciji u januaru koja je merena indeksom cena na malo dostigla čak tri odsto.\n– Glavni je problem što se rezultati istraživanja Saveza ekonomista kose s rezultatima evropske agencije za statistiku (EUROSTAT), koja je neprikosnoveni autoritet u domenu ovakvih međunarodnih poređenja. EUROSTAT analize radi u saradnji s nacionalnim statistikama, njemu se može verovati, dok su svi ostali podložni sumnji. Podatke za 2008. EUROSTAT će objaviti krajem aprila, a ja sam upoređivao njihove podatke za 2007. za sledeće zemlje: Bugarska, Rumunija, Hrvatska, Makedonija, Albanija i Srbija – objašnjava Nikolić metodologiju analize objavljene na sajtu www.ekonomija.org.\nIako je Srbija u vrhu po rastu cena većine robnih grupa, najskuplja zemlja u regionu i dalje je Hrvatska, dok je Makedonija šampion po jeftinoći. Cene u Srbiji sve su bliže cenama u Rumuniji, a u poređenju s Hrvatskom niže su za 10 do 15 odsto u domenu potrošne robe, pre svega hrane, a za više od 30 odsto u sektoru usluga. Ostale zemlje regiona – Albanija, Bugarska i Makedonija – u većini robnih grupa znatno su jeftinije od Srbije.\nIvan Nikolić ističe primer odeće i obuće koja je, u poređenju sa standardom, u Srbiji izuzetno skupa. Nivo cena ove robne grupe je tokom 2007. bio samo 4,4 odsto niži od proseka 25 zemalja EU, a posebno zapanjuje podatak da je odeća i obuća čak i u Francuskoj jeftinija nego u Srbiji.\nSrbija raj za pušače\n– Iz podataka EUROSTAT-a može se videti i da je Srbija raj za pušače. Naime, ako izuzmemo Makedoniju, cigarete su u Srbiji za gotovo 70 odsto jeftinije nego u Evropi. Ovaj podatak dovoljno govori o tome da kod duvana postoji dosta prostora za podizanje akcize u znatno većoj meri od onog koji je dogovoren sa pomenutom industrijom – kaže Nikolić.\nUlje skuplje nego u EU\nOd pojedinačnih proizvoda koji su u Srbiji bili skuplji čak i od proseka EU, Ivan Nikolić izdvaja jestivo ulje. Njegova cena je tokom 2007. bila za oko 6,5 odsto viša od prosečne cene u 25 zemalja EU. Jestivo ulje u Srbiji je za dva odsto skuplje od ulja koje se može kupiti u Francuskoj, za 10,5 odsto od ulja u Nemačkoj, a čak za 57,5 odsto od cene ulja u Holandiji.\nNaslov: Re: Srpska Ekonomija


13.07.2002. HITNO!!!04.12.2002. Delphi7 3 i 4 CD23.11.2003. Export mailova16.08.2004. E-mail Client + Spam Filter = ?11.08.2006. [Anketa]: Koji email klijent koristite?21.05.2006. GMail u TheBat! - kako?27.01.2005. TheBat! puca bez ikakve error poruke28.11.2005. Sa Com porta u bazu?? 05.03.2006. mejl sa opere u thunderbird25.01.2007. Kako ucitati tekst u ASP.NET 2.0\n[ Pregleda: 1262 | Odgovora: 0 ]\nKako ucitati TheBat kriptovanu mejl bazu u TheBat?20.12.2006. u 08:54 - pre 2346 dana i 20h\nImam problem sa TheBat 3.80.03. Vise nece da se pokrene, vec se posle ukucavanja password-a (koji je sigurno ispravan) zaglavi. Pretpostavljam da mi se neki fajl ostetio posle blokiranja masine usred rada. Imam nekoliko mejl naloga i bazu adresa kojima sada ne mogu da pristupim. Da li je moguce nekako ucitati sve te mejlove u novu instalaciju TheBat?www.narodnipokretsrbije.info - Informativni portal slobodne Srbije\nRegistrovani: 20 ( vlajkosdb, Shepabald, calexx, patak_daca, Joja82, Almedin, X15, Branko Santo, gti2, calaja2110, shadow88, sinpetrovic, PPZ, toda81, Nemanja, dragancewow, delija_sever031, TrickyTrix, dragancesu, Jpeca )


Ko bi iz SDS-a mogao u Savjet ministara? | BL Portal\nUveliko se spekuliše ko bi od SDS-ovaca mogao u Savjet ministara. I to samo dva dana nakon javnog poziva SNSD-a da učestvuju u formiranju vlasti na bh nivou.\nNije isključeno, kako ATV nezvanično saznaje, da bi u ministarsku fotelju mogao da zasjedne aktuelni gradonačelnik Bijeljine, a u opticaju su još neka imena koja bi mogla da budu iznenađenje. Mićo Mićić danas ne odgovara na pozive, ali se zato na naš poziv javio lider SDS-a Vukota Govedarica. Svoje ime Govedarica ne vidi na spisku za potenicjalnog ministra. I dalje, na osnovu svoje procjene, vjeruje da će SDS ostati isključivo opozicija.\n“Ono što sigurno znam jeste da neću biti ta osoba za koju vi kažete. Da je potencijalno. A, koliko vidim raspoloženje u stranci je da ne bude nijedna ta osoba, ali opet, odlučiće glavni odbor kada bude zasijedao,” rekao je Govedarica.\nDuboke podjele u SDS-u svaki dan su sve veće. Dok su pojedini članovi od početka zagovarali saradnju sa SNSD-om, drugi se tome i danas oštro protive. Interesantno je da su protiv upravo oni koji su sebi obezbjedili fotelje i to u Vijeću naroda, Domu naroda, Predstavničkom domu i različitim agencijama. Saradnji sa SNSD-om protivi se i ministar u tehničkom mandatu i poslanik u predstavničkom domu BiH Dragan Mektić. I sam priznaje da je došlo do razdora u SDS-u, ali za to krivi vlasti Srbije. Oni su, rekao je Mektić, vrbovali pojedine članove predsjedništva SDS-a da sarađuju sa SNSD-om. Mektić ide dalje, pa predlaže saradnju sa opozicijom iz Srbije. Te prijedloge Milovan Bjelica najoštrije osuđuje.\nVIDEO – Dodik: SDS pozvana da uđe u Savjet ministara https://t.co/9BiPwGLJzf\n— BL Portal (@Banja_Luka_Info) 7. ožujka 2019.\n“Kritika vlasti i borba u Republici Srpskoj i BiH ne smije se pretvoriti u borbu protiv Republike Srpske. Slanje ovakvih poruka dovešće do toga da Srbija i Beograd okrenu leđa Republici Srpskoj, ali, hvala bogu u manjini su oni koji dijele stavove gospodina Mektića,” rekao je Milovan Bjelica, potpredsjednik SDS-a.\nIzvor ATV-a blizak SDS-u kaže i da Dragan Mektić redovno prisustvuje sjednicama predsjedništva SDS-a, iako odavno nije potrpedsjednik te stranke i tamo mu nije mjesto, a nakon sjednice iznosi informacije koje nisu za javnost. Poljuljana atmosfera sigurno neće doprinijeti SDS-u, pogotovo sada kada su pred njima velike odluke – ko će biti novi predsjednik stranke, i hoće li ipak u vlast.


Press Online :: Life style :: Ovo su velike laži kojima se žene večito zavaravaju!\nOvo su velike laži kojima se žene večito zavaravaju!\nSkoro svakodnevno žene uveravaju sebe u male ili velike laži, a širom sveta ta stereotipija laži gotovo je identična. Sve imamo iste probleme i muke, bežeći od njih govoreći sebi klišeirane laži! Koje to?\nUsled neprijatnih ili neželjenih situacija, žene često obmanjuju sebe, verujući u određene laži i izgovore. Ponekad, prosto nam je neophodno "buđenje", povratak u realnost i spoznaja samoobmanjujućih laži. Ne lažite sebe, već se uhvatite u koštac sa problemom. Pa, hajde da prelistamo osam "omiljenih" laži u koje žene veruju.\n1. "Seks će popraviti stvari." - Da li zatičete sebe kako razmišljate o tome da će seks rešiti probleme u vašoj vezi? Da li ste od onih žena koje misle da je seks bolja solucija za izglađivanje odnosa od razgovora? Ako su odgovori potvrdni, vreme je da se suočite sa tim da će seks definitivno rešiti probleme, ali privremeno i na kratke staze. Zato radije rešenje problema pronađite u razgovoru, diskusiji, prepirci, a onda mirne duše bacite se na krevet. Tako će biti mnogo bolje, zar ne?\n2. "On nije ljubomoran, on se samo brine." - Ljubomora je sastavni i propratni deo ljubavi. Ali kada pređe granicu normale i pretvori se u fizičko i emocionalno zlostavljanje, morate da pogledate isitni u lice, ne pronalazeći opravdanje za svog muškarca tipa "on je samo zabrinut", "plaši se za moju sigurnost" i slično.\n3. "Sve vreme smo zajedno, jer volimo jedno drugo." - Ko od nas ne voli da provodi vreme sa partnerom? Apsolutno je ta potreba razumljiva i prirodna, ali neophodno je naći pravu meru. Nije preporučljivo provoditi svaki slobodni trenutak sa voljenom osobom, zanemarujući pritomdruštveni život i obaveze. Za dobru vezu preduslov je i negovanje života van partnera, jer neodvajanje od njega stvara patološki odnos.\n4. "Treba mi muškarac podhitno!" - Da, veze jesu sjajan stvar i voleti nekog je neprocenjivo, ali ništa ne može na silu. Ukoliko niste te sreće da je u vašem životu trenutno neko ko vas voli i prati, ne očajavajte i ne lažite sebe da ne možete bez "muške ruke". Nemojte da trpite i budete u osrednjim odnosima samo jer mislite da vam neko treba. Ako naletite na nekog ko vas zaista usrećuje, to će biti savršeno. Ako ne, ne brinite, budite strpljive i sačekajte ljubav da pokuca na vrata! Do tada, nije problem biti singl!\n(VIDEO) TABATA VEŽBE: Izvajajte telo za samo 10 minuta!\nTEST LIČNOSTI ZA DAME: Reci mi kakve cipele nosiš, reći ću ti ko si!\nPRIRODNO I JEFTINO: Najefikasniji prirodni tretman za jačanje noktiju!\n5. "Ne mogu bez te haljine/cipela/torbe/i svega ostalog što vam padne na pamet." - Omiljena ženska laž, koja može biti veoma štetna za naš budžet. Sve te divne krpice pomute ženski razum, brišući razliku između želje i potrebe. Rezultat je obično ormar pun garderobe koja se retko nosi. Zato pre svake kupovine dobro razmislite šta vam zaista treba, a šta je samo običan hir.\n6. "On će promeniti mišljenje o braku." - Kada se nađete na prekretnici duge veze, koja ili mora da se završi ili da rezultira brakom, često se susrećete sa partnerom koji nije spreman za zajedničku budućnost. Tada se zavaravate mišlju da će promeniti stav, odluku, i nadate se da ćete jednog dana ipak biti zaprošeni. Ali šta ako taj jedan dan nikada ne dođe? Ako mu nekoliko meseci ili godina veze sa vama nije bilo dovoljno da se pripremi za brak, ni u budućnosti se tako nešto verovatno neće promeniti. Zato recite zbogom i dajte sebi šansu da pronađete ono što zaista zaslužujete. Nemate vremena za bacanje!\n7. "Krećem u teretanu/na dijetu od sutra." - Najčešća ženska laž, kojom se horde žene na svetu teše. Ne postoji sutra, ako to zaista želite krenite danas! Prolongiranje vam neće doneti ništa osim šanse da to uopšte i ne uradite!\n8. "Suviše sam stara za ovo." - Nikada niste prestari za stvari koje vas čine srećnom! Nikada niste prestari za zabavu, provod, ljubav. Godine su samo broj, a sreća je u prihvatanju sebe i gajednju svog mladalačkog duha!


CRVENO-BELI NA KORAK OD ELIMINACIONE FAZE: Naredni protivnik omladincima Zvezde italijanski Empoli\nFoto: FK CZV\nnemanja ilic 20.10.2021. 23:13h\nJuniorska selekcija Crvene zvezde je eliminisala Sent Patrik ukupnim rezultatom 4:1, a naredni rival u drugom kolu Lige šampiona za mlade biće italijanski Empoli.\nU prvom meču blistao je Marko Lazetić i sa dva gola doneo pobedu Zvezdi. Konačan rezultat u Dablinu je bio 2:1, a revanš je dočekan tako što Neđić nije mogao da računa na čak četvoricu fudbalera iz startne postave, iz različitih razloga - Lazetić je otputovao sa prvim timom u Dansku, Marinković i Nikolašević su sa reprezentacijom, a Melentijević je zbog crvenog kartona morao da propusti ovaj susret. Ipak, nije to sprečilo Stefana Lekovića i Mihajla Milosavića da donesu pobedu od 2:0 na stadionu Čukaričkog.\nS druge strane, sledeći rival crevno-belih, ekipa Empolija savladala je Domžale prvo u gostima rezultatom 2:1 kada su pogađali Ekong i Baldanzi, dok je u revanš meču rezultat bio 1:1, a precizan je bio Aslani sa bele tačke.\nPrva utakmica biće odigrana 3. novembra na stadionu FK Čukarički, dok je revanš zakazan za 24. novembar u Italiji, a u slučaju da Zvezda eliminiše Empoli, imaće priliku da na proleće igra eliminacionu fazu Lige šampiona za mlade kada će se ukrstiti timovi iz obe "staze" takmičenja.\nZVEZDA NA ITALIJANE! Neđić: Pobeda na krilima publike!\nomladinci ZvezdeLiga šampiona


Angela Merkel ponovo odgodila nastavak Bundeslige\nIako se očekivalo da se danas potvrdi tačan datum nastavka Bundeslige, vlada Njemačke na čelu sa Angelom Merkel pomjerila je taj datum za posljednju trećinu maja, navode mediji u ovoj zemlji.\nBundesliga je prvobitno imala plan za nastavak 9. maja, taj datum je kasnije pomjeren za 16. maj, a sada se spominje i 21. maj, kao datum prije kojeg prvenstvo sigurno neće početi. No, 21. maj je četvrtak, pa je teško očekivati da prvenstvo bude nastavljeno baš u četvrtak.\nVjerovatnija je opcija da će Bundesliga biti nastavljena 23. i 24. maja za vikend, ali tome mora prethoditi dvosedmični karantin apsolutno svih ekipa i učesnika od dvije sedmice. Što ekipe prije uđu u potpuni karantin, mogućnost da se sezona nastavi je veća, objavili su njemački mediji.


Kada je seks stvarno dobar? | Psihološki kutak\nVećina nas, pod uticajem romantičnih filmova, časopisa i ljubavne beletristike vođeno je idejom da su automatska uzbuđenost kao reakcija na suprotni pol i čuveni „leptirići“ nužan preduslov dobrom seksu.\nŠta je zapravo taj osećaj koji smo nazvali leptirićima?\nLeptirići nisu ništa drugo do lepši naziv za sasvim prirodnu nervozu uoči seksualnog odnosa. Kada prvi put sa nekim vodite ljubav, logično je da u to novo iskustvo ulazite sa izvesnim osećanjem nelagode i straha. Kao što je na prvom dejtu cela naša ličnost na meti procene od strane potencijalnog partnera/partnerke, u seksualnom odnosu naša tela su ta koja će neko procenjivati, naša seksualna kompetentnost, seksualne tehnike itd….Stoga, sasvim je prirodno da se uoči seksualnog odnosa u izvesnoj meri osećate nelagodno. Ipak, samo umerena nelagoda nije isto što i izraženo osećanje anksioznosti i straha vezanog za sopstvenu seksualnu kompetentnost.\nIako većina ljudi u razgovoru o seksu voli da se razmeće inovativnim seksualnim tehnikama i načinima kako da se one primene, malo ko će vam priznati ono što je zapravo sasvim sigurna i proverena činjenica a to je da kada se upuštaju u seksualnim odnos po prvi put sa partnerom uvek osećaju izvesnu nelagodu koja kod nekih čak prelazi u izraženo osećanje anksioznosti.\nU današnje vreme koje karakteriše izražena trka za potvrdom sopstvenih sposobnosti, seks je postao jedan od instrumenata uz pomoć koga sebi nastojimo nešto dokazati. Stoga nije ni čudno da se veliki broj ljudi u seks upušta kao u još jednu od brojnih aktivnosti u kojima se mora dokazati sopstvena vrednost. Cena koju plaćamo za ovakav način sagledavanja seksualnosti jesu strahovi vezani za sopstvenu seksualnu kompetentnost. Upuštanjem u seks sa idejom da se moramo pokazati najčešće se dolazi do ishoda kao što su slaba erekcija kod muškaraca i nemogućnost dostizanja orgazma kod žena. Na taj način, umesto da seks bude jedan od načina da se opustimo, uživamo i ostvarimo bliskost, on postaje uzrok zabrinutosti kod sve većeg broja ljudi.\nStrah i anksioznost glavne su prepreke na putu ka ostvarenju dobrog seksualnog odnosa i stoga je važno osvrnuti se na faktore koji doprinose njihovom nastanku.\nJedan od faktora koji muškarcima zasigurno može otežati ostvarenje seksualnog uzbuđenja za vreme odnosa je takozvana spektatorizacija (spectatoring – posmatranje), u kojoj muškarac umesto da se prepusti seksualnim doživljajima, vreba bilo kakav znak slabljenja erekcije. Uobičajena posledica ove sklonosti je slabljenje seksualne uzbuđenosti jer predmet usresređenosti nisu prijatne senzacije za vreme seksa već kvalitet erekcija ili nemogućnost dostizanja vrhunca. Ova sklonost veoma često sažeta je u automatskim mislima koje se javljaju za vreme seksa poput „šta ako mi se spusti?“, „da li ću uspeti da doživim orgazam?“, „hoće li više?“ itd.\nSlična stvar prisutna je kod svake žene koja ima teškoće da dostigne orgazam. Što više sebi govori da treba da svrši i da sa njom nešto nije u redu ako joj ne uspeva da dostigne vrhunac, teže joj je da se usresredi na erotske senzacije koje joj pomažu da se uzbudi i doživi orgazam.\nOno što takođe onemogućava ostvarenje dobrog seksualnog odnosa jesu brojni mitovi koji se tiču toga kakav bi dobar seks zapravo morao biti.\nNaš seksualni život pod velikim je uticajem stavova koja imam prema seksu. Ideje kakav bi dobar seks trebao da bude utiču na to kako ćemo seksualno funkcionisati i koliko zadovoljstva ćemo imati u samom seksualnom činu.\nOslobađanje od ovih seksualnih mitova i zauzimanje realnog pogleda na seksualnost, prvi su koraci u ostvarenju zadovoljavajućeg seksualnog odnosa sa partnerom ili partnerkom.\nDakle, seks je stvarno dobar onda kada odustanete od ovih mitova!\nPrvi takav mit je ideja da se seksualna uzbuđenost mora javiti spontano i automatski.\nIako je spontana uzbuđenost i takozvani doživljaj hemije između dvoje poželjan, važno je znati da postoje i drugi legitimni načini da se seksualno uzbudite. Ukoliko očekujete hemiju a nje nema seksualno uzbuđenje možete izazvati sami kroz dobru fizičku stimulaciju (maženje, dodirivanje, trljanje, ljubljenje), erotska maštanja i kroz odstranjivanje negativnih misli i spoljnjih distrakcija. Ako pre i za vreme seksa sebi govorite nešto poput „ovo neće uspeti“ ili „ovo je dosadno“, ili vam ne uspeva da se usresredite na svoj senzorni doživljaj – to je ono što vas sprečava da se uzbudite. Dakle, hemija ne mora da prethodi dobrom seksu već može biti podstaknuta njime!\nDrugi mit svodi se na ideju da je snošaj tj. penetracija jedina prava stvar a da je sve ostalo predigra i ne smatra se seksom.\nDa bismo imali dobar seks važno je da proširimo sam pojam seksualnog odnosa. Seksualno ponašanje je svako ponašanje koje podrazumeva intimni fizički kontakt ili uzajamno stimulisanje delova tela koje pobuđuje erotska osećanja. Orgazam ili više orgazama nisu neophodni da bi se uživalo u doživljaju, snošaj nije isto što i seks – to je vrlo uska definicija. Trenutke fizičkog kontakta možemo doživeti kada se priljubimo uz nekoga, kada se mazimo ili čak strastveno ljubimo i dodirujemo obučeni. Sve što nam prija u fizičkom kontaktu sa drugom osobom je seks.\nSvođenje seksa samo na orgazam jedan je od najčešćih uzroka seksualne disfunkcionalnosti, muškarac se očajnički trudi da održi erekciju ili da uspori orgazam a žena žuri da svrši što brže. Ukoliko želite da uživate u fizičkom kontaktu sa dragom osobom odustanite od ideje da dobar seks mora voditi penetraciji i orgazmu!\nTreći mit, veoma popularan među devojkama, je ideja da je glupo eksperimentisati i isprobavati nove stvari u seksu. Mnoge devojke pod uticajem patrijarhalnog vaspitanja veruju da nemaju pravo na inicijativu u seksu i da su svi seksualni potezi rezervisani striktno za muškarce. Mnoge devojke čak smatraju da je stidljivost svojevrstan afrodizijak i ako budu glumile da su stidljive i neiskusne da će na taj način osigurati da budu privlačne svom partneru. Ovo je naravo mit koji je između ostalog odavno izašao iz mode!\nNajbolji način za vođenje uzbudljivog seksualnog života jeste preuzimanje rizika i isprobavanje novina. Kao što i u ostalim sferama funkcionisanja bez rizikovanog nema ni stečenog isto važi i za seksualno funkcionisanje. Ukoliko se ne osmelite da isprobate nove stvari nemojte se ni čuditi ukoliko vam se seksualni život odvija rutinski. Ako proširite načine na koje možete da se igrate sa svojim telima vaš seksualni život može uvek da bude svež i uzbudljiv. Stoga pustite mašti na volju!\nJoš jedan mit, povezan sa prethodno navedenim, je ideja da kada žena preuzme vođstvo ili jasno pokaže šta želi, muškarac ne može da uživa u seksu – to mu oduzima muškost.\nSuprotno ovoj ideji govore istraživanja Abrahama Maslova koja ukazuju da je između muškaraca i žena koji su fleksibilniji i osećaju se slobodnim da budu ili aktivni ili pasivni, seks raznovrsniji i donosi više uživanja. Međutim, ako muškarac sam sebi kaže „To je neprirodno i nemuški“ ili, „Strašno je ako nemam kontrolu ili nisam spreman svakog časa kada ona inicira stvar“, ili ako ona sebi govori „Ja sam previše agresivna“, ove misli mogu dovesti do inhibicije i anksioznosti koje utiču na smanjene varijacija i uživanja u seksu. Dakle, seks nije oblast ekspertize muškog pola već je aktivnost u koju ulazimo kao ravnopravni akteri.\nSledeći mit koji ograničava seksualnu slobodu pa samim tim i užitak u seksu jeste stav da ne smemo da imamo lascivne misli ili seksualne fantazije o bilo kom drugom sem o sopstvenom partneru. To je abnormalno i to je izdaja!\nSeksualnu reakciju međutim može da pobudi širok raspon seksualnih stimulansa, uključujući dodir, miris, pogled, misao, fanataziju ili sve ono što za nas ima određeni seksualni značaj. Istraživanja čak pokazuju da između polovine i tri četvrtine muškaraca i žena pribegava fantazijama kroz koje pojačava svoj seksualni doživljaj. Fantazije su poput misaonog bioskopa, one spadaju među najbolje načine za podešavanje mozga na seksualnu frekvenciju. Iako mnoge fantazije, kao i snovi, mogu da izgledaju bizarno, to ih ne čini nužno patološkim. Fantazije su dakle sasvim legitiman način podsticanja seksualne želje. Ako vi i vaš partner niste raspoloženi da razmenite svoje fantazije onda ih zadržite za sebe.\nI na kraju ću spomenuti čuveni mit koga se pridržava veliki broj ljudi a to je ideja da ne smemo da kažemo partneru/partnerki šta nam prija. Sve mora da se odigra samo od sebe jer ako moramo da kažemo šta je to što želimo onda to nije to!\nVeliki broj muškaraca veruje da bi trebalo da budu u stanju da sami kod sebe izazovu seksualno uzbuđenje i često se ustručavaju da zamole partnerku da im u tom smislu pomogne jer smatraju da ih to čini neadekvatnim muškarcem. Isto tako, oni će retko tražiti direkciju od partnerke u kom pravcu da je stimulišu. Žene sa druge strane, retko saopštavaju o načinu na koji žele da budu stimulisane i očekuju od svojih partnera da im čitaju misli. Čitanje misli međutim predstavlja krajnje neefikasno sredstvo za stvaranje seksualnog zadovoljstva. Tajna dobrog seksa leži u tome da što otvorenije i konkretnije saopštite jedno drugom šta je to što volite a šta ne bez ikakvog kritikovanja ili donošenja sudova.\nNajbolji afrodizijak je da tačno znate gde i kako vaš partner najviše voli da bude dodirivan a da bi vam to pošlo za rukom jedino što morate da uradite je da iskomunicirate svoje seksualne želje.\nI na kraju kada se izborite sa ovim mitovima koji vas sabotiraju u ostvarenju zadovoljavajućeg seksualnog odnosa imajte na umu da su u krevetu dobre iste one stvari koje su na ceni i van njega: iskrenost, mašta, malo nestašluka i mnogo obazrivosti.(Eleonor Peri)\nLiteratura: Šta da se radi kada njega boli glava, Dr Janet Wolfe\nPosted in: Seksualni problemi Tags: dobar seks, seksualni mitovi\n4 Responses to Kada je seks stvarno dobar?\n31/08/2014 u 20:49\nkakvo sve znacenje moze imati akomuskarac kaze zeni ,gde si,oslovi je imenom muko moja . to je reko jedan muskarac mojoj supruzi u mom prisustvu kada je ona u kucu u kojoj je onradio neke radove .Prva misao mi je bila da je to neprimereno ponasanje .od nekoga ko je tu u prolazu i skim nismo nesto bliski.pozdarv i hvala na odgovoru.\n24/02/2013 u 01:00\nleptirici se mogu i sada da pojave nije bitno koliko imamo godina\n17/08/2011 u 22:14\nJedino sto ne mogu da ne pitam je, oslonivsi se na vasu definiciju leptirica – “Leptirići nisu ništa drugo do lepši naziv za sasvim prirodnu nervozu uoči seksualnog odnosa.”, kako objasnjavate one zestoke leptirice koje osecamo kada se ‘zaljubimo’ u trecem/cetvrtom/petom razredu osnovne?\nracionalni demagog kaže:\n01/03/2012 u 14:22\nZnaš kako Milena, i tu se radi o pomenutoj definiciji, samo što je to u tom uzrastu drugačije izraženo, takoreći nepojmljivo za isti..\nOdgovori na racionalni demagog Poništi odgovor


Omladinska zadruga Grof | Omladinske zadruge\nOmladinska zadruga ,,Grof,, posluje sa velikim brojem firmi, i zahvaljujući pažljivom odabiru omladinaca ostvaruje uspešnu poslovnu saradnju garantujući kvalitet i pouzdanost. U mogućnosti smo da u vrlo kratkom roku obezbedimo omladince koji su Vam neophodni za obavljanje poslova kako iz vaše delatnosti, tako i van vaše delatnosti kao što su: fizički poslovi, rad u magacinu, vozači, čišćenje i održavanje poslovnog prostora, kurirski poslovi, podela reklamnog materijala, lepljenje, deklarisanje, pakovanje robe, adminstrativni poslovi, sekretarice, kafe kuvarice, anketari, promoteri, poslovi u struci, zamena odsutnog radnika.\nCilj omladinske zadruge “GROF” je povezivanje i omogućavanje mladim ljudima da nađu prvi posao, zarade, budu zadovoljni. Zadruga obezbeđuje zadrugarima odgovarajuću pravnu i socijalnu sigurnost za vreme radnog angažovanja. Organizovanim radom preko zadruge, zadrugari obezbeđuju zaradu i veću sigurnost isplate, odgovarajuće uslove za rad i zaštitu na radu, viši zajednički standard, zadružnu solidarnost, sticanje radnih navika i praktičnih znanja potrebnih za stalno zaposlenje.\nKategorija: Omladinske zadruge\nAdresa: Stevana Brakusa 6, Čukarica, Beograd\nTelefon 1: 011/754-11-76 755-13\nTelefon 2: 063/655-664 065/354\nWeb sajt: www.ozgrof.rs