Medicina nije nauka - Reakcije - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Reakcije » Medicina nije nauka\nProf. dr Zoran Radovanović je, zahvaljujući bolesti kovid-19, bio poslednjih meseci izuzetno prisutan u svim mogućim medijima.\n10Piše: Dragutin J. Savić 05. januara 2021. 16.38 Izmenjeno: 16.39\nilustracija Foto: pixabay / jackmac34\nU samom početku njegovi komentari, odnosno kritike nekompetentosti članova i rada kriznog štaba – iz koga je on kao iskusan epidemiolog bio neopravdano izostavljen – bili su veoma korisni.\nMeđutim, vremenom su ti članci počeli da liče jedan na drugog da bi na kraju, po mom mišljenju, zbog prečestog javljanja, prešli granicu dobrog ukusa.\nMožda profesor i nije toliko kriv, jer nije mogao da odoli sirenskom zovu novina i televizije koje uvek treba da popune prostor.\nMeđutim, u najnovijem članku pod naslovom „Kako je nauka pomogla struci“ (Danas, 21. 12. 2020) prof. Radovanović potpuno menja temu.\nRadi se, po meni, o dosta nejasnom i netačnom objašnjavanju razlike između fundamentalne, naučne i primenjene medicine.\nPreciznije, o razlici između akademske, fundamentalne epidemiologije i primenjene, terenske epidemiologije, pri čemu se on radije, kako navodi, opredeljivao za „čistu“ nauku.\nPogledao sam spisak radova prof. Radovanovića i nisam našao ni na jedan rad koji bi se mogao, striktno govoreći, nazvati naučnim.\nŽao mi je što moram da kažem da sam naišao i na radove – koje za sada ne bih spominjao – ispod kojih jedan profesor univerziteta ne bi trebalo da se potpiše.\nU tom članku, a na na temu brzog definisanja virusa SARS-Cov-2 (uzročnika bolesti kovid 19) profesor kaže: „tako brz prodor u nepoznato, bez presedana u istoriji medicine, počivao je na medicini zasnovanoj na dokazima“.\nKakav presedan u istoriji medicine, kakvi dokazi, koja medicina?\nProfesore, prisvajate tuđe.\nSekvenciranje RNK uradili su molekularni biolozi jos pre dvadeset godina.\nZa sekvenciranje genoma ovog virusa od 30.000 nukleotida danas nije potrebno više od par sati.\nIsto tako, ceo mehanizam ekspresije virusnog genoma je čisto molekulano biološki problem, koji tvrd vam stojim, 99% lekara ne razume.\nGenetika lambda faga (bakterijski virus) koji parazitira na bakteriji Escherichia coli je potpuno urađen početkom sedamdesetih godina, pre pedeset godina.\nGenetika lambda faga je neuporedivo kompleksnija od iste virusa SARS-Cov-2 (možete je naći u svakom uđbeniku molekulane biologije) i ko je poznaje može vrlo lako da razume svaki virus.\nIz genetike E. coli i lambda faga su, pored mnogih saznanja o biologiji ćelije, izašle i dve revolucionarne tehnike, tehnologija rekombinantne DNK (genetičko inženjerstvo) i CRISPERS, tehnologija intervencije na humanom hromozomu, o kojima ovise svi budući prodori u medicini.\nCRISPERS je metoda kojom ce biti izlečene bolesti kao što su beta talasemija, bolest srpastih ćelija i mnoge druge nasledne bolesti.\nPrimena ove metode samo što nije počela.\nBez genetičkog inženjerstva koje je počelo da se primenjuje na višim organizmima krajem sedamdesetih godina – kloniranje humanog gena za insulin u E. coli koja ga je proizvodila u velikim količinama, sto je rešilo problem lečenja dijabetesa – biologija viših organizama bi još uvek bila u kamenom dobu.\nMedicina, te shodno tome ni epidemiologija, nije nauka ni po kojim standardima kojima se definiše nauka.\nMedicina je izuzetno važna struka, praksa ili primenjena nauka, u najboljem slučaju „meka nauka“, koja stoji na tri fundamentalne nauke.\nFizici („pacemaker“, „magnetic resonance“ , „pet scan“, „ct scan“, veštački materijali, etc.) i molekularnoj biologiji i hemiji (otkriće DNK kao genetičkog materiala, dešifrovanje genetičkog koda, razumevanje bakterijskih rezistencuja na antibiotike, regulacije ekspresije gena, sekvenciranje DNK i RNK, molekularne genetike maligne ćelije, procesa starenja, studiranje izuzetno kompleksnog mehanizma diferencijacije oplođene jajne ćelije u organizam, tj. u čoveka od deset hiljada milijardi raznih ćelija u raznim tkivima, dublje razumevanje imunološkog sistema i najzad, pored mnogih ostalih, već spomenuto genetičko inženjerstvo i CRISPERS metoda).\nZa ova otkrića dodeljena je gomila Nobelovih nagrada ZA MEDICINU, pri čemu su svi dobitnici od reda bili molekularni biolozi.\nSasvim razumljivo, u 19. veku Alfered Nobel nije mogao da pretpostavi pojavu molekularne biologije.\nJoš jednom, razvoj i primena fundamentalnih nauka fizike, hemije i molekularne biologije predstavljaju osnovu budućih aplikacija u medicinskoj praksi.\nDa se ne bi pomislilo da ovo pišem iz neke lične omraze prema lekarima (deda, otac i brat su mi bili lekari), već samo prenosim opšti stav utvrđen od strane ljudi koji se ozbiljno bave sociologijom i filozofijom nauke, evo jednog, a ima ima ih dosta: „Zašto medicina ne može biti nauka“ (R. Munson, Why medicine can not be a science. Journal of Medical Philosophy, May 1981).\nAutor je profesor molekularne genetike u penziji\nDragutin J. Savić, Reakcije\nPrezir prema medicini\nBrojne mogućnosti softvera za naučne ilustracije\nKratka istorija domaćih pandemija\n05. januara 2021. u 17.52\nMedicina je mešavina nauke, umetnosti i vrhunskog zanata, a vi ovo pišete kao neko ko nije uspeo da upiše medicinu (poput dede, oca i brata, za šta je bio potreban uspeh na prijemnom), već molekularnu biologiju!\nPitam se, pitam? kaže:\n05. januara 2021. u 18.14\nDa li znate cime se bavi molekularna biologija?\nMesavina nauke? kaže:\n06. januara 2021. u 07.54\nOdmorite se, pa pocnite ponovo. Popijte mesavinu caja i meda, pa mesanu salatu i na kraju mesano sumsko voce\n05. januara 2021. u 18.28\nPiše čovek koji pominje CRISPERS tehnologiju (treba CRISPR – skraćenica od clustered regularly interspaced short palindromic repeats). Ipak, to ga ne sprečava da nam deli lekcije o nečemu čemu ne zna ni ime.\n06. januara 2021. u 07.56\nNaslov je koristan podsetnik. Inace, ne samo da nije nauka, nego i ne daje jedinstvene odgovore ili uputstva. I oni se menjaju.\nNe zaboravite da su ozbilkno lekari pre oko sto godina normalno i rutinski prepisivali kokain. Na kratko i heroin\n06. januara 2021. u 16.22\nEvo i profesor Radovanovic, prema kome je usmeren ovaj clanak, danas u odgovoru isto pise CRISPERS. Mozda je to jednostavno naziv koji se koristi medju medicinarima i naucnicima u Srbiji? Vazda smo imali svoje nazive, a ne kao Hrvati da pisemo u originalu. U svakom slucaju, vise verujem dvojici profesora u penziji (prvom iz Beograda, i drugom iz Amerike) nego nekom NN licu sa nick-om Neno, koji jedino izgleda ume da vredja, i da se bavi pravopisom, umesto da smisli neku konstruktivniju kritiku.\n05. januara 2021. u 21.56\nOdlican tekst !\n06. januara 2021. u 03.10\nZaboravili ste da pomenete elektrotehnicku nauku . Nju nikako ne treba zaklanjati fizikom, jer elektrotehnika i njene grane:elektronika, telekomunikacije, energetika…nadilaze teoriju fizike.Bez elektronike i telekomunikacija se ne moze zamisliti moderna medicina i tacno je da lekari ne razumeju kako su i po kom principu napravljenu uredjaji koje svakodnevno koriste. Zato se na najvecim svetskim univerzitemima izucavaju interdisciplinarne nauke.\nNis Rados kaže:\n06. januara 2021. u 22.53\nГосподине, смешни сте са овом тврдњом да електротехника (и њене гране) надилазе теорију физике. Управо су ове гране проистекле из фундаменталних, теоријско/експерименталних истраживања у физици. Сетите се само Максвелових једначина, којима је предвиђено постојање електромагнетских таласа, које је касније открио Херц-ето телекомуникација. За откриће полупроводничких елемената, (транзистори, диоде идр) дате су две Нобелове Награде за физику- ето електронике, да не наводимо даље примере.\n06. januara 2021. u 04.53\nNa prvom predavanju iz opste hemije na Bioloski fakultetu profesor nam je rekao: „Znate…biologija nije prava nauka…ne kao sto je hemija“.\nMedjutim istina je da medicina ogroman broj svojih saznanja duguje biologiji i biohemiji.


OSSRB - Ub se plasirao u 3. kolo kvalifikacija za LŠ\nUb je od početka meča bio dominantnija ekipa na terenu. Jedinstvo je bolje otvorilo uvodni set i povelo je sa 4:1, ali su Ubljanke brzo preokrenule rezultat u svoju korist. Povele su sa 8:5, pa sa 17:7, da bi set rešile sa 25:16.\nNastavio je gostujući tim sa sjajnom igrom i u drugom periodu. Izabranice Marijane Boričić su od početka do kraja seta bile dobre u napadu, a još bolje u odbrani i osvojile su set sa ubedljivih 25:14.\nIako je osvajanjem drugog seta obezbedio plasman u 3. kolo, Ub je i u trećem setu bio sigurniji. Lako je došao do rezultatske razlike koju je povećavao kako je treći period odmicao. Na kraju 25:15 I maksimalna pobeda za Ubljanke.\nUb će u 3. kolu kvalifikacija za Ligu šampiona 2022. igrati protiv pobednika dvomeča Olimpijakos Pirej (GRE) – Minčanka Minsk (BLR). Olimpijakos je bio bolji u prvom meču sa 3:2 (25:21, 25:27, 25:23, 20:25, 15:13).


LIDL : Južne vesti\nPočela izgradnja objekta "Lidla" u Prokuplju\n10:57, 17. 2. 2022.\nNakon što je pre godinu dana nemački lanac supermarketa kupio 1,39 hektara zemljišta u Prokuplju za skoro 90 miliona dinara, počeli su radovi na izgradnji novog objekta koji se nalazi na ulazu u grad iz pravca Niša u blizini Poljoprivredne škole. Ukoliko radovi teku planiranom dinamikom, objekat će biti završen u narednih nekoliko meseci.\nIza "Delte" niče deponija, a Nišavom "plivaju" kolica za kupovinu\n14:46, 1. 2. 2022.\nProstor iza parkinga tržnog centra “Delta” nekima je poslužio i kao deponija za odlaganje smeća i nepotebnih starih stvari, a pored toga može se videti i građevinski šut i otpad. Odmah preko puta, sa druge strane, u reci plutaju kolica za kupovinu.\nDrugi "Lidl" u Nišu otvoren bez gužve\n09:33, 9. 9. 2021.\nNa otvaranje drugog Lidla u Nišu u Ulici Blagoja Parovića u redu je čekalo manje ljudi, desetak njih je sat vremena sačekalo da se otvore vrata novog marketa, a kako su rekli, bili su tu zbog akcijskih cena. Predstavnici Grada Niša i Lidla na svečanom otvaranju rekli su da je posao dobilo oko 20 ljudi.\nNakon što je na licitaciji nemački lanac supermarketa kupio 1,39 hektara zemljišta u Prokuplju za 87.481.000 dinara, danas je i zvanično potpisan ugovor o kupovini. Objekat će se graditi na ulazu u Prokuplje iz pravca Niša u blizini Poljoprivredne škole, a rok za završetak radova je 18 meseci.\n"Lidl" kupio zemljište za izgradnju objekta u Prokuplju\n18:49, 2. 2. 2021.\nNemački lanac supermarketa Lidl kupio je 1,39 hektara zemljišta u Prokuplju, u blizini Poljoprivredne škole, na javnoj licitaciji na kojoj su učestvovala još dvojica privrednika. Početna cena bila je nešto viša od 20 miliona dinara, a najveću sumu od 87.481.000 dinara ponudio je nemački kupac.\nSrpska “Lidlmanija” - između konzumerizma, siromaštva i povoljne kupovine\n13:37, 13. 10. 2018.\nČekanje u redovima od ranog jutra, guranje, laktanje, tuče oko jeftinih pilića, padanje u nesvest i stampedo za bananama od 60 dinara po kilu, obeležili su otvaranje "Lidlovih" supermarketa i na jugu Srbije. Dok je za sociologa Jova Bakića ova srpska “lidlmanija” posledica i konzumerizma i siromaštva, za filozofa Rastislava Dinića "lidlmanci" su samo ljudi koji hoće da kupe neophodne namirnice po jeftinijoj ceni. Obojica se slažu da predsedniku Aleksandru Vučiću nije mesto na otvaranju supermarketa.\n11:12, 11. 10. 2018.\nMladi, stariji i deca, po više stotina njih, čeka u redovima ispred novootvorenih supermarketa "Lidl" u Nišu i Leskovcu, još od rano jutros. Radnici u Nišu kažu da su ljudi počeli da se okupljaju još u 6 sati, iako je otvaranje bilo zakazano za 8 sati, a oni koji čekaju kažu da su tu uglavnom zbog akcijskih cena, ali i jer i ostali "narod čeka".\nOtvaranje "Lidla" u Nišu i Leskovcu najavljeno za sledeću nedelju\n10:20, 3. 10. 2018.\nNemački lanac supermarketa "Lidl", posle šest godina od najave njegovog dolaska u Niš, 11. oktobra konačno bi trebalo da otvori vrata potrošačima. Kako prenosi N1, "Lidl" se istog dana otvara i u Leskovcu.\nPočela gradnja LIDL-a u Nišu\n13:11, 4. 8. 2016.\nČetiri godine nakon što je poznati nemački lanac prodavnica kupio zemljište u Nišu, počeli su radovi na izgradnji supermarketa. Otvaranje planirano za početak naredne godine.\nI u Pirotu supermarketi "Lidl"?\n15:09, 17. 4. 2015.\n"Lidl", jedan od najvećih trgovinskih lanaca u svetu, zainteresovan da gradi supermarket u Pirotu.\nBirokratija odložila otvaranje supermarketa "Lidl"\n10:03, 15. 4. 2015.\nIako je veliki nemački trgovinski lanac “Lidl” u Nišu otkupio dve lokacije za izgradnju svojih objekata još pre 3 godine, marketi bi mogli da budu otvoreni tek u 2017. godini.\nNovi incident sa tenderima u Nišu\n10:39, 21. 10. 2014.\nSamo nekoliko sati pre isteka roka za dostavu ponuda za javnu nabavku, gradonačelnik Niša i njegovi saradnici tražili su od Komisije da izmeni uslove za ponuđače.\nLIDL jeftiniji od drugih?\n10:53, 16. 1. 2013.\nJoš se ne zna kada će nemački lanac supermarketa LIDL, koji bi prema procenama stručnjaka trebalo da donese cene niže i do 40 odsto, konačno početi da radi u Nišu.\n"Lidl" kupio zemljište u Nišu\n00:00, 2. 10. 2012.\nNemački lanac supermarketa kupio je plac preko puta Brikolaža u Duvaništu, gde će graditi svoju prvu od 3 prodavnice u Nišu.


Prisutni: Slavica Kovačev, Branislav Vojnov, Milorad Azucki, Saša Vidaković, Janoš Koso i Karolj Andre\n- Izveštaj o vođenju knjigovodstva za 2008. godinu /kontakt osoba sa knjigovoñama Branislav Vojnov/.\n- Uraditi interni finansijski izveštaj do otvaranja žiro računa za Zavičajni klub.\n- Izveštaj o predaji projekta Elektronski zapis (arhiv) o istoriji našeg zavičaja.\n- Razgovor oko funkcionisanja Muzeja „Glavaševa kuća" – predlozi Pojedinosti o izložbi fotografija Ivice Kovačeva za maj mesec 2009. godine.\n- Dogovor oko pripreme tekstova za Letopis za 2008. Godinu.\n- Uspostavljen kontakt sa unukom Arsena Pecarskog, Zoricom.\n- Poklon Koste Živkovića u vidu malog dnevnika Fudbalskog kluba Jedinstvo za 1964. godinu.\n- Završni račun urañen od strane ovlašćenih knjigovoña, na ime troškova uplaćeno 1.200,00 dinara. Kontakt sa knjigovoñama ostvarivaće predsednik Kluba Branislav Vojnov.\n- Interni finansijski izveštaj o finansijskom poslovanju za 2008. godinu uradiće Andre Karolj i Slavica Kovačev u roku od mesec dana.\n- Projekat Elektronski zapis (arhiv) o istoriji našeg zavičaja predat je, a rezultati se očekuju krajem marta meseca ove godine.\n- Muzej „Glavaševa kuća" je otvoren. Zavičajni klub predlaže:\n- Za noćno obezbeñenje nije potrebno angažovati čuvara, jer postoje kamere a postojeće zidove treba samo osigurati. U toku dana potrebno je organizovati rad, svakodnevno u odreñeno vreme, što znači Muzej treba da je otvorenog tipa.\n- Branislav Vojnov predlaže da Zavičajni klub u vidu dežurstva organizuje rad u Muzeju, dva dana u nedelji, po četiri sata, obzirom da će prostorije Kluba biti u pomoćnim prostorijama. Milorad Azucki predlaže da se imovina Muzeja osigura.\n- Saša Vidaković predlaže da se obezbedi zaposleno lice u Muzeju ili predlaže da se civilni vojni rok služi u Muzeju, kad istekne vojni rok dolazio bi sledeći vojnik, pri čemu voditi računa o izboru vojnika i njegovim sklonostima.\n- Upravni odbor je pri stavu da će članovi Zavičajnog kluba nedeljno dva puta po četiri sata (a možda i više) boraviti u svojim prostorijama. Isto tako je prihvatio ideju Saše Vidakovića da mesto „domara" obavlja osoba koja služi civilni vojni rok.\n- Ivica Kovačev uramljuje fotografije, ali se izložba odlaže za letnji period, kada umetnik bude mogao da prisustvuje, obzirom da isti živi u Nemačkoj.\n- Rok za dostavljanje rukopisa je 1. juni, a za mesec dana članovi Upravnog odbora treba da predlože spisak tema za Letopis.\n- Unuka Arsena Pecarskog, Zorica, kontaktirala je Sašu Vidaković, dostavila je odreñeni pisani materijal, koji je postavljen na sajt, prošlost Novog Bečeja. Saradnja se nastavlja.\n- Kosta Živković je poklonio Zavičajnom klubu dnevnik Fudbalskog kluba Jedinstvo za 1964. godinu u kome je bio član i rukovodeći radnik.\n- Organizovati prikupljanje članarine, koje i ove 2009. godine ostaje 300 dinara. Pripreme za izložbu eksponata o Novom Bečeju teku odreñenom dinamikom\nGoran Dobožanov\t28 Železnica\t2 Duško Letić\t40 Agneš Đukičin\t2 Fotografi\t47 Salaš\t6 Ljiljana Bognić\t3 Novo Miloševo\t1 Giga Jovanović\t5 Pozorište\t2 Doktor\t24 Ognjeslav Kostović\t3 Stevan Davidović\t137 Sport\t152 Polet\t5 Genocid\t2 Muzika\t15 Pošta\t16 Crkve\t50 Fudbal\t167


Marinac iz BiH: Šta se dogodilo sa Amerikom u koju smo došli | Visokoin.com\nMarinac iz BiH: Šta se dogodilo sa Amerikom u koju smo došli\nNarednik artiljerije u marincima SAD-a Bosanac Emir Hadžić govorio je za američke medije o sve učestalijoj antimuslimanskoj propagandi u toj zemlji, a koju predvodi republikanski kandidat za predsjednika Donald Trump.\nHadžić je, kako navode američki mediji, iz BiH sa porodicom otišao u Californiju kao 17-godišnjak. Da bi se odužio zemlji koja je njega i njegovu porodicu srdačno primila, odmah se priključio američkoj vojsci.\nKaže, američke snage su bile među mirovnim trupama u BiH te je priključenje marincima bio način da plati svoj dug Sjedinjenim Američkim Državama. Iako je namjeravao služiti kratko, u marincima se zadržao do danas.\n“Način na koji su nas Amerikanci dočekali ostavilo je na mene nevjerovatan utisak tako da sam osjećao da se moram odužiti na neki način”, kaže Hadžić, bosanski musliman koji je iz BiH izbjegao 1995. godine, navodi The Washington Post.\n“Prijavit ću se u vojsku i vratiti dug u ime moje porodice”, dodao je on. Od tada je boravio u osam misija američkih marinaca među kojima i ona u Afganistanu.\nMeđutim, kako kaže, uznemiren je sve učestalijom antimuslimanskom propagandom, pogotovo nakon terorističkih napada u Parizu i ubistva 14 osoba u San Bernardinu. Iako je ranije podržavao republikanskog kandidata za predsjednika SAD-a Donalda Trumpa, to više nije slučaj.\n“Mi smo nekada bili uravnoteženi ljudi. Nekada smo bili privrženi našim istinskim vrijednostima, ali sada smo spremni da izdamo te vrijednosti zbog osjećaja straha? To nije američki”, rekao je Hadžić.\n“Šta se desilo Americi u koju sam imigrirao?”, pita se on.\nMnogi američki muslimani kažu da prolaze kroz teške trenutke u ovoj zemlji. Posebno je, kažu, bolna antimuslimanska retorika.\nU vojsci Sjedinjenih Američkih Država ima približno 6.000 muslimana. Sada se nalaze u mnogo goroj situaciji nego nakon terorističkih napada 11. septembra 2001. godine, navodi The Washington Post.\nAmerikaBosna i HercegovinaEmir HadžićMarinac0


Nova knjiga pesama Živorada Nedeljkovića u Arhipelagu | Arhipelag\nNova knjiga pesama Živorada Nedeljkovića u Arhipelagu\nBeograd, 1. septembra 2014. – Nova knjiga pesama jednog od vodećih savremenih srpskih pesnika Živorada Nedeljkovića Ulazak upravo je objavljena je u izdanju Arhipelaga u jednoj od retkih domaćih edicija poezije Element.\nNastajale u poslednje tri godine, pesme u knjizi Ulazak predstavljaju primer stišane lirike i magijskog verizma. Nove pesme Živorada Nedeljkovića postepeno i promišljeno, u nizu upečatljivih slika, oblikuju neke od najuzbudljivjih izraza novije srpske lirike. Lirski subjekt nastoji da razume do poslednjih detalja vlastiti svet, zbog čega pesnik o njemu peva sa zanimanjem i naklonošću. Kao u kakvoj pesničkoj arheologiji svakodnevice, Nedeljković pre nas izvodi ne samo bogat i potisnut unutrašnji svet modernih junaka već i nijanse, prelive i zanemarene i marginalizovane oblike moderne egzistencije. U tim izdvojenim i vanredno uobličenim prizorima stihovi u knjizi Ulazak prizivaju primere zaboravljenog i nesvakidašnjeg smisla.\nRanijih godina Arhipelag je objavio dve pesničke knjige Živorada Nedeljkovića, Ovaj svet i Talas. Za Ovaj svet Nedeljković je dobio Nagradu „Meša Selimović“ za najbolju knjigu godine, dok je za Talas dobio Nagradu „Vasko Popa“ za najbolju pesničku knjigu godine.\nPesme Živorada Nedeljkovića su zastupljene u svim važnijim antologijama savremene srpske poezije i prevedene su na više evropskih jezika.


Rogatica: Uhapšena petorica osumnjičenih za ratne zločine\nPo nalogu tužitelja iz Posebnog odjela za ratne zločine, koji se nalaze na terenu gdje koordiniraju rad policijskih djelatnika, uhapšeno je pet osoba osumnjičenih u dva predmeta za ratne zločine Tužiteljstva BiH.\nU okviru jednog predmeta uhapšeni su Božidar Perišić zv. "Boban“ rođen 07.01.1962. u Rogatici i Vinko Zoranović zv. „Joja“ rođen 05.11.1965. u Rogatici. U okviru drugog predmeta uhapšeni su Dragan Lubarda, zv. „Lube“, rođen 27.08.1956 u Rogatici, Zoran Ilić, rođen 25.10.1968. u Rogatici i Milisav Ikonić, rođen 25.06.1959. u Rogatici.\nNavedeni osumnjičeni su pod istragom i osumnjičeni su za zločin protiv čovječnosti i ratni zločin protiv civilnog stanovništva.\nOni su osumnjičeni da su kao pripadnici Rogatičke brigade VRS, tijekom lipnja i srpnja 1992. godine, počinili ratne zločine nad žrtvama bošnjačke nacionalnosti iz naselja Gračanica u Rogatici.\nPrema prikupljenim dokazima, navedeni osumnjičeni počinili su progone, ubojstva najmanje 15 osoba (osumnjičeni Perišić), silovanja i seksualna zlostavljanja žena bošnjačke nacionalnosti, protupravna zatočenja, mučenja, zlostavljanja i druge oblike nanošenja teške patnje žrtvama.


WhatsApp će uskoro dobiti novu funkciju | Aktuelno\nUmjesto da najavi masovno ažuriranje planirano za WhatsApp putem bloga ili novinskog događaja, Facebook je krenuo u iznenađujućem smjeru kada je potvrdio da funkcija koju mnogi korisnici WhatsAppa žele uskoro dolazi\nWhatsApp je do sada imao lošu godinu, kojom su dominirale vijesti o ažuriranju politike privatnosti koje je primoralo korisnike da dijele više podataka sa Facebookom.\nNajzad lijepe vijesti iz WhatsApp-a\nTo je bio prvobitni plan za promjenu uslova usluge, ali je Facebook morao da odloži ažuriranje za nekoliko mjeseci da bi se izborio sa velikim reakcijama. Otpor zakonodavaca primorao je Fejsbuk da ne preduzima nikakve mjere protiv ljudi koji nisu pristali na uslove usluge. Sve vrijeme je Facebook insistirao da WhatsApp neće izgubiti end-to-end enkripciju koja podrazumijevano štiti sve četove i pozive, ali nikada zapravo nije objasnio zašto su mu potrebni ti dodatni podaci korisnika WhatsApp-a. Znamo da je to za opcione funkcije e-trgovine koje bi ljudi mogli da koriste unutar aplikacije, ali svi korisnici moraju da prihvate promjene, čak i ako ne planiraju da imaju kontakt sa preduzećima. To će reći da se, kad god su se pojavile vijesti o WhatsApp-u ove godine, uglavnom radilo o privatnosti korisnika. Ali Facebook je radio na novim funkcijama najpopularnije svjetske aplikacije za čet, izvan nove politike privatnosti.\nUmjesto da najavi masovno ažuriranje planirano za WhatsApp putem bloga ili novinskog događaja, Facebook je krenuo u iznenađujućem smjeru kada je potvrdio da funkcija koju mnogi korisnici WhatsAppa žele uskoro dolazi. Izvršni direktor Fejsbuka Mark Zuckerberg i šef WhatsAppa Will Cathcart pridružili su se osobi iza bloga WaBetaInfo u WhatsApp četu, gdje su razgovarali o raznim novim funkcijama koje dolaze u aplikaciju. Jedna od najvažnijih karakteristika WhatsApp je podrška za više uređaja, u suštini način da se isti WhatsApp nalog nađe na više uređaja. Kao i sada, možete da instalirate verziju aplikacije za PC koja radi sa telefonom. Ali istinsko iskustvo sa više uređaja podrazumijevalo bi podešavanje istog WhatsApp naloga na više pametnih telefona i tableta.\nZuckerberg je potvrdio da ova podrška stiže. Veliki je tehnički izazov postići da se sve vaše poruke i sadržaj pravilno sinhronizuju na različitim uređajima, čak i kada se baterija telefona isprazni, ali to je sada riješeno i uskoro stiže. I dalje će biti četovi i razgovori imati end-to-end enkripciju. Cathcart je dodao da će podrška za više uređaja biti dostupna u beta verziji u narednih mjesec ili dva. Ova funkcija će podržati do četiri povezana uređaja. Ranije u četu, Zuckerberg je najavio nekoliko dodatnih funkcija koje bi trebalo da pojačaju sigurnost i privatnost na WhatsApp-u. Facebook će uvesti „disappearing mode “, koji će uključiti poruke u za sve threadove na WhatsApp nalogu. Pored toga, Facebook će primjeniti funkciju „view once“ za medije i sadržaj, koja će osigurati da dijeljeni fajl primalac pregleda samo jednom.\nDIGITAL Aktuelno - 18.06.2021-19:13\nDIGITAL Aktuelno - 16.06.2021-22:32\nOni mlađi od trinaest godina ne mogu da se priključe Instagramu, što većinu djece ipak ne sprječava da imaju naloge na ovoj platformi. Laganje...\nDIGITAL Aktuelno - 16.06.2021-19:44\nNakon uvođenja Dark Mode-a za Microsoft Office za Android ranije ove godine, Microsoft sada dodaje još jednu funkciju u aplikaciju. Microsoft predstavlja novu funkciju postupno Nova...


Interesantno objašnjenje zašto su gusari nosili povez preko oka\n4 meseca ago 4 meseca ago\nby mad4red 4 meseca ago 4 meseca ago\nIako su postali globalni fenomen i zvezde popularne kulture, ispostavilo se da mnoga uobičajena verovanja o piratima nisu tačna, međutim, zaista su nosili povez preko oka – zbog čega?\nIzmeđu 1700. i 1725. godine, Karipsko more je bilo manje-više mesto bezakonja kojim su plovili brojni trgovački brodovi. Ovaj period poznat je i kao zlatno doba pirata koji su koristili činjenicu da su trgovački bordovi daleko od zaštite država iz kojih su krenuli ili ka kojima idu.\nIako su postali globalni fenomen i zvezde popularne kulture, ispostavilo se da mnoga uobičajena verovanja o piratima nisu tačna. Nisu terali neprijatelja da hodaju po dasci, retko su zakopavali blago i nisu uvek bili kriminalci. Život pirata je takođe često bio bolji od života većine trgovačkih putnika i drugog brodskog osoblja u to vreme.\nUobičajena teorija je da su pirati stavljali povez na očnu duplju nakon što bi izgubili oko u borbi. Ovo ima smisla, i verovatno je bilo mnogo osakaćenih pirata koji su iz tog razloga stavljali povez, ali neki veruju da to nije dovoljno objašnjenje s obzirom na to da su povez nosili i drugi mornari koji nisu bili pirati.\nLjudsko oko se brzo prilagođava dnevnoj svetlosti kada na nju izađe iz slabo osvetljenog okruženja. Međutim, oku je potrebno čak 25 minuta da se prilagodi slabom osvetljenju kada u njega pređe sa dnevne svetlosti.\nRazlog leži u tome što u oku postoje dve vrste ćelija, čunjići i štapići. Ove ćelije su evoluirale tako da se brzo prilagođavaju promenljivim svetlosnim uslovima. I čunjići i štapići imaju ulogu i u noćnom i dnevnom vidu, ali štapići su primarne ćelije za noćni vid. Štapići mogu detektovati izuzetno male količine svetlosti, čak i jedan foton, ali su manje efikasni pod kada je osvetljenje jače.\nKada se uslovi osvetljenja promene, čunjići će se brzo prilagoditi, dok će štapićima biti potrebno duže da se prilagode. Dakle, potrebno je neko vreme da se naš noćni vid u potpunosti aktivira. Jedan od mogućih evolucionih razloga za ovo je taj što su ljudi prvenstveno dnevna stvorenja.\nČinjenica da je očima potrebno duže da se prilagode slabom osvetljenju uticala je na borbe, posebno one koje zahtevaju kretanje između osvetljenih i neosvetljenih mesta. Pirati, kada bi se ukrcali na brodove, prvo bi zauzimali palubu, a onda bi morali da prođu ispod palube da završe borbu. Takođe, kada bi se na njihov brod ukrcali neprijatelji, oni bi ih čekali ispod palube. Nakon prelaska u potpalublje, borba bi postala teža jer bi im trebalo neko vreme da se oči prilagode tami.\nJedna od mogućnosti je da su pirati, dok su na palubi, nosili povez preko oka prilagođenog tami i koristile svoje oko prilagođeno dnevnom svetlu. Kada bi išli ispod palube, otkrivali bi oko prilagođeno tami. To bi piratima davalo veliku prednost u odnosu na njihove protivnike.\nKoja je verovatnoća ove hipoteze? Dokazano je da je naučno moguće zadržati noćni vid pokrivanjem ili zatvaranjem jednog oka. Piloti to ponekad čine.\nJedan problem je, međutim, što ne postoje istorijski izveštaji koji pominju poveze za oči koje na ovaj način koriste pirati ili drugi pomorski borci. Takođe ne postoje arheološki dokazi za tu ideju, a teško je videti kako bi se ova hipoteza uopšte mogla potvrditi kroz arheologiju. Stoga, iako je verovatna, teorija u ovom trenutku ne može da se proveri.\nVia: Vesti Online\nViceviMujo, opklada, pitbul, Vicevi\nViceviMujo, najbolji vicevi, rat, Suljo, Suljo i Mujo u ratu, Svabe, Vicevi\nSuljo i Mujo u ratu\nVideo danaGodine su samo broj - Video dana, smesni video, smesni video klipovi, video, video dana, video klipovi\nVideo danagolden retreiver, smesni video, smesni video klipovi, Smesno, Vaspitač, video, video dana, video klipovi\nInteresantno objašnjenje zašto su gusari nosili povez preko...


U Diznilendu neće biti testiranja na drogu tokom NBA sezone | Novosti.RS\nU Diznilendu neće biti testiranja na drogu tokom NBA sezone\nutorak, 09. 06. 2020. u 09:46\nIgrači inače tokom godine imaju šest iznenadnih ispitivanja urina na drogu i to je određeno kolektivnim ugovorom\nNBA liga i Udruženje igrača dogovorili su se da u nastavku sezone 2019/2020 u Dizni vorldu da vrše kontrolu supstanci za povećanje performanse doping sredstava, ali neće biti iznenadnih testiranja na drogu. Sve provere ovod tipa su suspendovane nakon što su obe strane postigle sporazum tokom pandemije virusa korona.\nIgrači, tokom jedne godine, imaju šest iznenadnih ispitivanja urina na drogu i to je određeno kolektivnim ugovorom. Tokom prekida takmičenja od sredine marta, testiranja bez najave su privremeno eliminisana.\nMarihuana je zabranjena u NBA programu protiv droge. Rekreativna i lekovita upotreba je dozvoljena samo u nekim državama, a mnogi igrači se zalažu za brisanje te zabrane iz kataloga nedozvoljenih supstanci. Na Floridi, gde se nalazi Disni vorld marihuana je ilegalna za rekreativnu upotrebu. Posedovanje do 20 grama je prekršaj, kažnjiv do jedne godine zatvora i novčanom kaznom do 1.000 dolara. Međutim, tokom 2016. godine grad Orlando odobrio je smanjenje kazne za posedovanje do 20 grama, postavljajući novčanu kaznu u iznosu od 100 dolara prvi put i 200 drugi ili osam sati školovanja u zajednici, odnosno obrazovanja o drogama.\nKolektivnim ugovorom NBA predviđena je minimalna kazna od dve godine suspenzije za pozitivan test na drogu. Igrači koji budu uhvaćeni za korišćenja supstanci za poboljšanje performansi dobiće zabranu igranja 25 utakmica. Ove sezone to su već osetili: Džon Kolins iz Havksa, Deandre Aiton (Sans) i Vilson Čendler (Nets). Za ponovljeno delo kazna je 55 utakmica, a treći put suspenzija bi bila na dve godine. Malik Monk (Hornets) je suspendovan na neodređeno vreme od početka marta zbog ispitivanja na pozitivne supstance.


Oktagonbet Kazino i Kladionica - Bonus ponuda u 2022. - Casino Online\nOktagonbet Kazino i Kladionica – Bonus ponuda u 2022.\nIDI NA OKTAGONBET\nVEB SAJT OKTAGONBET\nPONUDA NA OKTAGONBET\nKOEFICIJENTI NA OKTAGONBET\nUŽIVO KLAĐENJE NA OKTAGONBET\nPOSTAVLJANJE OPKLADA NA OKTAGONBET\nPOSTAVLJANJE OPKLADA NA OKTAGONBET KLADIONICI\nMOBILNO KLAĐENJE NA OKTAGONBET\nREGISTRACIJA NA OKTAGONBET\nKORISNIČKA PODRŠKA OKTAGONBET\nUPLATI DEPOZIT PLATNOM KARTICOM\nKAZINO BONUS PONUDA NA OKTAGONBET\nZAKLJUČAK BONUS PONUDE NA OKTAGONBET\nOktagonBet je novi brend na tržištu sportskih kladionica, osnovan sa ciljem, kako za sebe vole da kažu, “da unese revoluciju u način poslovanja i pružanja usluga svojim klijentima”.\nU sklopu njihovih sportskih kladionica nalazi se i kazino sa najsavremenijim slot aparatima u Srbiji.\nPored online klađenja nude imaju i 53 poslovnice širom Srbije, najviše u Beogradu. Kladionice Oktagonbet su u vlasništvu preduzeća Alphapex d.o.o. koji je registrovan u Beogradu.\nAgresivnom marketinškom kampanjom pokušavaju da se pozicioniraju na tržištu. Njihove reklame možete videti na svim sportskim televizijama, a takođe i na mečevima najpopularnijih srpskih klubova – Crvene zvezde i Partizana.\nNajveći adut u borbi na tržištu u ovom trenutku su im kvote koje nude, koju su na mnoge događaje daleko veće od konkurentskih brendova, a celokupnu ponudu ćemo predstaviti u nastavku teksta.\nVeb sajt kladionice Oktagonbet je moderno dizajniran. Preovlađuju crna i plava boja, koje su prijatne za oko. Ima nekoliko banera koji bi bolje bilo da nisu tu, ali nije ništa strašno. Ono što je za posebnu pohvalu jeste preglednost ponude i kvota. Ispisane su belom bojom i veličina im je optimalna tako da bez ikakvi problema vidite ono što vas zanima.\nMeni se nalazi sa leve strane i podeljen je na nekoliko kategorije, a sve sa ciljem da igračima omogući da što brže i efikasnije nađu igru i par koji žele. Malo iznad se nalazi opcija, u padajućem meniju, gde ponudu možete da sortirate na događaje koji počinju za 1h, za 3h, koji su tog dana u ponudi kao i na sve što Oktagonbet nudi.\nNa vrhu stranice nalazi se meni na kojem se nalaze opcije KLAĐENJE, KLAĐENJE UŽIVO, REZULTATI, KAZINO, VIRTUELNE IGRE, PROMOCIJE (gde možete pronaći sve aktuelne promocije i bonuse koje nudi Oktagonbet kladionica).\nŠto se tiče izbora jezika, veb sajt Oktagonbet nudi verziju na srpskom i na engleskom jeziku.\nZaključak je da je sajt lepo dizajniran, ali da mu je optimizacija mogla biti daleko bolja. Dešavaju se usporavanja prilikom skrolovanja stranice, a ni reakcija na klik nije baš trenutna. Takođe, pojedine opcije trebaju dosta vremena da se učitaju. Što se tiče rasporeda i funkcionalsti, sajt je dizajniran po modelu kako su dizajnirani današnji sajtovi modernih kladionica, koji su podređeni što lakšem snalaženju igrača. Pogotovu onima koji tu pristupaju po prvi put.\nPonuda sportova koju nudi Oktagonbet kladionica je bogata. Meni sa sportovima, kao što smo napomenuli, se nalazi sa leve strane na glavnoj strani. Pored ponude najpopularnijih sportova (fudbal, košarka, odbojka, hokej, rukomet, tenis…) nalaze se i manje popularni kao što su MMA, odbojka na pesku, kriket, futsal, pikado ili stoni tenis. Takođe, u ponudi za klađenje su i E-sportovi koji su svoju renesansu u svetu klađenja doživeli u vreme pandemije korornavirusa. Danas su sastavni deo svake relevantne kladioničarske liste.\nMožete postaviti ekspresne, obične, sistemske i brojne druge tipove opklada. Oktagonbet ima najširu ponudu na fudbalske mečeve, što je i očekivano s obzirom dna popularnost klađenja na ovaj sport, ali ponuda im nimalo ne zaostaje u, na primer, košarci.\nOno što je posebno bitno za Oktagonbet, koji je u velikoj borbi za pozicioniranje na tržištu, jeste da što se tiče sportskih događaja prate sve i da ono što je na programu tog dana nalazi se i na njihovoj listi. Ponuda Oktagonbet kladionice će zadovoljiti i one najprobirljivije igrače.\nImate mogućnost da sastavite tikete online, sa računara ili vašeg mobilnog telefona, radi tačnog i što bržeg odigravanja na uplatnom mestu. Vaš tiket možete imati na vašem mobilnom telefonu, ukoliko ste prijavljeni na vaš online nalog, bez obzira da li ste Ekspres Tikete sastavljali na računaru ili mobilnim telefonom.\nUkoliko Ekspres Tikete sastavljate sa računara, jedini uslov je da u tom trenutku budete prijavljeni na vaš online nalog.\nOdlaskom na uplatno mesto i prijavljivanjem na vaš online nalog putem mobilnog telefona, šifre Ekspres Tiketa čekaju vas u opciji “TIKET”, koja se nalazi u donjem desnom uglu meni-a Oktagonbet aplikacije (o kojoj ćemo pričati u nastavku teksta). Ulaskom na “TIKET” u delu “Odigrani Ekspres Tiketi”, prikazuje se spisak sa svim Ekspres Tiketima, koji se mogu odigrati u tom trenutku.\nDiktiranjem šifre Ekspres Tiketa operateru vaš tiket će biti odštampan i spreman za igru.\nJedan od ključnih segmenata u kojima se jedna kladionica izdvaja od ostalih jesu koeficijenti, ili kvote, na igre koje kladionice nude. Oktagonbet u tom segmentu je možda i najjali. Koeficijenti na događaje su im poprilično viši u odnosu na kokurenciju, pogotovu kada je fudbal u pitanju što je prirodno s obzirom da se ubedljivo najviše igra. Zaista smo prijatno iznenađeni kvalitetom u tom segmentu, koji je možda i najvažniji kada se sve sabere i oduzme.\nNa kazino Oktagonbet ulazite preko gornjeg menija na kojem se nalazi opcija KAZINO. Čim uđete, sa leve strane nalazi se meni gde igre možete da razvrstate na razne načine.\nIzbor igara možete da suzite prema provajderima koji nude igre ( EGT, Fazi, Pragmatic Play, Beefee, Habanero, Kalamba, Tangente i Vivo). Zatim, tu su video slotovi, klasični slotovi, video poker, igre za stolom, kartaške igre i ostalo.\nČini se da je ponuda u kazinu dosta dobra i da je najbogatija u opciji slot igara, što je uobičajeno u svim online kazinima.\nKao i kod svih drugih brendova, najbogatija ponuda je u odeljku sa video slot igrama. Ponuda je vrlo bogata. Najbolje igre su: Great Rhino, Gold train, Mustang gold, Book of spells, Book of Gods, Pyramid King, Hot to burn, Turbo Hot 40, Burning Ice de luxe, Drago, John Hunt Book of Tut, Master Joker, 7 7 7 Ultra Burn, Crystal Hot Deluxe 40, The Wild Machine, Diamond Strike…\nTu su i klasične slot igre. U trenutku pisanja teksta u ponudi su bile 23 slot igre. To su igre namenjene iskusnim i “old school” slot igračima. U ponudi imaju: Retro 7 Hot, Fruits & Stars 40, Fire 88,, Triple Hot, Tree of Riches, Aztec Adventures, 888 Dragons, Tree of richies, Fibanacci….\nVideo poker igre su jako popularne u svim kazinima. Igre namenjene nostalgičarima i starim ljubiteljima kazina koji se sećaju početaka. Ponuda je dobra, a među igrama su Deuces Wild, Jacks or Better, Jacks or Better poker, Jolly Poker i All American.\nI u ovom segmentu Oktagonbet kazino ima vrlo kvalitetnu ponudu. U ponudi imaju igre za stolom među kojima su: Roulette, HD Roulette, LUX Roulette, VIP Roulette, Live Automatic European Roulette, European Roulette, Double Jackpot Roulette. Triple Jackpot Roulette.\nTu su i kartaške igara: Casino Hold’em, Caribbean Stud, Casino War, Face Up 21, America Blackjack. Caribbean Hold’em, Caribbean Stud, Three card Poker i druge.\nKod svih igara imate mogućnost da prvo koristitite verziju ISPROBAj pre nego što počnete da ulažete sopstveni novac. Odlična stvar za sve nove igrače koji žele da se upoznaju sa pravilima pre nego što krenu sa pravim uplatama.\nDosta dobro urađena opcija na stranici Oktagonbet-a. Vrlo pregledan, lepo dizajnirani sa dobrom ponudom. Ono što je mana što učitavanje stranice je malo sporije i to može da iritira.\nSve je urađeno da bude vrlo jednostavno i da se na sve brzo naviknete. Ponuda je odlična i široka. Zastupljeni su svi događaji kao i u drugim kladionicama, tako da u ovom segmentu Oktagonbet ne zaostaje za konkurencijom, što je vrlo bitno\nOno što fali jesu live stream događaja na koje imate priliku da se kladite. Postoje grafički prikazi, ali uživo prenosi su danas neka vrsta standarda na stranicama za uživo klađenje i daju potpuno drugu dimenziju prilikom donošenja odluka. S toga, očekujemo da će Oktagonbet u dogledno vreme ispraviti ovo i da će svoju platformu poboljšati, uz ubrzavanje rada.\nNačin na koji se postavlja opklada na sajtu Oktagonbet kladionice je gotovo istovetan kao i kod drugih online brenodva u Srbiji. Potrebno je samo izabrati utakmicu i igru koju želite da igrate i nakon što ste izabrali kvotu iz vrste igre koju želite da igrate, ista se automatski pojavljuje na desnoj strani vašeg desktop pretraživača.\nOktagonbet kladionica zaostaje u segmentu funkcionalnosti sajta i reakcija na klik nije moentalna i može da iritira online igrače.\nNačin na koji se postavlja opklada na sajtu Oktagonbet kladionice je više nego jednostavan, samim tim i dobar. Potrebno je samo izabrati utakmicu i igru koju želite da igrate i nakon što ste izabrali kvotu iz vrste igre koju želite da igrate, ista se automatski pojavljuje na desnoj strani vašeg desktop pretraživača.\nKada je u pitanju mobilno klađenje na Oktagonbet kladionici, imate dve opcije: preko sajta na mobilnom pretraživaču i preko aplikacije za android uređaje.\nOktagonbet mobilna aplikacija dostupna je online, dovoljno je da na svom pretraživaču unesete oktagonbet.com, gde dobijate ponudu za instaliranje mobilne aplikacije, koja omogućava brzo i lako klađenje.\nNa dnu strane pojaviće se skinuti file oktagonbet.apk i klik OPEN otvara novi prozor.\nAplikacija je istovetno dizajnirana i optimizovana kao i sajt na mobilnom pretraživaču. Imate gotovo istovetno iskustvo kao i sa koriščenjem veb sajta na desktop računaru.\nRegistracija naloga se vrši kreiranjem online naloga na sajtu Oktagonbet. U samo dva koraka moguće je postati član naše kladionice.\nTakođe, kreiranje naloga je moguće u bilo kojoj poslovnici kladionice Oktagonbet.\nPo završetku prvog koraka registracije, nakon pristupa svom nalogu, potrebno je odraditi i drugi korak registracije, kako bi završili postupak. Registracija je potpuna kada su sva polja ispunjena podacima. Ukoliko imate problem pri registraciji, možete kladionicu Oktagonbet kontaktirati koristeći opciju “Live chat”, gde će se javiti operateri kladionice koji su vam na usluzi. Opcija kontakt sadrži broj koji vam je takođe na raspolaganju za sve informacije i nedoumice. Ne postoji mogućnost višestruke registracije korisnika. Jedno lice može imati samo jedan nalog.\nU suštini, način registracije je istovetan kao kod gotovo svih kladionica koje posluju na teritoriji Srbije. Ono što je bitno za sve igrače, Oktagonbet kladionica je registrovana u Srbiji i sve informacije i novac su sigurni na njihovim nalozima, a za to garantuje upravo Republika Srbija.\nNačin na koji možete da uplatite depozit u Oktagonbet kladionici je, manje – više,isti kao i u ostalim kladionicama koje funkcionišu na teritoriji Srbije. Sredstva na vaš nalog možete uplatiti na više načina :\nDirektnom uplatom na nekoj lokaciji od poslovnica Oktagonbet-a\nSVRHA UPLATE: Uplata na račun\nPRIMALAC: Alphapex d.o.o. Oblakovska 61A, Beograd\nVreme obrade vaše uplate zavisi od banke ili pošte gde je uplata izvršena.\nDobra stvar je da iPay vaučer možete iskoristiti iz više puta. Ukoliko je vaučer na 1000 Rsd, možete ga iskoristiti 5 puta prilikom uplate od 200 Rsd. Ovo vam daje više fleksibilnosti sa vašim sredstvima prilikom uplaćivanja novca na online račun u kladionici Oktagonbet.\nverifikacioni broj (cvc)Kada ste uneli ove podatke kliknete na polje Dalje\nSistem uplate depozita na Oktagonbet je dosta raznovrstan i dobar. Ono što nedostaje jeste što ne postoji mogućnost uplate preko elektronskih novčanika (Skrill na primer) koji se uveliko koriste u svetu online klađenje kao jedno od glavnih sredstava prenosa novca. Međutim, vrlo malo kladionica u Srbiji koristi tu mogućnost tako da Oktagonbet tu ne štrči u odnosu na konkurenciju.\nSegment koji u srpskom online klađenju bi morao da se u budućnosti menja. Naime, u vreme kada su mogućnosti beskontaktnog plaćanja bezgranične, jako malo opcija za takvim vidom prenosa novca se koriste. Sve se brzo menja i bilo bi jako bitno da se trendovi prate.\nNačini na koji možete da kontaktirate kladionicu Oktagonbet su poprilično široki. Sve pohvale idu za postojanje live chat-a koji odlično funkcioniše i sva pitanja, problemi i nedoumice se putem njega, operateri Oktagonbet kladionice jako brzo rešavaju. Ostali načini komunikacije vam pored ovog neće ni trebati.\nAli oni su tu. Što je sjajno!\nPostoje još dva načina na koji možete da kontaktirate Oktagonbet – WhatsApp, Viber i e-mail.\nNa WhatsApp možete poruku poslati na broj +381698052732 koji je istovetan i za stupanje u kontakt i preko Viber aplikacije dok preko mejla putem e-mail adrese [email protected].\nŠto se tiče društvenih mreža, Oktagonbet je razvio poprilično dobro svoj profil na Instagramu gde imaju veliki broj pratilaca, i takođe putem te mreže moguće je stupiti u kontakt sa kladionicom. Sasvim jedan prirodan potez s obzirom da je instagram aplikacija koja danas najviše nudi u oblasti poslovanja preko interenta.\nBonus ponuda u Oktagonbet se može podvesti pod – nije loše.\nSa druge strane pohvale idu za bonuse za već postojeće korisnike, koje kladionice vrlo često zanemaraju. Tako da je Oktagonbet našao sredinu u kojoj ne možemo ni da ih mnogo hvalimo, ali sa druge strane ni mnogo da ih kudimo.\nŠta nudi Oktgonbet videćemo u nastavku teksta, gde ćemo ponudu objasniti detaljno.\nZanimljiv bonus u vremenu kada se promoviše beskontaktno plaćanje. Uplatom vašeg sledećeg depozita platnom karticom dobijate 30% FreeBet-a do maksimalnih 30.000RSD. FreeBet sredstva su raspoloživa tek nakon ispunjenih sledećih uslova:\nOdigravanjem minimalno 4 meča\nNa svakom meču minimalna kvota mora biti 1.25 ili veća\nIznos bonusa se mora proigrati 4 puta od njegove vrednosti\nNa primer uplatili ste depozit platnom karticom posle početka promocije u visini od 10.000RSD. Nakon toga na nalog freebet-a dobijate 3.000RSD. Kada proigrate 12.000RSD pod navedenim uslovima, freebet postaje raspoloživ za sve vrste klađenja.\nBonus koji je interesantnan svim online igračima koji koriste platne kartice kao vid plaćanja na svoje online račune. Pogotovu je interesantan jer se obraća već postojećim igračima i onima koji igraju često sa većim ulozima.\n14 događaja – bonus 48%\n15 događaja – bonus 58%\n16 događaja – bonus 68%\n17 događaja – bonus 78%\n18 događaja – bonus 88%\n19 događaja – bonus 98%\n20 događaja – bonus 108%\n21 događaj – bonus 118%\n22 događaja – bonus 128%\n23 događaja – bonus 138%\n24 događaja – bonus 148%\n25 događaj – bonus 158%\n26 događaja – bonus 168%\n27 događaja – bonus 178%\n28 događaja – bonus 188%\n29 događaja – bonus 198%\n30 događaja – bonus 208%\n31 događaj – bonus 218%\n32 događaja – bonus 228%\n33 događaja – bonus 248%\n34 događaja – bonus 278%\n35 događaja – bonus 308%\nOktagonbet nudi nešto vrlo slično. Prevremena isplata “Cash Out” je opcija koja igračima pruža mogućnost isplate sredstava (novca) pre samog početka odigranih mečeva kao i u toku trajanja mečeva odigranih na tiketu, odnosno dokle god je status odigranih mečeva i tipova aktivan i nepoznat, tj. nezavršen. Opcija “Cash Out” nije dostupna za tikete koji imaju status pali, odnosno za mečeve čiji su tipovi promašeni. Kada se opcija “Cash Out” realizuje (završi) isključivo je merodavna konačna isplata koju je igrač prihvatio, a naknadni i konačni rezultati nemaju nikakav uticaj na već prihvaćenu isplatu.\n“Cash Out” opcija je dostupna na Oktagonbet internet stranici i preko mobilnih aplikacija. Kada zatražite Cash out dobijate poruku sa iznosom isplate koja vam je u tom trenutku ponuđena. Vi niste u obavezi da prihvatite ovu ponudu, a ukoliko prihvatite ponuđeni iznos isplate, sredstva vam se odmah prebacuju na račun. Odluka za iznos koji je ponuđen kao “Cash Out” od strane Oktagonbeta zavisi od performansi izbora igrača, može biti veći ili manji od prvobitne uplate (uloga) i koji igraču omogućava garantovanu dobit ili minimizira potencijalni gubitak, a zavisi od više faktora: vreme uplate, visina uloga, broj mečeva na tiket-u i broja pogodaka, ostvarenoh pogodnosti na tiketu (akcije, vaučeri, freebet bonus…) i drugo. Oktagonbet nije u obavezi da svaki zahtev za “Cash out” prihvati.\nDa bi igrač uputio zahtev za “Cash Out” preko internet klađenja na Oktagonbet-u ili mobilnih aplikacija mora biti ulogovan na svom korisničkom nalogu. U pregledu odigranih tiketa se za svaki tiket pojedinačno, nalazi info dugme (ikonica) za “Cash Out” opciju. U pregledu dobitnih tiketa, igrač jasno može da vidi koji je od tiketa isplaćen putem Cash Out opcije.\nKada su u pitanju kazino bonusi u Oktagonbet kladionici ponuda je blago rečeno slaba.\nTu su određene ponude i promocije kratkog trajanja. Naime, na određenu igru Oktagonbet ponudi određene uslove, koji obično traju 7 dana.\nPoprilično smo razočarani tim segmentom ponude koji će morati pod hitno da se menja inače će ih konkurencija pregaziti.\nOktagonbet je vrlo ambiciozan brend koji želi da se visoko pozicionira na sceni u Srbiji. To, pre svega, pokazuje agresivna marketinška kampanja u koju je uloženo dosta novca kako bi se prišlo što većem broju igrača.\nKvalitet ponude koju imaju je daleko od nečeg revolucionarnog ili nečeg što do sad već ne nude drugi brendovi u zemlji. Ono što je svakako najveći adut su koeficijenti koji su vrlo kvalitetni i odskaču u odnosu na konkurenciju. Vrlo važan detalj koji je odlučujući kod velikog broja kladioničara.\nKazino ponuda je više nego dobra i zadovoljiće i one najprobirljivije i najiskusnije kazino igrače.\nVeb sajt Oktagonbet-a bi morao biti unapređen i ubrzan jer nije na nivou onoga što ovaj brend želi da ponudi. Tu se naravno računa i sajt za mobilne telefone kao i mobilna aplikacija.\nBonus ponuda u Oktagonbet-u bi morala da bude bolja. U trenutku pisanja teksta bonus dobrodošlice nije bio aktivan, dok je ostatak bonus ponude poprilično “mršav” i daleko je od toga da će bilo koga privući to što imaju ponudi.\nKazino bonusi su još siromašniji, do te mere da je neverovatno da su tako nešto dozvolili u Oktagonbet-u.\nSve u svemu, Oktagonbet je brend koji ima još puno da radi kako bi dostigao status na kladioničarskoj i kazino sceni Srbije. Nagoveštaji i osnove su solidni, ali daleko iza konkurencije.


Neredi u Beogradu 21. februara 2008 - Dušan Bogdanović - Peščanik\nNeredi u Beogradu 21. februara 2008\nPozadina, dimenzije, implikacije\nNa margini ogromnih demonstracija osmišljenih od strane premijera V. Koštunice i njegove Demokratske stranke Srbije (DSS) i sprovedenih zajedno sa Srpskom radikalnom strankom (SRS) [haškog optuženika] V. Šešelja i predsednikom B. Tadićem1 kao velike manifestacije narodnog besa protiv podrške nezavisnosti Kosova od strane zapadnih zemalja, nezapamćeno nasilje širilo se centrom Beograda 21. februara, rezultirajući gubitkom jednog života,2 212 povređenih,3 paljenjem ambasada SAD i Hrvatske, demoliranjem nekolicine drugih ambasada,4 obijanjem i pljačkom blizu 100 prodavnica i stotina kioska, rušenjem 20 autobuskih stanica, razbijanjem i/ili paljenjem brojnih automobila, uništenjem ili oštećenjem mnogobrojnih kontejnera za smeće, saobraćajnih znakova i drugih infrastrukturnih elemenata.\nS obzirom da je erupcija nasilja direktna posledica ogromne “patriotske” kampanje koju je Vlada vodila u protestu protiv priznanja nezavisnosti Kosova od strane niza zapadnih zemalja, naglašavanje nekih od najistaknutijih karakteristika kampanje i ukazivanje na moguće posledice čini se prigodnim:\n1. Beogradski miting sazvan je od strane predsednika Tadića, premijera Koštunice i zamenika predsednika SRS T. Nikolića, koji su se sreli 18. februara da se dogovore o odgovoru Srbije na Deklaraciju nezavisnosti Kosova. Činjenica da je Predsednik Tadić naknadno shvatio da je ušao u opasan dogovor sa svojim “najintimnijim neprijateljima” i odlučio da sebi osigura alibi iznenadnom posetom Rumuniji,5 ne oslobađa ga direktne odgovornosti za ono sto se dešavalo na ulicama Beograda dok je on u Bukureštu “izražavao zahvalnost za principijelan stav Rumunije o Kosovu”. Činjenica da se Tadić – u društvu svog grotesknog ministra inostranih poslova V. Jeremića – obratio beogradskoj javnosti iz salona ambasade u Bukureštu, blagim apelom na demonstrante, zamolivši ih da prestanu s onim sto su činili, samo potvrđuje da ovaj sobom zadivljeni intelektualno inferiorni politikant nije u stanju da valjano vrši svoju dužnost i vodi zemlju bilo kuda drugde osim u još veći haos i nestabilnost. Njegova Demokratska stranka (DS)6 tvrdoglavo insistira na “stabilnosti [koalicione] vlade” i time daje Koštunici odrešene ruke da faktički vlada zemljom i upotrebljava i zloupotrebljava institucije po sopstvenom nahođenju pri ostvarivanju svog strateškog cilja: sprečavanja bilo kakve modernizacije Srbije i njenog priključivanja Evropi.\n2. Masovni protest na trgu ispred zgrade Parlamenta bio je pažljivo pripremljen od strane Vlade: državna Železnica Srbije najavila je da će učesnici biti besplatno prevezeni do Beograda i nazad; obezbeđene su stotine autobusa da prevezu građane iz najudaljenijih krajeva same Srbije, Vojvodine i sa delova Kosova pod srpskom kontrolom; Ministar obrazovanja je izdao specijalni dekret kojim svim školama7 i univerzitetima odobrava slobodan dan, Ministarstvo zdravlja izdalo je naredbu da se za ovu priliku isprazni Urgentni centar Kliničkog centra Srbije u Beogradu – još jedan indikator da su vlasti računale na izlive nasilja. Svi mediji bili su zatrpani agresivnom propagandom u nastojanju da se Srbi okupe u Beogradu; izgledalo je kao da istaknuti crkveni velikodostojnici, poznate ličnosti iz sveta sporta, kulture, estrade, nauke, biznisa i svih drugih oblasti, nemaju pametnija posla nego da sa entuzijazmom služe vladinoj agitprop mašineriji.\n3. Ambasade koje su napadnute od strane demonstranata nisu imale elementarnu zaštitu: ambasador Hrvatske je u jednoj televizijskoj izjavi rekao da su policajci koji svakodnevno obezbeđuju zgradu povučeni nedugo pre napada. Nekoliko radio i TV stanica, osim RTS-a8 (koji je u vlasništvu države i pod kontrolom DSS-a) je više puta upozoravalo na činjenicu da nema policije ispred napadnutih ambasada. Tek pošto je “posao obavljen” – tj. pošto su ambasade zapaljene i teško oštećene – pojavile su se specijalne policijske jedinice i primenile nešto što su bezbednosni eksperti nazvali “diletantskim postupkom” u neubedljivom pokušaju da zaustave talas nasilja. Isti eksperti su primetili da su mnogi od demonstranata u napadima na ambasade pokazali “visok nivo veštine, ponašajući se u maniru dobro obučenih profesionalaca”. Više od sat vremena pošto su ambasade SAD i Hrvatske zapaljene, prvo vatrogasno vozilo9 je stiglo na lice mesta. Upitan da komentariše činjenicu da je policiji bio potreban čitav sat da stigne na mesto napada, ministar odbrane D. Šutanovac (DS) je rekao: “Policija je žrtvovana”, jasno ukazujući na to da je postojala politička odluka da se demonstrantima dopusti da deluju neometano.\n4. Prvog dana protesta, 17. februara,10 policija je imala izričita naređenja11 da na nasilne napade na ambasadu SAD i nekolicinu drugih ambasada reaguje samo “pasivnom intervencijom” (šta god to značilo), što je dovelo do povreda brojnih policajaca. Nije bilo hapšenja niti krivičnih prijava protiv izgrednika. Umesto da osudi nasilje koje se dogodilo 17. februara, ministar infrastrukture V. Ilić12 izjavio je da je “razbijanje nekoliko prozora na ambasadama demokratski odgovor na akt zemalja koje od nas otimaju 15% naše teritorije” i da “se oni moraju naučiti da je i ovo demokratija”. Pre toga, vladin ministar za Kosovo, S. Samardžić rekao je da je paljenje graničnih prelaza između Srbije i Kosova “legitimno i u skladu sa politikom naše Vlade” – dakle, otvoren poziv na još nasilja. Posle mitinga 21. februara i talasa nasilja, Premijer Koštunica pohvalio je demonstrante: “Narod, a posebno omladina Srbije, poslao je poruku da se zalaže za pravo, pravdu i slobodu” – ni reč osude napada na ljudske živote i imovinu ne može se naći u pisanoj izjavi (izdatoj 12 sati posle nereda), premijerovom omiljenom načinu komuniciranja sa spoljnim svetom.\n5. Iako se u medijskim izveštajima tvrdi da su napade izvršili fudbalski navijači (bez obeležja bilo kog fudbalskog kluba – što je samo po sebi neobično), među demonstrantima je – sudeći po zastavama viđenim u TV prenosima – bilo članova niza omladinskih organizacija ekstremne desnice13 poznatih po ideološkoj bliskosti premijeru i njegovoj DSS.\n6. Uprkos nezapamćenoj propagandnoj kampanji da se organizuje “najveći miting održan u istoriji Srbije”, bilo je prisutno (prema poverljivim policijskim procenama) između 150.000 i 300.000 ljudi – znatno manje od očekivanog miliona. Sam miting sastojao se od patetičnog lamentiranja nad sudbinom “kolevke srpstva” i nacionalistički obojene mržnje prema svima koji navodno podržavaju “stvaranje kriminalne lažne države na svetoj srpskoj zemlji”. SAD, EU i “domaći izdajnici” (LDP, nezavisni mediji, NVO, kritički nastrojeni intelektualci) označeni su kao vrhovni neprijatelji u nekoliko govora, uključujuci histerične tirade premijera Koštunice i filmskog reditelja E. Kusturice. Sudeći prema medijskim izveštajima nakon mitinga i nereda, za očekivati je da ofanziva protiv ovih “neprijatelja” postane jedan od ključnih elemenata javnog diskursa u mesecima koji dolaze – fenomen koji je Miloševićev propagadni aparat “patentirao”, a Koštunica doveo do savršenstva .\n7. Jak nacionalisticki naboj zasenjen jedino otvorenom ksenofobijom I ispadima brutalnog nasilja, rezultat je višemesečne propaganda, sveprisutne u orkestriranim medijima, obrazovnom sistemu, javnim nastupima, političkim debatama i drugim događajima, uključujući čak i estradu. Ako je suština poruke koju je beogradski miting sa “pratećim aktivnostima” kao što su nasilni ispadi srpske zlatne mladeži trebalo da prenese, da se EU i ostatak slobodnog sveta ubede da Srbija ne želi da im se priključi – a to se kristalizovalo kao misija premijera Koštunice –dominantne anti-evropske snage su ostvarile ogromnu pobedu: pridruživanje EU nije više na dnevnom redu srpske politike, makar u bliskoj budućnosti. Odgovornost za ovaj “uspeh” može se podjednako raspodeliti između otvoreno anti-evropskih zagovornika kao sto su Koštunica i Nikolić, i neodlučnog Predsednika Tadića koji se razvio u njihovog saučesnika, žrtvujući ideju evropske Srbije svojoj ličnoj ambiciji i uskim interesima korumpiranih ministara iz redova DS u koalicionoj vladi.\n8. Bez sumnje, Predsednik Tadić je iz ove runde srpskog političkog pokera isplivao kao najveći gubitnik: njegov izborni slogan “I Kosovo i Evropa” materijalizovao se u ishod “ni Kosovo ni Evropa” i pretvorio ga u puki instrument Koštuničine ksenofobične opsesije. Koštunica, paradoksalno, izlazi kao pobednik: uspeo je da kapitalizuje gubitak Kosova i dalje srozavanje katastrofalnog imidža Srbije u svetu i iskoristi ih da konsoliduje svoju poziciju glavnog srpskog moćnika koga se plaše mnogi političari kod kuće i u inostranstvu.\n9. Ispadi primitivnog “patriotizma” u gradovima širom Srbije i Kosova i na demonstracijama koje su organizovale srpske “patriote” u Banja Luci 21. februara i u Podgorici 22. februara, kao i svakodnevne studentske demonstracije na severnom Kosovu (koje je pod srpskom kontrolom) i marševi ratnih veterana (iz ratova vođenih tokom 1990ih) do granice između Kosova i Srbije i protestna okupljanja u brojnim kosovskim gradovima i selima koje naseljavaju Srbi, jasno pokazuju se iz Beograda vodi dobro organizovana i orkestrirana kampanja sa ciljem da se ovo pitanje održi “vrućim”, privlačeći pažnju sveta i manipulacijom kosovskim Srbima koji se održavaju u uverenju da je zvanični Beograd iskren u svojim obećanjima da ih nikada neće napustiti. Međutim, kad se setimo šta se desilo Srbima u Hrvatskoj i Bosni koji nisu mogli (ili hteli) da se presele u tzv. Republiku Srpsku, ostaje veoma malo nade da će im biti pružena pomoć pošto se ostvare kratkovidi politički ciljevi beogradskih političkih elita.\nČini se da postoje dva scenarija:\nUz aktuelnu kampanju da se pitanje Kosova nametne kao gorući međunarodni problem, oslanjanjem na Rusiju14 uz pretnje da se ugrozi regionalna stabilnost i istovremeno pozivanje kosovskih Srba da ostanu na Kosovu, Beograd je zauzet instrumentalizovanjem srpskih ili pro-srpskih grupa u Bosni i Crnoj Gori – sve ovo je usmereno ka vršenju dodatnog pritiska na Prištinu i međunarodnu zajednicu, takođe i putem konflikta niskog intenziteta na Kosovu i u čitavom regionu;\n– Upućeni posmatrači u Beogradu ukazuju i na mogući “plan B”: ako se pomenute mere pokažu nedelotvornim, dogodiće se masovni egzodus Srba sa Kosova – slično julu 1995. kad su Srbi izbegli iz Hrvatske –opet, dakle, dramatična eskalacija sa namerom da pruži još jedan dokaz da su Srbi žrtve zle zavere.\n10. Treba podvući da interne srpske političke igre predstavljaju ključni faktor u celoj stvari. Kao rezultat političke klime stvorene oko kosovskog pitanja, nekoliko tokova kojima bi se situacija mogla razviti izgledaju verovatnim:\na) novi konflikti između koalicionih stranaka – DSS i DS – koji će nastaviti da se razrešavaju novim ucenama prve i popuštanjem druge: prvi takvi konflikti će nastati na očekivanoj hitnoj sednici Parlamenta, koji treba da donese set mera u cilju kažnjavanja zemalja koje priznaju nezavisnost Kosova. Na sednici, koja će verovatno biti zatvorena za javnost, raspravljaće se o tajnom Akcionom planu koji su donela sva ministarstva i za koji se veruje da sadrži radikalne korake kao što su prekidi diplomatskih veza, uvođenje ekonomskih sankcija i sl.;\nb) Dalje klizanje čitave političke atmosfere i javnog diskursa udesno, zajedno sa intenzivirano “patriotskom” homogenizacijom kao pogodne dimne zavese za prikrivanje nesposobnosti političara da se izbore sa stvarnim problemima društva, ekonomije i politike;\nc) Intenzivirano neprijateljstvo prema kritički nastrojenom političkim strankama, grupama i pojedincima, nevladinim organizacijama i aktivistima za ljudska prava – koje je već dobilo razmere pravog lova na veštice – pri čemu ne treba isključiti ni mogućnost zvanične zabrane nekih od njih (LDP, npr.);\nd) U zavisnosti od razvoja situacije, kako domaće tako i u inostranstvu, postoji i mogućnost uvođenja vanrednog stanja, iako se Tadićeve demokrate zaklinju da bi napustili koaliciju u tom slučaju – još jedan test njihove trpeljivosti u odnosu prema DSS.\nKako god se stvari razvijale u budućnosti, svet je suočen sa sve nestabilnijom Srbijom koja je nevoljna da se uskladi sa sobom i sa svetom i spremna da se upusti u intenzivni konflikt sa svojim susedima i većim delom slobodnog sveta.\nZbog toga je od suštinskog značaja pružanje podrške i pomoći evropski orijentisanim političarima – uključujući i veći deo članstva Tadićeve DS – , aktivistima civilnog društva, omladinskim grupama i nezavisnim medijima, u stvaranju razumne politike u cilju održavanja evropskog duha u Srbiji15 u životu i spremnosti za trenutak kada se nove šanse budu pojavile na horizontu.\n(tekst je pisan za YUKOM i za www.pescanik.net)\nDan pre mitinga, Tadić se distancirao od “zloupotrebe masovnih događaja u svrhu partijsko-političkih ciljeva” – zakasneli potez koji ne umanjuje njegovu odgovornost.\nZvaničnici ambasade rekli su da su “svi službenici ambasade na broju” i da žrtva nije rezultat “interakcije između demonstranata i službi bezbednosti ambasade”.\nDva strana novinara – Holanđanin i Čeh – pretrpeli su teške povrede i zadržani su u bolnici.\nAmbasade Belgije, Turske, Bosne i Hercegovine, Nemačke, Kanade i Velike Britanije su napadnute i pretrpele lakša ili teža oštećenja.\nDa se Tadić “sam pozvao u [prethodno neplaniranu] posetu i proveo ceo dan u zgradi Ambasade Srbije” posle kratkog kurtoaznog susreta sa predsednikom Baseskuom.\nTreba primetiti da DS ima većinu u Gradskoj skupštini Beograda. Kadrovi DS-a – na čelu sa Gradonačelnikom Z. Alimpićem i gradskim menadžerom B. Stanojevićem – izneli su ceo organizacioni trud u vezi sa mitingom.\nPostoje brojni izveštaji da je bilo pritisaka na nastavnike, čak i u osnovnim školama u Beogradu da dovedu svoje učenike (starosti od 7 do 11 godina) na miting.\nDok su B92, Fox i Studio B izveštavali o događajima u vidu višesatnih uključenja uživo, RTS je prenosio crkveni moleban kome su prisustvovali premijer, više ministara i javnih ličnosti poznatih po svojoj posvećenosti patriotskoj stvari.\nVlasnik kuće koja se nalazi do ambasade Hrvatske – čiji je stan potpuno izgoreo – citirao je reakciju Vatrogasne službe na njegov poziv: “Nije nam dopušteno da intervenišemo”.\nU prvim reakcijama na Deklaraciju nezavisnosti, napadnute su i oštećene ambasade SAD i Slovenije, sedište i kancelarije Liberalnodemokratske partije (LDP), brojne radnje, restorani i drugi objekti koji se dovode u vezu sa zapadom.\nOvo je potvrđeno u izjavi rukovodstva Sindikata policije.\nIlić, koga je premijer Koštunica u više navrata pohvalio kao “najboljeg ministra”, poznat je kao spiritus rector vulgarnog primitivizma u političkom životu Srbije. Posle nereda 21. februara, Ilić je komentarisao “rezultate” beogradskih nereda na mitingu u svom rodnom Čačku, 22. februara: “Ambasade u Beogradu su prošle mnogo bolje nego sto zaslužuju”.\nMeđu njima su Svetozar Miletić (nazvana po srpskom nacionalisti iz 19. veka), 1389 (godina mitske Kosovske bitke), Dveri srbske (radikalna ksenofobična grupa), Naši (nazvana po nacistima sličnoj studentskoj grupi u Rusiji koja podržava V. Putina), Nomokanon (fašizmom inspirisana studentska grupa sa beogradskog Pravnog fakulteta), Sv. Justin Popović (još jedna studentska grupa nazvana po antisemitskom i antievropskom svešteniku iz prve polovine 20. veka), Nacionalni stroj (srpska “podružnica” neonacističkog Stormfronta) i Obraz (ekstremna desničarska grupa koja izdaje časopis za koji je premijer Koštunica pisao pre nekoliko godina).\nPutinove slike bile su prisutne i klicanje njegovog imena moglo se jasno čuti tokom mitinga – privrženost Rusiji, kakva nije viđena čak ni tokom slavlja posle oslobođenja Beograda u oktobru 1944. Servilan stav prema Rusiji i neprijateljstvo prema Zapadu ilustrovani su odlukom državne RTS: počev od 21. februara, svi filmovi i serije u produkciji SAD i drugih zapadnih zemalja zabranjeni su na nacionalnoj televiziji i zamenjeni ruskom i domaćom produkcijom – potez koji je zvanično potvrdio Generalni direktor RTS-a A. Tijanić, koji je nekada bio Miloševićev ministar informisanja, a zatim Koštuničin savetnik za medije.\nNeke od postojećih organizacija koje zagovaraju Evropu u Srbiji pretvorile su se u servilne instrumente vladine politike. Neki od njihovih poteza kompromituju samu ideju približavanja Srbije Evropi: samo pre nedelju dana Evropski pokret u Srbiji (EPUS) nagradio je Nenada Popovića – kontroverznog bosanskog biznismena i javnog zagovornika tvrdog srpskog nacionalizma, člana vođstva DSS-a, navodno sa bliskim vezama sa ruskim tajnim službama – titulom “Najevropljanin godine”!\nAuthor: Dušan Bogdanović


Objavio E.H Na May 15, 2018 0\nSnimak na kome se vidi supruga profesora Pravnog fakulteta u Kragujevcu Marka Pavlovića kako komunicira sa studentima pojavio se u javnosti, nakon čega je i dekan ovog fakulteta podnio ostavku.\nNa snimcima, koji su se pojavili u javnosti, vidi se Nadežda Pavlović, supruga profesora srpske pravne historije, koja inače nije zaposlena na fakultetu, kako prisustvuje ispitu i komunicira sa asistentkinjom i studentima, piše “Blic“.\nPavlović je navodno vikala na studente, pa čak i pretresala torbu jednoj studentkinji.\nU braku su 43 god., a rijetko ko zna kako izgleda: Ovo je…\nZbog problema sa vidom, koji profesor Pavlović ima, prije tri godine uvažena je njegova molba da supruga dolazi sa njim na posao i bude mu tehnička podrška. Međutim, pojedini studenti tvrde da je ona više puta bila neprijatna prema njima.\nStudenti kažu da ne treba ona da radi posao asistenata, da pretresa studentima torbe, da usmjerava tok ispita, priča sa asistentima, i vadi pitanja.\n– Postoje snimci na kojima se vidi kako ona kritikuje asistente. Prosto, to je nešto što je u opisu asistenta ili profesora, a tehnička podrška zna se šta je, da dovede profesora na ispit i sjedi sa njim, kaže jedan od studenata Pravnog fakulteta u Kragujevcu.


Kantonalna uprava civilne zaštite: Podrška učesnicima „Marš mira Srebrenica 2016“ – Radio Feral\nKantonalna uprava civilne zaštite: Podrška učesnicima „Marš mira Srebrenica 2016“\nPrema izvještaju Ministarstva za prostorno uređenje i zaštitu okolice TK, kvalitet zraka za dan 07.07.2016 godine odgovarao je kvalitetu čistog zraka na lokalitetima Skver, BKC, Bukinje, Lukavac, Mobilna: Kladanj. Kvalitet zraka ne može se ocijeniti na lokalitetu Cerik.\nVatrogasne jedinice na TK u protekla 24 sata, pored nekoliko tehničkih nisu imale intervencija na gašenju požara.\nKantonalni operativni centar Tuzla je zaprimio prijavu neeksplodiranih ubojitih sredstava (NUS) od Općinskog štaba civilne zaštite Kalesija koji će biti uklonjen od strane TUN tima u narednom periodu.\n„B“ TUN tim Orašje Federalne uprave civilne zaštite započeo je radove na deminiranju terena na području općine Gradačac (zadatak: Parcela KO Mionica 1).\n„B“ tim za deminiranje Federalne uprave civilne zaštite/Kantonalne uprave civilne zaštite nastavio je proces deminiranja na zadacima „Duge njive“ i „Duge njive 2“ u naselju Seljublje na području općine Kalesija.\nU periodu od 07.07. – 11.07. 2016. godine „A“ tim za uklanjanje NUS-a Federalne uprave civilne zaštite/Kantonalne uprave civilne zaštite će biti angažovan kao podrška učesnicima „Marš mira Srebrenica 2016“.\n← U BiH pojačana frekvencija vozila i dobra prohodnost puteva\nDanas sunčano uz malu oblačnost →\nServisne informacije za četvrtak, 11.februar 2021.godine\nKALESIJA INFO – 19 FEBRUAR


Stjuardesa “uhvaæena na delu”, radnici imaju objašnjenje - B92.net\nStjuardesa “uhvaæena na delu”, radnici imaju objašnjenje\nJedan korisnik Redita objavio je video na kojem stjuardesa Emirata vraæa nepopijeni šampanjac nazad u flašu.\nIzvor: vecernji.hr subota, 15.07.2017. | 16:45\nbas me zanima jel zadrzala posao posle tolokog branjenja\n(milan, 16. jul 2017 00:58)\n- Ako je u pitanju to što izgleda da jeste, pretpostavljam da nije "reciklirala" piæe zato što joj se tako htelo. Kabinsko osoblje radi po treningu i procedurama. Zašto bi joj dali otkaz? To je smislio neko od šefova.\n(Zemljoradnik, 16. jul 2017 14:21)\nbaš u flašu šampanjca sipa ostatke da bi posle prosula, a može u neki bokal.\n(popaj, 16. jul 2017 11:01)\nHocete da kazete da je vracanje nepopijenog pica u flasu po nekoj proceduri?\n(Nikola S, 16. jul 2017 10:55)\nMozda ima neko "zidarsko" pakovanje ispod pulta, pa presipa.\nSta god da je, cudi me da u ovako otmenom avionu, nemaju levak.\n(vlajko, 15. jul 2017 19:21)\n(dovla, 16. jul 2017 10:40)\nnakon procitanog naslova, pomislio sam da je "uhvacena na delu" sa nekim od putnika ili pilota u toaletu aviona :-)\n(andreas kisser, 15. jul 2017 21:07)\nHahahahaa...ja sam ISTO TO pomislio,keve mi!..:-D :-D :-D\n(dovla, 16. jul 2017 10:37)\nNisi u pravu za escajg. Ko god je putovao na duzim letovima (npr. za SAD), zna da se dobija zapakovan metalni escajg za glavni obrok. Za ostalo se slazem...\n(Aleksandar, 16. jul 2017 09:59)\nNi Emirates nisu više što su nekad bili! Strašno! Prestajem da pijem šampanjac.\n(EmiratesFly, 16. jul 2017 08:26)\nKoliko ja znam imaju i sudoperu... Da li tako rade i sa sokovima?\n(Petar, 16. jul 2017 08:00)\nKao da je to jedina stvar...\n(Mojmir, 16. jul 2017 06:24)\nŠampanjac se služi relativno kratko vreme nakon otvaranja, ne možete zatvoriti flašu i vratiti u frižider. Avion je skuèen prostor, potpuno je normalno da ostatke teènosi koja æe se prosuti vrati u kontejner u kome se èuvala pre serviranja. Uopšte ne mora da prospe ostatke u toalet, dovoljno je da isprazni èaše kako bi ih zapakovala.\n(Zoki, 16. jul 2017 01:43)\nhaha laz koja u vrtic ne prolazi\n(SrbendaizCg, 16. jul 2017 01:06)\nA na kraju ce ispasti da je samo flasa od skupocenog sampanjca a da u njega stjuardese sipaju sampanajc iz balonceta od 5 litara iz nekog hipermarketa a onda i taj jefitni sampanjac koji se ne popije vrate u flasu skupocenog sampanjca za sledeci let.\n(bbb, 16. jul 2017 00:32)\nKoliko se muci da bi kasnije prosula, mnogo glupa prica.\n(mile, 16. jul 2017 00:20)\nMa hajde, pa da li ce jedna aviokompanija, bilo koja, pogotovo ne jedna od najboljih svetskih kakva je ova, da se bruka zarad jedne boce MOET-a ili cega god. I to ovako javno. Mislim ne branim nikoga ali mislim da usteda jedne case vina sigurno nije razlog ovome.\n(Mark, 16. jul 2017 00:14)\nJa uvek sve popijem i cekam josh.\n(Kowalski, 16. jul 2017 00:12)\nNaravno da nije za sebe, nego za putnike...\n(Босилеград, 16. jul 2017 00:03)\nAha. Zamislite situaciju da je ostatak pica u nekom otvorenom sudu (neka serpa sto rece neko) i da dodje do turbulencije aviona?. Gde bi to pice zavrsilo?\n(Siki, 15. jul 2017 23:40)\nuzima za sebe , jes boli nju uvo da za sampanjac koji je kupljen po veliko prodajnoj nekoj banalnoj ceni da cuva za firmu\n(rex, 15. jul 2017 23:33)\nЈесте, ништа практичније од пресипања из чаше у флашу, како да не. Ја мислим да просто те чаше нико од путника није узео са послужавника и да она зато враћа шампањац у флашу. Искрено, верујем да је то пракса свугде међу особљем. Ви би да сте на њиховом месту бацали хигијенски чисто, квалитетно и скупо пиће? Интерна ствар посаде и нико не треба да се меша, ако мене питате, јер они то највероватније сами искористе. Ако то иде другим путницима онда је то политика компаније и наређено им је да то раде, а да ли неко заиста мисли да Емиратима то нешто значи, да се таквим уштедама баве? Да због тога што је за њих ништа ризикују тужбе клијената, губитак угледа... тешко.\n(my way, 15. jul 2017 23:32)\nA nema neku šerpu za takve prilike??\n(nele, 15. jul 2017 17:16)\nPa valjda levak a ne šerpu, neæe valjda iz šerpe da sipa piæe u flašu.\n(steva, 15. jul 2017 22:57)\nJa mislio ... kad ono.\n(Miodrag, 15. jul 2017 22:41)\nLakše je sipati nazad u flašu pa posle u kantu, nego direkt u kantu. A ja sam inaèe veverica.\n(Zeleni zmaj, 15. jul 2017 22:35)\n"Majke mi" znam zenu.\n(pilgrim, 15. jul 2017 22:17)\n@ nele Ипак је то авион,а не кућа,па да има сво могуће кухињско\n(артиљерац, 15. jul 2017 22:14)\nZasedanje PR kompanije emirata: Ljudi imamo 3 sata da smislimo neki odgovor zasto stjuardesa vraca sampanjac u flasu...nakon tri sata...pa da li je moguæe da nista ne mozemo da smislimo..a da znam reci cemo da posle ide da prospe sampanjac u lavabo...ali sefe to je nesto sto ni imbecil ne bi poverovao...sef: pa jel imas ti nesto pametnije..zaposleni: nemam sef:..onda cuti i teraj ovu pricu ionako posle par dana svi ce da zaborave sta su procitali\n(sale, 15. jul 2017 22:07)\nDobila je otkaz. Ovde to brzo i efikasno ide. Ne opravdavam, ali nije imala lose namere, s obzirom na masazu mozga od strane firme o smanjenju troskova..\n(Stjuardesa, 15. jul 2017 22:02)\nZar joj nije neuporedivo lakše da sipa u neku èašu ili širu posudu!?\n(didul.e, 15. jul 2017 21:59)\nU avionu se sve trese i nema šanse da æe ostaviti slobodnu teènost tek tako da stoji. Zato se to sipa nazad. Ovo je teško shvatiti nekom ko nije leteo avionom, ali to nije autobus i postoje jasna bezbednosna pravila.\n(Miško vozi, 15. jul 2017 20:32)\nPrva klasa, luksuz, a stedimo sampanjac ... jaoooooj bre.\n(Sone, 15. jul 2017 20:11)\nŠteta da se baci...\n(Arhangel, 15. jul 2017 19:38)\n"Uhvacena na delu"...ja mislio nesto drugo kad ono sampanjac...molim vas budite konkretniji drugi put sa naslovima :)\n(Molim, 15. jul 2017 18:54)\n"A nema neku šerpu za takve prilike??\n(nele, 15. jul 2017 17:16)"\nPosto se vec, kao i vecina Srba, bavis stvarima o kojima bas nista ne znas, onda da nesto i naucis! U avionu se bukvalno sve radi po odredjenim procedurama, ne postoji ni jedna radnja osoblja u avionu koja nije opisana i kontrolisana. Ne postoje serpe i lonci u avonu, u njemu se ne kuva i ne pece, sluze se jela za koja nije potreban escajg jer je od 11. septembra zabranjen. Nije ovo nekadasnja srpska stjuardesa koja ne iznosi pice za putnike samo da bi ga, posle leta, strpala u torbu i odnela kuci. Ja o ovome mogu da polemisem jer sam 30 godina u avijaciji!\n(Miskec, 15. jul 2017 18:54)\nja nikada necu uzeti sto se sluzi na letovima...najedem se i napijem pre puta....a za vreme leta ako mi zatreba samo flasirana pica i da otvori preda mnom,i bez case\n(tz, 15. jul 2017 18:52)\nA ako proceni da nema dovoljno pljucnuce malo u flasu.\n(dosledan, 15. jul 2017 18:45)\nAha, kako da ne! Šampanjac koji vredi boga oca, ona æe da vrati u flašu i prospe u lavabo?!?! Interesantno, jer naravno nikako ne može da ga prospe u lavabo iz, hm ÈAŠE?? Hahaha!\n(Dux, 15. jul 2017 18:40)\nNema 'šerpu', ima veliku posudu za led, ali se ona koristi za prosipanje otvorenih vina i sokova nakon sletanja, a ovde se radi o šampanjcu koji se servira pre poletanja. Može ili sve èaše sa nepopijenim šampanjcem i sokovima da odnese u WC i prospe ili da uradi šta je uradila i prekrši pravilo pošto je milion puta reèeno da ne se nikad ništa ne presipa nazad u flaše (inaèe bi aviokompanija obezbedila levak za presipanje).\n(DXB, 15. jul 2017 18:31)\nPlatis 3000e za let biznis klasom i oni ti sipaju polovno piæe.\n(nekooo, 15. jul 2017 18:13)\nne uzima za sebe naravno nego za druge putnike... reciklaza... ahaha\n(JoBaH, 15. jul 2017 17:45)\n(stric Stampas, 15. jul 2017 16:58)


Siguran način ulaganja - Štednja van »Nedelje štednje« - Nedeljnik Vreme\nOliver Klesinger, član Izvršnog odbora Hypo Alpe Adria banke\nŠtednja je u velikom broju razvijenih zemalja odavno prihvaćena kao jedan od najsigurnijih načina obezbeđivanja budućnosti pojedinca i cele porodice. U Srbiji se, prema podacima Narodne banke, iz godine u godinu štedi sve više. Broj štednih uloga (partija) u 2010. iznosio je 5.352.748 miliona, što je skoro duplo više nego 2005. kada ih je bilo 2.651.636. Krajem septembra prošle godine taj broj je bio nešto viši i iznosio 5.539.630 miliona, a prosečna vrednost štednog uloga 1362 evra, dok je u 2005. bila 844 evra. Prema podacima Narodne banke, ukoliko se uporedi ukupna dinarska i devizna štednja na kraju 2004. godine, koja ja iznosila oko 115 miliona dinara, sa ukupnom štednjom na kraju 2011. godine, koja je dostigla iznos od skoro 800 miliona dinara, rastući trend je evidentan. Ovakav pozitivan rast štednje pokazuje da je poverenje građana u bankarski sistem sačuvano uprkos uslovima problematične likvidnosti usled ekonomske krize.\n"Na odluku građana da osiguraju svoj novac u bankama utiče pre svega poverenje u stabilnost banke koje se gradi godinama, ali i dodatne povoljnosti na koje klijenti mogu da računaju. Štediše Hypo Alpe Adria banke, koji su samo u 2011. godini oročili oko 30 odsto više uloga nego u prethodnoj godini, potvrđuju upravo ovakav pozitivan trend", kaže za Vreme Oliver Klesinger, član Izvršnog odbora Hypo Alpe Adria banke.\nKONTINUIRAN FOKUS: Prilagođavajući štedne proizvode potrebama klijenata tokom cele godine, Hypo banka motiviše građane da razmišljaju o štednji i van "Nedelje štednje", odnosno meseca oktobra, kada tradicionalno vlada najveće interesovanje građana. Odlično interesovanje građana u toku prve ovogodišnje štedne kampanje Hypo Alpe Adria banke potvrdili su da su dobri uslovi za štednju jedan od najvažnijih motivacionih faktora za građane. U skladu sa strateškim opredeljenjem da je kontinuirana štednja zaista dobra investicija za građane koji žele da obezbede svoju i budućnost svoje dece, Hypo Alpe Adria banka se zalaže da njeni klijenti razmišljaju o štednji kontinuirano, tokom cele godine. Samo u toku 2011. godine, Hypo Alpe Adria banka imala je nekoliko promotivnih štednih akcija, koje su kao rezultat imale izuzetan rast štednih depozita u odnosu na prethodnu godinu.\n"Hypo Alpe Adria banka, kao banka sa značajnim tržišnim učešćem, uspela je da u prethodnom periodu održi trend rasta, poveća stabilnost u poslovanju i očuva lojalnost postojećih klijenata. Uz poverenje osam hiljada novih klijenata, uspeli smo da ostvarimo značajan rast depozita, koji je oko 30 odsto viši u odnosu na nivo štednje u prethodnoj godini. Vrlo smo zadovoljni rezultatima koje smo ostvarili, a zbog sigurnosti koju ulivamo svim građanima koji obavljaju finansijske transakcije kod nas", dodaje Oliver Klesinger.\nKlijenti Hypo Alpe Adria banke, kao i najveći deo građana u Srbiji, i dalje se znatno više odlučuju da štede u evrima nego u dinarima. Tako odnos ukupne štednje u bankama u Srbiji iznosi 98 odsto u evrima i dva odsto u dinarima. Ukoliko je u ponudi, uvek je interesantna štednja sa isplatom kamate unapred, dok se u slučaju oročavanja štednje klijenti najviše odlučuju na rok od godinu dana. Razumljivo, štednja u evrima i dalje uliva više sigurnosti građanima i takva situacija se sigurno neće i ne može promeniti preko noći. Međutim, građani se sve više odlučuju za štednju u dinarima upravo zahvaljujući računici koja je isplativija i većem poverenju u domaću valutu. Dinarska štednja svakako ima potencijala, što pokazuju i podaci Narodne banke Srbije. Na kraju 2004. godine dinarska štednja je iznosila svega tri miliona dinara, a danas ona iznosi skoro 20 miliona dinara. "Štednja u banci od poverenja pruža sigurnost onda kada je najpotrebnija. Mi u Hypo Alpe Adria banci savetujemo našim klijentima da štede kada god imaju mogućnosti za to. Takođe, uvek toplo preporučujemo oročenu štednju, jer je to pre svega jedan od najboljih i najbezbednijih načina da se osigura novac, za razliku od štednje kod kuće. Naše opredeljenje je da nastavimo da motivišemo građane da kontinuirano štede i da im na taj način omogućimo da dočekaju sigurniju budućnost", objašnjava Oliver Klesinger, član Izvršnog odbora Hypo Alpe Adria banke.


Sekulić je na sjednici Odbora za ekonomiju, finansije i budžet navela da je namjera Vlade da svaki građanin ima korist od sektora energetike.\n1749 pregleda\t10 komentar(a)\n28.02.2019. 10:45h Ažurirano: 28.02.2019. 10:45h\nSve aktivnosti koje je Vlada u prethodne dvije godine sprovodila u oblasti energetike, radila je u korist ekonomskog razvoja, koji jedini može donijeti bolja radna mjesta i veće plate, saopštila je ministarka ekonomije Dragica Sekulić.\n"Jedino zdrava i tržišno orjentisana Elektroprivreda (EPCG) može raditi u korist naših građana. Jedino menadžment koji radi za dobro preduzeća kojim upravlja, bez koketiranja sa politikom i populizmom, može raditi za dobrobit preduzeća, odnosno države i građana", kazala je Sekulić na konsultativnom saslušanju u Skupštini.\nOna je na sjednici Odbora za ekonomiju, finansije i budžet navela da je namjera Vlade da svaki građanin ima korist od sektora energetike.\nSekulić je podsjetila da je Crna Gora jedina zemlja u regionu koja ima otvoreno poglavlje energetike i jedina protiv koje nema nijednog otvorenog slučaja zbog kršenja prava u oblasti energetike.\n"Zakon o energetici jasno propisuje sve obaveze, a cilj je da preduzeća rade po tržišnim pravilima. Cilj je da generacijama predamo zdrav i funkcionalan energetski sistem", dodala je Sekulić.\nOna je navela i da se u javnosti nerijetko mogu čuti direktni pokušaji uticanja na rad Regulatorne agencije za energetiku (RAE).\nSekulić je, kada je u pitanju povraćaj vlasništva u EPCG, kazala da je Vlada odgovorno i racionalno pristupila tom postupku.\n"U ovom trenutku država je zajedno sa EPCG vlasnik oko 80 odsto akcija u tom energetskom preduzeću. Do kraja godine realizovaće se i dvije preostale rate, kako bismo postali vlasnik 100 odsto akcija", saopštila je Sekulić.\nOna je kazala da Vlada, kupovinom akcija od italijanske A2A u prošloj godini nije nijednim eurom opteretila budžet, niti je ijedan građanin ostao uskraćen za jedan euro.\nSekulić je rekla i da je EPCG u prošloj godini poslovala sa 50 miliona eura profita.\nPredsjednik Odbora direktora EPCG, Đoko Krivokapić, saopštio je da je kompanija akcionarsko društvo i da treba da ostvaruje profit. "Struja je danas berzanska roba", kazao je Krivokapić.\nOn je rekao da italijanski partner, dok je bio u EPCG, nije značajnije ulagao i da je sadašnji menadžment ušao u zamašan ciklus investicija.\nKrivokapić je kazao da je EPCG građanima ponudila nove tarifne modele snabdijevanja strujom, koji su, kako tvrdi napravljeni da za 60 odsto građana u Crnoj Gori, odnosno 80 odsto na sjeveru, neće biti poskupljenja, nego čak pojeftinjenja od dva odsto.\nZahtjev za konsultativno saslušanje podnijeli su poslanici Demokratske partije socijalista (DPS) i Socijaldemokrata (SD).\nEPCG je donijela odluku o povećanju cijena električne energije od 1. marta, ali će se poskupljenje struje odložiti za dva mjeseca.\nEPCG će uvesti četiri tarifna modela, za koji će potrošači moći da se opredijele. Potrošači imaju pravo da odaberu osnovni, plavi, crveni ili zeleni model.\nElektropivreda Crne GoreEPCGA2AOdbor za ekonomiju, finansije i budžetSkupština Crne GoreĐoko KrivokapićDragica Sekulić\n16.06. 15:06 h\t901\t107194\n16.06. 18:53 h\t1089\t101361\n16.06. 18:21 h\t759\t78857\n16.06. 18:48 h\t579\t74845\n16.06. 15:21 h\t433\t52962\n16.06. 18:21 h\t165\t759\n16.06. 18:53 h\t131\t1089\n16.06. 18:48 h\t107\t579


Casino Heist - Online Casino Bonus\nHomeKazino igreBesplatne Slot igre i kazino igreCasino Heist\nCasino Heist je dopadljiva i vrlo popularna onlajn slot igra. Igrajući njoj zahvaljujući raznolikosti opcija i bonusa moći ćete dobro da zaradite.\nIgraj Casino Heist besplatno – Expanse Studio demo verzije\nZaključak za Casino Heist\nCasino Heist je veoma interesantna onlajn slot igra koja pre svega ima veoma zanimljiv naziv – “pljačka kazina”. Po tom nazivu možete i zaključiti šta je tematika ovog onlajn slota koji ima 25 platnih linija.\nOvaj slot ima 11 simbola, uz bonus simbol, skater simbol (rulet) i Wild simbol (Casino Heist).\nSvaki od njih ima svoju težinu i uz pravu kombinaciju na pravim linijama može učinite baš ono što mu je u nazivu “pljačku kazina” – ali legalnu naravno.\nSvaka slot igra od Expans Studia na grafičkom nivou je više nego dobra pa tako i ova. Ceo interfejs zajedno sa svim simbolima i opcijama je odrađen vrlo dobro. Igrač neće imati nikakvih poteškoća da izabere ulog koji želi i neće doći u mogućnost da pogreši usled zabune. Pozadina slota je sa kazino tematikom što je naravno i zaočekivati jer upravo taj kazino treba “opljačkati”.\nCsino Heist onlajn slot igra\nSlično grafičkom rešenju i audio zapis je prijatan bez prenaglašenih zvukova koji mogu omesti igrača prilikom izbora uloga ili okretanja slota. Standardne promene zvuka očekujete samo pri okretanju slot ili kada ostvarite dobitak.\nCasino Heist onlajn slot igra spada u onu kategoriju slot igara koje su bogate bonusima. Tri ili više skater simbola bilo gde pokreću 10 besplatnih spinova. Svi dobici pri okretanju slota kod besplatnih spinova se dupliraju.\nTu je i Casino Heist bonus koji se pokreće kada dobijete 3, 4 ili 5 bonus simbola. Oni će vam uvećati dobitak za 2, 4 ili 10 puta.\nBonus ima tri nivoa. Uvećanje dobitka zavisiće od toga do kog bonus nivoa ste došli.\nCasino Heist je klasična onlajn slot igra koju podjednako uspešno mogu igrati i početnici i iskusni igrači. Igra je bogata bonusima i poseduje 25 platnih lanija što vam dovoljno govori o tome koliko imate šansi da uvećate svoj ulog.


ALFA, FIMEK, FABUS: Samo SNS lideri znaju šta ovo znači - NOVA portal\nALFA, FIMEK, FABUS: Samo SNS lideri znaju šta ovo znači\nPolitika Autor:Jelena Jelovac23. avg. 202019:0413 komentara\nFoto:Promo/Vesna Lalić/TANJUG/ JAROSLAV PAP/Youtube/novosadskatelevizija/Filip Krainčanić\nPostavljanje Jelene Marinković Radomirović na mesto predsednice Skupštine Novog Sada pokrenulo je opet polemike u vezi sa fakultetima na kojima su studirali pojedini naprednjaci, s obzirom na to da su nazivi ovih visokoškolskih ustanova u Srbiji javnosti uglavnom nepoznati. Na tom spisku tako se, na primer, mogu naći univerziteti Alfa, Fimek i Fabus.\nO diplomama članova SNS, među kojima ima i ministara, puno se pričalo i polemisalo. Tu je bilo priča o lažnim diplomama, plagijatima, fakultetima završenim navrat-nanos…\nNajveću pažnju javnosti svakako su izazvale doktorska disertacija ministra finansija Siniše Malog, kao i fakultetska diploma ministra unutrašnjih poslova Nebojše Stefanovića.\nAfera „doktor Mali“ počela je 2014, godinu dana nakon što je Siniša Mali doktorirao. Zahtev da se tadašnjem gradonačelniku Beograda zbog plagijata ne dodeli titula doktora nauka predala je grupa od 330 akademika i univerzitetskih profesora u Rektoratu u Beogradu.\nTražili su i da se pred Odborom za profesionalnu etiku pokrene postupak protiv mentora Ondreja Jaške i članova komisije Slađane Barjaktarević i Dragana Đuričina, pred kojima je Mali branio doktorsku disertaciju. Pet godina kasnije, mimo svih očekivanja, doktorat Siniše Malog je pao, jer je na 51 stranici doslovno preuzimao tuđe tekstove, bez navođenja izvora, što je Univerzitet ocenio kao neakademsko ponašanje i proglasio ga nevažećim. Siniša Mali morao je da iz svoje biografije izbriše ono „dr“.\nKada je Stefanović u pitanju, polemiku oko njegove diplome započeo je Savez za Srbiju koji ga je optužio za krivično delo falsifikovanja, jer je na beogradskom fakultetu Megatrend nostrifikovao diplomu koju je stekao u Velikoj Britaniji u školi koja ne postoji. To se na kraju ispostavilo kao tačno, posle čitave serije neverovatnih situacija, poput izjave ministra da je ispite polagao u Sava centru ili momenta kada novinari odlaze u London i utvrđuju da Stefanovićev fakultet ne postoji, jer na toj adresi nikada nije ni poslovao univerzitet naveden u njegovoj zvaničnoj biografiji.\nAferama sa diplomama čini se kao da nema kraja, pa se tako niz nastavlja čitavom serijom aktuelnih političara koji su završili fakultete za koje je malo ko čuo. Jedna od njih je i nova predsednica Skupštine Novog Sada i članica SNS Jelene Marinković Radomirović.\nJelena Marinković Radomirović Foto:TANJUG/ JAROSLAV PAP\nU njenoj biografiji može se naći podatak da je zvanje diplomiranog ekonomiste stekla na Fakultetu za trgovinu i bankarstvo Univerziteta „Alfa“ u Beogradu, da bi potom upisala master studije na Fakultetu za obrazovanje diplomiranih pravnika i diplomiranih ekonomista za rukovodeće kadrove (FIMEK) u Novom Sadu.\nNajveće afere Vlade (1): Ministri bez diploma i srama\nZašto SNS ne voli studente: Podsećaju ih na njihove diplome\n04. jul. 2020 14\nTako je Marinković Radomirović stekla zvanje diplomirani ekonomista – master. Iste godine kada je stekla zvanje master ekonomiste, 2012, upisala je i doktorske studije.\nJavnost se ne tako davno poprilično zabavila i pokušavajući da raščivija kad i gde je studirao aktuelni v.d. direktora EPS Milorad Grčić.\nMilorad Grčić Foto:Vesna Lalić\nMoje obrazovanje nije sporno\nPrethodno je Grčić čitav niz godina obavljao funkciju v.d. direktora Rudarskog preduzeća „Kolubara“ i dugo nije želeo da govori o tome na koji način je profesionalno napredovao – kako je od vođenja pečenjare u Obrenovcu došao do čelne pozicije u jednom od najznačajnijih javnih preduzeća u Srbiji.\nNa kraju je popustio pod pritiskom medija i ispričao da je 1990. godine upisao jedan fakultet na Beogradskom univerzitetu, ali da ga je „zanemario zbog rata i sankcija“, te da se konačno ispisao 2005. Tada je, tvrdi on, upisao Fabus – Fakultet za uslužni menadžment na Univerzitetu „Educons“ u Sremskoj Kamenici.\n„Moje obrazovanje nije sporno“, ostaće zapamćene njegove reči.\nZanimljiva je i fakultetska priča Vladimira Marinkovića, poslanika SNS i potencijalnog kandidata za novog predsednika Skupštine Srbije.\nOn je, naime, za samo 11 meseci stekao papire „magistra“ i „doktora“ nauka na univerzitetu „Danica i Joanikije Karić“, i tako najverovatnije postao svetski rekorder u sticanju doktordske diplome. Zanimljivo je da je u to vreme, Marinković bio član i kandidat za poslanika Pokreta snaga Srbije Bogoljuba Karića.\nZatim je postao član Socijaldemokratske partije Rasima Ljajića, koja ga je postavila na funkciju potpredsednika Skupštine Srbije. Odatle se kandidovao za prelet u jato naprednjaka, neposredno pred izbore održane 21. juna, pa se sada njegovo ime spominje kao kandidata za naslednika Maje Gojković.\nOd portira u vrh opštine\nKao poseban dodatak ovoj priči trebalo bi navesti i slučaj Bobana Petkovića iz SNS, čija je biografija nedavno kružila društvenim mrežama i služila za podsmeh i to u trenutku kada je izabran za predsednika Skupštine Opštine Sremski Karlovci.\nBoban Petković Foto:Screenshot/Youtube/novosadskatelevizija\nIz ove biografije jasno se vidi da je Petković koji je radio kao portir, inkasant, poslovođe u službama smeća i javne higijene, šef obezbeđenja, poštar i policijski službenik, stigao do mesta predsednika Skupštine opštine Sremski Karlovci nakon što je 2020. završio Fakultet za menadžment Sremski Karlovci.\nZa predsednika Skupštine Opštine Sr. Karlovci izabran Boban Petković SNS (moćni CV u prilogu), a za zamenika Stefan Dimitrije Dimić SPS. Za sekretara izabrana dosadašnja sekretarka Vera Stevanović-Nikolić. Za predloge je glasao i odbornik POKS-a #nazdravlje #konstituisani pic.twitter.com/7F6IQXQWNg\n— Ivan Stijepović (@stijepovic_i) August 21, 2020\ndiplomeJelena Marinković Radomirovićmilorad grčićnepoznati fakultetiSNSVladimir Marinković\nMilan St. Protić: Znalo se za Palmine žurke, zvali su i mene\nSaznajemo: Počeli sastanci SNS za smenu Stefanovićevih ljudi\nAutor: Dusan Petricic | pre 16 min


Marjanović nema dilemu - hoće da ostane u Filadelfiji | MONDOBA\nBoban Marjanovic zeli da ostane u Filadelfiji\n26. September, 07:28\nMarjanović nema dilemu - hoće da ostane u Filadelfiji 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n13.05.2019. / 21:30\nAutor mondo.rs 13.05.2019. / 21:30\nDan posle poslednje utakmice sezone, košarkaši Siksersa izašli su pred novinare i govorili o svojim utiscima, planovima...\nSrpski centar Boban Marjanović (30) završio je protekle noći svoju četvrtu NBA sezonu, bolnim porazom Filadelfije protiv Toronta.\nZajedno sa saigračima i čitavom dvoranom, "Bobi" je pratio let lopte koju je najbolji igrač Reptorsa Kavaji Lenard probacio kroz mrežicu uz "asistenciju" obruča. Bilo je bolno za sve među Siksersima, ali su se dan kasnije trudili da koliko je moguće ostave taj bol po strani.\nTokom zvanične, pojedinačne konferencije za medije svih košarkaša "File", Marjanović je takođe izašao pred novinare i govorio o svom statusu, s obzirom na to da će ovog leta isteći njegov ugovor "težak" 21 milion dolara, koji je 2016. potpisao sa Detroitom.\n"Teško je posle prošle noći razmišljati o svemu. Zaista želim da budem ovde, stekao sam sjajno iskustvo, uživam, volim grad i svaki dan koji ovde provedem osećam kao blagoslov, sjajnu stvar", odgovorio je Boban na pitanje o svom statusu nakon sezone 2018/19.\nMarjanović je za Filadelfiju nastupio u 33 utakmice i nakon tri godine nastupio u plej-ofu, u kojem je prosečno igrao 9,5 minuta i postizao 5,8 poena.\nNakon februarskog trejda kojim je stigao u Sikserse iz Los Anđeles Klipersa, navijači su ga lepo prihvatili.\n"Zaista uživam da budem jedan od njihovih ljubimaca. Svaki put kada čujem navijače kada izađem na teren to mi daje dodatnu energiju i nije potrebno da se dodatno zagrevam. Krv vam postane toplija ,i spremni ste da izađete na teren i da igrate", dodao je on.\nS obzirom na to da će i njegov saigrač i najbolji prijatelj u SAD, Tobijas Heris, takođe postati "slobodan agent", novinare je interesovalo i da li će Marjanovićev dalji status zavisiti od "Tobijeve" sudbine.\n"To nije pitanje za mene", nasmejao se Boban i poput Nikole Jokića poigrao se sa mikrofonom.\nBoban Marjanovic was very fascinated with the podium microphone, just like his friend Nikola Jokic pic.twitter.com/UwqKRgJ080\n— Dave Uram (@MrUram) 13. мај 2019.


Premijera „Ubistvo u Orijent ekspresu” | Cineplexx RS\nPremijera „Ubistvo u Orijent ekspresu”\nJedan od najuzbudljivijih filmskih naslova ove jeseni „Ubistvo u Orijent Ekspresu“, stiže u bioskop Cineplexx UŠĆE Shopping Center premijerno 8. novembra u 19:30 časova. Karte su u prodaji na blagajni bioskopa.\nRimejk filma koji okuplja najveće zvezde Holivuda premijerno dolazi 8. novembra od 19:30 časova u bioskop Cineplexx UŠĆE Shopping Center. Karte za adaptacija popularnog romana Agate Kristi iz 1934. godine, su u prodaji na blagajni bioskopa.\n„Ubistvo u Orijent Ekspresu“ donosi nam poznatu priču o trinaestoro stranaca zarobljenih u vozu u kome nema nevinih. Ono što je izgledalo da će biti raskošno putovanje kroz Evropu, ubrzo se pretvorilo u jednu od najglamuroznijih, najnapetijih i najuzbudljivijih misterija svih vremena. Herkul Poaro, povešće borbu sa vremenom kako bi razrešio misteriju, pre nego što ubica ponovo napadne.\nVožnja čuvenim vozom može da počne, kupite premijerno karte za ovu neverovatnu misteriju i uživajte!


REPORTAŽA SA TRIBINA: Makedonski navijači posle 30 godina u Beogradu - Rukometni klub Partizan\nDočekani smo i ispraćeni kao braća. Ovaj utisak su sa predstavnicima našeg kluba podelili uprava, stručni štab, igrači i navijači Eurofarm Pelistera, koji su u okviru prvog kola grupne faze SEHA lige gostovali u Beogradu. Na led ekranima pored terena, tokom zagrevanja timova, uz makedonsku zastavu, ćiriličnim slovima bio je ispisan natpis ,,DOBRO DOŠLI, ČKEMBARI“.\nVeliko oduševljenje vladalo je među 80-ak navijača Eurofarm Pelistera, koji su uz ovacije pozdravili ovaj potez Partizana. Željko Perkunić, predsednik našeg kluba, lično je dočekao Čkembare i pozdravio se sa svakim od pristalica gostujuće ekipe pojedinačno, želeći da se makedonski navijači, koji su posle 30 godina došli u glavni grad Srbije, osećaju kao kod kuće. Način na koji je Eurofarm Pelister dočekan u Beogradu, kao i atmosferu na tribinama tokom čitavog susreta, pohvalio je trener makedonskog vicešampiona Željko Babić, ali i svi njegovi igrači. ,,Znali smo da će biti teško, ali bilo je i jako lepo igrati večeras ovde, u ovakvoj atmosferi. Zahvaljujemo se domaćinu na gostoprimstvu, a našim navijačima dugujemo veliku zahvalnost što su učinili da se osećamo kao da se igra u Bitolju“, izjavio je na konferenciji posle utakmice šef struke Eurofarm Pelistera.\nSa prvim sudijskim zviždukom zahuktala se i atmosfera u hali SC ,,Voždovac“ na Banjici. Veliki broj Grobara, uz Čkembare sa suprotne strane tribina, pesmom je bodrio voljeni tim tokom svih 60 minuta, a utisak koji je odjeknuo sportskom javnošću jeste da se Beograd uželeo najboljeg rukometa u regionu.\nŽeljko Perkunić i Bojan Sterjev, mladić čija porodica je vlasnik Eurofarm Pelistera, zajedno su gledali utakmicu i potrudili se da sve prođe u najboljem redu. Nažalost, na tribinama, među makedonskim navijačima desio se i jedan nesrećan slučaj. Neposredno pred početak utakmice jedan navijač Eurofarm Pelistera, želeći da preskoči red na tribinama, doživeo je otvoren prelom noge.\n,,Njemu je odmah ukazana pomoć, a ubrzo je odvezen kolima Hitne. Bilo nam je stvarno žao što se to dogodilo, učinili smo sve da čovek što pre bude zbrinut i da dobije adekvatnu negu, s ozbirom na to da je doživeo jako ozbiljnu povredu. Ponosan sam na navijače oba kluba jer su na fer i korektan način bodrili svoje timove. Na društvenim mrežama pojavili su se negativni komentari, koji govore o nekom neprimerenom skandiranju, koje je od strane Grobara bilo upućeno makedonskim navijačima. Zaista ne znam čemu takvi natpisi i komentari od strane dva bratska naroda i velikih sportskih prijatelja. Žao mi je što je određeno skandiranje protumačeno na pogrešan način, jer niko u hali ni u jednom trenutku nije imao nameru da izgovori nešto neprimereno ili zlonamerno našem bratskom narodu iz Makedonije. Čak su naši i gostujući navijači u pojedinim trenucima zajedno skandirali ‘Demir Jukić’, zajedno pozdravili ulazak Novice Veličkovića na teren… Stvarno smo se, kao klub, potrudili da se osećaju kao kod kuće i da osiguramo da budu bezbedni tokom svog boravka u Beogradu. Po završetku meča, pivot Elmir Građan, koji je bio među najefikasnijima sa pet postignutih golova, došao je do tribine sa navijačima Partizana i pohvalio ih za navijanje i atmosferu koju su napravili. Jedan momak koji je bio među Čkembarima, posle sudijskog zvižduka za kraj susreta, pretrčao je teren, otišao do Grobara i razmenio šalove. Zaista imam samo reči hvale za obe navijačke grupe, a gostujućoj ekipi čestitam na odličnoj igri i zasluženoj pobedi. Mi kao uprava, kako smo dočekali goste, tako smo ih i ispratili – toplo, srdačno i onako kako priliči velikim imenima kao što su Partizan i Eurofarm Pelister“, istakao je Željko Perkunić.