Podvodna kulturna i prirodna baština Boke- stanje i potencijali - Radio Tivat\n- Ekologija, Kolumne, Kultura, Luštravanje mora, Vijesti\nKoliko naša država vodi računa o očuvanju morskog biodiverziteta, koliko je naše podmorje bogato živim svijetom? Gdje smo po pitanju podvodnog kulturnog nasljeđa, koje je Komitet za svjetsku baštinu UNESCO zaštitio Konvencijom iz 2007.godine? Odnos prema podvodnoj prirodnoj i kulturnoj baštini Boke Kotorske može se lako procijeniti na osnovu tretmana nasljeđa na njenim obalama. Ipak, mora se priznati da je odnos prema prirodi značajno odgovorniji. Od nekulture do kulture dug je put. A skloni smo i ukrasti.\nPODVODNA KULTURNA BAŠTINA- STANJE I POTENCIJALI\nCrna Gora se ne može pohvaliti adekvatnom zaštitom i valorizacijom kulturnog nasljeđa. Kada je u pitanju arheologija, situacija je još nezavidnija, a kad je riječ o podvodnoj arheologiji, ova disciplina jedva i da postoji. Arheološkinja Marija Jabučanin, zamjenica direktora Centra za konzervaciju i arheologiju Ministarstva kulture Crne Gore, podsjeća da je Crna Gora od 2008. godine potpisnica Konvencije o zaštiti podvodne kulturne baštine, najvažnije međunarodne reference država članica UNESCO-a koja je ustanovljena 2001. godine i koja se bavi zaštitom podvodnih kulturnih dobara kao ostavštinom cijelog čovječanstva.\n“Crna Gora još uvijek nema nadležnu instituciju koja sa jasno definisanim pravnim okvirom i ingerencijama i infrastrukturom koja bi ostvarila djelatnost u oblasti podvodnih istraživanja, iako postoji dovoljan broj arheologa i konzervatora za sprovođenje mjera. Istraživanjem podvodne baštine trenutno se bavi u okviru svoje nadležnosti Centar za konverzaciju i arheologiju u okviru Sektora za arheologiju, ali kroz opštu arheološku istraživačku djelatnost.”\nDarko Kovačević je podvodni arheolog, koji je stručno znanje stekao na petogodišnjim studijama u Turskoj. Posljednjih 15 godina je radno angažovan na projektima istraživanja i upravljanja podvodnim kulturnim nasljeđem širom Mediterana. Darko je pri tom I odličan poznavalac prilika u Crnoj Gori.\n„Nažalost, mislim da je model koji je prihvaćen 2011. kada je osnovan Centar za konzervaciju i arheologiju prilično nepromišljen i bez pretjerene perspektive, više kopiranje modela iz regiona. Raspadom stare Jugoslavije, koja je bila teritorija koja je proizvodila i konzumirala nauku u isto vrijeme, dezintegracijom te jedne zemlje, sve zemlje koje su iz nje nastale morale su izaći na internacionalno naučno tržište. Što se nije baš desilo u svim djelovima stare Jugoslavije. U nekim djelovima se nauka pretvorila u provincijsku, gdje čak ni na lokalnom nivou ne postoji konzumacija. Da bi valorizovali neke arheološke lokalitete, morate da imate definisano tržište na lokalnom i na internacionalnom nivou.”\nPotpisivanjem UNESCO konvencije, država se obavezala na osnivanje institucije istraživačkog tipa ili tipa menadžmenta koja bi bila posvećena menadžmentu i zaštiti kulturne baštine. Dr Kovačević upozorava na potpuno pogrešan pristup:\n“Umjesto da su otišli ili poslali ljude na mjesto gdje je podvodna arheologija na visokom nivou i onda prenijeli taj model ovdje, oni su dobili jedan lokalni trening upitnog karaktera od ljudi koji nemaju sertifikate za podvodnu arheologiju niti imaju akademsko znanje za to. O iskustvu da i ne govorimo.“\nČinjenica da su nestručne, nenaučne institucije bavile istraživanjem, vodi nas u sumnju da je jedan dio podmornog naslijeđa otuđen, uništen.\n„Definitivno je u pitanju nesklad u ingerencijama određenih institucija i činjenica da je podvodna arheologija prilično mlada, a istovremeno jako atraktivna disciplina. Razlika između onoga što mi zovemo pljačkanje ili lov na blago, i onoga što zovemo naučni metod je prilično velika. Profani ljudi, koji pokušavaju da se bave tom profesijom, ne vide tu razliku. Ne vide razliku u metodu, pristupu, strategiji, sistematici. Tako dolazimo do toga da na teritoriji Crne Gore imamo ljude koji sebe proglašavaju podvodnim arheolozima, a nisu adekvatno obrazovani, nemaju akademsko znanje, a preuzimaju ingerencije zaštite, kontrole i svega što je povezano za podvodnim kulturnim naslijeđem. Nakon toga izlaze u medije sa dezinformacijama, pogrešnim interpretacijama, i samim tim blokiraju stručnjake koji pokušavaju da se razviju u tom pravcu,” zabrinut je Dr Kovačević.\nUNESCO konvencija nas obavezuje na ozbiljniji pristup, a diktira i konkretne obaveze.\n„Treba razdvojiti istraživačku djelatnost od zaštite i menadžmenta. Treba osnovati jednu instituciju koja se bavi samo istraživačkom djelatnošću i drugu koja se bavi menadžmentom, valorizacijom i zaštitom, ne samo podvodne, već čitave kulturne baštine. Samim tim dobio bi se sistem u kojem bi istraživači podržavali menadžment i valorizaciju, što je jedini način da to bude produktivno i profitabilno za državu,“ kaže Dr Kovačević, koji je trenutno koordiniše uspostavljanjem upravljanja podvodnim kulturnim nasljeđem Malte.\nFoto: Dr Slavica Kašćelan Petović\nU crnogorskom podmorju su vršena određena istraživanja, ali se u tim poslovima naš Centar za konzervaciju i arheologiju prije svega oslanjao na stručnu i naučnu podršku stranih partnera, objašnjava šefica sektora za arheologiju u Centru za konzervaciju i arheologiju Crne Gore, Marija Jabučanin.\n„ Mi smo u okviru nekih naših istraživanja koja smo vršili tri godine, obišli ne samo Boku već čitavo obalno područje od Prevlake do Bojane. To je bio prvi put od 1972. godine da se napravi jedna tako detaljna ronilačka inspekcija koja je obuhvatala priobalje do 40 metara. Tom prilikom smo na pedesetak pozicija evidentirali i predali Upravi za zaštitu kulturnih dobara naše predloge da lokaliteti koji su već u evidenciji budu dodatno zaštićeni, a novi da se stave pod režim zaštite i za upis u kulturno dobro. Jedan od lokaliteta u Boki koji smo obradili i koji još uvijek ima veći potencijal od svih ostalih je u Risnu. Smatram da je to još uvijek najsistematičnije istražen podvodni lokalitet. Uspjeli smo za tri godine da izradimo mapu i konačan plan prostornih granica nalazišta, analizu pokretnih nalaza, da stondiramo neke ostatke brodova sa amforama. Jedan od naših prioriteta za istraživanje i dokumentovanje su lučke instalacije u Risnu, ali su i geofizička istraživanja, koja smo radili u saradnji sa Institutom za arheologiju iz Kopra, pokazala da je još uvijek nismo u mogućnosti detektovati te nalaze. Moguče da je hotel Teuta podignut na mjestu koje je pripadalo nekoj lučkoj strukturi u antici.“\nNema spora među stručnjacima da je područje Boke nedovoljno istraženo u domenu podvodne baštine. Dr Kovačević ističe da su razlozi tome, pored loših kapaciteta nadležnih institucija, i fizičke karakteristike zaliva.\n„Postoji prilično zanimljiv potencijal, obzirom da veći dio obale koji nije sistematski istražen. Čitava Boka Kotorska je najmaritimniji deo Crne Gore i najveći potencijal što se tiče podvodne arheologije, ali postoji jedna prepreka, a to je podvodno okruženje i dno mora koje je prilično muljevito uslijed velikih erozija i kiša, koje spiraju materijal sa okolnih brda i nanose ga u zaliv. Muljevito dno je prilično teško za istraživanje. Risan je definitivno najznačajniji lokalitet antike u cijelo Crnoj Gori, aktivan od 4. vijeka p.n.e. Što se tiče podmorja, to je i najmisteriozni lokalitet. Nikada lučke strukture, o kojima možemo čitati u starijoj literature, nisu dokumentovane, a danas ih je jako teško identifikovati uprkos nekim pokušajima poljske arheološke ekspedicije koja je dugo radila u Risnu. Nisu uspjeli da pronađu nikakve ostatke arhitekture. Međutim, tu postoje definitivno ostaci maritimnih aktivnosti, koje svjedoče da je Risan bio jako frekventno korišteno sidrište. I ima dosta ulomaka amfora u čitavom zalivu. U centralnom dijelu su ostaci vjerovatno brodoloma koji datira iz 4-3 v.p.n.e. koji je nosio grčko-italske amfore.\nJako veliki problem u Risnu su i geofizička istraživanja, koja su obavljana ili bi se obavljala. Sve anomalije koje bi bile prepoznate, bile bi jako teške za identifikovanje zbog nemogućnosti ronjenja, jer mulj je tako sitan sediment da se ronioc ne može orijentisati i to se ne može vidjeti na dnu.“\nKada su u pitanju metode istraživanja i savremeno dostupni načini, da li ipak postoji neki bolji način od ovih koji su do sada korišteni da se istraži podmorje Risna?\n„U posljednjih deset godina je u svijetu postao poznat geofizički pristup. Korišćenjem uređaja prodire se zracima u sediment I registruje njihovo odbijanje kada naiđu na neki tvrdi materijal. Suština je da svako skeniranje mora da bude vizuelno provjereno podmornicom ili roniocima, a u Boki je to jako teško jer je jako niska vidljivost. Iskopavanje isto ne bi dalo neke rezultate, jer ne bi pružilo bolju vidljivost. Sa datim kvalitetom morskog dna, jako je teško to otvoriti za javnost in-situ, na tom mjestu, jer turisti-ronioci ne bi imali nekog benefita u takvoj lošoj vidljivosti. Obzirom da je sitni sedment, ili mulj, najbolji konzervator arheoloških ostataka, mnogo je bolje ostaviti ga netaknutog i sačekati još nekih 20-30 godina, kada bi tehnološkim razvojem došli do nekih još boljih metoda, koje bi nam omogućili rad u takvom morskom dnu,“ sugeriše Dr Darko Kovačević.\nOsim pomenutih istraživanja Centra za konverzaciju i arheologiju, istraživana je olupina Kabala na istoimenom rtu, koja je prilično pogrešno interpretirana i identifikovana. Geofizička istraživanja istraživačkog broda Herkules trajala su nekoliko godina, usmjerena prije svega na identifikaciju objekata na morskom dnu. Rezultati tih sporadičnih i nesistematiskih istraživanja su nalazi nekoliko olupina iz rimskog perioda, dvije olupine na ulazu u Boku datiraju iz prvog vijeka nove ere. Tu su i sporadični nalazi amfora iz različitih uvala, kao što su Kumbor, Njivice, Rose, koja svjedoče o frekventnim sidrenjima. Raznovrstan materijal detektovan je I kod Ostrva cvijeća u Tivtu, koji se vezuje za aktivnosti na samome ostrvu, objašnjava Kovačević. Po njegovim riječima, pored Risna, najveći podvodni arheološki potencijal Boka ima na samom ulazu u zaliv.\n„Sam ulaz u zaliv je jako strm i ide do ekstremnih dubina. Defitnitvno je to dio gdje se može očekivati koncentracija olupina iz raznih perioda, pogotovo što za Srednji vijek, primjera radi, nemamo nikakva nalazišta. Tu je definitivno potrebno primjeniti modernije metode istraživanja i identifikacije. Kasnije je i valorizacija sigurno moguća, obzirom koliko se turistički sektor korišćenja malih podmornica brzo razvija a imamo Boku koja se profiliše kao luksuzna destinacija, koja privlači vlasnike superjahti i velikih luksuznih brodova, koji su uvijek opremljeni igračkama kao što su male podmornice. To je super potencijal za valoriziaciju tih dubljih lokaliteta, ne samo na ulazu u Boku, nego duž cijele obale Crne Gore. Ja imam tu filozofiju da ono što je u plićaku već otkriveno, pokradeno ili pokriveno. Ono što je 40-50 metara dublje je definitvno još uvijek tamo i potrebno je obratiti pažnju na taj dubinski opseg i zaštiti ga pravilno, da se ne bi dogodilo ono što se dogodilo u plićaku. Cilj je da generacijama koje dolaze imamo šta da ostavimo, nešto što će da podiže atraktivnost obale, obzirom da sigurno očekujemo tehnološki napredak i mogućnost da ljudi posjećuju sve veće i veće dubine pod morem“.\nRoniocima, ali i struci, pod morem su posebno zanimljive olupine. Koliko na dnu Boke ima brodova koje možemo pokazati roniocima koji dolaze sa raznih destinacija roniti u našem podmorju?\n„Zaliv ima jako puno modernih olupina iz Prvog i Drugog svjetskog rata, koje su jako zanimljive inostranim roniocima, poput olupina kod Žanjica i Rosa. Mada, postoji i puno olupina na ulasku u Zaliv koje još uvijek nisu identifikovane, a koje su detektovane tokom djelatnosti istraživačkog plovila Herkules u prvoj dekadi 2000-ih. gdje postoje anomalije koje ukazuju da se radi o plovilima, ali nikada niko nije zaronio da ih identifikuje, niti istražio. Takođe, olupina Kabala je jedna od najvećih olupina koje ima najbolji potencijal za istraživanje. Olupina datira iz posljednje četvrtine 16. vijeka, a o njoj postoje i venecijanski spisi. Definitivno je bila dio venecijanske flote koja je plovila od Istanbula za Veneciju i trgovala različitim materijalima. Potpuno korespondira sa nalazima iz istog perioda u Hrvatskoj,“ kaže Dr Kovačević.\nUpravo olupina Kabala najbolje pokazuje ko smo, gdje smo i što činimo. Prije nekoliko godina sidro sa ovog srednjevjekovnog broad pronađeno je u jednoj privatnoj zbirci stranog državljanina u Herceg Novom. Izgleda da je I ono što je zaštićeno, zaštićeno samo nominalno. Priznaju to i u Centru za konzervaciju i arheologiju.\n„Naša trogodišnja istraživanja su pokazala tragična stanja devastacije, ne djelova, već čitavih nalazišta. To je rezultat neadekvatne postojeće zakonske i operativne zaštite koja u Crnoj Gori uopšte ne postoji. Malo toga je preostalo što bi moglo naučno da se analizira, a da ne govorimo o turističkoj valorizaciji na koju se mnogi pozivaju. I mnogo je žalosno, što ne samo arheolozi, već i druge djelatnosti koji se vežu za podmorje, moraju za svoje naučne zadatke da traže razne dozvole, a za to vrijeme kolekcionari, takozvani ljubitelji starina, pozivaju dobroplatežne turiste u arheološka istraživanja na lokalitete koji su zakonom zaštićeni. Država mora da stane na stranu svog kulturnog naslijeđa, da ga zaštiti. Ali smatram da je podvodna baština opustošena, da mi malo toga imamo u priobalnom dijelu da valorizujemo turistički.“\nKo je odgovoran što deset godina nije napisano niti jedno slovo koje bi bolje uregulisano ovu oblast? Sve se zaustavilo samo na pokušajima, kaže Jabučanin. „Pokrenut je postupak izrade novog pravilnika o načinu davanja odobrenja za podvodne aktivnosti, ali dalje od sastanka na kom je imenovana komisija, dalje se nije išlo. Za to je odgovorno ministarstvo kulture.“\nCrna Gora na ovom polju očigledno ne postoji, o čemu svjedoči I Dr Kovačević, koji karijeru podvodnog arheologa gradi već 15 godina širom Mediterana, preko Grčke, Turske, Libana, Izraela, Egipta, danas Malte, čak i Hrvatske nekoliko godina.\n“Mogao sam da zaključim da arheološka zajednica uvijek pita zašto se ništa ne dešava u Crnoj Gori. Na međunarodnim konferencijama, recimo, srećem Poljake koje izlažu materijale i govore o našoj zemlji. Prisutnost naučnika iz Crne Gore koji se bave podvodnom arheologijom na međunarodnom nivou je prilično mali i to je definitivno posljedica odsustva sredstava koja se izdvajaju za ovu oblast. Ali ne mislim da su potrebna neka basnoslovno velika sredstva. Kroz umrežavanje na međunarodnom nivou je moguće privući jako dobra sredstva i pokrenuti sistematska istraživanja u kojima bi Crna Gora trebala da se predstavi kao lider. Da nemamo situaciju da stranci istražuju i sebe na međunarodnom nivou predstavljaju kao lidere istraživanja u Crnoj Gori.”\n„Potrebno je postaviti osnovu i na njoj sistematski graditi onako kako se to gradilo u nekim danas razvijenim državama. Sve su države počele sa istog polaznog stadijuma na kom se nalazi Crna Gora. Onda se osnuje jedna najobičnija istraživačka institucija, uradi se ocjena svog materijala i svega što je do danas urađeno, i onda se pronađu modeli koji treba da se prate da bi se sve to dalje razvijalo i da bi se istraživanje nastavilo u jednom metodološki pravilnom maniru,“ poručuje naš ekspert. Malta, kojoj pomaže da uspostavi I razvije podvodni arheološki proizvod, dobar je primjer za uporedbu sda Crnom Gorom.\n„ Malta je, što se tiče broja stanovnika i veličine i dužine obale jako slična Crnoj Gori. Slična je i dostupnost svih tih lokaliteta, obzirom da se radi o maloj zemlji za razliku od Hrvetske ili Grčke, gdje je mnogo komplikovanije uspostaviti menadžment. Malta je uspjela da danas bude možda čak i prva država u svijetu koja u svojoj turističkoj ponudi ima ronjenje i uživanje u podvodnoj kulturnoj baštini za razne tipove posetilaca, od onih koji se zaista bave ronjenjem, onih koji rone podmornicama, pa do onih koji se ne bave ronjenjem, ali mogu posetiti te lokalitete kroz tehnološke izume, kao što je virtuelna realnost, 360 stepeni video, svakako korišćenja modernih tehnologija.\nNjihov koncept bio je prvo izgradnja istraživačke institucije. Zatim su uspjeli da identifikuju kulturnu baštinu na svojoj teritoriji. Tada sam ja pozvan tamo da osnujem instituciju koja će se baviti menadžmentom te kulturne baštine i danas imamo 16 olupina koje su potpuno zaštićene i otvorene za sve ronioce. Uglavnom su to oplupine iz Prvog i Drugog svetskog rata. Oni su samim otkrićima uspjeli da akumuliraju internacionalno interesovanje za njihovu podvodnu kulturnu baštinu i da učine samo ostrvo još atraktivnijim“.\nDa li bi smo mi mogli nešto slično napraviti, jesu li potencijali u našem podmorju dovoljni da ponovimo neki sličan model?\n„Sa ovim što do sada postoji i što je otkriveno, uz pravilan pristup promociji i praćenju tih već formiranih kanala na internacionalnom tržištu, definitivno postoji mogućnost da se Crna Gora otvori i da postane atraktivna za turiste koji su zainteresovani za podvodnu kulturnu baštinu. Ali, potrebno je jako puno rada i potrebno je još organizacije raznih turističkih sektora da bi to funkcionisalo na pravi način. Mi imamo kulturnu baštinu na kopnu koja nije potpuno sređena, gde menadžment kulturne baštine na kopnu nije u skladu sa svjetskim tokovima. Imate lokalitete kao što je Duklja koji je prva klasa u državi, koji nema svoj vizitor centar, nije propisno obelježena, čak nije ni promovisana na adekvatan način.\nPotrebna je potpuna reforma tog sektora i primjenjivanje modela koji neće biti ugledanje na komšiluk nego ugledanje na model koji funkcioniše, koji je najprimenjiviji u Crnoj Gori. Sve su države različite i potpuno su razlčiti tipovi kulturne baštine. Potrebno je naći najbolji model koji je primenjiv za određenu teritoriju koji ne mora nužno biti model koji se primenjuje u susednoj državi“.\nCRNA GORA NA KORAK OD PROGLAŠENJA PRVIH ZAŠTIĆENIH PODRUČJA U MORU\nKada je u pitanju podvodna prirodna baština, Crna Gora ima značajno bolje kapacitete i preduzima mnogo odlučnije korake u cilju zaštite nasljeđa. Upravo je u završnoj fazi process pripreme za proglašenje prvih zaštićenih područja u moru.\nO ovoj temi se govori već duži niz godina u okviru projekata koji su sprovedeni u saradnji sa regionalnim i međunarodnim partnerima na prikupljanju podataka o vrijednom biodiverzitetu u moru, ali i u smislu usklađivanja procedura kako bi process zaštite mogao biti sproveden do kraja. Tokom 2016., donesen je Zakon o zaštiti prirode koji je usklađen sa evropskom regulativom, prije svega regulativama koja tretiraju staništa, a on je preciznije definisao i način proglašenja morskih zaštićenih područja.\nIvana Stojanović je rukovoditeljka Sektora za klimatske promjene i mediteranske poslove Ministarstva ekologije, prostornog planiranja i urbanizma, koje koordiniše procesom stavljanja pod zaštitu prvih područja u moru, a to su Platamuni na pučinskom dijelu Boke Kotorske, ostrvo Katuč I područje Starog Ulcinja.\n“U jednom od međunarodnih projekata, prije 10-ak godina, definisano je sedam područja koja su potencijalno vrijedna za zaštitu. Bila su potrebna dalja istraživanja kako bi se utvrdilo koja područja i u kojoj mjeri su zaista za proglašenje, te je u novembru 2018. godine započet još jedan projekat u saradnji tada Ministartsva održivog razvoja i turizma sa programom UN-a za životnu sredinu, koji se finansira iz donatorskih sredstava Obalnog fonda za životnu sredinu. Zahvaljujući ovom projektu, obezbijedili smo prikupljanje i objedinjavanje već prikupljenih, kao i dodatnih podataka, kako bi za tri prva zaštićena područja u moru procedura mogla biti finalizovana“.\nŠto Platamune čini prostorom vrijednim za uspostavljanje zaštite?\n„Za Platamune je važno reći da je kroz ovaj projekat prepoznat i manji dio na kopnu ovog područja, ali ono što je posebno važno je morski dio područja, koji je dio morskog dobra i pripada opštini Kotor, što je svakako veoma važno za samu opštinu. Za Platamune su u morskom dijelu važna staništa koja su prepoznata kao prioritetna i po nacionalnim i međunarodnim klasifikacijama, kao što su Barselonska konvencija o zaštiti mora i priobalja Sredozemlja, Direktiva o staništima i Direktiva međunarodne unije za zaštitu prirode.“\nFoto: Dr Slavica Kašćelan Petović, Institut za biologiju mora\nUspostavljanje zaštićenih područja je samo prvo korak u cilju zaštite vrijednih ekosistemskih područja u moru. Ono što je najveći izazov je funckionalan sistem zaštite na terenu.\n„Zakon o zaštiti prirode prepoznaje Javno peduzeće za upravljanje morskim dobrom kao upravljača morskih zaštićenih područja. Jedan od sljedećih koraka u kontekstu projekta je izrada planova upravljanja morskim zaštićenim područjima u kojima će biti detaljno razmotreni i predloženi modeli saradnje. Svakako, sam upravljač nema sva ovlašćenja u sprovođenju kontrole, tako da će tu definitivno biti saradnje između upravljača, inspekcijskih organa, ali i drugih aktera. Tu je veoma važno prepoznati i ulogu lokalnih zajednica, naravno ribara i svih onih koji mogu da doprinose da se ovim područjima upravlja na odgovarajući način, ali postoje planovi upravljanja, godišnji planovi koje će uz saglasnost Ministarstva donositi upravljač i to je nešto što ćemo vremenom unaprijeđivati. Treba krenuti od uspostavljanja zaštite, kad već imamo identifikovane vrijednosti biodiverziteta na ovim područjima, a po dosadašnjim informacijama i zakonskim okvirima definisati modele upravljanja i način kontrole,“ objašnjava Ivana Stojanović.\nOno što je u svim sverama kad je u pitanju more najveći problem i izazov Crne Gore su inspekcijski organi i funkcionalnost inspekcijskih organa. Kada je u pitanju prostor Boke Kotorske, mi za cijeli zaliv imamo samo dva poljoprivredna inspektora u čijoj ingerenciji su i pitanja buduće kontrole aktivnosti u zaštićenim morskim područjima.\nIstovremeno sa završnom fazom proglašenja Platamuna prvim zaštićenim područjem u moru, eksperti Instituta za biologiju mora kao partneri učestvuju na projektu TUNE UP, koji u okviru MED Interreg programa realizuje 12 partnera iz osam zemalja mediterana. A njihova zajednička tema je upravo funkcionalno upravljanje zaštićenim područjima u moru. Koordinator projekta za Crnu Goru je marinska biološkinja, Dr Dragana Drakulović.\n„Institut za Biologiju Mora“ koji je dio Univerziteta Crne Gore je partner na projektu „Tune Up“ koji se bavi zaštitom biodiverziteta. U okviru projekta izabrana su pilot područja, kod nas je to kotorsko-risanski zaliv, upravo zbog bogatstva samog morskog područja, zbog bogatsva korala koji su tu smješteni, a i zbog same specifičnosti zaliva, koji je uvučen i podložan je pritiscima. Zato se treba truditi što više da ga sačuvamo.“\nDr. Slavica Petović sa Instituta za biologiju mora objašnjava zašto je baš kotorsko-risanski zaliv izabran za pilot područje „Tune Up“ projekta:\n„Kotorsko-risanski zaliv se zahvaljujući svojim prirodnim i kulturnim vrijednostima nalazi na UNESCO-voj listi lokacija koje su pod zaštitom. Akvatorijum zaliva čini jedinstveni ekosistem, specifični ekološki uslovi su tokom vjekova doveli do razvoja živog svijeta koji se prilagodio tim uslovima. Tako danas, na nekoliko lokacija u kotorsko-risanskom zalivu, imamo bujno razvijene koralgene zajednice, koji predstavljau tim staništa prepoznat od EU kao prioritetno za stanište. Ovaj tip staništa je prema konvencijama koje tretiraju staništa u Mediteranu i uopšte Evropi, na listama zaštićenih. Za ovakva staništa je karakteristično da se razvijaju na većim dubinama gdje je smanjena količina svjetlosti i niža temperatura, dok se ona na području Boke razvijaju na dubinama od 12 do 15 metara, što predstavlja jedinstvenu situaciju na Mediteranu. U ovakvim uslovima nalaze se tzv. scijafilni organizmi koji su prilagođeni takvim uslovima života. Među njima dominiraju brojne zaštićene vrste korala i sunđera, ali su prisutni i drugi organizmi koji su rijetki van ovakvih staništa. Zanimljivo je da se ove zajednice razvijaju u neposrednoj blizini podmorskih izvora, tzv. vrulja koji u zimskom dijelu godine donose ogromne količine slatke vode i na taj način smanjuju salinitet morske vode do veoma niskih vrijednosti“.\nCiljevi TUNE UP projekta predstvaljaju odličnu uvertiru za izradu budućih menadžment planova upravljanja zaštićenim područjima u moru, objašnjava Dr Dragana Drakulović.\n„Upravo je to cilj projekta, da se što više umreže i povežu sve institucije i organi koji imaju odgovornost u upravljanju i zaštiti morskog biodiverziteta i da probamo da nađemo neki zajednički način da s ešto više povežemo da bi došli do tog zajedničlkog cilja. Projekat je baziran na osnovu iskustva prethodnog projekta, takođe iz ovog mediteranskog projekta Wet Net sa većinom istih partnera, tako da je to dobro iskustvo koje želimo da prenesemo i da iskoristimo kao benefite za „Tune Up“ projekat.\nPotrebna je umreženost, jer ne možemo mi samo kao institucija ništa postići ako nismo povezani sa opštinama, ministarstvima itd.. Cilj je da se udružimo. Prvi sastanak je služio da vidimo kakvo je početno stanje, a na sljedećim sastancima će svako od organizacija dati neke svoje predloge u cilju kreiranja zajedničkog sporazuma od čega bismo krenuli u neke zajedničke poduhvate na zaštiti biodiverziteta“.\nJedan od partnera na TUNE UP projektu je i Agencija za zaštitu prirode I životne sredine, a Mr Milena Bataković objašnjava koliko je taj projekat važan za Crnu Goru u momentu kada finalizuje uspostavljanje prvih zaštićenih područja u moru.\n“Crna Gora je sada u procesu uspostavljanja prvih morskih zaštićenh područja i u ovom konkretnom projektu od strane Instituta za bilogiju mora odabrani su korali u Boki Kotorskoj kao potencijalno morsko zaštićeno područje, kao primjer na osnovu koga se odvija konsultativni proces u cilju bolje koordinacije institucija. Neophodna nam je bolja saradnja, kako u smislu uspostavljanja tako i u smislu upravljanja i kontrole zaštićenih područja u moru.”\nSve ovo zvuči ohrabrujuće. Ipak, pitanje je kada će osnovni poslulati održivog razvoja, a briga o biodiverzitetu i kultunoj baštini definitivno to definitivno jesu, postati baza u promišljanju odnosa prema prostoru.\nCrna Gora je ekološka država. Međutim, svjedoci smo da u prostoru imamo brojne kolizije, da ne postoji integralno planiranje i upravlje prostorom, zbog čega su upravo biodiverzitet i proirodne vrijednosti, uz kulturne, ono što prvo i najviše strada. Da li mi u tom smislu kasnimo i da li reorganizovano Ministarstvo ekologije, prostornog planiranja i urbanizma ima namjeru da zaštitu životne sredine stavi u prvi plan.\n„Ono što mogu da podijelim sa vama jeste da već postoje aktivnosti i procesi koji su u toku baš kada je i održivi razvoj i balansirano planiranje prostora u skladu s aprincipima zaštite životne sredine u pitanju,” kaže Ivana Stojanović.\n“Definitivno postoji namjera i fokus da se te aktivnosti ojačaju, da se stavi fokus na njihovu efikasnu implementaciju, jer kod nas postoje brojna dobro urađena dokumenta, međutim ono na što zaista treba staviti akcenat je efikasno sprovođenje onoga što smo donijeli kako na zakonodavnom, tako i strateškom i akcionom nivou. Sprovodimo još jedan projekat, koji je u skladu sa Barselonskom konvencijom, a posebno njegovim Protokolom u integralnom upravljanju obalnim područjem i EU Direktivom o uspostavljanju okvira za prostorno planiranje morskog područja, gdje se rade analize postojećih podataka i studija sa ciljem davanja preporuka na koji način da se planira uski pojas uz obalu. Tu je naravno fokus na Boki, iz razloga što su tu najintenzivnije aktivnosti. Preporuke koje će biti date biće zasnovane na ekosistemskom pristupu, na balansu između zaštite životne i prirodne sredine sa razvojnim prioritetima zemlje. Takav plan bi trebao da bude integrisan u budući Plan generalne regulacije, da evidentira sve konflikte u prostoru, na osnovu svega toga i stepena ranjivosti da da preporuke kako dalje. Uvjerena sam da ovo što radimo će biti integrisano na najbolji mogući način u relevantna dokumenta kroz procedure i sistem koji je uspostavljen i da će implementacija biti efikasnija, kao i nadzor i kontrola kako bi to funkcionisalo u praksi, dakle legislativa za sprovođenje na terenu.“\nDok čekamo da se lijepe priče od slova i glasova pretvore u djela, ostaje nam svima da shvatimo ono što je najbitnije- svaki napredak, pa I u tretmanu podvodnog prirodnog I kulturnog nasljeđa, počinje I završava sa nama kao pojedincima. Ukoliko podignemo svijet o vrijednostima koje baštinimo i naučimo da su to osnove patriotizma i nacionalnog ponosa, a to postignemo prije nego uništimo preostalo nasljeđe, u Boki imamo bogate osnove za veoma dinamičan održivi razvoj.\nNaslovna fotografija: Dr Slavica Kašćelan Petović, Institut za biologiju mora\nAZK opet odgodila donošenje odluke o legalnosti državne pomoći kompaniji Adriatic Marinas


Uzgoj konja isplativ posao - Cena grla dostiže i 15.000 EUR - Edukaplus\nUzgoj konja isplativ posao – Cena grla dostiže i 15.000 EUR\n– Cena ždrebadi starih od šest meseci do godinu dana je od 600 do 1.200 EUR, što zavisi od pedigrea, odnosno da li su čistokrvne rase ili imaju u sebi nešto što ih stavlja u B knjigu – kaže Tereza Kereteš i dodaje da njihova ergela stalno ima konja u slobodnoj prodaji.\n– Za neobučena grla interesovanje je slabo, ali za ona koja su obučena i proverena ima interesanata, jer mnogi žele da kupe spremnog i pripremljenog konja – kaže Kereteš.\nObučena grla u zavisnosti od toga za šta se kupuju – turizam, sport, međunarodnu trgovinu – imaju i različitu cenu, a ona se kreće u rasponu od 1.000 i 15.000 EUR.\n– Tačno je da konj od, recimo, tri godine može dostići cenu od 15.000 EUR, ali treba znati i da je isto toliko vremena i profesionalnog rada potrebno uložiti kako bi on mogao da se proda po toj ceni – naglašava Tereza Kereteš.\nTako se pominje da je štala Potkovica, svojevremeno, postigla rekordnu cenu za prodaju jednog grla – Bili Alen, koje je kupljeno u Engelskoj i takmičilo se širom Evrope, a potom prodato Japancima za 300.000 EUR.


Poštovani predsedavajući, ministre sa saradnikom, slogan SNS je obećano-urađeno. Pred nama je Zakon o utvrđivanju porekla imovine. Ovim zakonom uređuju se uslovi, način i postupak pod kojima se utvrđuje imovina i uvećanje imovine za koju fizičko lice ne može da dokaže da je istu steklo na zakonit način, kao i organi nadležni za sprovođenje ovog zakona.\nZnačenje izraza kao što je imovina, prijavljeni prihod, uvećanje imovine i nezakonito stečena imovina će vrlo često biti u našim narednim dokumentima.\nNe treba posebno objašnjavati svako od ovih značenja. Sprovođenje ovog zakona je u obavezi poreske uprave za utvrđivanje imovine i posebnog poreza. Rukovodilac jedinice poreske uprave može biti lice koje ima najmanje 10 godina radnog iskustva na poslovima iz oblasti poreskog postupka.\nUtvrđivanjem nepravilnosti kod nelegalno stečene imovine baviće se i Narodna banka, MUP, Uprava za sprečavanje pranja novca, Agencija za sprečavanje korupcije, RGZ, Agencija za privredne registre, Centralni registar, depo i kliring hartije od vrednosti.\nJedinica poreske uprave pokretaće postupak kontrole na način propisan zakonom koji uređuje poreski postupak ako se u prethodnom postupku učini verovatnim da u najviše tri uzastopne kalendarske godine u kojima je fizičko lice imalo uvećanje imovine i ako postoji razlika između uvećanja imovine i prijavljenih prihoda fizičkog lica, a koja je veća od 150.000 evra u dinarskoj protivvrednosti.\nNakon izvršene kontrole jedinica poreske uprave utvrđuje poseban porez od 75% na poresku osnovicu. Poreski sistem je dinamična kategorija koja prati društvene potrebe i odgovara zahtevima pravične preraspodele imovine i dohotka, efikasnog funkcionisanja tržišta i nadležnosti države uopšte.\nDonošenje zakona konkretizuje i usmerava socijalni cilj oporezivanja, a koji se sastoji u umanjenju razlike u materijalnom i socijalnom položaju poreskih obveznika i to ka ublažavanju razlike između poreskih obveznika čija imovina odgovara prihodima koje ostvaruju i onih obveznika kod kojih postoji nesrazmera između ove dve činjenice koje predstavljaju osnovu za uvođenje poreske obaveze.\nPredloženo rešenje ovog zakona do pre 2012. godine niko nije ni pomišljao da ga donese, zato što im to nije išlo u prilog, jer se ticalo njih i njihovih debelih džepova. Ali, njegovim usvajanjem ostvaruje se niz ekonomskih ciljeva. Izbegavanje plaćanja poreza i poreska utaja ne samo da utiču na smanjenje javnih prihoda, već predstavljaju i pretnju poštenoj tržišnoj utakmici.\nOvaj zakon nije selektivan. Njegovom primenom niko neće izbeći odgovornost da pred poreskim organima dokaže poreklo svoje imovine. Njegovom primenom, pod udar će doći novi Đilasi, Miškovići i Jeremići i konačno će građani Srbije saznati i kako je Đilas zaradio tih čuvenih 619.000.000 evra.\nU danu za glasanje ja ću zamoliti moje kolege da prihvatimo i donesemo ovaj zakon. Hvala.\nPošto na listama poslaničkih grupa više nema prijavljenih za reč, pre zaključivanja zajedničkog načelnog i jedinstvenog pretresa, pitam da li žele reč predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa ili još neko ko nije iskoristio svoje pravo iz člana 96. Poslovnika o radu Narodne skupštine?\nReč ima ovlašćena predstavnica poslaničke grupe SNS, narodni poslanik Aleksandra Tomić. Izvolite.\nUvaženi ministre, kolege poslanici, na kraju današnjeg dana možemo da kažemo da, nakon velikog dugog perioda posle 2000. godine, mi danas zaista imamo zakon koji je primenljiv u praksi i koji će pokazati da zaista postajemo pravna država sa svim onim epitetima koji su karakteristični kada je u pitanju pravo i pravda za sve razvijene demokratije članica država EU, iako to nismo.\nNa kraju krajeva, uvodimo jedan osnovni uslov za funkcionisanje pravne države kada je u pitanju poreski sistem, sprečavamo zloupotrebe, uvodimo red i ovo sve će pokazati u suštini koliko smo se zaista trudili da promenimo Srbiju od 2012. godine do danas.\nMislim da će građani Srbije osetiti benefite i ovog zakona, jer će budžet biti sve veći i veći. Imaćemo sredstva za mnoge planove.\nPredsednik Vučić i Vlada najavili su plan za 2025. godinu i mislim da tim planom zaista možemo da kažemo da je to za dobrobit sve naše dece i za dobrobit svih građana Srbije. Zbog toga je jako važno i odgovorno da ovakav predlog zakona podržimo u danu za glasanje. Hvala.\nDame i gospodo narodni poslanici, saglasno članu 98. stav 4. Poslovnika, zaključujem zajednički načelni i jedinstveni pretres o predlozima zakona iz tač. 1, 2. i 3. i 29. dnevnog reda.\nOvim bismo završili današnji rad.\nSa radom nastavljamo sutra, dakle, u utorak, 25. februara, sa početkom u 10.00 časova. Zahvaljujem.


F1 je mrtva, živela F1 - Formula 1 – Nešto je trulo u velikom spektaklu - Nedeljnik Vreme\nFormula 1 – Nešto je trulo u velikom spektaklu\nPOGLED U BUDUĆNOST: Dolazak tima HAAS, ekipe koja u nekoliko kategorija žari i pali po trkačkim stazama SAD, bio je prvi signal da se situacija smiruje sa tendencijom poboljšanja, a povećanje ulaganja fabričkih timova u trke F1 samo je doprinelo ovakvoj proceni. Na samoj stazi, problem je bio i u promeni sistema kvalifikacija, borbe za startna mesta, što se pokazalo kao prilično "nepregledno", da ne kažem – konfuzno. Asocijacija vozača F1 žestoko je reagovala tvrdeći da je "upravljanje takmičenjem (pravilima) loše", da je "neophodno restrukturirati proces donošenja odluka" i da se mora "napraviti master-plan za budućnost" (vidi okvir). Meta je, naravno, bio Eklston lično, koji je na napade lakonski odgovorio: "Ne možete govoriti o tome šta će biti (u budućnosti) sve dok neko ne kupi (F1) i ne vidi šta je to u stvari"! Novi sistem je preživeo… za sada. Dobar znak je i da velike TV stanice ili kablovski operateri već bezecuju prenose za sledećih nekoliko godina. Jedna od novijih vesti je da BBC prestaje sa direktnim prenosima trka (pominju se samo uključenja), a da je prava od njih otkupila mreža SKY s namerom da ih plasira globalno. To sasvim dovoljno govori da F1 (za sada) ima budućnost.\nPrva trka u Australiji, bez obzira na konfuzne kvalifikacije, pokazala je da F1 može biti i te kako uzbudljiva, da su mladi vozači koji su prošle i ove godine došli u pojedine timove sa sobom doneli toliko potrebnu želju za pravim trkanjem, "bezobrazluk" ili onaj šmek da na stazi ne brenuju nikoga bez obzira da li je i koliko puta bio prvak sveta. Prosto su naterali šampione da stave prst na čelo, bez obzira na to što je razlika među vodećim timovima i "ostalima" i dalje velika. U nedelju je noćna trka u Bahreinu, kod nas će biti dva sata po podne, a ja ponovo imam onaj osećaj da me baš interesuje šta će uraditi Kimi… Ne, šalim se, gledaću mlade lavove i uživati.\nJohan Krojf (1947–2016)


Svijet - datum: 2019-11-05 TURSKI PREDSJEDNIK NEĆE PUTOVATI U AMERIKU\nErdogan Erdogan otkazuje posjetu Vašingtonu u znak protesta zbog rezolucije\nPostoji mogućnost da će turski predsjednik Redžep Tajip Erdoan otkazati posjetu Vašingtonu naredne sedmice kao znak protesta zbog usvajanja rezolucije u Predstavničkom domu Kongresa kojom se masovno ubistvo Jermena prije jednog vijeka naziva genocidom i traži uvođenje sankcija Turskoj.\nErdogan je trebalo da posjeti Vašington 13. novembra na poziv američkog predsjednika Donada Trampa, ali je prošle sedmice rekao da rezolucija stavlja znak pitanja na te planove.\n– Ovi koraci bacili su sjenku na odnose između dvije zemlje. Zbog ovih odluka, Erdoganova posjeta je na čekanju – izjavio je visokorangirani turski zvaničnik, uz napomenu da konačna odluka još nije donesena.\nTurski izvori navode da su Tramp i Erdogan snažno povezani uprkos negodovanju zbog odluke Kongresa usvojene zbog ofanzive u Siriji i kupovine ruskog protivraketnog sistema.\nAnalitičari smatraju da bi njihovi lični odnosi mogli biti od ključne važnosti zbog turske kupovine protivraketnog sistema od Rusije što, prema zakonu SAD, povlači sankcije.\nOdlažu isporuku S-400\nIsporuka druge serije ruskog protivraketnog sistema S-400 Turskoj može biti odložena poslije planiranog roka, 2020. godine, radi pregovora o razmjeni tehnologije i zajedničkoj proizvodnji.\nŠef turske Direkcije za odbrambenu industriju Ismail Demir pojasnio je da bi do pomjeranja roka isporuke sistema S-400 Turskoj moglo doći zbog pregovora o razmjeni tehnologije i zajedničkoj proizvodnji, prenosi Rojters. On je rekao da je Rusija ponudila da Turskoj proda svoje borbene avione i da Ankara procjenjuje ponudu.\nTurska je dobila prvu seriju sistema S-400 u julu, uprkos protivljenju Sjedinjenih Američkih Država i prijetnjama sankcijama, ali Vašington nastavlja da razgovara sa Ankarom o udaljavanju te zemlje od ruskog sistema odbrane.


Teži incident spriječili poslanici i skupštinsko obezbjeđenje\n110391 pregleda\t965 reakcija\t223 komentar(a)\nSjednica skupštinskog Odbora za bezbjednost i odbranu prekinuta je nakon incidenta između poslanika Prave Crne Gore Marka Milačića i glavnog specijalnog tužioca (GST) Milivoja Katnića.\nMilačić je na sjednici, na kojoj je trebalo da se održi kontrolno saslušanje Katnića, premijera Zdravka Krivokapića, šefa Agencije za nacionalnu bezbjednost (ANB) Dejana Vukšića i direktora Uprave policije Zorana Brađanina, kazao da bi to skupštinsko tijelo trebalo da sasluša „partnere i kolege (Veljka) Belivuka“, koji je u Srbiji osumnjičen za teška krivična djela, među kojima i ubistva.\n„Ajde da saslušavamo Mila Đukanovića, ajde da saslušavamo gospodina Katnića, gospodina Mevludina Nuhodžića, Zorana Lazovića, Brana Mićunovića, ajde da saslušavamo partnere i kolege Belivuka i ekipe, a da se manemo politikantstva od saslušavanja Zdravka Krivokapića, Vesne Bratić, Aleksandra Stijovića i sl. Ajde da saslušavamo ove ljude koje treba saslušavati i koje treba i procesuirati“, istakao je on. Milačić inače nije član Odbora za bezbjednost.\nVIDEO Nikola Dragaš, zabranjeno preuzimanje bez dozvole\n„Ovo ne govorim ja, niti su to moja istraživanja, već su istraživanja državnih organa Srbije. E zbog toga - a vi ga, uvaženi predsjedniče, nijeste upozorili, niti me od toga zaštitili... Sad samo apelujem na sve građane da dobro razmisle kad budu slično govorili, kao što je danas govorio gospodin, kojem ja, uzgred rečeno, mogu i otac biti, a vjerovatno imam i više godina staža nego on života... Danas me on izjednačio s ovakvim kriminalnim strukturama. Molim vas da niko ne napada borce protiv organizovanog kriminala. Od strane SDT-a procesuirano je 114 članova te grupe u kojoj se nalazio Belivuk“, poručio je GST.\n„Da pojasnim: mi svih ovih dana – i ja bih volio da se ovaj odbor bavi tim temama – imamo najdirektnije optužbe iz druge države o učešću crnogorskih državljana u najmonstruoznijoj organizovanoj kriminalnoj grupi, koja se svakim danom povezuje sa Crnom Gorom. A ja Vas – reći ću Vam direktno, gospodine Katniću – nijesam izjednačio s Belivukom. Ja mislim da je Vaša odgovornost u toj grupi veća, politička, sistemska, i da su to obični likvidatori koji nijesu mogli ništa da rade u ovoj zemlji...“, naveo je Milačić.\nPredsjednik Odbora, Milan Knežević, upozorio je Milačića da je iznio ozbiljne optužbe na Katnićev račun, te da mu on (Knežević) to neće dozvoliti.\nKatnić je potom rekao – „nemojte da se ovdje fizički razračunavamo“, nazvavši Milačića „bazdigo*nom“, nakog čega su obojica ustali sa stolica i krenuli jedan ka drugom, obasipajući se uvredama. Milačić je, između ostalog, rekao Katniću da je „spla*ina“ i da „brani mafiju“. Teži incident spriječili su poslanici i skupštinsko obezbjeđenje. Sjednica Odbora okončana je nakon toga.\nKnežević je prije incidenta bio odlučio da odgodi sjednicu, jer se na njoj nije pojavio premijer Krivokapić. On je juče rekao da neće doći u parlament, te da ostaje pri tvrdnji da je Katnić namjeravao da ga uhapsi ako u Beogradu potpiše temeljni ugovor sa Srpakom pravoslavnom crkvom (SPC).\nMilivoje KatnićMarko MilačićOdbor za odbranu i bezbjednostZoran LazovićVeljko Belivuk


АНКЕТА Шта Загрепчани кажу о помирењу Србије и Хрватске - Јадовно 1941. - КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nPomirenje između Srbije i Hrvatske može i treba da se dogodi, bar nam tako tvrdi većina građana Hrvatske prestonice. Ekipa “Blica” posetila je Zagreb nakon što je Međunarodni sud pravde u Hagu odbacio i tužbu Hrvatske i kontratužbu Srbije, u kojima su obe države, jedna drugu, optuživale za genocid.\nIako je presuda izazvala polemiku u obe zemlje – da li je takav ishod bio očekivan i da li će se, i na koji način odraziti na međususedske odnose, građanima i Srbije i Hrvatske sve to, bar se čini, nije toliko važno. I jedni i drugi okrenuti su svom svakodnevnom životu, smatraju da dve države treba da imaju dobre odnose, i da je neophodno da se i jedni i drugi ne vraćaju u prošlost već da se zagledaju u budućnost.\nEvo šta su Zagrepčani odgovorili “Blicu” na pitanje da li je pomirenje između dva naroda moguće.\nGde je normalnih ljudi, tu je i pomirenja…\nI posle 20 godina od rata u Hrvatskoj, u centru Zagreba ljudi u vojničkim uniformama pale sveće za žrtve “srpske agresije i genocida”. Veliki broj ljudi glavnog grada hrvatske prestonice se, bar deklarativno, distancirao od svega što se proteklih decenija između Srbije i Hrvatske dešavalo. Oni su nastavili svojim putevima i smatraju da pomirenje mora da se dogodi – i to u interesu obe države.\nNaravno da treba raditi na tome da odnosi budu dobri. Ne vidim zašto se to ne bi dogodilo, tim pre što smo susedne zemlje. Za mene je to potpuno normalna stvar i trebalo je da se desi mnogo ranije – kaže za “Blic” jedna sredovečna Zagrepčanka.\nJa često odlazim za\nBeograd, imam dobre kontakte sa ljudima, viđamo se čujemo se. I oni dolaze ovde, i nema nikakvih problema. Politika i ono što političari pričaju ne utiče previše na normalne ljude kaže Marko Radočajn, koji dodaje da se njegova drugarica zabavlja baš sa dečkom iz Beograda.\nNetrpeljivosti prema Srbima koji su u poseti hrvatskoj prestonici skoro da nema. To je bar bilo iskustvo ekipe “Blica”, koja je dva dana nakon haških presuda – da ni Srbi ni Hrvati nisu počinili genocid – posetila Zagreb. U pomoć su nam priskakali gde god je trebalo, pomagali da se snađemo, bili uslužni i ljubazni, raspoloženi za razgovor, a bilo je i onih koji su nas pratili do mesta koja su nam bila potrebna kako se ne bismo izgubili.\nSkoro da ne prođe emisija a da nas ne podsete da nekog dana negde nije pala neka bomba, koliko je granata ispaljeno, ili da li je i koliko bilo žrtava. Iako se ljudi tih stvari ne sećaju i ne razmišljaju o tome, uvek se trude da nas podsete – priča ova mlada žena.\nPovratnici ne ostaju\nKomesarijat za izbeglice i migracije Srbije je ukazao i na neke probleme koji sprečavaju povratak izbeglih Srba u Hrvatsku. Između ostaloga, spomenuli su da više od 18.000 srušenih kuća nije obnovljeno, da se ne sprovodi Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina te da nadležne institucije ne procesuiraju pojedince i skupine koji šire govor mržnje, te potiču nasilje prema Srbima.


REPREZENTACIJA: Prosinečki otkrio naše najjače oružje! - TUZLASPIEGEL\nREPREZENTACIJA: Prosinečki otkrio naše najjače oružje!\n7. Juna 2019. 7. Juna 2019. tuzlaspiegel\nUoči sutrašnjeg meča u Tampereu između fudbalske reprezentacije Finske i Bosne i Hercegovine, oba tima nadaju se povoljnom rezultatu na putu prema konačnom cilju – plasmanu na EURO 2020.\nIgrači našeg tima skoro pa su sigurni u pobjedu protiv Finske. Međutim, selektor Robert Prosinečki je optimističan i oprezan. „Naša ekipa je kvalitetnija. Biće teško na sredini terena nadomjestiti nedostatak Pjanića, a izostanak Krunića nam je teško pao. No, vjerujem da će dečki dati sve od sebe. Naše najjače oružje je Baho. Od njegovih komentara zavisi i naša igra. On je, pored publike, naš najjači oslonac“ – istakao je selektor Prosinečki.\nUtakmicu iz Tamperaua će prenositi Nova BH uz komentar Sabahudina Topalbećirevića. Svojim komentarima u susretu protiv Grčke, koja je završila remijem nakon dva gola prednosti za naš tim (2:2), Baho je pokazao da igra naše reprezentacije umnogome zavisi i od njega, što je potvrdio i selektor Prosinečki.\n← USKORO: Hatme će se moći uplaćivati preko PayPal-a!\nPROGNOZA: Vidovita Džemila uvjerena u pobjedu naše selekcije! →


Mnogi donatori odazvali su se pozivu za pomoć Memorijalnom centru Potočari: Pomozite i Vi – BHDINFODESK\nby Urednik BiH Info Desk 12/12/2019 0260\nNakon što je u Sarajevu održan sastanak predstavnika Memorijalnog centra Potočari sa predstavnicima lokalnih vlasti i udruženja iz Bosne i Hercegovine, mnogi donatori odazvali su se pozivu za pomoć Memorijalnom centru.\nDirektor Memorijalnog centra Potočari Emir Suljagić napisao je na svom Twitter profilu kako su se posljednjih dana i građani uključili u akciju prikupljanja sredstava za Memorijalni centar.\n“Ovo je ono što i sam priželjkujem: hiljade malih i naših donacija. Ako ga sami ne možemo napraviti, onda ga ne trebamo ni imati. To pripada nama, ne nekome sa strane”, napisao je Suljagić.


Stereotipno predstavljanje mladih u mejnstrim medijima: Nasilnost, nemoral i promiskuitet dominantne etikete\n“Generalno, mladi jesu predstavljeni u medijima, ali na jedan staromodan, a potom i negativan način. Čini mi se da smo uglavnom prikazani kao neki neradnici. Ono, mlad pa ne radi ništa. Ima i pozitivnih primera, ali retko ko se iz medija potrudi da malo drugačije prikaže mlade”, zapažanja su dvadesetčetvorogodišnje Mine Kerekeš, po obrazovanju diplomirane vaspitačice, vezano za način na koji mediji kreiraju sadržaje o mladima.\nNjeno mišljenje deli i vršnjak Ivan Kiš, student Visoke tehničke škole strukovnih studija, navodeći jedan od poslednjih primera medijskog predstavljanja omladine u negativnom svetlu:\n“U Novom Sadu je pre koju nedelju bio obeležen Dan studenata. Naravno, studenti su ostavili dosta smeća iza sabe, kao što ostavljaju svake godine. To je došlo do medija koji su bukvalno na najgori način predstavili ceo slučaj, posebno režimski. Sa druge strane, malo njih je prenelo i informaciju da je bilo studenata koji su izašli iz doma i pomogli u čišćenju”.\nIvan smatra i da mediji ne pridaju dovoljno pažnje sadržajima kreiranim za mlade, pa se, na primer, nedovoljno piše o mogućnostima koje mladi, konkretno studenti, imaju, a za koje ni ne znaju da postoje.\n“Ja sam tako sasvim slučajno saznao za studentska odmarališta, gde studenti imaju pravo da odlaze na odmor uz značajne popuste. Samo je potrebno da se prijave i za male pare mogu da idu na zimovanje ili letovanje. Ta studentska odmarališta su potpuno prazna, a ni ja ni mnogo mojih kolega uopšte ne znamo za to.”\nMladi najzastupljeniji u rubrici crne hronike\nMinina i Ivanova pojedinačna zapažanja potvrđuju i istraživanja koja u kontinuitetu od 2017. sprovodi Krovna organizacija mladih Srbije (KOMS), prezentujući ih u publikaciji “Mladi u medijskom ogledalu”.\nS jedne strane, broj objava koje se tiču mladih iz godine u godinu se povećava, pokazuju rezultati poslednjeg sprovedenog istraživanja, pa je tako 2021. bilo objavljeno četiri puta više sadržaja u vezi sa mladima nego 2017. godine.\n“Iz ovog podatka se, međutim, ne može zaključiti da su mediji više zainteresovani za izveštavanje o položaju i problemima mladih. Radi se samo o tome da su mediji određene događaje, poput saobraćajne nesreće u Las Vegasu gde je preminula jedna Amerikanka srpskog porekla, ispratili nizom tekstova u kojima su donosili minimalnu količinu novih detalja (po jednu rečenicu, novu izjavu svedoka ili sliku). Objavljivali su i po više od 5 tekstova dnevno o tom nesrećnom slučaju, menjajući samo naslove i dodajući sitne detalje u lovu na klikove konzumenata”, kaže za Magločistač Ivan Subotić, jedan od autora publikacije “Mladi u medijskom ogledalu 2021”.\nIvan Subotić, izvor: privatna arhiva\nNajbolji pokazatelj odnosa medija prema ovoj demografskoj grupi nije, naime, broj objava, već kontekst u kom su mladi predstavljeni u medijima. A analiza pokazuje da je u gotovo polovini slučajeva (46%) taj kontekst bio negativan, u 29% slučajeva neutralan, pozitivan u 16%, a naposletku „i pozitivan i negativan” u 9% slučajeva.\nU štampanim medijima najzastupljeniji je bio negativan kontekst, počev od tema iz crne hronike, preko društvenih tema (nemoralno ponašanje mladih) do zdravstvenih (odnos mladih prema sebi i drugima za vreme pandemije). Tekstovi sa pozitivnim kontekstom bili su vezani za rubrike o kulturi, nauci i obrazovanju mladih talenata koji su imali priliku da učestvuju na mnogobrojnim festivalima organizovanim u novembru, u vestima o omladinskom aktivizmu, ali i o pomoći države za kupovinu stana i programu „Moja prva plata”.\nKada se radi o centralnim informativnim emisijama elektronskih medija, u Dnevniku N1 najzastupljeniji je bio neutralni kontekst, a na Pinku negativan. Na RTS-u su jednaku zastupljenost imale varijable „neutralan kontekst” i „i pozitivan i negativan”.\nU kategoriji onlajn medija, analizirani portali ponajviše su o mladima izveštavali u neutralnom kontekstu (44%), a nešto manje tekstova (37%) mlade je predstavilo u negativnom kontekstu.\nTo što se mladi čak tri puta češće nalaze u negativnom kontekstu nekog medijskog proizvoda dolazi otud što su mladi u medijima najzastupljeniji u rubrici crne hronike, pojašnjava dalje Subotić:\n“Najčešće su prikazani kao počinioci ili žrtve nekog zločina, odnosno akteri određenog događaja s nesrećnim ishodom poput saobraćajne nesreće tj. nezgode. Recimo, na jednu vest o aktivizmu mladih dolazi čak 13 onih koje su u domenu crne hronike”.\nTakođe, dodaje on, za mlade se najviše vezuju stereotipi o nasilnosti, nemoralu i promiskuitetu.\nKoren problema, ističe Subotić dalje, a to je potvrdilo i sprovedeno istraživanje, leži u tome što mediji mlade, kao u ostalom i većinu drugih aktera, vide kroz prizmu profita i kao samo još jedno od sredstava za izazivanje emotivne reakcije kod čitalaca koja će ih naterati da kliknu na vest, pogledaju prilog, kupe novine.\n“Prema mom mišljenju, posledice takvog izveštavanja već živimo. To je opšta nezainteresovanost mladih za informisanje putem mejnstrim medija. Zašto bi mladi poželeli da čitaju napise o sebi u medijima gde se tri puta češće nalaze u negativnom nego u pozitivnom kontekstu? Smatram da će mlada osoba pre izbirati da konzumira medij u kom će, recimo, čuti najavu za neki događaj iz domena kulture, nego medij u kom će saznati gde, kad i kako je neka mlada osoba poginula”, konstatuje Subotić.\nMejnstrim mediji se, zapravo, ne bave potrebama i problemima mladih\nOno što nedostaje u izveštavanju o mladima u mejnstrim medijima, kaže dalje koautor publikacije “Mladi u medijskom ogledalu 2021”, definitivno jeste poštovanje etičkog kodeksa novinara, analitički pristup u izveštavanju o mladima, kao i tematizovanje problema i potreba mladih, a ne događaja u kojima su oni problem ili akteri problematičnog događaja.\n“Imali smo, naravno, i pozitivne primere izveštavanja o mladima gde su oni prikazani u dobrom svetlu. Na primer, dosta medija je izveštavalo o jednom osamnaestom rođendanu, koji je slavljenik održao na Institutu za transfuziju krvi, gde su on i njegovi prijatelji učini humano delo”, ističe Subotić.\nMeđutim, čak ni to nije bila medijska inicijativa nekog glasila, već izveštavanje o konkretnom događaju:\n“Da bi mediji bolje izveštavali o mladima, potrebno je da o njihovim potrebama, položaju i problemima govore samoinicijativno i analitički, ne samo na osnovu nekog događaja”, zaključuje na kraju Ivan Subotić, dodajući da su se omladinski mediji u odnosu na mejnstrim medije pokazali i odgovorniji u izveštavaju o mladima i bolji u kreiranju sadržaja za mlade.\nIvan Subotić Mediji Mladi Novinarski kodeks


Sistem za online naručivanje hrane implementiran je na sajtu amigos.rs.\namigos.rs će preduzeti sve mere kako bi vaši podaci koje ste uneli bili sigurni, ali ni pod kakvim okolnostima neće biti odgovoran za nenamerne ili namerne štete (gubitak podataka) nastale usled neovlašćenog pristupa treće strane.\nOgraničenje odgovornosti se primenjuje prilikom nastanka štete u vezi porudžbina. Svaka porudžbina je podložna promenama koje nastaju zbog nedostupnosti naručenih proizvoda, problema sa isporukom, promene cene, izbranog vremena, kao i odgovora restorana (prihvatanje ili odbijanje).\nSve cene proizvoda prikazane na sajtu i mobilnoj aplikaciji istovetne su cenama i ponudi u restoranima. amigos.rs zadržava pravo da prekine saradnju sa restoranima za koje se utvrdi da zloupotrebljavaju sistem.\nKupac se slaže da se njegovi lični podaci zadrže, koriste i obrađuju u cilju realizacije porudžbina kreiranih na sajtu amigos.rs. Kupac će u svakom trenutku moći da pogleda, izmeni ili dopuni svoje lične podatke na sajtu amigos.rs.\namigos.rs nije odgovoran za nepravilno funkcionisanja sistema ili prekida rada usled prirodnih sila koje su van kontrole, kao i tehničkih problema: funkcionisanje interneta, kvarovi na opremi i problemi na telekomunikacionoj mreži i opremi.\nPodaci koji se prikupljaju od korisnika koriste se za analizu, razvoj i upravljanje sistemom, kao i u svrhu sprečavanja i otkrivanja prevara na internetu.


Nastavit će se dugo i dugo, sve dok se ta Imperija zla ne raspadne. Ako bi kojim slučajem došla nova garnitura koja bi bila za pomirenje sa Rusijom, to već spada u sferu naučne fantastike. Sve dok mogu pljačkati, silom otimati tuđe teritorije i resurse dotičnih država, nema ni govora o poboljšanju odnosa Američke Imperije sa Rusijom.\n1 Maj, 08:50


Bez celulita na prirodan način - Ženstvena\nHome > Dom i Porodica > Bez celulita na prirodan način\nNa pomen reči celulit, većina pomisli kako je to nemoguće, kako je potrebno uložiti mesece i dovesti telo u stanje koje će biti bez istog. Rešenje za problem postojanja celulita na vašem telu postoji. Disciplina i trud su neophodni, ali će se svakako isplatiti.\nŠta je zapravo celulit? Kako nastaje? Ova pitanja su bitna, jer nam daju odgovor na to šta su uzroci. Kada znamo uzroke možemo da se bacimo na na rad koji će ih otkloniti, što implicira i na nestanak posledice tj. celulita. Celulit predstavlja depoe masnih naslaga koje se grupišu u dermi, jer koža u tom delu ima manje hranljivih materija, vode i kiseonika. Grupisanjem masnih ćelija u tzv. ’džepove’ utiče na to da se mreža elastičnih i kolagenih vlakana menja. Ove promene u unutrašnjosti kože se manifestuju na spoljnoj strani u vidu nabora koji nas podsećaju na pomorandžinu koru.\nPojava celulita je delimično nasledna, može biti uzrokovana nekim hormonskim disbalansom, ali je istina velikim delom izazvana nekom od naših loših navika. Nepravilna i neredovna ishrana, konzumiranje cigareta, neadekvatna fizička aktivnos, stres su neki od uzroka pojave celulita.\nPostoje izvesne zablude o celulitu, a to su da se ne pojavljuje kod mlađih osoba, da muškarci nemaju celulit i slično. Svako može da ima ovaj “problem”. Ali, srećom uz malo truda svako može da se oslobodi celulita lako i brzo, i to na potpuno prirodan način.\nNaša tela su bombardovana toksinima. To je zato što smo izloženi zagađenjima i unutar i van svoga doma, zato što konzumiramo konzervisanu hranu, hranu koja je prskana pesticidima, lekovi takođe nepovoljno utiču. Kako to utiče na celulit? Tako što kada se vaše telo puni toksinima, oni odlaze i u depoe masnih naslaga u koži i zadržavaju se tu. Možete se konsultovati sa lekrom o nekoj meri detoksikacije. Isto tako, možete da nađete na obližnjoj pijaci prodavca koji garantuje da je njegova roba prirodna i tako što ćete izbaciti hranu koja je puna kozervanasa (pašteta, viršle..).\nParadajz i sos od paradajza su bogati likopenom. Likopen je karotenski pigment koji se nalazi u paradajzu, šargarepi, papajama itd. On sprečava pucanje kolagenskih vlakana u koži, čini je jačom i samim tim je otažano deponovanje masnih ćelija u koži.\nZeleni čaj ubrazava metabolizam i pomaže u topljenju masnih naslaga, tako što zaustavlja proizvodnju enzima koji su odgovorni za gomilanje masnih ćelija. Osim toga, zeleni čaj je bogat katehinima, koji imaju mnogo jače antioksidansno dejstvo od vitamina C, samim tim su bolji u borbi protiv slobodnih radikala. Matcha čaj se takođe pokazao kao vrlo efikasan u ubrzavanju metabolizma.\nNapravite tečnost za masiranje željenih regija. Sve što treba da uradite je da pomešate jabukovo sirće i vodu u odnosu 1:2, dodate malo meda i imate pastu koju utrljavate na mesta na kojima ste uočili celulit. Nakon toga regiju isperite toplom vodom. Ovom metodom nećete u potpunosti ukloniti celulit, ali ćete se svakako će biti manje uočljiv.\nKonzumiranje normalnih količina vode dnevno (oko 2l) je najjednostavniji način da spečite nastanak celulita. Hidratacija je bitna za celokpuno zdravlje čoveka, utiče na varenje hrane tj potpomaže, ali ćini kožu svežom. Kada se pravilno hidratišete vasa koža izgleda mlađe. Pored unošenja tečnosti, konzumiranje hrane koja je bogata vodom takođe pozitivno utiče na teksturu vase kože. Neke od namirnica koje su bogate vodom su krastavci, lubenice, kupus itd.


Tvrdile da je konkurs raspisan nezakonito, kao i da je Ministarstva prosvjete, nauke, kulture i sporta preporučilo da se zadrže asistenti koji su u procesu rada i zaposle novi ukoliko ima potrebe\nJPU "Dragan Kovačević", Foto: Svetlana Mandić\nAsistentkinje u nastavi iz JPU ,,Dragan Kovačević'' iz Nikšića, koje su 1.oktobra ostale bez posla, odlukom nove uprave vrtića, nastavile su rad u pomenutoj ustanovi.\n“Nakon više razgovora obavljenih lično i putem e-maila sa kabinetom ministarke Vesne Bratić i državnom sekretarkom Milicom Kadović, a u saradnji sa novom upravom vrtića, odlučeno je da opet zasnujemo radni odnos”, navodi se u saopštenju pet asistentkinja.\nPočetkom septembra raspisan je konkurs za prijem sedam asistenata u nastavi, a među primljenima su bile dvije asistentkinje koje su i ranije radile u JPU “Dragan Kovačević”.\nAistentkinje koje su ostale bez posla, i koje su više godina radile u pomenutoj javno predškolskoj ustanovi, njih pet, tvrdile su da je konkurs raspisan nezakonito, kao i da je Ministarstva prosvjete, nauke, kulture i sporta preporučilo da se zadrže asistenti koji su u procesu rada i zaposle novi ukoliko ima potrebe.\nU dopisu ističu da su od samog početka bile spremne za komunikaciju i pronalaženje rješenja, ali da bivša v.d. direktorice JPU “Dragan Kovačević”, Ana Pejović, nije pokazala spremnost da se problem prevaziđe.\nNikšić: Pet asistenata u nastavi ostaje bez posla\nKonkurs za asistente biće poništen\n“Sa druge strane, Ministarstvo i nova uprava stupili su u otvorenu komunikaciju, prepoznali suštinu inicijativa, apela i zahtjeva koje smo uporno upućivali. Ovim putem želimo da se zahvalimo državnoj sekretarki Milici Kadović, kabinetu ministarke i novoj v.d. direktorice Snežani Zogović Nikčević koja je prepoznala suštinu problema”, poručile su asistentkinje.\nIstiču da su sve vrijeme postupale bez želje i namjere da opstruiraju rad JPU ili utiču na angažman izabranih sedam kandidata, već su samo željele da zaštite svoja legitimna prava.\n“U skladu sa zakonom, po pravnim propisima i zbog potreba vrtića za sve nas ima mjesta a mi ćemo kao i prije prekida naših ugovora raditi odgovorno uz želju da pomognemo djeci i budemo njihova bezrezervna podrška. Zahvaljujemo grupi građana Alternativa Crna Gora koja nam je od početka bila velika podrška. Smatramo da je pravda zadovoljena i da će veći broj angažovanih asistenata doprinijeti još boljem funkcionisanju u radu ustanove. Nadamo se da će se uskoro poboljšati i status asistenata u nastavi, inicijative su već u priceduri”, zaključuje se u saopštenju za javnost.\nJPU ,,Dragan Kovačević''NikšićVesna BratićMinistarstvo prosvjete, nauke, kulture i sportaMilica KadovićAna Pejović\n19:29 h\t131\n18.01. 16:08 h\t351\t67865\n18.01. 15:15 h\t113\t59979\n18.01. 07:25 h\t65\t48553\n18.01. 07:00 h\t65\t46053\n18.01. 06:30 h\t98\t42633\n18.01. 16:08 h\t343\t351


Symantec-ova predviđanja: Najveće sajber pretnje u 2017. - Biznis i Finansije\nHome\tVestiIT i nauka\tSymantec-ova predviđanja: Najveće sajber pretnje u 2017.\nby bifadmin 29. decembra 2016.\n• Proliferacija generacije “oblaka”. Nastavićemo da vidimo otklon ka savremenom radnom mestu kako se kompanije budu slobodnije osećale u vezi sa omogućavanjem zaposlenima da nove tehnologije poput nosivih kompjutera, virtuelne stvarnosti i Interneta stvari (IoT) – tj. uređaja koji se povezuju na internet – priključuju na korporativne mreže, podržavajući pri tom iskorišćavanje geografski diversifikovane radne snage koje su joj omogućile aplikacije i rešenja u “oblaku”. Korporacije će imati potrebu da prebace fokus sa štićenja krajnjih tačaka mreže, na zaštitu korisnika i informacija na svim aplikacijama i uslugama.\n• Povezani automobili će biti predmeti “otmica” i za njih će biti tražen otkup. Kako automobili budu dobijali mogućnost priključenja na internet, samo je pitanje vremena kad će se dogoditi hakovanje automobila širokih razmera. Taj scenario bi mogao da uključi i “otmicu” automobila uz klasičnu ucenu da se plati otkup, zatim samovozeće automobile koje su hakovali da bi prigrabili informaciju o njihovoj lokaciji zarad fizičke otmice, vršili neovlašćen nadzor i prikupljanje obaveštajnih podataka, ili pak za neke druge pretnje fokusirane na automobile. Ovo će takođe voditi ka pitanju odgovornosti dobavljača softvera i proizvođača automobila, koje će imati dugoročne implikacije na budućnost povezanih automobila.\n• Kompanijska mreža će se proširivati i postajati sve manje definisana, a sve više biti difuzna (rasuta). Sa povećanjem mobilnosti radne snage, zaštita prevashodno korporativne mreže unutar poslovnih prostorija kompanije će postajati sve manje važna. Potreba za firewall-ima za odbranu pojedinačne mreže postaje izlišna, ako je ta ista kompanijska mreža već priključena na “oblak”. Preduzeća će listom radije početi da se opredeljuju za WiFi i usluge u infrastrukturi “oblaka”, nego što će investirati u skupa i nepotrebna rešenja rezervisana isključivo za korporacijske mreže.\n• Ucenjivački malver (ransomware) će napasti “oblak”. Sa značajnim otklonom ka uslugama i skladištenjem podataka u infrastrukturi “oblaka”, ona postaje veoma isplativa meta sajber napadača. Oblak nije zaštićen firewall-om ili drugim još tradicionalnijim merama bezbednosti, te će biti neophodno da preduzeća promene mesta obezbeđivanja svojih podataka, jer će se i podaci nalaziti u “oblaku”. Napadi na oblak bi mogli da dovedu do višemilionskih šteta i gubitaka kritičnih podataka, pa će potreba da se oni zaštite postajati još veća.\n• Veštačka inteligencija (AI) i mašinsko učenje će zahtevati sofisticirane mogućnosti rada s Big Data setovima podataka. Tokom 2017. godine će se nastaviti rast mašinskog učenja i sistema veštačke inteligencije. Forrester predviđa rast investicija u veštačku inteligenciju od 300 procenata tokom naredne godine. Sa ovim rastom stižu novi, moćni uvidi u činjenice koje će organizacije moći da iskoriste, kao i povećana saradnja ljudi sa mašinama. Sa bezbednosnog stanovišta, ovo proširenje će imati uticaja na organizacije na više načina – uključujući krajnje tačke pristupa i mehanizme unutar “oblaka”. Kako se novi oblici mašinskog učenja i veštačke inteligencije budu uvodili na tržište, preduzeća će morati da ulažu u rešenja koja imaju sposobnost prikupljanja i analiziranja podataka iz nebrojenih krajnjih tačaka mreže i senzora napada širom organizacija, industrija i geografskih područja. Ova rešenja će se pokazati kao ključna u podučavanju mašina tome kako da postupaju na prvim linijama fronta u globalnim bitkama koje se menjaju svakog dana, iz minuta u minut.\n• Zlonamerni kod koji ne koristi datotečki zapis će biti u porastu. Infekcije sistema kod kojih je maliciozni softver (skr. malver) upisan samo u radnu (RAM) memoriju, bez primene datoteka bilo koje vrste – su veoma teške za detekciju i mogu da prevare programe za prevenciju i detekciju upada i antivirusne programe. Ovaj tip napada je bio u porastu tokom 2016. godine i nastaviće da se proširuje u 2017, najverovatnije kroz PowerShell napade.\n• Secure Sockets Layer (SSL) zloupotreba će voditi ka povećanju broja “pecaroških” sajtova koji primenjuju šifrirani HTTP protokol – HTTPS. Porast popularnosti besplatnih SSL sertifikata uparen sa Guglovom nedavnom inicijativom da sajtove koji koriste običan i samo običan HTTP, apriori označava kao nebezbedne, oslabiće sigurnosne standarde, što će za posledicu imati porast broja programa za “pecanje kopljem” ili malvera zbog malicioznih SEO praksi.\n• Dronovi će biti korišćeni za špijunažu i za napade eksplozivnim napravama. Ovo bi moglo da se dogodi već u 2017. godini, ali je veća verovatnoća da će se dogoditi u narednim godinama. Do 2025. godine, možemo očekivati da vidimo “drontimačinu”, tj. presretanje signala kojima se upravlja dronom i preusmeravanje dronova u korist i za potrebe napadača. Imajući u vidu ovu mogućnost, možemo takođe očekivati pojavu anti-drone hakerske tehnologije koja će biti razvijana sa ciljem da se kontrolišu GPS i drugi sistemi dronova.\nUkinuti prelevmani za svinjetinu i mleko iz EU


Najstariji dokument gde se spominje po prvi put termin Andragogik u knjizi Alexandra Kappa "Platonova teorija obrazovanja" - 1833\nAndragogija je nauka koja proučava mogućnosti, probleme, metode i tehnike sistematskog obrazovanja i vaspitanja odraslih. Zasnovana je na filozofiji doživotnog učenja, koja ne podrazumijeva doživotno formalno obrazovanje u školi, već kontinuirano učenje i usavršavanje. Međutim, andragogija ne isključuje formalno (školsko) obrazovanje. Naprotiv, ona objedinjuje sva 3 obrazovna puta: formalni (školovanje), neformalni (kursevi, seminari, obuke i sl.) i informalni (čitanje knjiga, gledanje tv emisija, čitanje novina, surfanje po internetu i sl). Objedinjavanje sva 3 obrazovna puta je neophodno sa stanovišta savremenog društva kojeg karakterišu brze promjene. U prijevodu, da bismo opstali u savremenom društvu, neophodno je da budemo u toku sa novim informacijama, znanjima, dostignućima koja se stalno mijenjaju. To je jedini način da budemo zaposleni, jer nije dovoljno završiti fakultet. Npr. naši roditelji sa znanjima, vještinama i kompetencijama koje su stekli u vrijeme svog školovanja danas ne bi mogli uopće da se zaposle, jer danas se traži znanje stranih jezika, poznavanje rada na računaru, vještine timskog rada, komunikacijske vještine i sl. Upravo u tome je suština andragogije-u doživotnom učenju. Bazu stičemo u formalnom obrazovanju (školovanjem), a nadogradnju čine pomenuti neformalni i informalni vid obrazovanja. Kontinuirano obrazovaanje i učenje nije važno samo sa aspekta zapošljivosti, već i sa aspekta uspešnog obavljanja svojih društvenih i porodičnih uloga.\nPerspektive izazova u obrazovanju, dr. Malcolm Knowles\nStudijski program Andragogije na Filozofskom Fakultetu Univerziteta u Beogradu\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Andragogija&oldid=3050702"\nOva stranica je posljednji put izmijenjena na datum 22 oktobar 2019 u 02:57.


Kopaonik - Otvaranje letnje sezone u subotu 22. juna » Skijanje.rs\nVesti Kopaonik - Otvaranje letnje sezone u subotu 22. juna\nKopaonik - Otvaranje letnje sezone u subotu 22. juna\nKopaonik | 18.06.2019. | skis.rs\nNa dan otvaranja sezone, u subotu 22. juna, korišćenje svih sadržaja će biti bespaltno za sve posetioce.\nTuristi će ovog leta na Kopaoniku imati priliku da voze elekrične bicikle, e.bike, da isprobaju posebne staze napravljenje za mountin bike i mountin cart, kao i avantura park, bob na šinama, zip lajn i tjubing, stazu za sankanje u letnjem periodu. Nas centar je pored svega ovoga opremljen i teretanom na otvorenom kao i dečijim igralištem.\nSadržaj koji je definitivno najveća aktrakcija u Srbiji i koji izaziva najveće interesovanje je letnje skijanje. Staza duga preko 900 metara, najduža u Evropi, nalazi se na Kopaoniku i omogućava ljubiteljima skijanja da uživaju u svom omiljenom sportu svih 365 dana u godini.\nKao i prethodnih godina, posetioci će i ovog leta moći da iskoriste 4 termina, u okviru kojih ćemo odobravati 15 posto popusta na određene sadržaje. Još jedna novina ovog leta će biti piknik ture, gde će turisti moći da uživaju u vožnji e.bike-om, panoramskom vožnjom žičarom, obilaskom veoma atraktivnih i zanimljivih lokacija i ručkom u prirodi. Ove piknik ture će biti organizovane svake subote, a više informacija o tome će zainteresovani moći da nađu na sajtu Skijališta Srbije ili na našoj Instagram stranici.\nRadno vreme centra će tokom leta biti od ponedeljka do četvrtka od 9 do 15 časova i od petka do nedelje od 10 do 17 časova.


U osnovnim šklama u planu otvaranje sekcija iz astronomije, zainteresovanost dece velika | Kruševac Info\nU osnovnim šklama u planu otvaranje sekcija iz astronomije, zainteresovanost dece velika\nPredstavnici Astronomskog udruženja “Eureka” ove nedelje su u Centru za stručno usavršavanje imali sastanak sa direktorima kruševačkih škola, kako bi predstavili projekat čiji je cilj da osim dragocenih lekcija učenicima, školama obezbedi svu potrebnu astronomsku opremu.-U okviru astronomske opreme, pored teleskopa, planirano je da sve škole dobiju posebne setove sa optičkom opremom,dvogledom i mikroskopom-napominje Zoran Tomićjedna od osnivača AU “Eureka”.- Rad astronomskih sekcija trebalo bi da počne pod okriljem sekcija iz geografije i fizike,dok bi u dogledno vreme došlo do formiranja astornskih sekcija. Astronomija je idealna za upoznavanje đaka sa naukom, a sa naša strane, škole će dobiti podršku za realizaciju samog programa.\nVeć 26.septembra, AU “Eureka” organizuje Međunarodno posmatranje Meseca sa Bagdale,a za sve one koji bi da se priključe ovoj akciji, ali bez odlaska na lice mesta,to će biti moguće putem “Jutjub” kanala “Eureka kutak”.Formiranje astronomskih sekcija u kruševačkim školama je projekat koji finansira grad Kruševac kroz Lokalni akcioni plan za mlade.\nAU “Eureka” je aktivno od 2010.godine i do sada su organizovali brojna predavanja u školama. Učestvovali su u više domaćih i međunarodnih projekata.Javna posmatranja nebeskih tela po gradu praktično su redovna, a tokom pandemije KOVID-19 organizovali su i onlajn seminare i kamp.\nPosted in Društvo Tags: astronomija, Osnovna škola, posmatranje zvezda, sekcija\n« U Srbiji postoji 30 malih aerodroma, premeštanje aerdroma iz Kruševca kao zidanje kule na Skadru, traje godinama!\nNa Jastrepcu osveštana novosagrađena Crkva Hrista Spasitelja »


Nehirurški face lifting – najpovoljnije cene u našem Kabinetu - Vita Elos\nObjavio Vita Elos Vita Elos Kabinet za aparatnu kozmetiku Janka Čmelika 53 21000 Novi Sad Vojvodina Srbija +381 65 201 21 10 kontakt@vitaelos.rs dana 13 avgusta, 2021\nVRSTE NEHIRURŠKIH FACE LIFTING TRETMANA KOJE NUDIMO\nFace lifting (Rhytidectomy - od starogrčkog rytis (rhitis) „bora“ i ektomē (ektome) „isecanje“, hirurško uklanjanje bora), je vrsta je postupka kozmetičke hirurgije koja se koristi za podmlađivanje lica. Face lifting obično uključuje uklanjanje viška kože lica, sa ili bez zatezanja donjih tkiva, operativnim putem u opštoj anesteziji. Hirurški face lifting i danas, pored unapređenja metoda i tehnika koje se primenjuju, ima svoje nedostatke: često vidljivi rezovi, otoci nakon hirurškog zahvata, duži period oporavka, rizik nestručnog lica koje radi face lifting operativni tretman, mogućnost neželjenog ishoda i nezadovoljan pacijent, narušavanje prirodne fizionomije lica.\nKako bi se izbegli svi rizici operativnog face lifting-a, u Vita Elos-u se rade isključivo nehirurški tretmani podmlađivanja lica i tela. Prednosti nehirurškog face lifting-a su brojne, počev od prirodnog načina podmlađivanja koji daju dugoročne efekte, pa sve do cene svakog nehirurškog face lifting tretmana u Kabinetu.\nVita Elos nudi veći broj nehirurških face lifting tretmana, zahvaljujući najsavremenijoj aparaturi koju koristi i stručnosti tima koji tretmane radi.\n- face lifting ultrazvukom pod nazivom Ultrazvučni SMAS lifting,\n- face lifting radiotalasima pod nazivom Radiotalasni lifting,\n- face lifting Plasma Pen tehnologijom kao dva dostupna tretmana (zatezanje kože opuštenih kapaka pod nazivom Nehirurška blefaroplastika i Uklanjanje bora sa svih delova lica).\nNAJPOVOLJNIJE CENE ZA NEHIRURŠKE FACE LIFTING TRETMANE U VITA ELOS-u\nPored stručnosti, raznovrsnosti tehnologije, sigurnosti za pacijente kod svakog tretmana nehirurški face lifting i zavidnih rezultata, Kabinet nudi i najpovoljnije cene za svoje usluge. Razlozi zbog kojih su cene tretmana Nehirurški face lifting značajno povoljnije su:\n- želja da usluge nehirurškog face lifting-a (koje su sve zastupljenije kod oba pola) budu prihvatljive za veliki broj klijenata,\n- tretmani se najčešće rade kao serije tretmana, te je pristupačna cena bitan faktor od uticaja na klijenta, kako bi mogao da ispoštuje kompletnu proceduru i na taj način dođe do željenih rezultata,\n- nehirurški face lifting tretmani se rade aparatima čije su performanse takve da obezbeđuju veliki broj tretmana, najčešće bez dodatnih potrošnih kozmetičkih sredstava (što je od uticaja na povoljniju cenu).\n1. Ultrazvučni SMAS lifting celog lica po ceni od 600 EUR, dok se korišćenjem kreiranih paketa moguća ušteda i do 550 EUR,\n2. Radiotalasni lifting celog lica po ceni pojedinačnog tretmana od 2.000,00 RSD, a korišćenjem paketa usluge se po istoj ceni mogu raditi dve regije,\n3. Nehirurška blefaroplastika (zatezanje bora oko očiju) po ceni od 150 EUR po tretmanu,\n4. Uklanjanje bora sa celog lica ili parcijalno po ceni od 20 EUR po tretmanu, pa naviše (zavisno od površine tretirane zone i dogovora).\nZavidni efekti nehirurških face lifting tretmana uz najpovoljnije cene!


MISTERIOZNI VULKAN JE GURNUO EVROPU U LEDENO DOBA: Već 700 godina naučnici ne mogu da ga pronađu, a iza sebe je OSTAVIO PUSTOŠ! (VIDEO)\nZAŠTO JE KORONA TAKO JAKO UDARILA EU I SAD? Niko nije shvatio ozbiljno 4\t106\nRUSKI LEKAR OTKRIVA ZAŠTO JE KORONA TOLIKO OPASNA Kada je Kina predala 3\t81\nŠPANIJA UVELA OPŠTI KARANTIN: Zabranjeno kretanje svima sem lekarima, vojsci 18\t283\n04.12.2018. 12:28h 04.12.2018. 12:28h\nVenčanje napuljskog kralja Alfonsa II i Ipolite Marije Sforce 10. oktobra 1465. bilo je istorijski događaj sam po sebi. A onda je usred bela dana sunce postalo duboko azurno. Ljudi su bili zatečeni lepotom nebeskog spektakla i pitali se čak da li je reč o pomračenju Sunca.\nZarija Gorvet s Bi-bi-sija opisuje mukotrpnu i do danas neuspešnu potragu naučnika za džinovskim vulkanom koji je te godine izazvao a uz to prouzrokovao veoma vlažnu jesen u Italiji, takve kiše koje su ispirale zemlju s leševa na grobljima, zbog kojih su se stanovnici Torna u Poljskoj ulicama vozili u čamcima, zbog kojih su tevtonski vitezovi izgubili u poplavama sve zalihe koje su imali u podrumima svojih dvoraca.\nČetiri godine kasnije Evropa je zapela u minijaturnom ledenom dobu. Ribe su se smrzavale u vodotocima, u Bolonji su nanosi snega po putevima bili toliki da su kočije morale da se voze niz zamrznute reke. Prema svemu zabeleženom, vulkan koji je Evropi priuštio sve to, morao je da bude toliki da je mogao da se čuje i na udaljenosti od 2.000 kilometara. Morao je da bude smešten u tropima i morao je da izazove cunami koji je uništio područije stotine kilometara unaokolo.\nŠto se tiče oslobođene energije, ona je nesumnjivo morala biti veća od one iz erupcije Tambore iz 1815., koja je eksplodirala silinom 2,2 miliona puta snažnijom od atomske bombe kojom su SAD 1946. razorile Hirošimu. Tragove te erupcije pronašli su od Antarktika do Grenlanda, samo... tom vulkanu dan danas nema traga. Da je erupcije bilo, nema nikakve sumnje već i zbog ogromnih koncentracija sulfatne kiseline u ledu u polarnim krugovima na osnovu čega se dovoljno precizno može da odredi i šta se i kad se dogodilo, pa i više od toga. Tračak nade blesnuo je 50-ih godina prošlog veka kad se pojavila glasina da je ostrvo Tongoa u pacifičkoj državi Vanuatu pre puno stotina godina bilo spojena velikim kopnom sa ostrvom Epi.\nPredanje kaže da su stanovnici većim delom pobegli zbog potresa koji su prethodili erupciji, da su svi ostali izginuli, da su stene letele u vazduh brzinom od stotinu kilometara na sat i do visine od 48 kilometara, i da je vulkan izbljuvao lavu zapremine 37 miliona puta veće od zgrade Empajer stejt bildinga. Sredinom prošlog veka naučnici su pokušali da datiraju godinu erupcije sledeći redosled plemenskih poglavica. Došli su do perioda između 1540. i 1654.\nDa priča drži vodu pokazala je i lingvistička analiza jezika kojima danas govore stanovnici dva preostala ostrva. 1993. NASA-in JPL dokazao je da sulfatni aerosol apsolutno odbija sunčeve zrake nazad u svemir, do te mere da bi se kakvim "veštačkim" vulkanom možda moglo da se bori protiv klimatskim promena. Jedan od ljudi koji je na tome radio, potrudio se prateći stare istorijske zapise o gladi i godove po okvirima slika portreta iz toga doba, locirao je erupciju u 1453.\nBio je to prvi udarac, jer se radilo o 12 godina prerano za objašnjenje spektakularne boje neba na venčanju Alfonsa II napuljskog i Ipolite Marije Sforce. Pritome, ta godina se savršeno poklopila za potpuno uništenu žetvu i glad te godine u Švedskoj, zatim to što su širom Evrope 1453. stabla bukvalno privremeno prestala da rastu, to što se u Kini te zime desetine hiljada ljudi smrzlo, što je u donjem toku Jangcea sneg padao bez prestanka čak 40 dana, što se Žuto more zamrznulo čak 20 kilometara prema pučini, što su Asteci pretrpeli najveći talas gladi...\nNaučnici su se razočarali kada su saznali ispalo da je vulkan u Vanuatuu bio visok samo 1.000 metara, odnosno samo četvrtinu visine Tambore iz 19. veka, što je značilo da je u 15. veku u Vanuatuu reč je bila o nizu manjih erupcija i da takva erupcija nipošto nije mogla da utiče na planetarnu klimu.\nU tom smeru je išlo i otkriće iz 2012. u naslagama leda s Antarktika po kojima su u 15. veku bile dve velike erupcije, a prva je bila – 1458., prekasno za erupciju u Vanuatuu, svakako prerano za venčanje kralja Napulja.\nNISU IMALI ŠANSE: Otkriveni užasni detalji istorijske katastrofe! Hiljade ljudi stradale na jeziv način u erupciji Vezuva! (VIDEO)\nPRORADIO DIV NA BALIJU: Panika na indonežanskom ostrvu zbog nove erupcije OPASNOG VULKANA (VIDEO)\nZAŠTO JE KORONA TAKO JAKO UDARILA EU I SAD? Niko nije shvatio ozbiljno JEDNU VEST od 31. januara koja je STIGLA IZ KINE 4\t106\nRUSKI LEKAR OTKRIVA ZAŠTO JE KORONA TOLIKO OPASNA Kada je Kina predala sojeve virusa u njima se već dogodilo nešto čudno 3\t81\nKURIR SAZNAJE: Vučića stigli premor i stres, danima nije spavao zbog borbe da Srbiju odbrani od korone 139\t3.1k


Belivuku i njegovoj grupi produžen pritvor za još 30 dana - Sputnjik Srbija\n13:21 02.04.2021 (osveženo 13:24 02.04.2021) Preuzmite kraći link\nNa ovo rešenje okrivljeni i njihovi branioci mogu da ulože žalbe krivičnom vanpretresnom veću suda u roku od tri dana.\nPritvor im je produžen rešenjem sudije za prethodni postupak zbog svih zakonskih razloga — opasnosti od bekstva, opasnosti da će sakriti ili uništiti dokaze, da ne bi ponove krivična dela u kratkom roku, kao i zbog uznemirenja javnosti.\nBelivuk i Miljković uhapšeni su 4. februara pod sumnjom da su organizovali kriminalnu grupu koja je izvršila niz najtežih krivičnih dela, skrivajući se iza Partizanove navijačke grupe „Principi“.\nNaredbom o sprovođenju istrage svi iz Belivukove grupe terete se za zločinačko udruživanje i trgovinu narkoticima, nekoliko njih i za oružje, a Belivuk, Miljković i još sedmorica okrivljenih i za teška ubistva.\nPored Belivuka i Miljkovića pod istragom su i Miloš Budimir (36), Marko Budimir (32) i Vladimir Grek (36), Milovan Tadić (33), Filip Ivanovski (29), Srđan Lalić (35), Boris Karapandžić (33), Nemanja Đurić (35), Vlado Draganić (46), Aleksandar Vučeljić (39), Dejan Tešić (38), Nikola Stefanović (33), Nemanja Lakićević (41), Nikola Spasojević (29), Željko Kodžić (41), Nebojša Janković (50), Vlado Georgijev (38), Slađana Sekulić (39) i Vuk Vučinić (29) i Marko Andrić, preneo je Tanjug.\nproduženje, pritvor, kriminalna grupa


Policije Srbije i Nemačke o unapređenju saradnje\nVesti Autor:Beta23. jul. 201822:11 > 22:21\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović i parlamentarni državni sekretar nemačkog Saveznog ministarstva unutrašnjih poslova Štefan Majer razgovarali su o unapređenu saradnje Srbije i Nemačke u oblasti unutrašnjih poslova, a posebno o pitanju ilegalnih migracija.\nStefanović je rekao da su razgovarali o pitanju ilegalnih migracija i tome kako da srpska granična policija bude efikasnija u zaustavljanju ilegalnih migranata. On je kazao da je pomoć nemačke policije, savezne kriminalističke policije i granične policije, bila značajna u prethodnom periodu, jer je pomogla srpskoj policiji da bude efikasnija i dodao da je Nemačka izrazila spremnost da pomaže Srbiji u obukama i tehničkom opremanju policije.\n„Nastavićemo da sarađujemo sa Nemačkom u smislu otkrivanja svih koji bi ilegalno da pređu Srbiju i potencijalno završe u Nemačkoj ili nekoj drugoj zemlji EU“, kazao je on i dodao da Nemačka može da računa na Srbiju kao na partnera.\nDodao je da je značajna i sarađa dve zemlje u oblasti borbe protiv trgovine narkotika, malim i lakim naoružanjem i suprotstavljanju svim oblicima terorizma i ekstremizma.\n„Za nas je važno da imamo Nemačku kao saveznika u svim vidovima borbe protiv organizovanog kriminala. Srbija i Nemačka su u prethodnom periodu učestovale u preko stotinu zajedničkih operacija“, rekao je Stefanović.\nMajer je zahvalio Srbiji na saradnji koja je uspostavljena 2015. godine u oblasti migracija i dodao da je optimističan da će saradnja biti produbljena.\n„Hvala srpskoj graničnoj policiji na sprečavanju ilegalnih migracija jer je Nemačka i dalje željena destinacija mnogih i cilj je da se zaustave i spreče te ilegalne migracije i krijumčarenje ljudi“, kazao je on.\nMajer je rekao da je ostvaren uspeh u borbi protiv krijumčarenja ljudi i oružjem, kao i da je uspostavljena dobra saradnja srpskih i nemačkih bezbednosnih snaga u borbi protiv organizovanog kriminala, a posebno u oblasti protiv narkotika. On je kazao da je Srbija za Nemačku važan i pouzdan partner i da Nemačka snažno podržava put Srbije ka Evropskoj uniji.\n„Želim ohrabriti Vladu Srbije u reformama, a opredeljenje Srbije je jasno i to je punopravno članstvo u EU“, izjavio je Majer.


Rezidencija despota Stefana Lazarevića nestala sa mape sveta | Reportaže | Novosti.rs\nB. Subašić | 29. oktobar 2013. 21:20 | Komentara: 0\nDespot Stefan prvi Beograđanin\n- O značaju Borča govori i podatak da je prilikom podele srpske despotovine na nove upravne jedinice "vlasti" ovde bilo sedište "boračke vlasti" - zapisao je arheolog prof. dr Vojislav Jovanović, jedan od retkih srpskih naučnika koji su makar i malo istraživali drevni grad.\n- Borač je na idealnom mestu za seoski turizam, u centru trougla između Kragujevca, Čačka i Gornjeg Milanovca. Samo što su putevi kao u doba despotovine. Ipak, verujem da će ih neko kad-tad asfaltirati i da će ovde biti centar šumadijskog turizma - kaže Dejan Milošević.


"EPIDEMIJA JENJAVA, ALI OČEKUJEM TALASIĆE" Dr Janković o načinu na koji će biti izabrano 7.000 porodica za testiranje i drugom talasu korone\nImunolog dr Srđa Janković, gostujući u Jutarnjem programu Prve televizije, govorio je na koji način će biti izabrani građani za testiranje u velikoj epidemiološkoj studiji, kao i tome koliko epidemija korona virusa jenjava poslednjih dana u našoj zemlji.\n- Biće izabrani po određenoj metodi uzrokovanja tako da uzorak bude reprezentativan za celu našu populaciju. To je metodologija koja se inače koristi kada na osnovu zastupljenosti antitela na neki virus u populaciji želimo da zaključimo koliko je cela populacija stekla kolektivni imunitet - rekao je imunolog Janković.\nBrojke o kojima se govori jesu da će tokom prve studije biti testirano 7.000 porodica, odnosno 17.000 građana.\nNiko neće biti prinudno testiran, sve će se sprovoditi dobrovoljno, a time će se pokazati koliko ima ljudi koji su neznajući, bez simptoma ili bez dijagnoze, preboleli koronu.\n(UŽIVO) Od početka epidemije u Srbiji preminulo 189 osoba, ukupno zaraženo 9.362 LJUDI\nKon: "Postoji izdvojeno mišljenje profesora Nestorovića... BILO JE NESLAGANJA u struci, drugo rešenje je bilo PONOVO DATI OSTAVKU, a to nema smisla"\nKORONA I TEORIJE ZAVERE Dr Grujičić: Ovaj virus neko je napravio kao biološko oružje; Dr Radovanović: To je kao plastična operacija, svaka intervencija bi se videla\nI DAČIĆ O TEORIJAMA ZAVERE? "Ako neko izbaci vakcinu u septembru, ja mogu da vam garantujem da je to smišljeno mnogo ranije"\n- Pokazaće nam kakav je odnos između broja dijagnostikovanih i otkrivenih slučajeva obolevanja i ukupnog broja obolevanja, taj broj sada ne znamo. Sigurno je da ima više ljudi od broja koji mi imamo u evidenciji koji su se zarazili, ali to ćemo znati tek kada studije budu završene - objasnio je Janković.\nDruga studija koja će biti sprovdena u julu i avgustvu mesecu obuhvatiće više ljudi i tada ćemo imati precizniji rezultat, dodao je Janković.\nJanković smatra da ne treba da postoji razlog za brigu roditelja dece koja će u skorije vreme krenuti u vrtiće ukoliko budu sprovodene sve preventivne mere, ukoliko budu male grupe dece, ali i ukoliko se bude sprovodila dobra trijaža tako da samo zdrava deca idu u vrtić.\n- Određeni rizik postoji dok god se ljudi okupljaju, pa makar to bila i deca, međutim rizik je mnogo manji kada deca idu u vrtiće nego da ih čuvaju bake i deke, to je i opredelilo ovu našu odluku da ih otvorimo - rekao je Janković za TV "Prva".\nTakođe, on je potvrdio da u Srbiji nismo imali ni jedan slučaj da je dete teže obolelo od korona virusa.\n- Sva deca koja su se zarazila imala su blažu kliničku sliku, ili su bila potpuno bez simptoma. Jasno je da je svakako bolje da ukoliko roditelji imaju opciju da dete neko čuva nego da idu u vrtić, neka bude tako, samo ukoliko to nisu bake i deke - rekao je Janković.\nImunolog je još dodao da se verovatno ne očekuje drugi talas koji bi ličio na prvi svakako.\n- Očekujem "talasiće", mali rast koji će preventivne mere ograničiti i zaustaviti. To bi najverovatnije bio scenario za kasnije - priča Janković.\nDetaljne analize kako je Srbija "prošla" kroz epidemiju biće vidljive nakon završetka studija koje će biti sprovođene ali i nakon završetka epidemije, kao i to šta bi se dogodilo da nije bilo socijalne, odnosno, fizičke distance.\nNe može da se poredi sa epidemijom svinjskog gripa\n- Vrlo je teško da poredimo korona virus u odnosu na epidemiju iz 2009. godine samo na osnovu sirovih žrtava, zato što se preventivne mere drastično razlikuju na mere prevencije koje su primenjene tada. Takođe virusi su dosta drugačiji u smislu kako napadaju organizam, iako se oba prenose kapljičnim putem - kazao je Janković.\nDa je najvažnije da se i dalje držimo mera prevencije, još jednom je naglasio Janković, što takođe podrazumeva i smanjenje kontakata, jer jedino tako možemo uspešno da privedemo epidemiju kraju.\n- Nije završen posao, kada sve završimo možemo da napravimo restrospektivu šta bi bilo da nismo uradili ovo do sada. Verovatno je da bismo imali strahovit danak u ljudskoj populaciji. Apelujem na sve sugrađane da shvate poruku da moramo još da se štitimo - zaključio je Janković.\nPRVA FAZA velike epidemiološke studije POČINJE DANAS, evo šta kažu stručnjaci kako BI ONA TREBALO DA IZGLEDA\nEPIDEMIJA PONOVO MOŽE DA SE UBRZA Dr Janković: Nadam se neće biti potrebno uvoditi kazne, ali virus i dalje cirkuliše\n"DVA MESECA VELIKE BORBE" Imunolog Srđa Janković otkrio kako mu je pandemija PROMENILA NAČIN ŽIVOTA


Gradiska.com - Uskoro nove klupe u Gradišci\nponedeljak, 12 novembar 2018 14:32\nUskoro nove klupe u Gradišci\nDotrajale klupe koje se nalaze na Savskom nasipu u Gradišci dodatno su uništene tokom vikenda. Iz KP „Gradska čistoća“ kažu da su za zamjenu i postavljanje novih klupa već pripremili potreban materijal.\n„S obzirom da izvođač radova na rekonstrukciji Savskog nasipa još nije završio tu dionicu, možda ćemo morati sve te klupe izmjestiti jer će doći do dizanja nasipa. Klupe su dotrajale vjerovatno je neko još to dodatno oštetio. Nadamo se da ćemo ovo riješiti tokom iduće sedmice“ kaže Željko Bilbija, direktor KP „Gradska čistoća“ Gradiška\nRadnici „Gradske čistoće“ najviše posla imaju nakon vikenda, ali i u periodu kada se organizuju proslave matura. Takođe ističu da im problem predstavljaju nesavjesnii građani koji ne vode računa prilikom odlaganja otpada.\nOsim ovih poslova „Gradska čistoća“ tokom čitave godine provodi različite aktivnosti.\n„Sa jesenjom sadnjom cvijeća smo završili. Nikad nije bilo da smo u ovo doba kao sad zalijevali cvijeće. Sad radimo dosta i na kupljenju lišća, a i u toku je nasipanje lokalnih i nekategorisanih puteva“ rekao je Željko Bilbija, direktor KP „Gradska čistoća“ Gradiška.\nOvih dana u „Gradskoj čistoći“ pripremaju vozila za zimsku službu, da ih snijeg ne može iznenaditi. Osim dobro pripremljene mehanizacije imaju i određene količine soli na raspolaganju.\nViše iz kategorije: « Raspisan konkurs za dodjelu stipendija za akademsku 2018/2019. godinu\t40 KM kazna za neposjedovanje zimske opreme »


Moratorijum na kredite do kraja godine? | Herceg Televizija Trebinje\nIzvor: Glas Srpske | Foto: Glas Srpske | Datum:22.08.2020.\n- Sadašnja odluka Agencije za bankarstvo o uvođenju moratorijuma na otplatu kredita važi do 31. avgusta. Oni rade na izmjenama propisa. Još nisu donijeli odluku o tome i o svemu će se na kraju oglasiti Upravni odbor Agencije za bankarstvo - naveo je Bajić.\n- Agencija je u stalnom kontaktu sa svim nivoima vlasti, udruženjima poslodavaca, udruženjem banaka kako bi donijela najbolje odluke za klijente, ali i za privredu i banke. S tim u vezi već imamo pripremljen novi nacrt odluke koji treba da tretira borbu s posljedicama virusa - kazao je direktor Agencije za bankarstvo FBiH Jasmin Mahmuzić i dodao da će novom odlukom napraviti širok dijapazon mogućnosti za banke da daju odgovarajuće mjere svim pogođenim segmentima, kako fizičkim licima, tako i privrednim subjektima.\n- Banke su privremene moratorijume odobravale uglavnom na osnovu zahtjeva klijenata, ali je odobren i samoinicijativno od strane banaka u ukupnom iznosu od 24,8 miliona KM - istakli su u Agenciji.


Kad dođu smutna vremena, odgovore daju najpametniji Rusi - Sputnjik Srbija\n11:48 13 April 2021\n18:14 22.10.2016 (osveženo 11:39 13.01.2017) Preuzmite kraći link\nDečje knjige u knjižari "Ruska knjiga" u Balkanskoj 18 u Beogradu\n„Ruska knjiga“ postoji već 14 godina i isto toliko godina učestvuje na Međunarodnom sajmu knjiga u Beogradu, za koji se posebno priprema. Pored redovnih posetilaca, studenata ruskog jezika i svih drugih koji razumeju i govore ruski jezik, tu su i novi čitaoci, a među njima i sve više Rusa koji žive u Beogradu, ističe u razgovoru za Sputnjikovu „Orbitu kulture“ vlasnica knjižare Marina Mihajlović, Ruskinja koja u srpskoj prestonici živi već gotovo 30 godina.\nNaša sagovornica ističe da „Ruska knjiga“ redovno sarađuje s Filološkim fakultetom u Beogradu, kao i s Filozofskim fakultetom u Novom Sadu, osnovnim i srednjim školama i bibliotekama. Čitaoci se, naravno, najviše interesuju za udžbenike ruskog jezika, rečnike i enciklopedije.\n„Naravno, klasika se uvek dobro prodaje. Potražnja za određenim naslovima dosta zavisi i od okolnosti — kada su neka smutna vremena, ljudi rado traže odgovore u klasicima koji su pisali upravo o tome kako su se borili s nekim ranijim teškim vremenima“, kaže Marina Mihajlović.\nVlasnica knjižare "Ruska knjiga" Marina Mihajlović\nOd klasika je, kako ističe naša sagovornica, apsolutno najpopularniji Fjodor Dostojevski, a ne mogu se zaobići ni Aleksandar Puškin, Mihail Ljermontov, Anton Čehov i Lav Tolstoj.\n„Od kada postoji ova knjižara, najprodavanija je, međutim, knjiga ’Majstor i Margarita‘. Inače, Mihail Bulgakov je veoma popularan ovde u Srbiji“, ističe vlasnica „Ruske knjige“.\nČitaoci su, navodi Marina Mihajlović, veoma zainteresovani i za savremenu rusku književnost, i to za autore koji su nagrađivani ili su nominovani za prestižna književna priznanja u Rusiji, a čija dela nisu prevedena na srpski jezik.\n„Neki od njih se već prevode ovde, mnogi nisu prevedeni, ali nadam se da će biti, jer ima veoma dobrih pisaca, i to mlađih pisaca. To su Aleksandar Meljihov, Igor Sahnovski, Irina Bogatirjova, Natalija Serjenska i drugi“, kaže Marina Mihajlović.\nMeđu stvaraocima koji su interesantni čitaocima u Srbiji su, naravno, i autori čija su dela već prevedena na srpski jezik, poput Zahara Prilepina, Viktora Jerofejeva, Viktora Peljevina, Ljudmile Ulicke, Tatjane Tolstoj i drugih.\nČuvene ruske babuške u knjižari "Ruska knjiga" u Beogradu\n„Veliki je zadatak napraviti asortiman knjiga koje treba uvesti, a mi uglavnom radimo za sajam, jer su svake godine, ponavljam to, potpuno drugačije potrebe čitalaca i potrebno je uključiti intuiciju, gledajući u kakvom su položaju Srbija i Rusija i šta se kupuje. Ovde ima i dosta naših zemljaka koji kupuju za svoje potrebe, to ne zanima srpske čitaoce, recimo, prevodi stranih pisaca na ruski jezik — Čarls Dikens, Edgar Alan Po, Džek London… Pošto ima dosta porodica s malom decom, imamo i veliki broj bajki i knjiga za pripremu za školu, enciklopedije, rečnike i, naravno, lektiru za rusku školu, pošto će ovde sada biti otvorena i prva privatna ruska škola“, napominje Marina Mihajlović.\nIzdanja za učenje ruskog jezika namenjena su svim nivoima vladanja ruskim, a većina njih, pored udžbenika i vežbanki, sadrži i audio-materijal. Knjižara „Ruska knjiga“ nudi i veliki broj poklon-izdanja, monografije o ruskim umetnicima, istoriji i kulturi, enciklopedije i rečnike, opšte i stručne.\nizdanja, enciklopedija, čitaoci, rečnik, Knjižara, knjige, ruski jezik, Međunarodni sajam knjiga u Beogradu, Viktor Jerofejev, Viktor Peljevin, Ljudmila Ulicka, Tatjana Tolstoj, Mihail Ljermontov, Mihail Bulgakov, Zahar Prilepin, Lav Nikolajevič Tolstoj, Anton Pavlovič Čehov, Fjodor Mihajlovič Dostojevski, Aleksandar Puškin, Beograd, Srbija


AS Computers & Technology\nIT rešenja za Vaše poslovanje\nGradimo dugoročne poslovne odnose sa svojim kupcima i poslovnim saradnicima\nkroz prodaju i postprodajne aktivnosti.\nAS Computers je posvećen prodaji i pružanju servisa u oblasti informacionih tehnologija kako bi svojim klijentima omogućio da na najbolji način iskoriste prednosti vodećih rešenja današnjice i na taj način unaprede svoje poslovanje.\nVremenom kroz zajedničku saradnju postajemo partneri u stvaranju dodatne vrednosti koja se ogleda u ponudi prilagođenoj Vašim zahtevima. Do sada, takvo poslovanje rezultiralo je potpuno zadovoljim kupcima što podrazumeva da smo svojim radom opravdali Vaša očekivanja. Na tržištu smo pozicionirani kao društveno odgovoran tim koji je uvek tu za Vas.\nS obzirom da smo preduzeće koje se bavi Informacionim tehnologijama obavezni smo da kontinuirano pratimo svetske trendove u poslovanju što i radimo.Imamo razvijen interni marketing, menadžment odnosa, model poslovanja po principu masovne kastomerizacije, društveno odgovoran rad, i druge alatke koje doprinose konkurentnosti poslovanja.\nKao kompanija koja posluje u skladu sa društvenom odgovornošću, značaj deo svog poslovanja usmerili smo na održavanje edukativne aktivnosti sa ciljem podizanje svesti i stvaranja ekoloških navika pod nazivom „Povezuje - obavezuje“\nKao iskusan tim ulažemo svoj maksimum da svoje proizvode i usluge održimo u rangu najvišeg kvaliteta\nTežimo da zadržimo posebnost po kvalitetu a jedinstvenost po brzoj usluzi\nBitan za ostvarenje zajedničkog cilja za koji smo uzajamno odgovorni\nIzazimo u susret svim zahtevima klijenta nudeći kompletnu uslugu u oblasti informacionih tehnologija; kvalitet usluga,\nefikasnost i profesionalan odnos prema klijentu\nGrupe proizvoda za koje pružamo usluge su:\nRadne stanice i monitori\nLaserski i multifunkcijski štampači\nMatrični i POS štampači\nDa li vam je potreban servis?\nNudimo uslugu preuzimanja opreme na željenoj adresi na koju ga isporučujemo nakon što je servis obavljen.\nAS Computers & Technology d.o.o. Fruškogorska 29,\nTel: + 381 21 3011 118\nTel: + 381 21 403 504\nPonedeljak – petak: 09h - 17h\nSubota : 10h - 14h\nMožete nas kontaktirati preko elektronske pošte koristeći kontakt formu\n© Copyright 2016 - AS Computers & Technology