Fukušima: Černobilj na moru | Politika | DW | 13.04.2011\nFukušima: Černobilj na moru\nEksperti atomsku katastrofu u Fukušimi izjednačavaju sa katastrofom u Černobilju. Ali jedan nemački stručnjak ide i korak dalje. On tvrdi da je situacija u japanskoj nuklearki opasnija nego u Černobilju.\nNuklearna katastrofa u Fukušimi juče (12.4.) je dobila novu dimenziju. U najmanju ruku na papiru. Stepen opasnosti povećan je na najveći – sedmi, što znači da postoji opasnost po živa bića i okolinu. Sebastian Pflugbajl, predsednik nemačkog Društva za zaštitu od zračenja kaže da će radovi na izgradnji tzv. sarkofaga kojim bi trebalo da se prekrije reaktor u atomskoj elektrani Fukušima dugo trajati. Gostujući na Prvom programu nemačke televizije, Pflugbajl je rekao da je Fukušima opasnija od Černobilja.\n„U Černobilju je došlo do eksplozije jezgra, što nije slučaj u Fukušimi. U Černobilju je bio oštećen jedan reaktor, a u Fukušimi četiri. Kada je reč o radioaktivnosti u ta četiri reaktora, Fukušima je dosta opasnija od Černobila“, rekao je Pfugbajl.\nIako situacija u atomskoj elektrani Fukušima još nije pod kontrolom, japanski premijer Naoto Kan preporučio je stanovništvu da se skoncentriše na obnovu zemlje. „Situacija u atomskoj elektrani Fukušima se korak po korak stabilizuje. Radioaktivnost se smanjuje. Naredio sam firmi Tepko da izradi plan na osnovu kog ćemo znati kada će stanje u Fukušimi biti pod kontrolom“, rekao je premijer.\nHrana nije opasna!?\nNakon nesreće u atomskoj elektrani Fukušima, Evropska unija je krajem marta pooštrila kontrolu životnih namirnica iz Japana. „Rizik po zdravlje ljudi usled oštećenja nuklearne elektrane u Japanu nije povećan nakon izmene stepena opasnosti“, saopštila je Svetska zdravstvena organizacija.\nPortparol japanske vlade (desno) demonstrira da je paradajz bezopasan\nDa životne namirnice u Japanu nisu opasne po zdravlje, juče je demonstrativno pokazao i portparol japanske vlade Edano. Na jednoj pijaci u Tokiju pojeo je paradajz i poručio: „Životne namirnice u prodavnicama, supermarketima i naravno ovdje, na pijacama, su bezbedne.“\nMeđutim, pitanje je da li će takvi i slični pozivi uticati na ljude, ne samo zato što je stepen opasnosti povećan na najveći, nego što firma Tepko ponovo širi pesimistične informacije. „Ukoliko pukotine u Fukušimi ne budu zatvorene, onda bi radioaktivno zračenje moglo da bude veće nego u Černobilju“, izjavio je Junići Macumoto iz tog energetskog koncerna.\nMnogi su još ranije katastrofu u Japanu poredili sa katastrofom u Černobilju 1986. godine. Dakle, nema sumnje da je Fukušima „Černobilj na moru“.\nAutor: Kristina Kifner / Mehmed Smajić\nMesec dana Fukušime\nNa današnji dan prošlog meseca Japan su zadesili katastrofalni zemljotres i zatim još katastrofalniji cunami. Jedna od najtežih posledica bila je havarija nuklearne elektrane Fukušima koja otada zagađuje i more i kopno… (11.04.2011)\nJapan: Ne ostavljajte nas na cedilu\nRazmere nuklearne katastrofe u Japanu još uvek su neizvesne. I bez radijacije je gradovima nedaleko od nuklearke izuzetno teško. Grad Minamisoma, 25 km severno o Fukušima je dobrim delom uništen. (09.04.2011)\nŠta posle Fukušime?\nSvake tri godine u sedištu Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA) u Beču okupljaju se predstavnici svih zemalja-potpisnica kako bi razmotrili u kojoj meri se poštuju odredbe konvencije. Takav sastanak je u toku. (05.04.2011)\nKljučne reči fukušima, černobilj\nTrajni link https://p.dw.com/p/10sKL


No Sleep Festival 2019 – #NSF2019\nBicep DJ Set Live @ No Sleep Festival 2019\nAmelie Lens Live @ No Sleep Festival 2019\nKlinac U Sumrak/Svetla Live @ No Sleep Festival 2019\nKobosil Live @ No Sleep Festival 2019\nJoyhauser Live @ No Sleep Festival 2019\nNakon što je prošle godine okupio preko 25.000 ljudi iz više od 30 zemalja sveta u svom prvom izdanju, uz nastupe imena kao što su Fatboy Slim, Nina Kraviz, Cassius, Lee Burridge, Olof Dreijer i brojne druge, ovogodišnji No Sleep Festival okupio je ljubitelje elektronske muzike iz više od 40 zemalja sveta u Beogradu tokom besanog vikenda od 8. do 9. novembra kako bi na deset lokacija širom grada ispratili nastupe nekih od najtraženijih i kultnih imena elektronske scene među kojima su Amelie Lens, Bicep, Kobosil, Joyhauser, Terry Francis, Mind Against i mnogi drugi!\nI ove godine, No Sleep Festival realizovan je uz podršku popularnog domaćeg brenda Guarana, a tokom 48 sati besanog vikenda nastupili su vodeći izvođači svetske elektronske muzike, ali i nadolazeće zvezde uz podršku aktera regionalne i domaće scene.\nZahvaljujući matičnoj No Sleep Novi Sad bini na Exitu, sa kojom je i pokrenuta cela muzička platforma, na jednom mestu svake godine se okupljaju neki od najpoznatijih svetskih klubova kao što su fabric, Concrete, Tresor, Sub Club, Fuse, Arma17, The Bunker New York, Nitsa, Salon des Amateursi Grelle Forelle, uključujući i ovdašnje klubove kao što su Drugstore, 20/44 i Tunnel. Već četvrtu godinu zaredom, EXIT je uz No Sleep događaje obišao neke od najvećih metropola kao što su Njujork, London, Moskva, Barselona, Rimi drugi, a ove jeseni vratio se u Beograd, drugi put u festivalskom formatu.\nNo Sleep Festival održan je na više lokacija dok je centralni program smešten u industrijskom okruženju Luke Beograd i njenom Glavnom Hangaru na samoj obali Dunava.\nGlavni Hangar ujedno je i nova tačka najvećih elektronskih dešavanja u Beogradu, smeštena na svega 1.500 metara od Trga republike, a na ovoj, centralnoj lokaciji No Sleep Festivala, prikazana je najsavremenija produkcija iz ranga vodećih elektronskih festivala u zatvorenom prostoru.\nPored centralnog, No Sleep Festival imao je i prateće programe kao što su dnevne žurke, after partiji i radionice, te muzička konferencija sa panel diskusijama na neke od najaktuelnijih tema na svetskoj i domaćoj elektronskoj sceni.\nPored bine na Exitu i sopstvenog festivala, No Sleep danas ima i svoje morsko izdanje u okviru Sea Dance festivala, a odnedavno i svoju, limitiranu seriju energetskog pića upakovanog u atraktivne alu-boce koje krasi prepoznatljivi vizuelni identitet cele platforme.\n999999999, Abelle, Adiel, Agnes Aves, Akioki, Aleksi Perälä, Alexander Kirsch, Amelie Lens, Ana Rs, Antigone, Audiostorm, Bas Mooj, Behzad & Amarou, Ben Vedren, Betomeng, Beyond House, Bjarki, Black Lotus, Black Merlin, Blackhall & Bookless, BLANCAh, Blawan, Bojan Vukmirović, Boston 168, Boža Podunavac, Brka, Bryan Kasenic, Budo Šuković, Cassegrain, Campbell Irvine, Cassius, Charlotte de Witte, Clockwork & Avatism, Coeus, Craig Richards, Dadub, Daniel Avery, Darko Milošević, Dasha Redkina, Dasha Rush, Dax J, Deepchord, Dejan Milićević, Denis Horvat, Denis Sulta, Disco Not Disco, DJ Bajko Felix, DJ Fra, DJ Iron, DJ Jock, DJ Red, DJ Tennis, Doo, Double Needle Project, Dr. Rubinstein, Duc In Altum, DVS1, Eagles & Butterflies, Eelke Kleijn, Ellen Allien, Elon, Eric Cloutier, Erika, Etapp Kyle, Fabrizio Sala, Facho, Fam, Fatboy Slim, Filip Xavi, Fort Romeau, Francois X, Föllakzoid, Forest People, Function, Funky Junkie, G.Edd, Gassivity, Giorgia Angiuli, Giorgio Gigli, Haris, Harry & Domenic, Henning Baer, Helena Hauff, Honey Dijon, I Hate Models, Ilija Djokovic, Insolate, Jane Fitz, Jasss, Jeff Mills, Jennifer Cardini, Johana & Dušan Lilić, John Selway, Julia Govor, Kandging Ray, kӣr, Klaus, Kobosil, Kristijan Molnar, Kraundler, Lag, Lee Burridge, Lego, Leo Pol, Luka Concrete, Løt.te, Recondite, Man Power, Marcel Fengler, Marko Milosavljević, Marko Nastić, Martina Hilber, Mene, Midland, Mihajlo HFM, Mike Servito, Mili Sefić, MKDSL, Mladen Ivić, Molly, Monosaccharide, Moritz Von Oswald, Moscoman, Mr. Lekka, NDRX, Nemanja Krstić, Nenad Marković aka 33.10.3402, Neutron, Nevena Jeremić, Newman, Nicolas Lutz, Nikita Zabelin, Nikola Mihailović, Nikola Vuković, Nina Kraviz, Noise Destruction, Olof Dreijer, Otto von Disko, P.S., Parrish Smith, Pascal Walter, Patrick Russell, Paula Temple, Peppe, Petar Cvetković, Peter Portman, Philip Berg, Philipp Gorbachev, Pierre, Popi Divine, Powell, Proximus, Psyk, Ptžc, Radial, Randomer, Ranishe Niyaak, Rar, Rayo, Re: Axis, Rebekah, Rebolledo, Red Axes, Regen aka Miloš Pavlović, Renato Ratier, Rødhåd, Sabinaa, Scalameriya, Schwabe, Scott Fraser, Sébastien Léger, SHDW & Obscure Shape, Shlømo, Silvie Loto, Skeptik aka Pero Fullhouse, Sleeparchive, Sloxxx, SNTS, Sofia Rodina, Sonja Sajzor, South London Ordnance, Space Dimensions Controller, Stepniak, Stevie Whisper, Svetlana Maraš, Šć, Tapan, Techa, Techno Klinika, The Hacker, Tijana T, Tin Man, TKNO, Tolouse Low Trax, Tommy Four Seven, Toni Juranović, UVB, Vakat aka Aleksandar Grum, Vanja Bursać, Vanyano, Vatican Shadow, Vatra, Vikor Ranković, Vlada Janjić, Vladimir Aćić, Vladimir Dragaš, Vladimir Ivković, Voiski, Vojkan Bećir, Vuk Smiljanić, YokoO, Zadig, Zitto\n+ mnogi drugi izvođači koji su bili deo No Sleep lineupa u proteklih pet godina.


ČUKANOVIĆ NASMEJAO NADU MACURU U PROGRAMU UŽIVO: Ćaskali su o vremenu, a onda... (VIDEO)\nĆaskali su o vremenu, Foto: Printscreen TV Prva\nOna je govorila o broju poziva u Hitnoj pomoći i o tome kako je protekla noć u Beogradu\nObjavljeno: 05.01.2021. 13:03h\nU jutarnji program televizije Prva ,,Jutra na Prvoj'' jutros se uključila dr Nada Macura, portparol Hitne pomoći u Beogradu.\nOna je govorila o broju poziva u Hitnoj pomoći i o tome kako je protekla noć u Beogradu:\nVremenske prilike očigledno da su negativno uticale na sve one koji imaju lošiju koronarnu cirkulaciju. Obratite pažnju, bilo je juče infarkta, bilo je, naravno, i nestabilnih angina. Obratite pažnju. Grupa koja očigledno nešto je sa vremenom imala problema ili sa teškim fizičkim radom na otvorenom.\nOno što mogu da kažem za broj poziva - 108, dosta je, znate, sedam na javnom mestu. Četiri saobraćajne nezgode, bio je i jedan motociklista, ali je on lakše povređen.\nOno što mogu da kažem za tešku saobraćajnu nezgodu koja se desila na Obrenovačkom putu oko tri sata - poginuo je nažalost 24-godišnji muškarac. Konstatacija smrti, ekipa je samo to mogla da konstatuje.\nOno što mogu da kažem za ostale hronične bolesnike, svakako ima ih u akutnoj fazi, svih ostalih grupa, ima još uvek kovida, ali diskretno smanjenje.\nI ono što mogu da kažem za jučerašnji dan koji je zaista imao puno saobraćajnih nezgoda, čak devet, jedan pad sa visine u Rušnju, to je teška telesna povreda. Broj intervencija je 134 i 36 na javnom mestu.\nVoditelj Čukanović je nakon izveštaja upitao dr Macuru da li je lakše napolju, s obzirom na to da je napolju hladnije za dva, tri stepena nego pre 24 sata.\nDoktorka je kazala da nije detaljno upućena u vremensku prognozu, ali je rekla da joj se čini da je pred nama hladniji period.\nU svakom slučaju obratite pažnju na odevanje, da ipak ne drhtite, pogotovo oni što odlaze na posao.\nNa to je Čukanović imao samo jednu reč - ,,Slojevito'', po kojoj je dr Macura postala poznata široj javnosti, što je nju nasmejalo.\nŠOK U JUTARNJEM PROGRAMU! NADA MACURA UŠLA U STUDIO I SKINULA MASKU! Svi zanemeli kad je ovo pitala\nNADA MACURA OTKRILA DA JE SLOBODNA I KAKAV JE MUŠKARAC MOŽE OSVOJITI! Ima visoke kriterijume, ali OVI su presudni!\nNADA MACURA RASPISALA KONKURS ZA MUŠKARCA NJENIH SNOVA! Novac nije bitan, ali zato je OVO ključno za VEZU!\nTV PrvaNada MacuraHitna pomoćFilip ČukanovićVremeHladnoća\nZAIGRALE MEDICINSKE SESTRE UZ HANKU PALDUM: Isplivali šok snimci iz KOVID BOLNICE! (VIDEO)\nMANEKENKA JE TRUDNA I VRAĆA SE U SRBIJU! Razlog će vas šokirati, a javnost samo priča o tome KO LI JE OTAC DETETA!\n(POLUVREME) ZVEZDA SE SJAJNOM ODBRANOM VRATILA U MEČ: Odlična druga četvrtina crveno-belih, Barsa ipak vodi


(VIDEO) SVOJU BUDUĆNOST VIDIM U SRBIJI! Stefan se sa Kembridža vratio u Beograd! - Informer\nInformer.rs/Pink.rs | 29. 05. 2020.\nMoja vizija je bila da svoje obrazovanje nastavim u Srbiji i da pomognem svom narodu i svojoj zemlji, rekao je mladi Stefan Tobidžić u razgovoru sa Suzanom Perić koja se nalazi na listi “Aleksandar Vučić - Za našu decu” na opštini Zvezdara\nStefan Tobdžić (31), uspešno je završio studije na prestižnom Kembridž Univerzitetu i to sa najvišim ocenama.\nMeđutim, rešio je da se vrati u Srbiju i svoje znanje ponudi svojoj državi.\nTobidžić sada živi u Mirijevu, na Zvezdari, i rešio je da doprinese napretku svoje opštine, pa je od pre nekoliko dana postao član Srpske napredne stranke (SNS).\n- Moja vizija je bila da svoje obrazovanje nastavim u Srbiji i da pomognem svom narodu i svojoj zemlji. Zbog toga ću 21. juna da zaokružim broj jedan na glasačkom listiću – rekao je Tobidžić u razgovoru sa Suzanom Perić koja se nalazi na listi “Aleksandar Vučić za našu decu” na opštini Zvezdara.\nsuzana perić Stefan povratak SNS Kemdbridž\n/UŽIVO/ ZAPOŠLJAVANJE OTPUŠTENIH RADNIKA IZ GEOKSA KREĆE SUTRA! 250 LJUDI ĆE DOBITI POSAO, IMAĆE ZNAČAJNO VIŠU PLATU! Vučić obilazi fabriku "Teklas Automotive"!


Srpski Baloteli i "original" Baloteli u istom dresu! - Sportske.net\nSrpski Baloteli i "original" Baloteli u istom dresu!\nJedan je zvezda u usponu, a drugi pokušava da spasi karijeru.\nMitar otkrio naredni transfer Njukasla, stiže dečko koji ne zna kad je rođen!Šta navijači Njukasla misle o Mitru?Oven, Širer pa Mitrović!Njukasl predstavio Mitra: "Širer mi je idol!"Mitar obavio i preglede, sve spremno za promociju!\nNjukasl bi mogao da dovede na pozajmicu Marija Balotelija, pišu engleski mediji.\nLiverpul je doveo pojačanja u napadu, došli su Firmino, Ings i Benteke, tako da ne računa na usluge 'ekscentričnog' napadača. Italijan bi mogao da ode na pozajmicu kako bi svoju karijeru vratio na pravi kolosek.\nMenadžer "Svraka" Stiv MekKlaren veruje da bi uspeo da 'ukroti' napadača i da iz njega izvuče ono najbolje.\nNakon dolaska Aleksandra Mitrovića na Sent Džejms Park, traži se još jedan napadač, a vlasnik kluba, Majk Ešli, takođe smatra da bi italijanski napadač mogao da se 'preporodi' u njihovom klubu.\nNedavno je uprava trećeligaškog kluba iz Italije, Lupa Kasteli, ponudila pomoć Baloteliju, videvši da njegova karijera ide u lošem smeru.\nOni nude "Balou" šansu da krene iz početka, iz treće lige i da krene na put pročišćenja. Tako bi mogao da povrati entuzijazam i poniznost koja je potrebna kako bi se ponovo probio na svetsku fudbalsku scenu.\n"Znamo da će biti teško, ali probaćemo. Najvažnije je da Mario pronađe volju da se takmiči. On je naš prijatelj i mi hoćemo da mu pomognemo", izjavio je predsednik kluba i nekadašnji italijanski golman, Marko Amelija.


Gde reklamirati firmu Ikea i proizvode kutije: terase balkona kao fioke i kutije za skladištenje\n► Reklamiranje ► Reklamiranje nameštaja: komode, kutije, ormani, stolovi, stolice, kreveti, klupe, sobe, kuhinje... ▼\nIKEA je multinacionalna kompanija koja dizajnira i prodaje nameštaj spreman za montažu, najveći je prodavac nameštaja na svetu, sedište firme je u Delft-u, Holandija, web sajt je www.ikea.com/rs.\nFirma Ikea je ovim reklamiranjem htela da poruči tržištu da proizvodi praktične kutije i fioke za sve potrebe skladištenja i u svim oblicima, veličinama i materijalima: drvo, karton, pleteni materijal...\nNemački stanari u zgradama imaju problem koji je zajednički širom sveta, stan je u neredu zbog premalo prostora a previše stvari nabacanih.\nIkea firma je smislila kreativan način gde reklamirati svoje proizvode, kod svoje ciljne grupe kod onih stanara u Frankfurt-u u Nemačkoj koji imaju manje apartmane i stanove i nemaju viška slobodnog prostora za odlaganje tako da bi im kutije i fioke bile od veoma praktične koristi.\nOdeljenje firme Ikea-e u Frankfurt-u je osmislilo inovativan način gde reklamirati svoje proizvode kutije, na fasadi stambene zgrade na balkonima i terasama u jednoj od najprometnijih ulica u Frankfurt-u, Nemačka.\nIkea firma je postavila preko spoljnih zidova balkona i terasa plakate koji su dekorisani raznim materijalima: drvo, karton, pleteni materijal... na taj način terase su bile prerušene i usled optičke iluzije su izgledale prolaznicima kao ogromne kutije za smeštaj garderobe, obuće... na nekima je bila čak i dekoracija drški.\nNa jednom od prerušenih balkona se nalazi i slogan reklamiranja "Ideje većeg skladištenja" a ispod je i logo znak sa nazivom firme Ikea-e.\nCilj reklamiranja firme Ikea je bio da se privuče medijska pažnja, da se dobije povratna informacija i da se privuku kupci u prodavnice.\nU prosečnom danu preko 12.000 pešaka, biciklista, vozača motora i automobila prolazilo je ulicom u Frankfurt-u gde se reklamirala firma Ikea sa proizvodima kutijama.\nOsoblje prodaje Ikea firme je delilo flajere, razglednice i kataloge pešacima prolaznicima, zato je ovo reklamiranje poizvoda kutija rezultiralo sa 12.000 kontakata po danu u ukupnom iznosu od 168.000 kontakata u periodu od 2 nedelje.\nTakođe je privučena i medijska pažnja štampe, broj posetilaca i prodaja proizvoda su se naglo povećali na 2 Ikea-ine lokacije u Frankfurt-u a povratna informacija sa flajera i razglednica i upitnika koji su podeljeni je bila 18%.\nTaj balkonasti odgovor na pitanje gde reklamirati firmu Ikea i proizvode kutije za skladištenje je video veliki broj prolaznika pored zgrade ali je još veći broj posetilaca sajtova video ovo reklamiranje na internetu gde je bilo postavljeno na blogove i lajkovano.\nKako reklamirati firmu Falmec i proizvod aspirator: komšijski papirić podsetnik na štampanim novinama\nReklamiranje firme Ikea i usluge isporuke: obične sobe i kuhinja sem šofera za volanom\nKako reklamirati firmu Ikea i proizvod komodu: stepenice kao komoda sa izvučenim fiokama\nBroj pregleda stranice: 1666 puta\nPlavno-Plet - pletena žica - Veternik 48 minutes ago\nOve nedelje .............20\nOvog meseca .........3810\nSve posete ..........233743\nponedeljak, 22 april 2019 04:32


PressReader - Poslovni Dnevnik: 2017-06-21 - U prodaju HEP-a tržište kapitala će vjerovati tek kad se dogodi\nU prodaju HEP-a tržište kapitala će vjerovati tek kad se dogodi\nSkepsa financijaša Stav države prema privatizaciji je općenito negativan\nPoslovni Dnevnik - 2017-06-21 - AKTUALNO - TOMISLAV PILI\nNe treba zanemariti ni da je Goran Marić osvjedočeni protivnik prodaje državne imovine, ističu financijaši\nFinancijaši s dosta skepse komentiraju nove, doduše neslužbene, Vladine najave o privatizaciji dok na Zagrebačkoj burzi daju oprezne izjave. Prema tvrdnjama Jutarnjeg lista, glavna tema na početku godine privatizacija Hrvatske elektroprivrede - opet je postala aktualna i idućih će se mjeseci intenzivirati rad na planu prodaje. Kako bi se privatizacija dijela državnog udjela, a u zimu se govorilo o četvrtini udjela, trebala odigrati na Zagrebačkoj burzi, predsjednica Uprave Ivana Gažić komentirala je navodnu aktivaciju plana privatizacije tek kako se “nada da će se HEP privatizirati jer bi to donijelo živost na domaćem tržištu kapitala”.\nMeđutim, sudionici tržišta kapitala u neslužbenom razgovoru ističu kako će u privatizaciju HEP-a vjerovati tek kada vide Vladinu odluku. “Nisam siguran da Vlada ima kapaciteta zagristi tako ‘veliku jabu- ku’ kao što je prodaja udjela u HEP-u”, kazao je jedan predstavnik financijskog sektora. Naši sugovornici upozoravaju kako je stav države prema privatizaciji općenito negativan, a ne treba zanemariti ni činjenicu da je ministar državne imovine, Goran Marić, osvjedočeni protivnik prodaje državne imovine. “Kada dođe do trenutka odluke o privatizaciji HEPa, u Vladi će vjerojatno pronaći stotinu razloga zašto ne bi trebalo ići u to nepovoljan trenutak na tržištu, niska likvidnost burze, nepovoljna cijena koju nude ponuđači i tako dalje”, ocjenjuju financijaši. Stav države prema privatizaciji ogleda se i u mnogo jednostavnijim prodajama dionica u državnom vlasništvu, kao što je to slučaj u tržištu najzanimljivijim Končaru i Podravci. “Po ponašanju države u nedavnim slučajevima izbora predsjednika Uprave i Nadzornog odbora Podravke primjećujem želju da se zadrži kontrola”, smatra sugovornik Poslovnogdnevnika. S druge strane, ministar Goran Marić odobrio je Centru za restrukturiranje i prodaju (CERP) početkom godine prodaju udjela u stotinjak tvrtki tijekom ove godine.\nCERP testirao tržište\nIvana Gažić ističe kako očekuje nastavak prodaje tih dionica, ali će to “ovisiti o poslovnim odlukama CERPa”. Na upit kakvi su dosadašnji rezultati prodaje dionica, iz CERPa su odgovorili da su od siječnja do lipnja putem javnog nadmetanja prodali dionice i vlasničke udjele u sedam društava dok su na uređenom tržištu kapitala prodane dionice u 19 društava.\n“Ponudom društava testirano je tržište, senzibilitet za okolnosti, odnose i interes odnosno sama ponuda i potražnja. Broj prodanih društava je pokazatelj smanjene potražnje, interesa i specifičnih okolnosti na tržištu te ekonomskofinancijskih stanja u kojima se društva nalaze”, poručuju iz CERPa. Do kraja godine planiraju prodaju u više desetaka tvrtki, dodaju.\nHoće li i kada HEP na burzu još se ne zna


Čak i nakon 50-te na licu nemaju ni jednu boru: U ovome se krije tajna mladolikog izgleda Japanki! | Najnovije vesti - Srbija danas\n12.01.2020. • 13:52 Srbija Danas/Still\nNiko ih ne želi.\nIstina je da nam za očuvanje mladosti nisu neophodni preskupi tretmani. Tajna je vrlo jednostavna, a Japanke je već decenijama znaju. Moramo priznati da se ženama iz tog dela sveta divimo na kvalitetu kože.\nKAKO DA IZABEREŠ ŠAMPON? Evo kako ćeš znati koji preparat je SAVRŠEN za tvoju kosu!\nEvo šta one rade kako bi izgledale tako mladoliko:\nIako su veoma popularni i uveravaju nas da pogoduju koži, ako pitate Japanke, rećiće vam da su oni na crnoj listi za njih.\nToneri koji u sebi sadrže veliku koncentraciju medicinskog alkohola nakon dužeg vremena će vam isušiti kožu više nego što je to potrebno, zato ih ne treba korisiti. One se radije odlučuju za ružinu vodu kojom osvežavaju lice.\nPODMLAĐUJE! Sastojak koji se nalazi u OVOM VOĆU, omogućava KOŽI da uvek bude hidrirana!\nOVO SVI RADE: Evo zašto NIKADA ne treba NOSITI isti par cipela DVA DANA ZAREDOM!\nJapan žena bore koža mladolikost nega lice priroda kolagen masaža tonik zeleni čaj


Šest banaka osiguralo 4,5 milijarde eura za gradnju trećeg aerodroma u Istanbulu - Građevinarstvo\nŠest banaka osiguralo 4,5 milijarde eura za gradnju trećeg aerodroma u Istanbulu\n20/10/2015 Almir Pamukovic\nTri državne i tri banke sa inostranim kapitalom, osiguraće kreditna sredstva u iznosu od 4,5 milijarde eura (5,11 milijardi dolara) za potrebe izgradnje trećeg aerodroma u Istanbulu – svojedobno najveće zračne luke na svijetu.\nKreditna sredstva će biti dodijeljena poslovnom partnerstvu (joint venture) pet turskih građevinskih kompanija.\nKonzorcij IGA Havalimani Isletmesi A.S., pobjednik na tenderu za izgradnju aerodroma održanom 2013. godine, potpisao je ugovor sa Halkbank, Ziraat Bankasi, VakifBank (državne) i DenizBank, Garanti Bankasi i Finansbank (privatne), koje će osigurati 4,5 milijarde dolara u prvoj fazi projekta.\nPomenuti joint venture turskih građevinskih kompanija čine firme Cengiz, Mapa, Limak, Kolin and Kalyon.\nUgovorom je određeno da će rok za vraćanje pozajmice biti 16 godina, a ukupni budžet prve faze projekta iznosiće oko 6 milijardi eura (6,8 milijardi dolara).\nNa ceremoniji potpisivanja ugovora, turski predsjednik Recep Tayyip Erdogan je kazao da će se projekat odvijati u četiri faze, a posljednja će biti završena 2028. godine.\nS prvom fazom projekta, koja će biti okončana u prvom kvartalu 2018. godine, aerodrom će biti djelomično i otvoren. “Projekat će osigurati oko 80 hiljada radnih mjesta godišnje, u periodu izvođenja građevinskih radova.”\n“Ova će se brojka povećati na 120 hiljada ljudi, kada aerodrom postane u potpunosti operativan,” dodao je predsjednik.\nErdogan je istakao i važan podatak da će treći istanbulski aerodrom biti primjer u svijetu po pitanju prihvatljivosti za okoliš.\n“Aerodrom će sam proizvoditi svoju energiju, biće ekološki prihvatljiv i prilagođen osobama sa poteškoćama u kretanju.”\nKada bude u potpunosti završen, aerodrom će biti jedan od najvećih u svijetu, u smislu putničkog kapaciteta.\nOčekuje se da će kroz treći aerodrom u Istanbulu proći rekordnih 150 miliona putnika godišnje, što bi bilo više nego na bilo kojem aerodromu u svijetu.\nTreći aerodrom u Istanbulu se gradi u sjeverozapadnom dijelu grada, na evropskoj strani Istanbula. U narednih 25 godina, Turska će od ovog transportnog zdanja zaraditi 22,2 milijarde eura (25,1 milijardu dolara), uključujući i porez na dodatnu vrijednost.\nZelena energija: Da li je odzvonilo elektranama na biomasu?\nDubaiji: Gradnja zgrada s šumom i plažom usred pustinje\nAutom od Londona do New Yorka? Rusi žele graditi mega-autocestu od 20.000 kilometara\nKinezi, Rusi i Srbi kupuju nekretnine u Grčkoj


Članak je koristilo čak 1176+ korisnika\nSavremeni gradovi uveliko su premašili okvire svojih nekadašnjih granica i utvrđenja, a kapije grada zamenili su izlazi sa autoputeva i magistrala. U Baču se i danas mogu doživeti ambijenti ceremonijalnih kapija, tvrđave i dvoraca, koji su, makar delimično, odoleli rekonstrukcijama i preuređenjima prema zakonitostima savremenog urbanog razvoja.\nNajbolje očuvano srednjevekovno utvrđenje u Vojvodini nalazi se upravo na teritoriji opštine Bač. Tvrđava podignuta u 14. veku značajan je spomenik širenja granica kraljevstva Roberta Anžujskog, a danas predstavlja jedinstven lokalitet koji svedoči o kontinuitetu života i urbanog razvoja Podunavlja.\nTrapezoidno utvrđenje sazidano od opeke, obuhvatalo je više objekata karakterističnih za arhitekturu evropskih srednjevekovnih fortifikacija. Donžon kula kvadratne osnove sa gotičkom kapelom ističe se po orijentaciji dijagonala prema stranama sveta, dok je kružna kula sa balkonima i spiralnim stepeništem jedinstven primer ovakvog stila fortifikacione arhitekture u Srbiji. Orijentacija kula prema jezeru čak je i u putopisima iz 17. veka opisana kao „kosmorama”, a čitav ambijent utvrđenja poređen je sa carskim odmaralištima širom Evrope.\nDekorativni elementi palata izvedeni su od opeke, sa detaljima od terakote i kamena, a celovitost ambijenta po ugledu na evropska utvrđenja, tvrđava u Baču dobila je u 15. veku, produbljivanjem vodenih rovova oko tvrđave. Stvaranje celokupnog vizuelnog izraza tvrđave istovremeno se oslanjalo na arhitektonske detalje, ali i na prirodno okruženje ravnice sa Dunavom u blizini, i rekom Mostongom, čiji je meandar formirao uzvišenje na kom je tvrđava podignuta.\nZdanje je napušteno 1704. godine, da bi 1948. dobilo status spomenika kulture. Danas je donžon kula u potpunosti rekonstruisana, i dostupna za posete turistima, kojima se pruža mogućnost da vide autentični krajolik srednjevekovnog utvrđenja, naglašen estetikom ruševina koje svedoče o protoku vremena na ovim prostorima.\nGradska kapija „Šiljak”\nSrednjevekovni ceremonijalni ulazak u grad može se u Baču doživeti i danas, prolaskom kroz kapiju „Šiljak”, na istočnom delu kompleksa utvrđenja. Četvorougaonu kapiju od opeke karakterišu luk i gotičke bifore, koje svedoče o implementaciji evropskog stila. Pokrivena kula na kojoj je sačuvana jedna etaža, nekada je predstavljala ulazak u srednjevekovni grad, a danas razdvaja kompleks graditeljskog nasleđa i savremeni grad, pri čemu zadržava svoju nekadašnju funkciju. Nekada se iz ruralnog predela kroz „Šiljak” ulazilo u urbanizovanu sredinu, a danas je portal između dva vremena – srednjevekovnog i savremenog.\nNekadašnji pokretni most preko meandara Mostonge više ne postoji, ali podgrađe u koje se ulazi kroz kapiju „Šiljak” i danas ima tridesetak kuća. Vizuelne karakteristike ambijenta i bez rekonstrukcije, čuvaju tragove urbane memorije utvrđenja i njenih nekadašnjih bedema i palisada.\nDa dvorci, zamkovi i bajkovita arhitektura ne moraju da se vezuju samo za srednji vek, pokazuju i ostaci dvorca Fric-Hristić, izgrađenog na samom prelasku iz 19. u 20. vek. Velelepno zdanje podignuto u klasicističkom stilu svedoči o kontinuitetu urbanog razvoja opštine Bač, kao i o primeni nezaobilaznih arhitektonskih trendova iz cele Evrope. Objekt se nekada sastojao iz dva dela, sa naglašenim tremovima i ulaznim zonama, bez prekomerne upotrebe dekorativne plastike na fasadi. Nakon prenamene objekta, srušeni su reprezentativni elementi karakteristični za stambene vile sa početka 20. veka, a sam objekt je bio korišćen kao osnovna škola. Na osnovu arhivskih fotografija i preostalih elemenata objekata, može se steći uvid u fragment koji svedoči o nekadašnjem izgledu elitnih stambenih vila iz predratnog perioda.


Vlasnik Carina prodao državnu imovinu\nPRESUDIO UPRAVNI SUD\nNVO „Južni Jadran“ Herceg Novi u saopštenju upozorava da se “sada vodi intezivna kampanja da se poništi Presuda Upravnog suda\n02.12.2014. 14:50h Ažurirano: 16.02.2019. 19:42h\nVlasnik Carina Čedo Popović nije imao pravo da ruskoj firmi Imperio Holdings Limited DOO Tivat proda 16 hiljada kvadrata morske obale sa pripadajućim objektima i pristaništem Lazaret u Meljinama, presudio je Upravni sud Crne Gore.\nNVO „Južni Jadran“ Herceg Novi u saopštenju upozorava da se “sada vodi intezivna kampanja da se poništi Presuda Upravnog suda i ruska firma zemljište u Meljinama uknjiži kao svojinu. Da su vrlo jake veze i prodavca i kupca sa onim koji odlučuju govore činjenice da se na objektima i obali kompleksa Lazaret još od proljeća izvode radovi, a da investitor osim neke saglasnosti JP Morsko Dobro nema niti jedno drugo validno odobrenje”.\n“Po svemu sudeći traže se modaliteti da Upravni sud promijeni odluku i presudi u korist Čeda Popovića i status zemljišta iz korisničkog prebaci u svojinski. Tu nastaje problem za Državu jer ovo nije „izolovan“ slučaj kako objašnjavaju pojedini iz Savjeta, ima takvih „slučajeva“ po Crnoj Gori još mnogo i šteta koja bi nastala po Državu bila bi ogromna”, ističe se u saopštenju.\n“NVO „Južni Jadran“ je godinama blagovremeno i kontinuirano obavještavala crnogorsku javnost i nadleže pravosudne organe, o načinu na koji Čedo Popović privatizovao imovinom bogato i turistički perspektivno preduzeće TUP „Južni Jadran“ Meljine. Da je većinski paket akcija platio 2001/2 godine oko pola miliona eura, dakle za približno 100.000 m2 zemljišta, od čega 70.000 m2 na obali mora, sa svim objektima na njima ispada da je plaćeno po metaru kvadratnom ni 5 maraka”, navodi se u saopštenju.\nNa neke nelogičnosti je još 2001. godine ukazao tadašnji republički tužilac Bobo Vukčević predlažući da se tender na kojem su prodate akcije poništi.\n“Krajnje je vrijeme da se u Crnoj Gori, kao u nekim drugim državama nastalim iz bivše SFRJ, zakonski uredi da krivična djela nastala u poslovima vezanim za privatizaciju društvene imovine ne zastarijevaju. Prosto čudi da to ne zanima ni poziciju ni opoziciju. NVO „Južni Jadran“ će ovo pitanje vrlo brzo pokrenuti”, zaključuje se u saopštenju NVO Južn9i Jadran koje je potpisala predsjednica Nada Popović.\n20:25 h\t373\n22.01. 09:22 h\t156\t91451\n22.01. 12:11 h\t299\t81950\n22.01. 07:44 h\t287\t76379\n22.01. 15:39 h\t161\t60427\n22.01. 14:40 h\t753\t59962\n22.01. 20:25 h\t131\t373


Home Archives - Sapori Group\nSapori Group | Home\nKolekcija datira iz 2007. godine. Vitis, sama linija po sebi želi ljudskim čulima da pruži dodatnu mogućnost uživanja. Ideja je vino koje se pije doživi maksimalnu transformaciju svog DNK na ljudski jezik, i prenese kvalitet ukusa na pravi način. Svako piće pojedinačno je destilovano tako da se na različitoj regiji jezika oseća drugačije. Vitis pruža taj luksuz i mogućnost da se taj osećaj punog ukusa doživi na pravi način. Takođe, sam dizajn i arhitektura čaše dovodi do male igre sa svetlošću, dimenzija boje vina dobija na jačini na specijalan, skoro umetnički način.\nVinum extreme kolekcija nastala je 2000. godine, u želji da se isprati nauka napredovanja vina. Želja je bila da se kvalitet vina isprati adekvatnim oblikom, iz kojeg bi se ukus maksimizirao, u cilju prenošenja poruke vina na pravi način. Vinum extreme kolekcija se proizvodi od kristala, ručno, metodom duvača stakla u Bavariji, Nemačka.\nVinum kolekcija datira iz 1986. godine. Predstavlja prvu kolekciju u istoriji koja je proizvedena na mašini. Čaše nisu dobile svoj oblik i dizajn za dizajnerskim stolom, već u laboratorijama, gde su se do nedogleda degustirala vina iz raznih oblika, dok se za svako vino nije došlo do idealnog dizajna. Trenutak uživanja u čarima vina počinje sa pravim izborom čaše.\nSerija je dizajnirana u želji da se ljudska osobina davanja i poklanjanja dovede do savršenstva. Kutije su izuzetno lepog i kvalitetnog dizajna.


PostFESTum: Pogledajte sve što ste propustili na FEST-u | Filmske radosti\nMeđu njima se nalaze i pobednik ovogodišnjeg Berlinala, film koji se našao na specijalnoj projekciji iznenađenja, mađarski „Na duši i telu”, zatim iranski „Trgovački putnik”, nagrađen prestižnim Oskarom za najbolji film van engleskog govornog područja, kao i najbolji film 45. Festa, koji će biti proglašen 5. marta.\nU Sava Centru, pored pomenutog pobednika festivala i pobednika Berlinala, biće prikazan i „Mančester na moru”, na repertoaru „Sinepleksa“ naći će se „Raj“, „Divni dani u Aranhuezu“, „Kraljica Španije“, „Nevidljivi svedok“, „Čovek sa hiljadu lica“ i „Potpuni stranci“.


EKOREGATA ĆE OPET PLOVITI UNOM - VisitBihac\nDanas je održan sastanak sa predstavnicima grupacija raftera, kajakaša i ronioca s ciljem dogovora oko organizacije ovogodišnje Ekoregate. Iako mnogi, zbog vlastitih obaveza, nisu mogli biti prisutni, nije sporno da su i ove godine svi na raspolaganju da se projekat ekoregate nastavi zajednički razvijati. Ova ideja pokrenuta je 2019. godine od strane Turističke zajednice Grada Bihaća s ciljem da se uljepša vodeni put Unskoj regati i svim drugim veslačima koji dolaze na Unu. Primarni cilj je i ukazati na značaj koji ekološka svijest kao dio društvene svijesti ima u uspostavljanju ravnoteže čovjeka i njegovog okoliša.\nNaime, sve rafting agencije, zajedno sa kajakašima, roniocima, ali i svim drugim zainteresiranim građanima koji se žele priključiti će veslajući Unom od Martin Broda do Grmuše pobrinuti se da Una i dalje zasluženo nosi epitet najčišće rijeke.\nU subotu 10.04.2021. godine po unaprijed utvrđenim reonima grupacije raftera, ronioca i kajakaša će čisiti dodjeljeni reon, dok je za nedelju 11.04.2021. godine predviđeno zajedničko veslanje na području od centra grada do Vrkašićkog mosta, na čemu će nam itekako biti potrebna i pomoć mještana naselja na toj dionici.\nSigurni smo da ćemo i ovaj put pokazati da zajednička ljubav, ona prema rijeci Uni, koja veže svakog skipera, kajakaša,ronioca ili zaljubljenika u Unu je velika i jedna je od najmoćnijih sila koje postoje u gradu Bihaću.


Vesti online / Vesti / Srbija / Nikolić prekinuo štrajk žeđu\nLider Srpske napredne stranke Tomislav Nikolić prekinuo je danas štrajk žeđu nakon pričesti. Lekari su mu na kašičicu dali malo vode, a tokom dana će postepeno povećavati količinu, saznaje "Blic". Beogradski mediji navode da je lekar Ljubomir Ilić potvrdio da je lider SNS-a na molbu patrijarha Irineja prekinu štrajk žeđu.\nIlić je dodao da Nikolić nastavlja sa štrajkom glađu.\nSveštenik Srpske pravoslavne crkve Radič Radičević pričestio je danas Nikolića i preneo mu molbu patrijarha Irineja da okonča taj vid borbe.\nRadičević je novinarima izjavio da je Nikolića pričestio kašičicom, hlebom i vinom, onako kako se pričešćuje. Na primedbu novinara da je on prvi ubedio Nikolića da uzme nešto na usta i pitanje da li to znači da je time prekinuo štrajk, sveštenik je odgovorio da je Nikolić vernik, a da on ne može da govori o tome da li to znači da je prekinuo štrajk.\nSveštenik Radič Radičević je Nikolićev nadležni paroh koji ga je danas i ispovedio.\nNikolićev paroh je takođe rekao da ne zna šta će Nikolić uraditi nakon partijarhove molbe da prekine štrajk glađu i žeđu i naveo da mu je on samo preneo poruku "da prestane da se na takav način bori za svoja prava".\n"Do Uskrsa ću postiti, a posle praznika ću videti", rekao je Nikolić novinarima u bolničkoj sobi novobeogradskog KBC. Na pitanje šta misli da je postigao štrajkom, Nikolić je odgovorio - mnogo.\n"Postigao sam mnogo, da građani pomisle da ni jedna žrtva nije mnogo kada je Srbija u pitanju", rekao je Nikolić. On smatra da "Demokratska stranka i njen predsednik nemaju šta da traže na političkoj sceni":\n"Nisu hteli da razgovaraju kao ljudi o zajedničkoj državi i moj posao je da prelomim svest u narodu, kada već ne može kod onih koji vode državu", uveren je lider SNS.\nOn je naglasio da je sam odlučio da uđe u štrajk i da će sam odlučiti da iz njega izađe.\nNikolić je novinarima potrvrdio da nije uzimao nikakve hranljive materije i da još uvek ne zna kada će i da li početi da ih uzima, da se oseća dosta dobro, ponekad slabo, ali ne toliko da bi morao da koristi neku intenzvnu terapiju.\nPotpredsednik SNS-a Aleksandar Vučić ranije je izjavio da datum izbora nije toliko bitan, već je cilj da se ubedi Nikolić da prekine sa štrajkom glađu i žeđu, koji je počeo od nedelje.\nČetvrtak 21.04.2011. 13:03\nA kad je pa strajkovao ?\nČetvrtak 21.04.2011. 13:17\nNikad ne bih glasao za nekoga ko na ovakav nacin zeli da se domogne vlasti.Ovo je ucena!\nČetvrtak 21.04.2011. 13:30


Ministar Dačić primio u oproštajnu posetu ambasadora Kraljevine Norveške\nPrvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Republike Srbije Ivica Dačić primio je danas u oproštajnu posetu ambasadora Kraljevine Norveške u Srbiji Nilsa Ragnara Kamsvaga, koji je okončao petogodišnji mandat u Republici Srbiji.\nTokom sastanka je izražena obostrana saglasnost da su odnosi Srbije i Norveške stabilni i obeleženi dinamičnim političkim dijalogom. Ambasador Kamsvag pohvalno se izrazio o rezultatima koje Srbija, uprkos izazovima, postiže u pogledu unapređenja odnosa u regionu.\nManistar Dačić zahvalio je na kontinuiranoj podršci Kraljevine Norveške reformama, modernizaciji i evropskom putu Republike Srbije, kroz donacije i projekte koji pomažu jačanju vladavine prava, institucija i ekonomske obnove srpskog društva. Šef srpske diplomatije poželeo je ambasadoru Kamsvagu puno uspeha u budućem angažovanju.


Splitska dizajnerica Monika Sablić ponovno se našla u ulozi modela za svoju novu kolekciju | 24sata\nSplitska dizajnerica Monika Sablić ponovno se našla u ulozi modela za svoju novu kolekciju\nČetvrtak, 25.11.2021 u 14:11\nU skladu sa željama svojih klijentica, Monika je i ovoga puta pozirala u haljinama i odijelima svoje nove kolekcije pod nazivom 'Ciao Bella'\nSplitska modna dizajnerica Monika Sablić predstavlja se sa šest kreacija, a zvijezde njezine nove kolekcije su svečana odijela i sakoi. Njezina 'zimska bajka' je nastavak ljetne kolekcije, koja je također bila u znaku glamura, a kojom je kreatorica proslavila deset godina rada svog modnog atelijera.\nU novoj kolekciji dizajnerica je stavila naglasak na sjajne materijale, pa tako odijela od brokata i saten svile prate dva šljokičasta sakoa koji se mogu nositi i kao haljine.\nZa kolekciju naziva 'Bella ciao' dizajnericu je nadahnula 'najluđa noć u godini', u kojoj bi se svaka žena trebala osjećati poput zvijezde. To se najbolje vidi u odabiru boja, kao što su crna, bijela, blagdanski crvena te lila.\nPosebnost Monikine nove kolekcije su atraktivni dodaci. Sakoi su ukrašeni blještavim kamenčićima i broševima izrađenim od raznobojnog štrasa, koju je za Moniku izradila dizajnerica nakita Sanda Bekavac.\nFotografije su nastale u atelijeru splitskog likovnog umjetnika Matka Trebotića čiji su se monumentalni radovi savršeno uklopili s blještavilom kolekcije.\nU skladu sa željama brojnih poklonica njezinog rada, Monika se i ovoga puta našla u ulozi modela, a taj je zadatak odradila uz pomoć splitskog fotografa Ivana Gudića te vizažistice Josipe Ćalete.


25-27.11.2011 Seiširo Endo...\n13.11.2011 Novi Sad...\n05.04.2011 Humanitarni seminar...\n10.02.2011 Stari DIF...\n25-27.11.2011 Seiširo Endo\nPoslednjeg vikenda novembra (25-27.11.2011.), delegacija Srpske aikido federacije učestvovala je na seminaru koji je održao Seišro Endo Sensei, Aikikai Hombu Šihan 8. Dan. Seminar je organizovan u prostoru ˝Meiukami Dojo˝-a koji se nalazi u okviru Matsumae Budo Centra u 23. distriktu u Beču.\nOd petka do nedelje, učesnici seminara su imali priliku da vežbaju sa Endo Senseiem punih 8 sati, te da prisustvuju polaganju za viša učenička i majstorska zvanja koje je održano u sklopu seminara, a posle drugog subotnjeg treninga. U toku tri dana, vodeći vezbače kroz osnovne tehnike odbrane od hvatova, napada sa leđa i udaraca, mekanim pristupom i ubedljivom sigurnošću, Endo Sensei je ukazao na važnost kretanja tela oslobođenog od forme tehnike (kata), podvlačeći neophodnost ˝povezanosti˝ sa partnerom (uke).\nOno sto je obojilo ovaj seminar, bilo je insistriranje Senseia da svaki vežbač treba da preispita svoj osećaj pre, u toku i posle izvedene svake tehnike ili vežbe. Telo treba da bude opušteno, kretanje mekano, a um miran u svakom trenutku. Karakteristicna su bila četiri pitanja koje je učestalo postavljao učesnicima seminara pre početka demostracije nove teme, a kao zaključak prethodne: - ˝Kako ste se osećali (u toku vežbe, tehnike) ? ˝ - ˝Šta ste (iznova) preispitali (ravnotežu, opuštenost, pravovremenost,vezu sa ukeom, kontrolu...)?˝ - ˝Šta ste potvrdili (od onoga što verujete da ste usvojili)? ˝ - ˝Kako se osecate (nakon prethodnih konstatacija)?˝\nSeiširo Endo je rodjen 1943. u mestu Šimohirao, oblast Saku –Ši, u Nagano prefekturi. Od 1967. godine vežba kod osnivača Aikidoa Moriheja Uešibe, kao jedan od poslednjih ˝uchidechi˝ velikog majstora. Posle osnivačeve smrti, nastavlja da vežba u Hombu Dođou pod instrukcijama šihana Hiroši Tade, Mitsunari Kanaia, Jasuna Kobajašija i Seigo Jamagučija - čiji uticaj je bio najznačajniji i umnogome trasirao pravac i stil koji je dalje sam razvijao.\n13.11.2011 Novi Sad\nDana 13. novembra 2011, u Novom Sadu, održan je drugi redovan ovogodišnji nacionalni seminar Srpske aikido federacije. Seminar su vodili po planu i programu tehničke komisije Dragana Đaković 4.DAN i Nebojša Janković 3.DAN, instruktori Srpske aikido federacije. Tema seminara su bile osnovne i napredne tehnike odbrane od udarca rukom (džodan cki i chudan cki) i napada hvatom sa ledja (uširo vaza).\nNa seminaru je prisustvovalo 150 vežbača. Pored klubova , članova Srpske aikido federacije, gostovali su i članovi AK Novi Beograd i Toitsudo Ryu aikidoa.\nOvom prilikom se jos jednom zahvaljujemo svim učesnicima i gostima na prisustvu.\n05.04.2011 Humanitarni seminar podrške narodu Japana\nSnimak sa seminara\nAikido klub Aranđelovac je imenovao na svojoj redovnoj Skupštini, 03.01.2011. još jednog trenera. Drugi trener kluba je od tog dana Aleksandar Luković, rođen 17.12.1965. godine u Kraljevu. Nosilac je 2 kyu-a. Po zanimanju specijalista za sisteme obezbeđenja.\n10.02.2011 Stari DIF\nU nedelju, 13.02.2011. godine na "Starom DIF-u" , održaće se prvi trening štapa i mača u ovoj godini. Na treningu će se ovog puta, raditi i štap i mač. Trening vodi V.Vesović 6.dan. Početak u 13h.u sali za borernje na trećem spratu. Trening je besplatan za članove svih klubova i organizacija.


Vesti online / Vesti / Svet / "Bitku za Arktik Amerika je već izgubila"\n"Bitku za Arktik Amerika je već izgubila"\nPisanja zapadnih medija o tome da je obalska straža SAD odustala od održavanja vojnih vežbi na Arktiku zbog straha da će se jedini američki teški ledolomac pokvariti, a tada bi morala da traži pomoć od Rusije, nisu iznenadila ruske eksperte.\nAmerika je zakasnila...\nTakav strah od fijaska je, objašnjavaju stručnjaci, opravdan ako se uzme u obzir činjenica da SAD nemaju svoju ledolomačku flotu.\nU ovom trenutku, SAD imaju samo jedan teški ledolomac - "Polarnu zvezdu", koja ima više od 40 godina. Osim toga, postoje i dva manja ledolomca, ali jedan od njih više nije u upotrebi i koristi se kao izvor rezervnih delova. Treći brod srednje tonaže - "Hili", napravljen je prvenstveno za naučna istraživanja.\nSAD nameravaju da naprave novih šest ledolomaca, a u najboljem slučaju, oni bi na Arktiku mogli da se pojave tek za pet godina. Prema preliminarnim procenama, svaki od njih će koštati oko 910 miliona dolara. Američki političari priznaju da su SAD, ignorišući taj region, izgubile budući glavni morski put između Azije i Evrope i kontrolu nad okeanom.\nRanije je Arktik bio arena vojnog suparništva između Sovjetskog Saveza i SAD. Obe zemlje su u regionu raspoređivale su atomske podmornice, strateške bombardere i taktičku avijaciju. Međutim, posle raspada SSSR-a, Pentagon je izgubio interesovanje za Arktik. Povratkom Rusije u arktičku zonu SAD su rešile da se ponovo aktiviraju i započnu borbu za taj region.\nRuski eksperti sumnjaju da SAD mogu da pariraju Rusiji u toj oblasti i navode da je Amerika zakasnila sa jačanjem svog prisustva na Arktiku. Pentagon će stvoriti specijalne arktičke snage, ali se to čini prilično kasno. Procenjuje da Amerikanci sada u arktičkom regionu kaskaju za Rusijom oko deset godina.\nKako umanjiti rusku dominaciju?\n- Ta situacija je posledica određene opuštenosti Amerikanaca posle raspada SSSR i onoga što se dešavalo devedesetih godina i početkom dvehiljaditih. Oni apsolutno nisu obraćali pažnju na taj region, već su imali druge interese - Avganistan, Irak, na šta su potrošene stotine milijardi dolara. Arktik je tih godina bio napušten, zaboravljen, a Rusija je tek u poslednjih desetak godina povećala svoje mogućnosti i posvetila se izgradnji flote ledolomaca, raspoređivanju vojnih garnizona itd. Rusija je otišla daleko u razvoju ledolomačke flote, uključujući i proizvodnju nuklearnih podmornica - kaže vojni ekspert Vasilij Dandikin.\nMoskva je poslednjih godina preduzela niz mera kako bi osigurala zaštitu sopstvenih interesa u arktičkom regionu. Pre svega, Rusija na taj način dobija mogućnost da kontroliše Severni morski put, kao važnu transportnu arteriju; štiti svoja bogatstva u vodama Severnog ledenog okeana - naftu i gas, kao i druga prirodna bogatstva, i što je najvažnije, štiti ruske severne granice - od 38.000 kilometara granice arktičke obale, čak 22.000 kilometara pripada Rusiji.\nZbog toga, SAD nameravaju da ulože milijarde dolara u ledolomce kako bi umanjile "dominaciju Rusije na Arktiku". Sve češće se iz Vašingtona čuje da tek predstoji borba za taj region i da bi on mogao postati zona "vojnih napetosti i konkurencije".\nMeđutim, eksperti navode da je Amerika na Arktiku inferiornija od Rusije i po svom potencijalu i tehnološki, a neki američki mediji ističu da su "SAD tu bitku već izgubile".\nKako Amerika pokušava da potčini -...\nSVET NATO sve više vežba oko ruskih granica, Rusija spremna da odgovori\nSVET Preti li sudar najmoćnijih sila na Arktiku?\nSVET Putin čuva severnu granicu: Šta sve Rusi spremaju za Arktik\nSVET Američki general: Rusija stvarno ima supersonično oružje\nTači i Haradinaj čestitali Uskrs po...\n09:01 >> 12:30\nRijana se udaje za milijardera, a on izgleda...\n11:11 >> 12:10\nSrbija i RS grade tri elektrane na Drini\nŠpanci u Junajtedu nezadovoljni Solskjerovim...


Ljudi Novog Sada\nZačetak gimnazijskog obrazovanja na prostoru Novog Sada imamo od, po mom mišljenju, najvećeg Novosađanina svih vremena, a to je bio mudri vladika bački Visarion Pavlović, koji je dobro shvatio i razumeo zakonitosti ovog vremena i života u mnogonacionalnom i multiverskom životu Austrijskog carstva. On je shvatio da Srbi mogu da opstanu samo kroz obrazovanje, zbog čega nije štedeo svoja sredstva i na sve načine pokušao da omogući mladim Novosađanima da steknu to znanje, da krenu u koštac sa problemima i izazovima svog vremena, i omogući srpskom plemenu da opstane i da napreduje.\n1731. godine osnovana je prva gimnazija u Novom Sadu. O prvoj gimnazijskoj zgradi nemamo puno podataka, ali možemo pretpostaviti da nije bila neka znamenita građevina. Međutim, o napretku Novosađana najbolje govori podatak da će oni u osamdesetim godinama XVIII veka podići\ngimnazijsku zgradu koja je, po rečima Vuka Karadžića, bila najlepša u čitavom srpstvu, a Pavel Jozef Šafarik, jedan od najvećih intelektualaca XIX veka, čovek koji je bio tvorac moderne slavistike, rekao je da novosadska gimnazija po lepoti prevazilazi sve gimnazije u Ugarskoj. Ugarska je u ono vreme obuhvatala jedan ogroman prostor od Rijeke do Bratislave i faktički od predgrađa Beča pa do današnje Rumunije.\nMeđutim, ta gimnazijska zgrada kroz više od stoletnog postojanja, krajem XIX veka postala je neuslovna za održavanje nastave. Prosvetni propisi su tražili određeni stepen higijene i komocije i za učenike i za profesore, i tu se javila ogromna pretnja da će se pravoslavna gimnazija u Novom Sadu ugasiti. Započeta je živa akcija među novosadskim građanstvom da se sakupe sredstva kako bi se izgradila nova zgrada jer staroj\nnije bilo više mesta opravci već se morala graditi nova. Međutim, prikupljen je jedan mali prilog koji nije mogao da zadovolji ni četvrtinu izgradnje zgrade.\nU tom momentu stupa na scenu baron Miloš Bajić, koji daje jedan ogroman prilog od 100 hiljada kruna za izgradnju nove gimnazijske zgrade. E sad, odakle baronu Milošu Bajiću pare? To je ono što ljudi slabo znaju. On je bio unuk Miloša Obrenovića, gospodara Srbije. Njegova majka je bila Petrija, ćerka Miloša Obrenovića, tako da smo, ni ne znajući, dobili jednu malu Obrenovićevsku zadužbinu u samom srcu Novog Sada.\nPosao izgradnje je opet predstavljao jedan pravi podvig. U roku od manje od godinu dana podignuto je današnje gimnazijsko zdanje, od 1899. do 1900, a projektant ove prelepe građevine koja predstavlja sastavni deo lokalnog identiteta Novosađana je bio čuveni Vladimir Nikolić. On je zadužio Novi Sad i zdanjem Vladičanskog dvora, a sve znamenitije građevine u Sremskim Karlovcima je takođe on zidao.\nTreba znati da u tom dobu od gimnazije do Dunava nije postojala nijedna druga građevina, što je pružalo divan pogled i svež vazduh koji je stizao sa Dunava do gimnazije, što je trebalo da omogući učenicima sve povoljne uslove za njihovo intelektualno i moralno sazrevanje. Mnogo veći narodi nisu imali takve prosvetne zavode u Austrijskom carstvu koje su imali Srbi. Gimnazija je povratila dosta od svog pređašnjeg ugleda koji je imala nekada i u Austrijskoj carevini kao i u Jugoslovenskoj kraljevini. Danas prednjači po inovacijama u obrazovanju, kao i u kvalitetu nastave.\nPetar Đurđev, direktor Istorijskog arhiva Novog\nCopyright © Šta je novosadski 2018


10 najpopularnijih atrakcija i aktivnosti u Vićenca - Tripadvisor\nTurizam u VićenciHoteli u VićenciNoćenja s doručkom u VićenciAktivnosti u VićenciFotografije VićenceMapa Vićence\nSvi hoteli u VićenciPovoljne ponude za hotele u VićenciLast minute ponude za hotele u VićenciPrema tipu hotelaPrema klasi hotelaPopularne pogodnostiU blizini aerodroma\nKampovi – VićencaVićenca hosteliPorodični hoteli u VićenciSpa odmarališta – VićencaHoteli za poslovna putovanja u VićenciRomantični hoteli u Vićenci\nHoteli sa 5 zvezdica– VićencaHoteli sa 4 zvezdice– VićencaHoteli sa 3 zvezdice– Vićenca\nHoteli pogodni za boravak sa kućnim ljubimcima u VićenciHoteli sa besplatnim parkingom (Vićenca)Hoteli sa bazenima u Vićenci\nHoteli u blizini: (FCO) Aerodrom FjumičinoHoteli u blizini: (VCE) Aerodrom Marko PoloHoteli u blizini: (VRN) Aerodrom u Veroni\nVićenca – sve aktivnostiČesto pretraživano u VićenciPopularne kategorije u VićenciU blizini znamenitostiHoteli u blizini\nBesplatan ulazPogodno za kišni danPovoljnoPogodno za decuPogodno za velike grupePogodno za paroveMesto za medeni mesecPogodno za ljubitelje ekstremnih aktivnostiSkriveni dragulji\nZnamenitosti – VićencaKupovina – VićencaNoćni život – VićencaMuzeji – VićencaPriroda i parkovi – VićencaResursi za putnike – VićencaObilasci i aktivnosti – VićencaHrana i piće – VićencaPrevoz – VićencaAktivnosti na otvorenom – VićencaZabava i igre – VićencaSpa i velnes centri – VićencaKursevi i radionice – VićencaPozorište i koncerti – VićencaObilasci brodom i vodeni sportovi – Vićenca\nUmetničke galerije – VićencaMuzeji umetnosti – VićencaIstorijski muzeji – VićencaSpecijalizovani muzeji – Vićenca\nKonferencijski centri – VićencaBiblioteke – VićencaInformativni centri – Vićenca\nObilasci biciklom – VićencaEkološki obilasci – VićencaObilasci sa pešačenjem i kampovanjem – VićencaObilasci prirode i rezervata sa divljim životinjama – Vićenca\nAutobuske usluge – Vićenca\nSportski kampovi i klinike – VićencaRadnje za iznajmljivanje opreme – VićencaObilasci biciklom – VićencaEkološki obilasci – VićencaObilasci sa pešačenjem i kampovanjem – VićencaObilasci prirode i rezervata sa divljim životinjama – Vićenca\nFitnes centri – Vićenca\nSantuario della Madonna di Monte Berico – aktivnosti u bliziniPalazzo Thiene Bonin Longare – aktivnosti u bliziniTorrione di Porta Castello – aktivnosti u bliziniStazione Ferroviaria – aktivnosti u bliziniGira Vicenza – aktivnosti u bliziniPalladian Routes – aktivnosti u bliziniLibreria Athena Di Montesello Anna – aktivnosti u bliziniCentro Sport Palladio – aktivnosti u blizini\nPalazzo Scamozzi – aktivnosti u bliziniPalazzo Valmarana Braga – aktivnosti u blizini\nNajbolje atrakcije i aktivnosti - Vićenca, Okrug Vićenca\nAtrakcije i aktivnosti - Vićenca\nNajpopularnije atrakcije koje Vićenca može da ponudi\nTipovi u aktivnosti u Vićenci\nZnamenitosti (127)Kupovina (27)Noćni život (19)Muzeji (18)Priroda i parkovi (15)Resursi za putnike (15)Obilasci (10)Hrana i piće (9)Prevoz (9)Aktivnosti na otvorenom (7)Zabava i igre (6)Spa i velnes centri (4)Kursevi i radionice (4)Koncerti i nastupi (3)Obilasci brodom i vodeni sportovi (1)\nČesto pretraživano u Vićenci\nBesplatan ulaz (47)Pogodno za kišni dan (45)Povoljno (34)Pogodno za decu (24)Pogodno za velike grupe (22)Pogodno za parove (17)Mesto za medeni mesec (9)Skriveni dragulji (2)Pogodno za ljubitelje ekstremnih aktivnosti (1)\nČesta pitanja – Vićenca\nKoje su najpopularnije atrakcije koje možete da posetite – Vićenca?\nNajpopularnije atrakcije koje možete da posetite (Vićenca) su:\nPogledajte sve aktrakcije (Vićenca) na Tripadvisoru\nKoje su najbolje aktivnosti na otvorenom – Vićenca?\nPrema mišljenju putnika sa Tripadvisora, najbolje aktivnosti na otvorenom (Vićenca) su:\nPogledajte sve aktivnosti na otvorenom (Vićenca) na Tripadvisoru\nKoje su najpopularnije aktivnosti za roditelje sa decom – Vićenca?\nPrema mišljenju putnika sa Tripadvisora, najpopularnije aktivnosti (Vićenca) za roditelje sa decom su:\nPogledajte sve aktivnosti prilagođene deci (Vićenca) na Tripadvisoru


06.10.2019 u 10:01\nNa koncertu hora sveštenika Mitropolije sankt-peterburške, u kripti Hrama Svetog Save, uživali su ne samo posetioci iz Beograda i Srbije već i turisti iz Kine, Japana, Indije... Mnogi od njih su u hram ušli kako bi fotografisali prelepo ukrašenu kriptu, ali su ostali očarani pojanjem ruskog hora. – Braćo i sestre, dugo smo maštali i čekali da i dođemo i nastupimo u svetoj srpskoj zemlji. Sada su nam Ministarstvo kulture Ruske Federacije, Ruski dom i Hram Svetog Save na Vračaru to i omogućili. Povod ovog našeg koncerta je 800 godina autokefalnosti Srpske pravoslavne crkve – rekao je jedan od članova hora sveštenika Mitropolije sankt-peterburške, otvarajući koncert koji je počeo molitvenom pesmom „Hriste Bože”. Usledile su „Stihira Aleksandru Nevskom”, „Blažen muž”, „Evo ide\n03.05.2019 u 22:30\nČetiri oltara vračarskog hrama\nMalo je toga u priči o Spomen-hramu Svetog Save na Vračaru što je obično i svakidašnje. Istoriju gradnje vračarske svetinje tako često prosecaju epiteti veliko i najveće, kao što je velik i najveći i svetitelj kojem je posvećen – Sveti Sava. Od osvećenja temelja, 10. maja 1939. godine, kada je u jednoj od tada najvećih beogradskih litija išlo 28 arhijereja i 860 sveštenika i sveštenomonaha, do današnjeg dana, kada se u hramu postavlja impozantni mozaik, jedan od najvećih na svetu, kojim će biti pokriveno najmanje 15.000 kvadratnih metara unutrašnjosti crkve. (Foto Beta) Ali, put do jednog od simbola Beograda, do prepoznatljive kupole hrama s krstom visokim 12 metara, trajao je 26 godina – upravo toliko patrijarh srpski German nije odustajao od vračarskog hrama i od njegovih pre Drugog\n27.01.2019 u 10:40\nNeobična „Priča o Svetom Savi”\nPredstava za decu „Priča o Svetom Savi” po tekstu Bratislava Petkovića, u režiji Saše Gabrića biće premijerno izvedena danas u 13 sati u Kripti Hrama Svetog Save. Kostime je osmislila Olga Mrđenović, muzički saradnik je Leontina Pat, a stručni saradnik na tekstu bio je arhimandrit Nikifor Milović. Srpski princ Rastko Nemanjić se kao monah Sava izborio za autokefalnost srpske crkve i postao njen prvi poglavar i zakonodavac. Godine 1775. Sava je proglašen za sveca, a od 1823. godine, po naredbi kneza Miloša Obrenovića pa sve do danas, Sveti Sava se slavi kao školska slava 27. januara. –Retki su narodi koji mogu da se pohvale time da se kroz jednu ličnost mogu prikazati svi nedostižni vrhovi kojima se teži. Neprolazne vrednosti za svakog čoveka. Mi spadamo u te „retke” koji imaju\nVladimira Putina dočekalo više od 120.000 ljudi kod Hrama Svetog Save\nViše od 120.000 ljudi koji su stigli iz cele Srbije ovacijama i skandiranjima „Putin, Putin, Putin” i „Vladimire” dočekalo je od 19 časova ispred Hrama Svetog Save predsednika Rusije Vladimira Putina i predsednika Srbije Aleksandra Vučića. Zvona najveće pravoslavne bogomolje na Balkanu odjekivala su kada su u njenu portu kročili Putin i Vučić uz pratnju patrijarha Srpske pravoslavne crkve Irineja. Kada je ušao u Hram na Vračaru Putin je u duhu pravoslavlja prvo poljubio ikonu i zapalio sveću. Posle toga su Putin i Vučić prošetali kriptom hrama i videli šta je u poslednjih nekoliko godina urađeno.\n13.01.2019 u 09:24\nNova godina po starom, Julijanskom kalendaru, tzv. Srpska nova godina u Beogradu će večeras biti obeležena vatrometom ispred Hrama Svetog Save na Vračaru, dok se u više gradova organizuje doček na trgovima uz muziku. U Beogradu ce se slaviti kod Hrama Svetog Save u okviru manifestacije „Božićno seoce”, koja traje do 28. januara, a u muzičkom programu nastupiće Leksington bend u 21.00 sat, a tačno u ponoć biće vatromet. Uveče je u crkvama predviđeno praznično bdenje, moleban koji se služi na kraju svake godine, a stari običaj je da se u toku noći služe vruća rakija, vino i krofne. U Novom Sadu, omladinskoj prestonici Evrope, koji će za dve godine dobiti i titulu Evropske prestonice kulture, slaviće se na više od 40 lokacija u gradu, a deo programa biće besplatan na otvorenom. Neki\n08.01.2019 u 21:12\nKripta Hrama Svetog Save nova turistička destinacija\nJedno od najposećenijih mesta u gradu, odnedavno nezaobilazno na turističkoj mapi, jeste kripta Hrama Svetog Save. Nekoliko stotina hiljada posetilaca videlo ju je od kako je otvorena, a tome ima dve godine. – Sa bogosluženjima, liturgijama, venčanjima i krštenjima i drugim prigodnim svečanostima poput duhovnih koncerata, izložbi, promocija knjiga počeli smo odmah po otvaranju. Ubrzo je postala i mesto koje turisti obavezno posećuju, pa najveći broj njih posle obilaska Hrama siđe i u kriptu. I svi se oduševe njenom monumentalnošću bez obzira na to da li su pravoslavne ili neke druge veroispovesti – kažu u Hramu Svetog Save. A nije ni čudo, jer ko nije sišao sedam metara ispod zemlje, u temelje najveće pravoslavne bogomolje na Balkanu, taj ne zna šta je veličina. Na oko 2.000\n08.01.2019 u 20:00\nŽrtvovanje radi viših ciljeva\nZa rad na predstavi o Svetom Savi nije potreban neki poseban povod. U delu Pri„če o Svetom Savi” zatičemo Rastka Nemanjića u godinama kada se od njega očekuje da preuzme sve odgovornosti i obaveze koje jedan princ treba da ispuni. Njegovi roditelji i prijatelji, kao i ceo narod, imaju očekivanja od njega, kaže za Po„litiku” glumac Bogdan Bogdanović nadahnuto najavljujući svog novog scenskog junaka Rastka Nemanjića. Srpskog princa, monaha, igumana manastira Studenica, književnika, diplomatu Svetog Savu, rođenog pod imenom Rastko Nemanjić, Bogdanović će tumačiti u predstavi Pri„če o Svetom Savi” rađenoj po tekstu Bratislava Petkovića u režiji Saše Gabrića čija premijera je najavljena za 27. januar 2019. godine u Kripti Hrama Svetog Save u Beogradu. Scenografiju radi Boris Maksimović,\n04.01.2019 u 21:08\nOtvoreno „Božićno seoce” kod Hrama Svetog Save (FOTO)\nNa platou ispred Hrama Svetog Save otvorena je manifestacija „Božićno seoce” koja će trajati do 28. januara. „Božićno seoce”, koje se ove godine održava drugi put i deo je manifestacije „Beogradska zima”, otvorio je patrijarh Irinej, koji je poručio je da je želja svih da se posebno pripremimo i proslavimo najveći praznik naše vere i naše crkve, praznik Hristovog rođenja, Božić. Patrijarh je rekao da veruje da će manifestacija „Božnićno seoce” obradovati mnoge građane Beograda, a posebno decu. „Sve vas pozdravljam mirom i blagoslovom Božjim”, rekao je patrijarh i pozvao na zajedničku molitvu za mir, ljubav i slogu\n10.09.2018 u 23:46\nNovac i sukob nadležnosti odlažu popravku pločnika\nSvakog meseca mnogim Beograđanima se desi da ih zaustavi neko od stranaca sa pitanjem gde se nalazi Hram Svetog Save. Ovu bogomolju, koja je jedna od najpoznatijih atrakcija grada, svakodnevno pohode brojni turisti. Ali, kada dođu ispred, rizikuju da se povrede na pločnicima koji vode do ulaza. U više navrata je najavljivano da će početi detaljno sređivanje platoa, ali konkretnih koraka za sada nema. To, ipak, ne znači da nadležni nisu svesni da su popucale ploče veliki problem. Kako ističu u Sekretarijatu za komunalne i stambene poslove, oni su uputili dopis „Zelenilu Beograd”, kao nadležnom za održavanje javnih zelenih površina na 10 gradskih opština, da bi planirali popravku staza u okviru parka kod Hrama Svetog Save.


Sberbank Banja Luka donirala pet računara Medicinskoj školi u Banjaluci\n09.12.2019. / 10:17\nBANJALUKA, Sberbank Banja Luka nastoji da što više bude uključena u aktivnosti zajednice u kojoj posluje i da učestvuje u društveno odgovornim projektima. S obzirom da je decembar mjesec darivanja, u skladu sa prazničnim raspoloženjem Sberbank Banja Luka je Medicinskoj\nDirektor Medicinske škole Banjaluka nezakonito isplaćivao veće plate\n25.06.2019. / 14:53\nBANJALUKA, Protiv Vladimira Jagodića, direktora Medicinske škole iz Banjaluke, policija je podnijela izvještaj zbog sumnje da je oštetio budžet Republike Srpske za 32.000 maraka, potvrđeno je za Srpskainfo.\nNovinari Žurnala za 17 dana stekli diplomu srednje medicinske škole\n04.01.2019. / 13:50\nSANSKI MOST, Diplomu Srednje medicinske škole iz Sanskog Mosta koja je priznata u cijeloj BiH i Evropskoj uniji, naša novinarka stekla je za dvije sedmice. Posrednik tražio 2500 maraka za hitnu diplomu. U dokumentima navedeno da je prekvalifikacija trajala dvije


Gej strejt alijansa | GSA | GSA se sastala sa predstavnicima Vlade Srbije\nGSA želi da veruje da su ova dva sastanka najava konkretnih poteza Vlade Srbije u pravcu iznalaženja sistemskih rešenja za suzbijanje nasilja i diskriminacije u kojima pravosudni sistem i policija imaju krucijalnu ulogu. Međutim, GSA neće odustati od zahteva upućenih Vladi Srbije na protestu “DOSTA JE!” koji se pre svega odnose na ozbiljno bavljenje smanjenjem nasilja od strane države, a ukoliko za tim bude potrebe neće se libiti da nastavi sa uličnim protestima do ispunjenja svojih zahteva.\nTags: 2011, diskriminacija, dosta je, homofobija, krivični zakonik, ministarstvo pravde, ministarstvo za ljudska i manjinska prava državnu upravu i lokalnu samoupravu, nasilje, nenad đurđević, slobodan homen, srbija, vlada republike srbije, zločin iz mržnje


Biznis Autor:Beta30. nov. 201813:16 > 13:20\nIzvor: Tanjug/Kabinet potpredsednice Vlade Srbije - Mileta Mirčetić\nUgovori su potpisani sa predstavnicima kompanija Nelt, Kombinovani prevoz doo, ŽIT Beograd, Transagent operator, Transportšped, Milšped i Slobodnom zonom Pirot.\n„Očekujemo da ćemo na ovaj način ostvariti veći obim kombinovanog transporta, koji podrazumeva da se roba najvećim delom prevozi železnicom, a da se početak i kraj transporta obavljaju drumskim saobraćajem“, kazala je Mihajlović.\n„Ta izgradnja je finansirana delom iz sredstva Evropske unije, a delom iz državnog budžeta. Nadam se da će to biti zamajac da se u budućnosti mnogo više radi na podršci kombinovanom transportu“, kazala je ona.\nDirektor kompanije „Slobodna zona Pirot“ Dragan Kostić rekao je da je da bi se intermodalni i kombinovani transport uspešno primenjivao neophodno je da postoji dobra infrastruktura, kao i da se podrže takozvani „zeleni koridori“ tako što će se pretovarati roba sa kamiona na železnicu i time koristiti struja umesto fosilnih goriva.\n„Ovo je pravi trenutak da se ulaže u intermodalne terminale, logistiku i kombinovani transport i da se pomažu kompanije koje se time bave“, ocenio je Kostić.\npodsticajna sredstvatransportVlada Srbije\n08. jun. 2021 23\n10. jun. 2021 66


Švedska: Vozač kamiona dobio doživotnu kaznu zatvora za terorizam - Index.ba\nŠvedska: Vozač kamiona dobio doživotnu kaznu zatvora za terorizam\nMuškarac iz Uzbekistana, koji je ukrao kamion i pregazio pješake u Štokholmu, osuđen je u četvrtak za ubistvo povezano s terorizmom i izrečena mu je doživotna kazna zatvora.\nRakmat Akilov je rekao da je želio da kazni Švedsku zbog pridruživanja koaliciji protiv terorističke organizacije ISIS.\nU januaru je optužen za ubistvo i pokušaj ubistva kamionom koji se desio 7. aprila 2017. godine. Akilov je ubio pet osoba i ranio 14, uključujući i 11-godišnju djevojčicu.\nSudija Ragnar Palmkvist rekao je da je Akilov (40) bio jedini osumnjičeni u napadu. Tužilac Hans Ihrman ga je nazvao “sigurnosnim rizikom za društvo” tokom suđenja u Okružnom sudu u Štokholmu.\nTužilaštvo je zatražilo doživotnu presudu, dok je advokat Johan Eriksson rekao da je njegov klijent surađivao u toku istrage i da mu treba smanjiti kaznu.\nPalmkvist je rekao da činjenica da je Akilov surađivao tokom istrage i priznao zločin nije imala bilo kakve olakšavajuće okolnosti.\nU Švedskoj je ovo najteža kazna i zatvorenici najčešće odsluže 18 godina. Sud je odlučio da Akilov bude prognan iz Švedske nakon što odsluži kaznu. Dobio je i zabranu povratka u zemlju.\nNakon što je pregazio pješake kamionom u prometnoj trgovačkoj ulici i udario u veliku prodavnicu Ahlens u centralnom Štokholmu, Akilov je također planirao da se raznese. U svojoj namjeri nije uspio i izazvao je manju eksploziju unutar kamiona. Zatim je pokušao da pobjegne metroom, ali je uhapšen nekoliko sati kasnije.\nAkilov je proglašen krivim za pet ubistva vezanih za terorizam, 119 pokušaja ubistva i 24 slučaja ugrožavanja života drugih.\nAkilov je rođen u Uzbekistanu i tamo je radio kao građevinski radnik. U Švedsku je došao 2014. godine te je zatražio azil tvrdeći da mu je sigurnost bila ugrožena. Njegova molba je odbijena i naređeno mu je da napusti Švedsku u decembru 2016. godine, umjesto toga ostao je u zemlji izbjegavajući policiju koja ga je tražila.\nPrije napada 6. aprila prošle godine Akilov se zakleo na pripadnost ISIS-u. Tokom suđenja dokazi su pokazali kako je Akilov koristio 53 SIM kartice i društvene mreže da obavijesti druge o svojim aktivnostima. Akilov je rekao da je predložio napad u Štokholmu ISIS-u u njihovo ime. Nije jasno da li je grupa prihvatila njegovu ponudu.\nPrethodni članakSarajevo School of Science and Techology najbolje rangirani univerzitet u regiji jugoistočne Evrope\nNaredni članakNermin Muzur smijenjen s pozicije predsjednika Turističke zajednice KS-a