Beogradski maraton predstavljen na Sajmu turizma - Beogradski Portal\nBeogradski maraton predstavljen na Sajmu turizma\nNa 43. Beogradskom sajmu turizma predstavljen je Beogradski maraton kao značajan turistički projekat, saopšteno je iz Beogradskog maratona.\n– Posebno nam je zadovoljstvo da sa ovog mesta možemo da najavimo da će jubilarni 35. Beogradski maraton biti održan za 50 dana, odnosno 15. maja, na Međunarodni dan porodice i da će posle dve turbulentne godine ponovo biti događaj koji će privući veliki broj učesnika i turista, ali koji će ostvariti i mnoge druge dobre rezultate u značajnim privrednim i društvenim oblastima kao što je to bilo i u predhodnim decenijama. Na Beogradski maraton su do sada dolazili učesnici iz preko 100 zemalja sveta, što je pokazatelj otvorenosti i kvaliteta ovog događaja od posebnog značaja za grad Beograd – izjavio je Dejan Nikolić, direktor Beogradskog maratona.\nDirektor Turistička organizacije Beograda Miodrag Popović je izrazio zadovoljstvo jer je na 43. Sajmu turizma, prva prezentacija, na štandu Turističke organizacije Beograda, bude posvećena baš Beogradskom maratonu.\n– Beogradski maraton, već godinama, sem na sportskom polju, ostvaruje i izvanredne rezultate na kvalitenoj promociji Beograda kao turističke destinacije, ali, takođe, ostvaruje i odlične rezultate kada je u pitanju ukupna turistička potrošnja u Beogradu i Srbiji. Ove godine, Beogradski maraton i Univerzitet Singidunum otišli su i korak dalje i učinili dodatni doprinos razvoju turističke privrede kroz poseban projekat koji su realizovali u prethodnom periodu. Zajednički su napravili Studiju o proceni ekonomskog uticaja Beogradskog maratona za koju verujemo da će biti stimulativna za sve one koji se ozbiljno bave turizmom u Beogradu i Srbiji – zaključio je Popović.


BATIMAT 2007 praznik građevine - Gradjevinarstvo.rs\n24.12.2007. | Gradjevinarstvo.rs\nBATIMAT je jedan od najvećih i najznačajnijih događaja u građevinskoj industriji sveta koji se održava svake druge godine u Parizu. Dvadeset šesti po redu, održan je od 5. do 10. novembra 2007. u okviru izložbenog prostora Parc des Expositions, Porte de Versailles na 230.000 kvadratnih metara. Ovde su na jednom mestu okupljeni najznačajniji evropski i svetski proizvođači i dobavljači građevinskih materijala i opreme.\nBatimat zbog svega ovoga nazivaju barometrom građevinske industrije jer po svom značaju predstavlja njen centralni događaj. Batimat okuplja i sve oblasti i profesije vezane za građevinsku industriju: arhitekte i inženjere, planere izgradnje, investitore i menadžere, distributere građevinskih materijala i građevinske trgovce, firme koje se bave uređenjem okoline, izvođače i inovatore, proizvođače građevinskih proizvoda i mašina... i mnoge druge. Izložbeni prostor Batimata je podeljen u sedam sektora po oblastima delatnosti: izgradnja, stolarija i prozori, završna obrada i dekoracija, oprema i alati, instalacije i instalacioni sistemi, informacione tehnologije i usluge. Centralna tema 26. Batimata bila je posvećena održivom razvoju – oblasti građevinarstva koja graditeljima nudi velike mogućnosti napretka. Ovoj temi se sada može prići i kroz veća iskustva prakse (zahvaljujući novim proizvodima i primenjenim optimalnim tehnologijama) i možemo videti neke značajne inicijative i istinske iskorake u Francuskoj i Evropi. Promotivne kampanje i mnogi usputni događaji na ovoj izložbi obrađivali su važne teme u okviru sektora održivog razvoja: energetsku efikasnost, bezbednost, dostupnost i komfor.\nBatimat je ove godine okupio više posetilaca nego na prethodno održanoj izložbi 2005. godine. Izlagača je bilo otprilike kao i tada, sa nešto većim brojem izvođača, ali jednovremeno, sa smanjenim brojem proizvođača iz sveta.\nNajveća razlika u tom smislu u odnosu na prošlu godinu jeste uloga medija (radija, televizije, ali i štampanih). Ovome je svakako najviše doprinelo prisustvo Ministra za životnu sredinu i održivi razvoj, Ministra za stambena pitanja i Sekretara za životnu sredinu. Mediji su prirodno bili najzainteresovaniji za napredak industrije i inovacije, naročito za nosioce nagrada neke od mnogih kategorija. Takođe, velika pažnja je posvećena dvema dodatnim temama Sajma – materijalima i stanovanju budućnosti.\nOrganizatori Batimata posebno ističu značaj medija, i podstiču njihovo prisustvo pokušavajući da ih privuku zanimljivim inovacijama koje bi mogle biti interesantne indirektnim potrošačima. Svaki predstavnik medija u poseti ovom Sajmu naići će na profesionalan odnos kod izlagača, inovatora, ali i svih prisutnih profesionalaca – graditelja.\nNajveći broj posetilaca je iz Francuske – severne i centralne, Bretanje, Loare, oblasti uz Ronu i Alpe, mada je ove godine bio i značajan priliv iz Šampanje i Lorene zahvaljujući u međuvremenu otvorenom istočnom kraku čuvene francuske železnice – TGV. Ipak broj stranih posetilaca je procentualno porastao mnogo više nego broj domaćih. Ovde nisu samo gosti iz zapadne Evrope, već i iz Maroka, Tunisa, Rusije, Brazila, sa posebnim naglaskom na Poljsku koja je ove godine bila počasni gost Sajma.\nOdrživi razvoj – ključna tema\nNakon skorašnjih zaključaka Grenelle Foruma o životnoj sredini održivi razvoj je bio ključna tema brojnih događaja koji su se odvijali u okviru Batimata: razgovora, tribina, intervjua i predavanja koja su pratila izložbe.\nJedan od najznačajnijih događaja bila je Konferencija arhitekata održavana u sedam poludnevnih termina, organizovana u saradnji sa Međunarodnim udruženjem arhitekata, takođe je bila posvećena centralnoj temi čitavog sajma. Shodno najavama, predstavljene su arhitektonske i tehnološke inovacije koje promovišu održivi razvoj, a zahvaljujući predstavnicima medija one su odmah pronašle put do najšire publike.\nNaredni Batimat već je zakazan za prvu sedmicu novembra 2009. godine, a kako biste osetili makar još delić atmosfere ovog gigantskog događaja građevinske industrije sveta, možete pogledati i naručiti još više fotografija ali i video zapise na Internet adresi www.batimat.com\nBATIMAT 2007 u brojkama:\n1.100 novih proizvoda građevinske industrije prvi put je prezentovano tržištu\n2.700 izlagača iz 49 zemalja (preko polovine su činile inostrane kompanije)\n225.361 kvadratnih metara izložbenog prostora u 11 hala\n447.738 prodatih karata od čega je 80.000 iz 141 države, tj. 18%-18,5% od ukupnog broja\npreko 5.000 profesionalaca uzelo je učešća u razgovorima koje je organizovao Batimat na temu održivog razvoja


Ambrozija • Forum Srbija\nDanas je 22 Jan 2020, 11:24\nTema posta: Ambrozija\nPoslato: 09 Sep 2014, 14:59\n1.Jak svrab u očima, vlaženje i crvenilo.\n2.Svrab u ušima, ali u dubini, gde se ne može počešati – osećaj kao da vam je svrab u sredini glave, i da ste nemoćni i jedino što vam preostaje je da trpite.\n3.Svrab u zadnjem delu svoda nepca, koji vas tera da pokušate da se češete jezikom ali ne uspevate.\n4.Obilno i nekontrolisano curenje nosa u vidu bistre tečnosti kao voda, u pojedinim danima toliko intenzivno da ste prinuđeni da trošite papirne maramice jednu za drugom tokom čitavog dana.\n5.Nagli napadi kijanja koje može da se ponovi i desetak puta uzastopno, što izaziva oštećenje sluzokože disajnih puteva, čime ona gubi svoju zaštitnu funkciju.\n6.Zapušenost nosa tokom noći, što vas prisiljava da tokom spavanja dišete na usta. Ovo izaziva suvoću grla koja može dovesti do iznenadnog napada kašlja i gušenja tokom noći.\n7.Glavobolja, kao posledica jednog ili više nabrojanih simptoma.\n8.Svrab na koži, ako dođete u dodir sa biljkom koja cveta.\n9.Kako sezona odmiče, tako osećate sve veću slabost organizma, koja se može opisati kao „slična gripi, ali drugačija, i jednako teška“ – u svakom slučaju, izuzetno neprijatan osećaj. Ovo je posledica kontinuiranog slabljenja imuniteta tokom perioda od dva meseca, tokom kojeg je imunitetski sistem prinuđen da se svakodnevno bori protiv „agresora“.\n10.Vrlo često, zbog kontinuiranog slabljenja imuniteta tokom dužeg perioda, kao i oštećenja sluzokože disajnih puteva, sezona ambrozije može da se završi i upalom grla koja zahteva lečenje antibioticima.\nKada smo već tu gde jesmo, šta nam je činiti? Postoji čitav arsenal metoda, sredstava i postupaka koji se mogu primeniti.\n3. Koristite kapi za nos i kapi za oči\n11. Žvakanje pčelinjeg saća može da pomogne . Ne znam kako deluje, ali pretpostavljam da ima veze sa jačanjem imuniteta. Osobe koje sumnjaju ili imaju dokazanu alergiju na med ovo svakako ne smeju da rade.\nAmbrozija možda djeluje kao dražesna biljčica, međutim ista je kadra uz pomoć peludi uzrokovati astmu, a kasnije i opstruktivni bronhitis.No, iako simptomi u prvi mah mogu djelovati bezazleno, alergijska hunjavica u čak četvrtinu slučajeva postaje astmom, ukoliko se ne liječi.\nAstmatičar se suočava s gušenjem i kroničnim hripavim kašljem, a iz neliječene astme razvija se opstruktivni bronhitis koji je neizlječiv, baš poput alergije. No, važno je znati da vam on dobrano može zagorčati život zbog neprestanih pritisaka na srce.\nTema posta: Re: Ambrozija\nPoslato: 03 Maj 2017, 09:57


Omladina PSG prikazala Malu galeriju plagijata Siniše Malog | Novosti | Pokret slobodnih građana\nOmladina PSG prikazala Malu galeriju plagijata Siniše Malog\nOmladina Pokreta slobodnih građana je, povodom trenutne situacije u vezi sa stavom Stručne komisije Fakulteta organizacionih nauka o doktoratu ministra finansija Siniše Malog, organizovala Malu galeriju Sinišinog plagijata i time građanima pokazala da je ovo delo očigledna krađa dela drugih autora.\nU Knez Mihailovoj ulici, građani su imali priliku da se, kroz uličnu izložbu, upoznaju sa spornim pasusima i rečenicama iz doktorata ministra Malog - od gotovo prekopiranih delova iz knjiga naših i stranih autora, preko loših, bukvalnih prevoda, do situacija gde je ministar jednog autora sa dva prezimena navodio kao dve ličnosti. Lepljenjem nalepnica lika Siniše Malog na tablu, građani su glasali o tome da li je reč o doktoratu ili plagijatu.\nPodsetimo, Stručna komisija Fakulteta organizacionih nauka trebalo bi da sutra objavi stav o radu ministra Malog, a konačnu odluku Rektorat bi trebalo da donese najkasnije do 4. novembra. Za sada je poznato da je u izveštaju Komisija navela da se Malom izrekne mera javne opomene.\nNina Stojaković članica Omladine Pokreta slobodnih građana, istakla je da na ovaj način želimo da prenesemo poruku da prepisivanje treba da bude kažnjeno: “Na mestu ministra finansija nalazi se čovek koji ne zna da pročita broj sa više od četiri cifre, a ovim plagijatom trud, rad i diplome se potpuno obesmišljavaju. Opomena Stručne komisije FON-a je sramna i predstavlja nizak udarac za sve bivše, sadašnje i buduće studente. Očekujemo da ovo delo Malog Siniše bude nazvano pravim imenom, a to je plagijat.”\nNa pitanje šta će se desiti u slučaju da odluka bude da je reč o doktoratu, ona je objasnila da Omladina PSG-a neće odustati i nastaviće da upire prstom u ovaj problem.


Politička pozadina ubistva Đinđića je u suštini, a ne obrnuto\nKad je teško - Čović\nĐinđić je zasmetao i mnogima napolju zato što je hteo s njima da se nadgornjava i da trguje, a ne samo da sluša i izvršava njihove želje i direktive - kaže Tabloidov kolumnista Mile Isakov, dugogodišnji novinar, bivši potpredsednik Đinđićeve vlade, a potom ambasador Srbije u Izraelu\nFiks ideja zvana "politička pozadina" ubistva Zorana Đinđića očigledno je u ćorsokaku čim su njeni zagovornici morali da pozovu u pomoć Nebojšu Čovića, poznatog po sloganu "Kad je teško - Čović". Kad su to već mogli košarkaši Crvene zvezde, zašto ne bi i braća Popović, Srđan i Beba, koji tu fiks ideju ganjaju već osam godina. Ili ona proganja njih. Šta uopšte znači ta floskula "politička pozadina"? Naravno da je stvar politička kad je ubijen premijer, ali šta znači politička pozadina u političkom ubistvu? Kao kada bismo za kriminalnu radnju tražili kriminalnu pozadinu ili za humanitarnu katastrofu - humanitarnu pozadinu. I šta uopšte znači pozadina u ovom slučaju. Ako je ubistvo naručeno, a sva je prilika da jeste, onda je to sama suština a ne pozadina, onda je naručilac pravi ubica, a ovi što su atentat organizovali i sproveli samo izvršioci. Znači tražimo ubicu, a za to je najvažnije utvrditi motiv. Možda sam gledao previše američkih filmova, ali najčešći motivi za ubistva su obično novac i izneverena ljubav. Ako je ovo drugo u pitanju onda se takozvana politička pozadina ne traži među političkim rivalima i protivnicima, jer oni se sigurno nisu voleli, nego među najbližim saradnicima. A i kod tih ljubavi iz interesa uvek je i lova u pitanju.\nDakle, ozbiljna istraga mora pre svega da pođe tragom novca. Sve ostalo je zamajavanje, možda i namerno.\nNiko ne bi naručio ubistvo Kenedija samo zato što mu nije bio blizak politički ili ljudski, niti zbog toga što je više voleo Lindona Džonsona, nego da bi mu novi predsednik omogućio slobodnije poslovanje i veću zaradu. Nije Linkoln ubijen zbog ideološke ostrašćenosti i rasizma, nego zato što je ukidanjem ropstva doneo značajne ekonomske promene i ugrozio mnoge materijalne interese. Ne kažem da u američkim primerima, kao i u slučaju ubistva našeg premijera nije bilo i drugačijih motiva zbog kojih su neposredni izvršioci to uradili, neki znali pa ćutali, neki prećutno odobrili, a neki se potajno radovalii, ali ne mislim da su bili odlučujući. Uostalom, još pre šest godina, u svojoj knjizi "ParaDos", izneo sam svoje uverenje da Đinđićevo ubistvo nije moglo da se dogodi ni bez izvesnog signala spolja, sa nekog najvišeg mesta, ali sam uveren da je naručilac atentata ipak neko u Srbiji, neko ko je imao veliki materijalni povod i ko je izdejstvovao saglasnost spolja, pozivajući se na njihove interese a prikrivajući svoje prave razloge i motive.\nA Đinđić je zasmetao mnogima napolju zato što je hteo s njima da se nadgornjava i da trguje, a ne samo da sluša i izvršava njihove želje i direktive. Nije hteo, na primer, da uhapsi i preda Mladića, koji se tada javno kretao Beogradom, dok nešto ne dobijemo za izručenje Miloševića i to im je otvoreno govorio. A onda, neposredno pred smrt, kada se u decembru 2002. vratio iz Nemačke, gde su ga neki prijatelji upozorili da Kosovo polako ali sigurno klizi ka nezavisnosti ako mi hitno nešto ne preduzmemo, predložio je da počnemo da insistiramo na podeli Kosova i sam u tom smislu dao nekoliko intervjua stranim medijima. Bio je svestan da je to guranje prsta u oko nekim svetskim moćnicima, pa je krenuo izokola sa zahtevima da se na osnovu Rezolucije 1244. na Kosovo počnu vraćati naša vojska i policija. Znao je da to ne mogu da prihvate, ali ni da nam ospore, a sve u nameri da ih prisili da i sami dođu do zaključka da nema druge nego da prihvate teritorijalno razgraničenje, po kojem bi severni deo Kosova bio odvojen i pripojen Srbiji. Nema sumnje da su takve drskosti izazvale brojna nezadovoljstva i želju nekih od njih da ga se reše. Nije teško pretpostaviti da bi takvi umeli da na upozorenja da mu se sprema likvidacija odreaguju tako da zainteresovanima bude jasno da nemaju ništa protiv. Bez takvog miga, verujem, oni koji su ovde planirali atentat na Zorana Đinđića ne bi se usudili da to i urade, jer nije svejedno ubiti premijera države koja se nalazi u fokusu evropske i svetske pažnje.\nMnogo toga ekskluzivnog\nU ovoj zemlji se nikada ništa krupno nije događalo izolovano, isključivo iz unutrašnjih razloga, ali su glavni akteri i krivci najčešće bili domaća radinost. Tako je i sa ubistvom Đinđića, naručilac je neko ili neki iz našeg visokog društva i ne verujem da za njega ili njih znaju niti sitni kriminalac Simović, niti upravo pohapšeni pripadnici JSO. Čisto sumnjam da im je Legija pred pobunu rekao da ih vodi da ruše ili ubiju Đinđića za račun toga i toga. Ako je i Legija uopšte znao pravog nalogodavca. A i taj Ćoki, koji je po Simovićevim rečima navodno naručio ubistvo tako što se sastajao negde u mraku sa Šiptarom, po opisanom ponašanju više mi liči na picipoštu nego na ozbiljnog naručioca ubistva jednog premijera. Da ne govorimo o epohalnim Simovićevim otkrićima da su za antentat znali i Šešelj i Toma, i Koštunica i Bulatović, i šta ti ja znam koji sve još političari, pa bi stoga trebali biti sumnjivi po tumačenju advokata Srđe Popovića. Pa znali su i ministar policije Dušan Mihajlović i Milorad Dodik, koji su Đinđića na to i upozoravali i tražili da pojača zaštitu, znali su i svi u njegovom najbližem okruženju i molili ga da se pripazi. Jesu li i oni sumnjivi. Da li je sumnjiv i Beba Popović koji je neposredno posle ubistva došao u vladu, posle više od godinu dana izbivanja zbog sukoba sa Đinđićem, i odmah saopštio spisak svih učesnika u atentatu, sa sve egzotičnim nadimcima, i nije pogrešio ni u jednom imenu.\nNemam ništa protiv da se sve to ispita, ali ne mogu da razumem zašto niko ne pominje novac kao mogući trag i ne pokazuje ni nameru da povede istragu i u tom pravcu. Na tu temu nameću se brojna otvorena pitanja. Jasno mi je da bi takva istraga morala da obuhvati i pregled Đinđićeve imovine, koja izgleda nije mala, ali valjda tu nema šta da se krije. Valjda nije tajna ni da je imao ekskluzivni pristup velikim količinama para i dok je bio u opoziciji i kasnije kad je preuzeo vlast. Sada već nije nikakva tajna da su i stranci i domaći tajkuni finansirali opoziciju, a da je on bio operativni šef i svoje stranke i celokupnog DOS-a, koji o količini novca i visini troškova nikad nije zvanično razgovarao zbog konspiracije. Bivši američki ambasador Mongomeri tvrdi da se spolja u Dosovu kasu slilo oko 150 miliona dolara, što je sigurno znatno više nego što je kampanja koštala. A gde su tek novci koje su priložili tajkuni da bi pomogli ili da bi se otkupili za grehe i obezbedili. Postoji li o tome nekakva evidencija? Koliko je kampanja DOS-a koštala, da li je neko preplaćen ili se nekome nešto duguje? Kome je šta obećano, a šta je ko samo shvatio kao obećanje?\nA šta je bilo sa novcima koje je Milošević posakrivao na Kipru i po raznim drugim adresama, u čije su se traganje od Đinđićeve vlade upućivale brojne ekspertske grupe. Da li je nešto ipak pronađeno i uzeto? Ako nije, kakvi su to eksperti bili i da li je neko zbog toga odgovoran? Nije nemoguće da su neki nešto i pronašli pa prebacili na svoj konto bez Đinđićevog znanja, a da vlasnici računa misle da je i on učestvovao u podeli plena.\nŠta ako se naruši mit\nŠta je bilo sa brojnim sumnjivim privatizacijama u njegovo vreme, da li je bilo korupcije i ima li tu oštećenih strana ili bar nezadovoljnih koji bi mogli i njega da krive, sa razlogom ili možda bez, svejedno. Nije isključeno ni da su mu neki njegovi saradnici natovarili nečiju omrazu, nastupajući u njegovo ime ili pozivajući se na njega i kad su bili ovlašćeni i kad nisu. I kad su radili javno i korektno, ali i ispod žita. Možda i primali mito ili reketirali u njegovo ime.\nZatim, javnosti je dobro poznato da je nova vlast bila donela zakon o ekstraprofitu, po kome su mnogi biznismeni, odnosno njihove firme, trebali da isplate državi značajne sume, po nekoliko desetina miliona evra, neki čak i čitavih sto miliona. Poznato je takođe i da to nikad nije naplaćeno. Jedino je Karić bio uplatio nešto u budžet Republike Srbije, ali mu je to posle vraćeno zato što nikome drugome nije naplaćen taj ekstraprofit. Zašto nije ako je zakon to zahtevao? Da li je neko odgovoran što taj zakon nije sproveden? Ili je možda i bilo neke nezvanične naplate od nekih tajkuna, čak i u njegovo ime, ili se ono moglo samo podrazumevati. Tako nešto, ako se događalo i ponavljalo, sasvim sigurno bi moglo da razbesni pojedince od kojih bi na taj način, dakle reketiranjem, malo po malo moglo biti iznuđeno i više od sume koju su zvanično trebali da plate državi i na taj način ozakone svoje poslovanje i ostatak imovine, kad shvate da to nema kraja i da će večito ostati sumnjivi vlasnici prljavog kapitala.\nBezbroj je takvih pitanja i špekulacija koje se mogu praviti na osnovu poznate prakse nelegalnog poslovanja i činjenja vlasti, kako pre, tako i još dugo posle pada Miloševićevog režima, kada se država našla u izvesnom pravnom vakuumu između starih zakona koji ne valjaju i novih koji su često bili u suprotnosti sa Ustavom. Onaj ko sve to temeljno ne pretrese i proveri, ne može reći da je sproveo ozbiljnu istragu, kao što ni onaj ko i to ne traži ne može tvrditi da mu je stalo da se sve ispita i pronađu nalogodavci ubistva premijera Zorana Đinđića.\nAli, šta ako se time naruši mit o Đinđiću, na čemu počiva ova vlast i karijeru prave bezbrojni samozvani nastavljači njegovog lika i dela?\nNe mogu da razumem zašto niko ne pominje novac kao mogući trag i ne pokazuje ni nameru da povede istragu i u tom pravcu.


Proljetni raspust predložen za sve škole, odluka sutra | Info-ks.net\n30.03.2021 u 14:52\nLoša epidemiološka situacija Proljetni raspust predložen za sve škole, odluka sutra\nMinistrica obrazovanja i nauke Arbërie Nagavci održala je sastanak kome su prisustvovali službenici Ministarstva obrazovanja i nauke, predstavnici Kolegijuma opštinskih direktorijata obrazovanja, Ujedinjenog sindikata, Savjeta roditelja, NIJZK, direktori škola i nastavnici.\nDanašnji sastanak nastavak je sastanka od petka, kako bi se istražile mogućnosti organizacije nastave u narednim danima, odnosno mogućnost proljetnog raspusta, nadoknada dana izgubljenih tokom ove školske godine i dodatna nastava za učenike osnovnih škola i onih koji su zaostali u nastavnim lekcijama.\nMinistrica Nagavci je istakla svoju zabrinutost zbog kvaliteta učenja tokom ove teške i izazovne školske godine, ali je naglasila da je zdravlje obrazovnog osoblja i učenika i dalje primarno.\nMinistrica je takođe zatražila saradnju svih, kako bi se što bolje upravljalo situacijom i postiglo što kvalitetnije učenje.\nSvi učesnici sastanka složili su se da su proljetni praznici potrebni zbog velikog opterećenja nastavnika prilikom rada u grupama, dezinfekcije škola, kao i za ublažavanje trenutne pandemijske situacije u obrazovanju i situacije uopšte.\nMinistrica Nagavci zatražio je od Kolegijuma opštinskih direktorijata obrazovanja da do sutra iznesu preporuke o pomenutim pitanjima, kako bi se donijela jasna odluka i kako bi se svi akteri uključeni u obrazovanje pravovremeno informirali.\nIzvor: Front Online\nproljetni raspustArberie Nagavciobrazovanje


Stres pri izbacivanju biljcica napolje oO | Vutra Organizacija - Marihuana (Kanabis) Diskusije\nStres pri izbacivanju biljcica napolje oO\nhteo bih sledece godine da probam da gajim biljke , prvo indor pa kada narastu oko 20-ak cm da prebacim napolje , ali me neshto kopka , ima tema za ovo ali nikako da nadjem konkretan odgovor\nkada biljka proklija iz zemlje , koliko sati dnevno svetlo treba da bude ukljucheno ?\nmoje mishljenje je da treba da ide 12/12 ali nisam siguran , i da , gde mogu da kupim prekidache (tajmere) koji ce sami da pale/gase svetlo ?\n. u svakoj elektro radnji ima 5-6 e, a sto se svetla tice, moras malo vise citati, milion misljenja i iskustava imas na forumu, podeljena su a zavisi od sorte, svetla, koliku biljku zelis, koliko roda, za koje vreme........kad to sve budes znao, samo ce ti se reci kako svetlo da stavis.....pozz\npotrebna mi je biljka koja se dovoljno razvila da je puzevi ne jedu , znachi 20 cm , tada je dovoljno jaka i razvije se lepo ...\nsa tom velichinom (20-30 cm) bih je presadio polovinom aprila , u srbiji su uslovi takvi da ranije ne moze da ide na outdoor ....\nindor bih stavio negde pochetkom aprila , mozda i malo ranije\ni šo čemo sad,kad je sledeča godina va pitanju?\nPa predpostavljam da sada chekam odgovor na postavljeno pitanje , ili je izashao pravilnik u kojem pishe da pojedina pitanja smeju da se postavljaju samo u nekom odredjenom vremenu oO ?\npostavio sam pitanje jer me je to zainteresovalo u ovom trenutku , i tvoj odgovor mi nije pomogao nimalo , ne samo meni , nego i ostalim ljudima koje ovo isto zanima ...\na bo sin moj,nemere to tako....\nsad san ti sve reka:icon_lol:[/QUOTE]\nPa mozes i sad da ih startujes , mesec dana na 12/12 , i kad ti pokazu pol , shibaj napolje . Sto cekati sledecu godinu ....\nnemam dovoljno prostora za to , a i vec je dosta kasno , dok proklijaju .... bice sve po pola metra , 20-30 grama po biljci , malo\nBitje mnogo vishe po biljci, a ako uzmesh fem seme odmah pichish na 20/4 ili 18/6, pa napolje. Uzmi chitaj malo po forumu, nema nishta instant. . . Imash i auto sorte koje su gotove za cca 70 dana i ide ti od 20-50gr po biljci i ne rastu vishe od 50cm.\nMogutjnosti su mnoge, samo uzmi i chitaj. . .\ni nameravam da uzmem feminizirane , himalayan gold kazu da je dobar , ili lemon skunk , ne znam josh uvek , himalayan gold daje i do 1 kg a lemon skunk ima bolji kvalitet , e sad , kvalitet ili kvantitet\nto nije vazno za sada\nTreba ciljati na kvalitet,bar ja tako,ne grize me količina apsolutno.\nTo što himalaja daje 1kg to je sve okvirno,marketing ili idealni uslovi.Sve od nama ovisi,i svijetlo...\nBitno da se izgura optimalno,i da količina i kvaliteta zadovoljava.\no tome i pricam , pise daje od 500 gr do 1 kg , sve je reklama i idealni uslovi , toplija klima , chesto posecivanje biljaka i najpre veliko iskustvo , kojeg ja nemam previshe ....\na lemon skunk je osvojio prvo mesto 2007 ili 2008 , nisam siguran ....\nImash auto lemon skunk, zavrshi jako brzo, baci se na chitanje o auto flower sortama. A za dobar uzgoj ti ne treba vishe od 10 dana laganog chitanja, da bi najvaznije elemente skontao.\nTako da baci se na naruchivanje i chitanje, jer uz malo volje i truda i ova sezona moze da ti bude bogata. Nemoj nikada smetnuti sa pameti da je to ipak biljka koja raste u nashem okruzenju ko zna koliko godina, treba joj samo malo tvoje pomotji. Unutrashnji uzgoj je vetj druga pricha. . . Inache koliko sam ja chitao HG ima jako dobar high, a i procenat THC-a nije za shalu. A kad na sve to dodamo da ima miris/ukus kafe i chokolade, ne znam ko je lud da ne proba ovako neshto\nza ovu sezonu sam se vec snashao ) i ide odlichno , nisu neke kvalitetne ali bice OK pokrenuo sam ovu temu jer me izludjuju puzevi i ostala gamad (30 % je otishlo zbog puzeva , + 35 % muzjaka , mnogo bre ) , a za sledecu godinu nameravam da imam neshto mnogo kvalitetnije i naravno feminizirano !\nsvi hvale HG , sve to shto si naveo + veeelika izdrzljivost na hladnocu , tako da moze ranije out da ide + veeeliki prinos ( za ponos heheheh )\nPa pazi to je samo zbog Nepalske genetike i nije to toliko na hladnotju koliko na velike temp. inverzije, generalno chim padne temp. ispod 10 celzijusa retko koja biljka "radi"\nNisam dugo u ovome, ali za ovo kratko vreme shto sam video jako je veliki procenat m u odnosu na z. Tako da se sa domatjicom nikako ne bi igrao, osim ako nisi na gajbi vetj video kog su pola. Kada uzmesh u obzir cenu i shta dobijesh za tako "male" pare, fem seme je i vishe nego dobra odluka.\nPoz i sretjno\nhvala trip na lepim zeljama\nsamo mi nije jasno kada si rekao "ako da se sa domatjicom nikako ne bi igrao, osim ako nisi na gajbi vetj video kog su pola" oO\nPa zna da bude veliki procenat muzjaka, a ako ih bez 12/12, tj bez prethodnog utvrdjivanja pola izbacish napolje i na kraju posle par meseci ti od 5 ispadne npr 4 muzjaka. Rekao bi da si se onako bash iscimao za DZ\nLose seme ili ?


U četvrtak 10. marta u 20.00, u Klubu Magistrala Doma kulture „Studentski grad“, biće održan program povodom 95 godina od rođenja Borisa Vijana.\nŽivot Borisa Vijana (10.03.1920 – 23.06.1959) ubraja se u njegova najuspelija dela. Bio je inženjer, trubač, prevodilac, pisac, scenarista, glumac, libretista, novinar, kompozitor i komentator. Na popisu njegovih ostvarenja mogao bi mu pozavideti svaki pisac. Za 39 godina života ostavio je romane, priče, pozorišne komade, hronike, poeziju, pesme…\nKoliko je života on, zapravo, proživeo? Ostao je ideal za generacije adolescenata, oličavajući šarm, mladost, inventivnost, smelost. Živeo je svojih 39 godina u stanju neprestane budnosti. S projekcije filmske verzije svoje knjige „Pljuvaću po vašim grobovima", koje se javno odrekao, nije se vratio. Nekoliko minuta posle početka filma izgovorio je: These guys are supposed to be American? My ass!. Zatim se sručio u stolicu i umro od srčanog udara na putu do bolnice.\nU programu BORIS VIJAN – 95 godina od rođenja, učestvuju prevodilac Nikola Bertolino, profesor Pavle Sekeruš i džez trubač Ognjen Cogoljević. Uz razgovor o delu prikazujemo inserte iz filmova u kojima je Vijan glumio i slušamo zvuke trube uživo.\n„Ja bih hteo da budem zaljubljen”, reče Kolen. „Ti bi hteo da budeš zaljubljen. On bi hteo idem (da bude zaljubljen). Mi, vi, bismo hteli, biste hteli. Oni bi, takođe, hteli da budu ludi od ljubavi…”.\nPena dana, Boris Vijan\nStiže novi album grupe „Orthodox Celts“\nOdlična vest za sve ljubitelje keltskog roka, poznati beogradski bend „Orthodox Celts“ objaviće 13. januara novi album pod nazivom „Many Mouths Shut!“...


Zabava | ImPressia\n15. Septembra, 2017 16. Septembra, 2017 Impressia\nOvanPosao Mars je ušao u znak Device gde je njegova moć oslabljana, pa zato ne očekujte da sve ide po planu ili onako kako biste vi to želeli. Mnogi događaji biće izvan vaše kontrole. S druge strane, konjunkcija sa Merkurom u istom znaku donosi mnogo novih zamisli, puno nemira i malo realnih ostvarenja. Očekujte pozitivne promene na poslu. Obratite veću pažnju na dokumente i ugovore.LjubavSedmo polje je aktivirano Venerinim sekstilom sa Jupiterom, što donosi stabilizaciju odnosa. Slobodni pripadnici znaka su na pragu nove veze. Moguća dilema oko izbora partnera. Kod…\nMlada manekenka Bri Keler izgubila je život u saobraćajnoj nesreći u Sidneju. Do nesreće je došlo nakon što je vozač izgubio kontrolu nad vozilom, a nakon sudara skupoceni automobil se zapalio. Velika tragedija zavila je u crno njenu porodicu koja ne zna kako se dvadesetdvogodišnjakinja našla u automobilu sa dvojicom muškaraca – braćom Stivom i Džefom Nastrom, koji su takođe poginuli. “Nemamo pojma ko su ti ljudi. Znali smo da izlazi, ali nismo znali gde je. Ovo je ogroman gubitak“, rekao je njen očuh Piter Frensis. – “Bila je jako…\nAko ste među onima koji ne veruju u horoskop, ali veruju u karakterne podele prema horoskopskom znaku, nije loše baciti oko na ove sitnice. Ko zna, možda je baš pogođeno! Ovan Muškarac u ovom znaku ne podnosi nesigurne žene. Ovan želi nekog ko će mu se suprostaviti, a ako žena svaki put pogne glavu kad dođe do neslaganja, Ovnu će jako brzo postati dosadno. Bik Bikovi vole sigurnost i stabilnost, zato će muškarac u ovom znaku loše reagovati na žene koje su nepredvidive. Žena koja se stalno predomišlja i s…\nGlumica Katarina Radivojević boravi u Beogradu, gde snima drugu sezonu serije “Ubice mog oca“. Ipak, dobila je poziv da snimi jedan akcioni triler u holivudskoj produkciji u susednoj Hrvatskoj. Projekat vredan 50 miliona dolara biće snimljen na hrvatskom ostrvu Hvar, a produkcijski tim nedeljama je obilazio lokacije po Jadranu kako bi našli savršeno mesto za snimanje filma.Katarina je za hrvatske medije otkrila da će ona imati jednu od glavnih uloga u ovom filmu.“Glavni producent je Džozef Tufaro iz Gold star filma, u čija su tri poslednja filma igrale zvezde poput…\nKoje to rečenice uspješni ljudi nikad ne izriču.\nIznenadni uspeh se događa samo retkima i srećnima. Za većinu su obično potrebne godine napornog rada i malih koraka napred, što zahteva veliku fleksibilnost, pažljivu analizu i dobro samoopažanje. Kako bi se ubrzao put do uspeha, Brightside je sastavio sedam fraza koje uspešni ljudi ne koriste: 1. Mrzim svoj posao Pravilo koje znaju svi uspešni individualci. Važno je biti objektivan i zadržati neutralnost. 2. Nije pošteno Većina uspešnih ljudi nikad se ne žali kako njihovi napori nisu primećeni – svi u životu ponekad patimo od nepravde. 3. Tako se ovde…\n5. Decembra, 2016 Impressia\nOvo su stvari koje su se radikalno vratile i, od nekada socijalno odbačenih, postale trend današnjice. Najnovija pitanje za korisnike “Redita” je glasilo: “Šta je pre 15 godina bilo društveno neprihvatljivo, a danas je trend?” Ovako glase odgovori korisnika “Redita”: – Klasične melodije zvona na mobilnom telefonu, koje su fabrički ubačene u njega. – Traženje partnera na internetu. Nekada se to skrivalo, ali se, uvođenjem i takvih aplikacija, vratilo i veoma je popularno, pogotovo u velikim gradovima. – Veliki mobilni telefoni. Nekada je ogroman telefon značio da imate stari model,…\nDa li znate u kom horoskopskom znaku su rođene žene koje je teško osvojiti, ali kada se napokon prepuste, nećete zažaliti što ste se trudili? ŽENE ROĐENE U ZNAKU BIKA Dama Bik je najstabilnija od svih. Ona tačno zna šta hoće i kako to da dobije. Ali, ima jedna caka ovdje. Ona prstom neće mrdnuti i neće se uopšte nervirati ako partner neće da se potrudi oko nje. Jednostavno će, kao prava dama, otići. Najbitnije joj je uživanje, da joj partner ugađa, da se često izlazi, provodi, da se ide…


Vlada RH – nacionalnemanjine.hr\nDjelokrug Ureda za ljudska prava i prava nacionalnih manjina obuhvaća stručne poslove u svezi s izvedbom politika promicanja i zaštite ljudskih prava i posebice prava nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj.\nUred prati usklađenost zakonodavnog okvira Republike Hrvatske s Ustavom Republike Hrvatske i međunarodnim instrumentima te predlaže modalitete i mjere za punu realizaciju tih prava kao i njihovo unaprjeđenje.\nOsobito se prati ostvarivanje Okvirne konvencije Vijeća Europe za zaštitu nacionalnih manjina te Ured koordinira izradu izvješća o njenoj provedbi.\nUred prati realizaciju Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina te godišnjih i višegodišnjih akcijskih planova i redovito izvještava nadležna tijela koordinirajući i izradu izvješća.\nOsobito važne zadaće Ureda su izrada stručne podloge nacionalnih programa i planova : Nacionalnog programa zaštite i promicanja ljudskih prava, Nacionalnog plana za borbu protiv diskriminacije, Nacionalnog plana suzbijanja trgovanja ljudima, Nacionalnog programa za Rome i Akcijskog plana Desetljeća za uključivanje Roma 2005. – 2015. Osim toga Ured prati provedbu tako donijetih planova i programa te kooridnira izvještavanje o njihovoj provedbi.\nUred surađuje s nadležnim ministarstvima i drugim tijelima državne uprave te drugim institucijama, s tijelima lokalne i područne (regionalne) samouprave, pučkim pravobraniteljem, posebnim pravobraniteljstvima i sa Savjetom za nacionalne manjine. U tom smislu prati provedbu preporuka iz godišnjih izvješća pučkog pravobranitelja, i to: izvješća o radu, izvješća o pojavama diskriminacije i izvješća o obavljanju poslova nacionalnog mehanizma za sprječavanje mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja.\nUred prati stanje međunarodnih instrumenata i pojedinih dokumenata, priprema mišljenja i stručne analize u vezi s primjenom međunarodnih dokumenata u ostvarivanju zaštite i promicanja ljudskih prava i prava pripadnika nacionalnih manjina.\nU svrhu poboljšanja nacionalnih standarda zaštite i promicanja ljudskih prava i prava nacionalnih manjina Ured surađuje s međunarodnom zajednicom i međunarodnim regionalnim organizacijama. Radi učinkovitijeg ostvarivanja prava vijeća i predstavnika nacionalnih manjina Ured prati suradnju udruga i ustanova nacionalnih manjina s institucijama u njihovim matičnim državama.\nPrikupljajući i objavljujući podatke o zločinima iz mržnje Ured ostvaruje svoju središnju poziciju tijela ovlaštenog za suradnju s Organizacijom za europsku sigurnost i suradnju te surađuje i s drugim međunarodnim organizacijama koje se tim pitanjima bave.\nRavnatelj Ured za ljudska prava i prava nacionalnih manjina\nVlade Republike Hrvatske je mr. sc. Branko Sočanac.


Festival će biti posvećen temama poput održivog razvoja i cirkularne ekonomije, kao i novoj kulturi života i rada.\nSrce festivala čini velika međunarodna konferencija "Shift" koja će okupiti neke od najznačajnijih domaćih i evropskih eksperata, zagovornika i motivatora promene društva ka održivoj i cirkularnoj kulturi, ali i predstavnike svih relevantnih domaćih institucija koje bi ovom temom trebalo da se bave u Srbiji.\nFoto: Na dlanu / screenshot\nLokacije na kojima će se održavati "Mikser" festival\nUlaz na konferenciju je besplatan, uz obaveznu elektronsku rezervaciju mesta za prepodnevne i popodnevne sesije.\nU okviru ekspo zone festivala, na Sajmu inovacija (Innovation Expo) u dvorištu Muzeja nauke i tehnike, predstaviće se inovatori, kompanije, organizacije civilnog društva i zeleni strartap.\nUMETNOST, ARHITEKTURA, ZABAVA Otvoren deveti MIKSER FESTIVAL na Dorćolu\nFestival će biti ispraćen i muzički, nastupima Bella Technika, Dj Peppe-a, Lollobrigade, Sunday Stories-a, grupe Cmok, i ansambl Flautino Lola Klasik.\nPRIČA KOJA CEPA SRCA NA HILJADU KOMADA Mirko (10): Miho, video sam da si tužan! Niko ne razume tvoje strahove bolje od mene


A. J. 21. maja 2022. 21:33\nPostoje brojni načini da saznate sviđate li se određenoj devojci. Ali postoji ogromna razlika u ponašanju žena koja vas voli i one kojoj se samo sviđate. Neke stvari žena radi samo za muškarca kojeg stvarno voli, a ovo su neke od njih.\nBrinuće o vama\nVerovatno su vas učili da su muškarci rođeni zaštitnici, kao i to da je u njihovoj krvi da pod svaku cenu zaštite ženu koju vole. Naravno, ima istine u tome. Međutim, to ne znači da se žene ne ponašaju slično kad nekoga vole.\nAko vas zaista voli, žena će imati neverovatnu potrebu da brine o vama.\nMožda nije fizički jača od vas i možda neće moći da vas zaštiti u tom smislu, ali će se sigurno pobrinuti za vaše potrebe i za vašu dobrobit. Pokaz će to kroz male stvari: brinuće se jeste li dobro jeli, jeste li se naspavali i jeste li pod stresom.\nMladić iz Srbije pitao gde da upozna stariju ženu, pa pokrenuo lavinu…\nOvaj tip ženskog lica je muškarcima najprivlačniji –…\n10 razloga zašto žena ostavlja muškaraca kog voli: Broj 3 nijedna ne…\nTolerisaće vas više od bilo koga drugoga. Oprostiće vam neke stvari koje verovatno ne bi smela i koje ne bi oprostila nikom drugome. Jednostavno je, ova žena vas vidi kao boljeg muškarca nego što vi zapravo jeste. To znači da će pronaći izgovor za vaše ponašanje, čak i ako to ponekad loše utiče na nju.\nAli to ne znači da bi to trebalo da iskoristite. Umesto toga, to je nešto što bi trebalo da cenite i što bi trebalo da vas spreči da joj nanesete bilo kakvu štetu.\nZnaće sitnice o vama\nKo zna odgovore na pitanje kad ste rođeni, ko je vaš omiljeni fudbaler i kad ste se prvi put poljubili? Ona. Kad vas žena zaista voli, ona želi da zna sve detalje o vama i vašem životu. To ne znači da će „zabadati nos“ niti da vam neće dati privatnosti nego da je zainteresovana za vaš život i sve što se tiče vas.\nBrine o vama i želi znati s kime se družite čisto kako bi bila dio vašeg života. Potrudiće se da joj se otvorite i pokažete svoje pravo lice. To znači da će je zanimati vaši snovi, nade, strahovi, mišljenja i najdublje misli, a prihvatiće i vaše mane.\nJoš jedna stvar koju će devojka koja vas stvarno voli je pokazati da ste joj prioritet. Neretko ćete joj biti važniji od njenih potreba i želja. Staviće vas na prvo mesto i ništa i niko to ne može promeniti.\nAko imate pored sebe ženu koja vas voli, možda ste primetili da uvek pronađe vremena i energije za vas. Uložiće sav trud koji ima u vezu jer joj puno značite. Dakle, ako ste dovoljno pametni, uzvratićete joj uslugu i učiniti je prioritetom.\nUčiniće više od potrebnog\nDa, u nekim stvarima se ne slažete, a nemate ni iste hobije. Ne brinite, žena koja vas voli će vam pokazati da su vaša interesovanja i njoj važni. Bez problema će ići na fudbalsku utakmicu s vama i koncert benda koji joj se ne sviđa, brinuti se o vama kada ste bolesni samo da vam pokaže svoju ljubav.\nSeksi poza slona pruža divlje orgazme i uživanje, mnogo je jednostavna…\nReči bez slova O azbučnim redom\n(Još jedan) paradoks u Srbiji: Nikad manja podrška građana EU, ali su za benefite koje ona daje\n18:11: Rama: S. Makedonija treba da prihvati novi francuski predlog\n18:08: Isporuke ruskog gasa u Kinu skocile 63,4% u prvom polugodist\n18:04: Holanđanin uhapšen zbog silovanja maloletnice u Tivtu\n17:57: Gruško: Prijem Finske i Švedske u NATO komplikuje situaciju\n17:47: SD ponovlja apel za rušenje vlade zbog TU sa SPC\n17:41: Nemačka energetska kompanija Uniper traži finansijsku pomoć nemačke vlade\n17:40: Evro u ponedeljak 117,38 dinara\n17:40: Uniper traži finansijsku pomoć nemačke vlade\n17:37: Čižov: Bugarska odavno ne vodi nezavisnu politiku\n17:35: Predstavnica OEBS: Podržavaćemo aktivnosti na unapređenju medijske scene u Srbiji\n17:33: Markovic: 500. broj ICT Biltena-nasa politika je objektivnost\n17:31: Plenković najavio vaučere za gorivo za najugroženije\n17:30: Požar nadomak drevnog Maču Pikčua zasad pod kontrolom\n17:23: Nastavljeno rusenje kredibiliteta dijaloga, resetovati pregov\n17:21: Peter Sijarto: Sramota što BiH nije dodeljen kandidatski status\n17:21: Sijarto: Sramota što BiH nije dodeljen kandidatski status\n17:17: Evropska komisija predložila novih milijardu evra makrofinansijske pomoći Ukrajini\n17:17: EU: Novih milijardu evra makrofinansijske pomoći Ukrajini\n17:13: Predstavnici Stelatnis grupe zvanično dali dve verzije ponude za Slovačku\n17:09: Oslobođen kit koji se upleo u užad u Norveškom moru\n16:49: RTCG: Crna Gora traži izručenje Duška Kneževića\n16:45: Konašenkov: Uništene hiljade ukrajinskih aviona, tenkova. . .\n16:43: Ukrajina: Najmanje 20 stradalih u ruskim napadima u Odesi\n16:42: Prodaja DŽeneral Motorsa pala 15 posto u drugom kvartalu\n16:38: U julu početak gradnje autoputa Banjaluka-Prijedor\n16:35: Narodna stranka: Imenovanje Čučkovića označava nastavak uništavanja Beograda\n16:33: Rusija će detaljno analizirati rezultate samita NATO\n16:31: Milan Krkobabić: Ratari mogu da računaju na svoju državu\n16:24: Darija Kisić uručila 49 ugovora o samozapošljavanju u Nišu\n16:24: Uručeno 49 ugovora o samozapošljavanju u Nišu\n13:50: Vukojević osvojila srebro, Srbija ima 17. medalja na MI\n13:31: Rvaci posle tri medalje u Oranu: Glavni cilj je SP u Beogradu\n13:25: Bajern ponudio 22 miliona evra Lajpcigu za Lajmera\n13:16: Mudrinski zbog videa ostao bez ugovora u Celju\n13:10: Štefan Ortega novi rezervni golman Sitija\n13:07: Barselona potvrdila: Veseli je naš do 2025. godine\n13:07: Vlahović uzeo „devetku“ Juventusa\n12:34: FIFA uvodi novu ofsajd tehnologiju na SP u Kataru\n12:12: Ovo je 10 najvećih ugovora u istoriji NBA, Jokić prvi\n11:34: Nadal: Razmišljao sam o povlačenju, ali više ne


GDPR pristup podacima - Bavaria Team Rent a Car\nBavaria Team d.o.o. prikuplja lične, identitikacione podatke od Korisnika na različite načine, uključujući kontakt forme, kolačiće, a u vezi sa uslugama, aktivnostima, resursima i funkcijama dostupnim na našem Web sajtu.\nLične podatke Korisnika sajta prikupljamo i koristimo u svrhe Poboljšanja svojih usluga. Lične informacije nam pomažu da efikasno i tačno odgovorimo na zahteve upućene našem korisničkom servisu.\nBavaria Team d.o.o. usvaja prikupljanje, skladištenje i obradu podataka kao i sigurnosne mere zaštite od neovlašćenog pristupa, promena, obelodavnjivanja ili uništavanja ličnih informacija, korisničkog imena, lozinke, transakcionih informacija ili podataka koji se nalaze na našem Web sajtu.\nNaš sajt koristi sigurnu SSL vezu za prenos ličnih podataka, sa 128-bitnom enkripcijom.\nZa više informacija posetite stranicu politika privatnosti.


Seoski turizam Srbije | Rajski konaci\nVrsta smeštaja:Brvnare i vajati\nNoćenje sa dor.:16 €\nPun pansion:36 €\nCena: 16Noćenje sa dor.\nRajski konaci domaćinstva Jevtović je tradicionalno seosko domaćinstavo sa velikim dvorištem punim raznolikog cveća i drveća, koje je 2004. godine proglašeno najlepšim na teritoriji opštine Gornji Milanovac. U dvorištu se nalazi nekoliko starinskih kuća, renoviranih u etno stilu. Gostima su na raspolaganju 3 zidana vajata sa kuhinjom i kupatilom i apartmani u 2 kuće. Svaka kuća poseduje svoje kupatilo. Smeštaj se izdaje tokom cele godine. Domaćin nudi prenoćište, pun pansion za više od 5 gostiju, kao i mogućnost samostalnog spremanja hrane. Hrana se služi u trpezariji u koju se može smestiti 15 osoba. U dvorištu postoji kućica za psa.\nMoguć je obilazak okoline i upoznavanje sa bogatom istorijom ovog kraja.\nNa udaljenosti 3 km nalazi se reka Čemernica i restoran „Plaža“ koji poseduje bazen za kupanje.\nDeca do 3 god. - gratis\nDeca između 3-12 god - 50% cene\nU okviru domaćinstva postoji sala za sastanke koja prima od 30 do 50 osoba.\nPogodno za grupe, strance i decu.\nRakija, džem, voće, sir, kajmak, kozji sir.\nSkupljanje gljiva i lekovitog bilja.\nIzleti do Ravne Gore, Takova, Savinca, Koštunića, Ovčarsko-kablarskih manastira\nKuhinja, restoran, tv, tv sala, internet, grejanje centralno.\nPlanina, reka, otvoreni bazen, istorijski lokalitet.\n125 km od Beograda (Ibarskom magistralom)\n28 km od G. Milanovca\n14 km od Takova\nPosle Takova, na putu za selo Pranjane prolazi se redom kroz sela: Beršići, Brezna i na kraju Leušiči.\nSrđan Sokolović - 06.11.2017\nLeušići su predivno mesto, vlasnici gostoljubivi, blagi, posle 15 minuta su vam kao najbliži rod, pažljivi, ugađaju vam za sve što poželite. izuzetno druželjubivi, a istovremeno i pažljivi, prepuštaju vas privatnosti i vašim potrebama. Brvnare izuzetno opreljene, sadržaj izuzetan, čistoča besprekorna. Priroda božanstvena, vazdušna banja za preporuku, hrana domačinska, izvanredna, obroci ogromni, bio sam sa dve male kuce, nikakvih problema nije bilo.\nTopla preporuka za sve.\nAna - 03.10.2016\nJa bih samo da uputim komentar na komentar g. Rankovic. Ja sam sa svojom porodicom pre mesec dana bila u ovom domacinstvu i imam samo reci hvale za domacine. Tako da nemojte "na keca" tako reagovati vec pozovite domacina i pitajte sve sto vas zanima, pa i to moze li vasa kuca spavati sa vama u vajatu. Mi smo vodili naseg retrivera i naravno da je i on bio sa nama. Pozdrav!\nRankovic - 24.08.2016\nMislimo da dodjemo ali kuca nasa spava sa nama. Cista je i vaspitana tako da necemo je sigurno ostaviti napolje u kucicu jel bi cvilela celu noc. Tako da znate da seoski turizam se odnosi pogotovo na gradske ljude koji su sve vise i vise pet frendly. Tako da to seljacko razmisljanje da kuce ne moze u kucu nas dosta iritira. i naravno za sada ne dolazimo :(\nTomica - 28.10.2013\nGledala sam neke klipove na Youtube-u juče o ovom domaćinstvu. Sve izgleda bajkovito. Ako Bog da sreće i zdravlja otići ću s porodicom tamo sigurno. Ne znam tačno kada ali sigurno ću otići.\nPitanje: 5 + 4 = ? 1 11 19 13 9\nTip usluge: Noćenje: 12 € Noćenje sa dor.: 16 € Polupansion: 27 € Pun pansion: 36 €\nPitanje: 7 + 2 = ? 20 17 11 4 9


Sveta Gora Manastiri Stavronikirta\n(Sveti Nikola, 6/19. decembar)\nNajmlađi među današnjim manastirima je Stavronikita – Σταυρονικήτα (Sveti Nikola, 6/19. decembar) –koji je osnovan u prvoj polovini XVI veka. Na temeljima nekog mnogo starijeg monaškog staništa, sa najmanjim zemljišnim posedom, neposredno oko zidina i najužim sabornim hramom od svih na Svetoj Gori. Smešten je na jednoj kamenitoj terasi pored mora, na severnoj obali poluostrva, između Pantokratora i Ivirona. U neposrednoj blizini je pristanište sa kulom manastira Kutlumuša a u okolini kolibe i kelije Kapsale. Do Kareje treba sati i po hoda, do Ivirona i Pantokratora oko sat. Iz Jerisosa i svakog manastira na toj strani Svete Gore do Stavronikite se stiže brodom ili brodskim taksijem, što je udobnije i brže.\nBarski veli da je manastir dobio ime po krstu (grč. stavros) koji je uz stazu postavio neki Nikita, ili po nekom krstorescu Nikiti. Hristu smatra da je manastir tako nazvan po kaluđeru Nikiti, svom prvobitnom osnivaču. Naime, u jednom dokumentu iz 1016. godine i u nizu dokumenata posle te godine javlja se potpis „Nikifora, monaha iz Stavronikite“. Hristu još kaže da je osnivač bio razrok i da je imao nadimak Stravonikita (stravos = razrok), ali da je to vremenom „da bi bolje zvučalo“ promenjeno u Stavronikita.\nGodine 1287. Stavronikita je ustupljen Kutlumušu a zatim manastiru Filoteju, koji ga je kasnije, kao stanište posvećeno Bogorodici, prodao igumanu Grigoriju iz Geromeriona u Tesprotiji za četiri hiljade srebrnjaka. Grigorije je od patrijarha Jeremije I, svog zemljaka, dobio povelju da osnuje novi, poslednji manastir na Svetoj Gori. Novoj zajednici je pridodat i manastir Faken. Kada je Grigorije umro, a Stavronikitu zadesio strašan požar, obnovio ga je Jeremija lično i postao njegov suosnivač. Manastir je u potonjem vremenu muku mučio sa siromaštvom i posledicama niza požara od kojih je najteže ostavio onaj iz 1879. godine. Prinčevi Šerban Kantakuzin i Aleksandar Gika, jeromonah Markos i Kurtesa, žena Tome Kladosa davali su ovoj monaškoj zajednici znatne priloge, ali je ona krajem devetnaestog veka ipak bila stavljena pod starteljstvo Sveštene opštine. U tim decenijama Rusi su pokušali da preuzmu manastir posredstvom monaha Natanaila, predstavnika Sv. Pantelejmona u Opštini, nudeći značajnu sumu novca. Rumuni su nudili još više, ali je Stavronikita ostao u grčkim rukama. Manastir se finansijski konsolidovao 1968. godine, kada je bratstvo poveljom patrijarha Atinagore prešlo na opštežiće. Stavronikita je prvi manastir koji je to učinio u naše vreme.\nGlavna crkva u stešnjenoj porti izgrađena je 1536, na temeljima nekadašnje, i posvećena je svetom Nikoli. Kasnije joj je dodata priprata. Hram se razlikuje od drugih katolikona i po tome što nema apsidu ni paraklise na bočnim stranama spoljne priprate.\nCrkva je bila ukrašena freskama Teofana Vatasa sa Krita i njegovog sina Simeona, ali su preko njih kasnije oslikane nove, manje umetničke vrednosti. Ikone na drvenom ikonostasu u duborezu, iz 1743, predstavljaju Dvanaest velikih praznika i među najlepšima su u Svetoj Gori. Barski se divio Teofanovim ikonama, stubovima od porfira i izuzetnim rukopisima.U zidinama su četiri paraklisa, a trpezarija nije na uobičajenom mestu, preko puta katolikona, već na prvom spratu južnog krila. U jednom njenom delu su nedavno očišćene freske, za koje se veruje da su Teofanovo delo. Manastir nema fijalu.\nStavronikiti pripada veliki broj kaliba (kalives) u naseobini Kapsala, oko pola sata južno od manastira, koje su uglavnom nenastanjene. Od litijskih ikona najpoznatije su Svetog Nikole u mozaiku i Deizisa. Prva stoji desno od ulaza u crkvu. Predanje kaže da su ovu ikonu ribari mrežom izvukli iz morskih dubina, gde je počivala pet stotina godina, i predali je monasima. Na čelu ima posekotinu za koju se misli da je nastala od na tom mestu pripijene školjke, zbog čega se zove i Sveti Nikola od školjki. Druga se nalazi na desnom zidu spoljne priprate, a neobična je po tome što se na mestu koje obično zauzima Bogorodica nalazi sveti Nikola.\nU riznici se čuvaju svetiteljske mošti i mnoštvo crkvenih predmeta i drugih dragocenosti. Biblioteka sadrži 181 rukopisni kodeks, 53 su na pergamentu, i četiri svitka. Već pominjani Englez Kerzon je 1837. godine ovde video 800 kodeksa (200 na pergamentu). Ako je podatak tačan, onda je ovaj ogroman gubitak posledica potonjih požara. Među sačuvanim kodeksima, ističu se br. 43, jevanđelje iz XI veka, koje sadrži minijature četvorice jevanđelista predstavljenih kao „antički filozofi“ i br. 46, poznat kao Psaltir Stavronikite iz XII veka, ispisan zlatnim slovima i bogato ukrašen, čiju je sličnost sa sopoćanskim freskama uočio Svetozar Radojčić. Barski je zapisao: „Ja kažem kako tako lepu knjigu na čitavom svom putovanju ne videh“.


Menadžer i sistem kvaliteta hrane\nKnjige / Literatura za Standarde / Menadžer i sistem kvaliteta hrane\nNaslov: Menadžer i sistem kvaliteta hrane\nAutor: Šandor Šomođi, Nebojša Novković, Karolina Kajari, Veljko Radojević\nMenadžment kvaliteta nije samo novi termin, nego i nova (veoma značajna) sadržina menadžmenta u celini. Problem kvaliteta se ugrađuje u sistem menadžmenta na svim poljima društveno-ekonomskog života. Kvalitet predstavlja element realizacije zadataka u cilju obezbeđenja autputa svake organizacije, a u interesu boljeg kvaliteta zadovoljavanja zahteva potrošača.\nPredstavnici „nauke o kvalitetu“ tretiraju menadžment proizvodnje, proizvoda i usluga, i proces zadovoljavanja zahteva potrošača kao jedinstveni proces-kao osnovu kvaliteta života. Kvalitet se može razmatrati na razne načine, ali će se uvek pokazati da je reč o kompleksnom problemu, koji ima, ne samo tehničko-tehnološke, nego i organizaciono-ekonomske, društvene, psihološke i druge aspekte. S aspekta menadžera, verovatno je celishodno ovu problematiku staviti u okvire teorije organizacije, zasnovane na teoriji sistema, koja se odlikuje kompleksnošću. Ona razmatra sve podsisteme i elemente sistema, odnosno, ulaze, izlaze, transformacioni (upravljani) podsistem, upravljački podsistem i okruženje sistema, bez zanemarivanja bitnih detalja.\nPovezanim razmatranjem teorije organizacije i menadžmenta kvaliteta, dolazi se do zaključka da je ovo poslednje u stvari „primenjena teorija organizacije“. Uvođenje menadžmenta kvaliteta u jednoj organizaciji odlikuje se kompleksnošću, kao i pristup problemima sa aspekta teorije organizacije. Ni jedan podsistem, element ili relacija se ne zanemaruju, ni u jednom, ni u drugom slučaju.\nPrethodnim razmišljanjima treba dodati i saznanje o ulozi čoveka – jedinog kreativnog faktora u organizacionim sistemima. To se na prvom mestu odnosi na menadžere svih nivoa. Nije slučajno što svi autori ističu odlučujuću ulogu menadžera i zahtev za uključenjem svakog člana kolektiva u uvođenje menadžmenta kvaliteta, jer čoveknije samo kreativni faktor, nego (u isto vreme) i izvor rizika fiinkcionisanja, zbog nedovoljne predvidivosti ponašanja.\nPolazeći sa prethodnih koncepcijskih osnova, autori ovom knjigom žele realiziovati sledeće zadatke:\nObezbediti potrebna znanja za rukovodioce u domenu menadžmenta kvaliteta, jer su oni odlučujući faktor saradnje sa ekspertima za menadžment kvalitet, i faktor uključivanja svih saradnika u procese inkorporacije potrebnih mera u procesu upravljanja funkcionisanjem i razvojem organizacije.\nObezbediti osnovna znanja onima, koji se žele profesionalno opredeliti u ovoj oblasti. Usmeravanje znanja i karijere u oblasti menadžmenta kvaliteta, predstavlja izuzetan izazov, kako za iskusnije, tako i za mlađe stručnjake, ali i traži atnbicije koje zahtevaju stalno učenje i sopstveni razvoj.\nPružiti pomoć u shvatanju uloge zakonskih propisa, regulativa i standarda u ovoj oblasti. Bitno je shvatiti, da je ova problematika značajna, počev od nivoa države (koja želi obezbediti kvalitet života svog stanovništva, proizvodnje, potrošnje i životne sredine), pa do nivoa pojedinačnih organizacija. Nije pogrešno tvrditi da jedan nivo ne funkcioniše uspešno bez drugog nivoa.\nStvoriti shvatanje kod menadžera i budućih eksperata, da se sistem kvaliteta ne uvodi zato jer to zahtevaju propisi, regulative ili pomodarstvo, nego u interesu kvaliteta života, a sa poslovnog aspekta, zbog konkurentnosti na tržištu. Svaki menadžer mora pronalaziti odgovor na pitanje „zašto“, dok propisi i regulative samo pomažu u pronalaženju odgovora na pitanje „kako“ da se nešto uradi, pa da to bude kompatibilno zahtevima kvaliteta na nivou celog društva.\nS obzirom da će se autori koncentrisati pored opštih problema menadžmenta kvaliteta i na proizvodnju hrane, prekoračiće klasično poistovećivanje svake organizacije sa sistemom. Naime, logističko povezivanje poljoprivrede kao: proizvođača sirovina, integratora proizvođača, prerađivačke industrije i prometa, često prekoračuje administrativne granice organizacija u upravljanju kvalitetom i vodi do ideje integralnog upravljanja logističkim lancem procesa od njive do potrošača. (Integral Chain Management – ICM) .\n1. POJAM KVALITETA\n1.1. Kvalitet i prikladnost procesa zadovoljavanja potreba\n1.2. Sistem kvaliteta\n1.3. Zadovoljavanje zahteva\n1.3.1. Zainteresovani u procesu zadovoljavanja zahteva\n1.3.1.1. Organizacije u procesu zadovoljavanja zahteva\n1.3.1.2. Potrošači u procesu zadovoljavanja zahteva\n1.3.1.3. Država kao okruženje zadovoljavanja zahteva\n1.3.2. Kvalitet procesa zadovoljavanja zahteva\n1.3.2.1. Potrošačko shvatanje kvaliteta procesa zadovoljavanja potreba\n1.3.2.2. Proizvođačko vrednovanje procesa zadovoljavanja zahteva\n1.3.2.3. Društveno vrednovanje procesa zadovoljavanja zahteva\n1.4. Kvalitet procesa zadovoljavanja zahteva u sistemu kvaliteta\n1.5. Okviri utvrđivanja kvaliteta procesa zadovoljavanja potreba\n1.5.1. Vremenske dimenzije zadovoljavanja potreba\n1.5.2. Obezbeđenje kvaliteta procesa zadovoljavanja potreba\n2. NACIONALNI SISTEM KVALITETA\n2.1. Ciljevi regulisanja sistema kvaliteta\n2.2. Vrste regulacionih sistema\n2.3. Administrativni (opšti) regulacioni sistem sistema kvaliteta\n2.3.1. Potvrđivanje prikladnosti\n2.3.3. Nadzor sistema kvaliteta\n2.4. Stručno-pravni regulacioni sistem i sistem kontrole kvaliteta\n2.5. Sadržaj regulativa sistema kvaliteta\n3. MENADŽMENT SISTEMA KVALITETA U POSLOVNIM SISTEMIMA\n3.1. Hijerarhija izgradnje sistema regulacije kvaliteta u organizacijama\n3.1.1. Regulacija kvaliteta i pogodnosti proizvodnje\n3.1.2. Utvrđivanje pogodnosti proizvodnje i objekta autputa\n3.1.3. Projektovanje kvaliteta\n3.1.4. Veza sa potrošačima\n3.1.5. Integrisani sistemi u pravljanja (ISU)\n3.1.6. Sistem upravljanja okolinom (SUO)\n3.1.7. Uloga menadžmenta u usaglašavanju podsistema upravljanja\n3.1.8. Strateški zadaci menadžmenta u domenu kvaliteta\n3.1.9. Menadžment i operativno funkcionisanje sistema kvaliteta\n3.2. Proces projektovanja i uvođenja sistema kvaliteta\n3.3. Rizik i sigurnost funkcionisanja sistema kvaliteta\n3.4. Analiza rizika u procesima i okruženju\n3.5. Regulacija kvaliteta i podobnosti procesa proizvodnje i proizvoda\n3.5.1. Regulacija kvaliteta procesa proizvodnje\n3.5.2. Regulisanje prikladnosti procesa proizvodnje\n3.5.3. Kvalitet pouzdanosti proizvodnog sistema\n3.5.4. Regulisanje prikladnosti proizvodnog sistema\n3.5.5. Usavršavanje kvaliteta proizvodnje\n3.5.6. Regulisanje kvaliteta pomoćnih procesa proizvodnje\n3.5.6.1. Regulisanje kvaliteta razvoja proizvoda\n3.5.6.2. Regulisanje kvaliteta planiranja razvoja tehnologije\n3.5.6.3. Regulisanje kvaliteta planiranja postavljanja sistema za obezbeđenje proizvodnje\n3.5.6.4. Regulisanje kvaliteta planiranja odvijanja proizvodnog procesa\n3.5.6.5. Regulisanje kvaliteta snabdevanja proizvodnje i potrošačke službe\n3.6. Troškovi kvaliteta\n3.6.1. Konkurentnost, kvalitet, i troškovi\n3.6.2. Iskustva razvijenih zemalja sa troškovima kvaliteta\n3.6.3. Pristup problemu troškova kvaliteta u našim uslovima\n3.6.4. Problemi iskazivanja troškova kvaliteta u organizacijama\n4. PRISTUPI, METODE I SREDSTVA IZGRADNJE SISTEMA KVALITETA\n4.1. Neki od klasičnih pristupa problemu kvaliteta\n4.1.1. Philip Crosby i zero defect\n4.1.2. Deming i PDCA ciklus\n4.1.3. Ostali značajni pristupi sistemu kvalitetu\n4.1.4. Neka japanska rešenja\n4.2. ISO standardi\n4.2.1. Karakteristike standarda ISO-9000\n4.2.2. Prednosti uvođenja sistema kvaliteta i korišćenja standarda\n4.2.3. Standardi menadžmenta kvaliteta\n4.2.4. Karakteristike ISO 9000:2000\n4.2.4.1. Terminološki rečnik\n4.2.4.2. Osnovni principi\n4.2.4.3. Osnovna struktura standarda\n4.2.4.4. Glavne razlike između ranije i ove serije standarda\n4.2.6. Kontinuirano usavršavanje sistema kvaliteta\n4.2.7. Angažovanje savetodavaca za uvođenje sistema kvaliteta i primenu standarda\n4.2.7.1. Izbor savetodavaca\n4.2.8. Standardizacija u našoj zemlji\n4.2.8.1. Poslovi i zadaci Zavoda za standardizaciju\n4.2.8.2. Poslovi koji proističu iz zakona i nadležnosti\n4.2.8.3. Članstvo u međunarodnim i regionalnim organizacijama\n4.2.8.4. Međunarodni sporazumi\n4.2.8.5. Bilateralna saradnja i bilateralni sporazumi\n4. 3. TQM (Total Quality Management)\n4.3.1. Definicija i osnovni principi TQM\n4.3.2. TQM i proizvodnja hrane\n4.4. Dobra praksa realizacije osnovnih zadataka\n4.5.1. Principi HACCP\n4.5.2. Primena HACCP\n4.5.2.1. Pripremni zadaci organizacije i radne grupe\n4.5.2.2. Dijagramiranje toka procesa i upoređenje sa stvarnom situacijom\n4.5.2.3. Inventarisanje i analiza potencijalnih opasnosti i predviđanje orijentaciono mogućih regulativnih koraka (I princip)\n4.5.2.4. Utvrđivanje kritičnih tačaka regulacije (II princip)\n4.5.2.5. Utvrđivanje kritičnih graničnih vrednosti, nadzora i korektivnih mera za svaki CCP\n4.5.2.6. Pružanje dokaza o funkcionisanju, dokumentivanje i evidencije HACCP sistema\n4.6. Dokumentacija sistema kvaliteta\n4.6.1. Minimalni sadržaj Priručnika sistema kvaliteta\n4.6.2. Minimalni sadržaj opisa postupaka\n4.6.4. Rukovanje dokumentima sistema kvaliteta\n4.7. Uvođenje sistema kvaliteta\n4.8. Pregledi, potvrde i priznanja u sistemu kvaliteta\n4.8.1. Menadžerski pregled, vrednovanje i interni audit\n4.8.2. Audit sistema kvaliteta organizacije\n4.8.4. Priprema organizacije za audit\n4.8.6. Organizacija – tela za audit i certifikaciju proizvoda\n4.8.8. Nagrade za kvalitet\n4.8.8.1. Evropska Fondacija za Menedžment Kvaliteta (European Foundation for Quality Management-EFOM)\n4.8.8.2. Evropska organizacija za kvalitet (European Organization for Quality – EOQ)\n4.8.8.3. EFOM model\n4.9. Označavanje proizvoda\n4.9.1. Oznaka CE\n4.9.2. Oznaka TUV\n4.9.3. Oznaka UL\n4.9.4. Oznaka CSA\n5. ZNAČAJ I KARAKTERISTIKE MENADŽMENTA KVALITETA U PROIZVODNJI HRANE\n5.1. Logistički lanac proizvodnje hrane\n5.2. Kvalitet hrane i tržište\n5.3. Prethodna strategija proizvodnje hrane naše zemlje\n5.4. Međunarodne tendencije i globalni procesi u prometu hrane\n5.5. Međunarodno regulisanje prometa prehrambenih proizvoda\n5.6. Domaće tržište i proizvođači\n5.7. Dinamika društveno-ekonomskih faktora od uticaja na zahteve potrošača u pogledu kvaliteta hrane\n5.7.1. Demografski faktori\n5.7.2. Uticaj prihoda na potražnju hrane\n5.7.3. Uticaj učesnika javnog života, eksperata i drugih poznatih ljudi na stavove potrošača u pogledu kvaliteta hrane\n5.7.4. Promene u sistemima vrednosti potrošača razvijenih zemalja\n5.7.5. Promene u ponudi hrane\n5.7.6. Promene u strukturi potrošnje hrane\n5.7.7. Turizam, sistem kvaliteta i bezbednosti hrane\n5.7.8. Izvori opasnosti po zdravlju i društveni troškovi bezbednosti hrane\n5.7.9. Zaštita potrošača\n5.7.9.1. Zakoni i pravilnici SCG od interesa za potrošače\n5.7.9.2. Propisi SCG o organskoj poljoprivredi i genetsko modifikovanim organizmima\n5.7.9.3. Republički propisi\n5.8. Logički model veza tržišta i kvaliteta hrane\n5.9. Očekivani društveno-ekonomski razvoj naše zemlje i formiranje potražnje za hranom\n5.9.1. SWOT analiza u proizvodnji kvalitetne hrane\n5.9.2. Matrica za analizu tržišne konkurentnosti\n5.9.3. Najvažniji ciljevi i instrumenti za obezbeđenje kvaliteta proizvoda\n5.9.4. Ruralni razvoj i dualna struktura poljoprivrede\n5.9.5. Genetsko modifikovani organizmi (GMO)\n5.9.5.1. Očekivanja potrošača i GM proizvodi\n5.9.5.2. Širenje proizvodnje GM biljaka\n5.9.5.3. GM biljke i Evropa\n5.9.5.4. Sledljivost i GM proizvodi\n5.9.6. Ekološka proizvodnja\n5.9.6.1. Ekološka proizvodnja i GM biljke\n5.9.7. Bezbednost prehrambenih proizvoda\n5.9.7.1. Analiza, menadžment i komunikacija rizika\n5.9.7.2. Princip predostrožnosti\n5.9.7.3. Uspostavljanje sledljivosti\n6. SISTEMI KVALITETA U POLJOPRIVREDI\n6.1. Sistemi kvaliteta u biljnoj proizvodnji\n6.2. Sistemi kvaliteta u stočarstvu\n6.3. Sistem kvaliteta u prehrambenoj industriji\n7. STUDIJE SLUČAJA MENADŽMENTA KVALITETA\n7.1. Studija slučaja primene HACCP u proizvodnji testenina\n7.2. Studija slučaja HACCP sistema u proizvodnji polubelog hleba\n7.3. Studija slučaja kontrole kvaliteta i bezbednosti živinskog mesa i mesnih prerađevina u jednoj klanici\n7.4. Studija slučaja kontrole kvaliteta životnih namirnica\n7.5. Studija slučaja primene HACCP u proizvodnji piva\n7.6. Studija slučaja primene metode analize problema u proizvodnji viršli od živinskog mesa\n7.7. Studija slučaja sledljivosti u preradi živine\nPredstavnici „nauke o kvalitetu“ tretiraju menadžment proizvodnje, proizvoda i usluga, i proces zadovoljavanja zahteva potrošača kao jedinstveni proces − kao osnovu kvaliteta života. Kvalitet se može razmatrati na razne načine, ali će se uvek pokazati da je reč o kompleksnom problemu, koji ima, ne samo tehničko-tehnološke, nego i organizaciono − ekonomske, društvene, psihološke i druge aspekte. S aspekta menadžera, verovatno je celishodno ovu problematiku staviti u okvire teorije organizacije, zasnovane na teoriji sistema, koja se odlikuje kompleksnošću. Ona razmatra sve podsisteme i elemente sistema, odnosno,. ulaze, izlaze, transformacioni (upravljani) podsistem, upravljački podsistem i okruženje sistema, bez zanemarivanja bitnih detalja.\nPovezanim razmatranjem teorije organizacije i menadžmenta kvaliteta, dolazi se do zaključka da je ovo poslednje u stvari «primenjena teorija organizacije». Uvođenje menadžmenta kvaliteta u jednoj organizaciji odlikuje se kompleksnošću, kao i pristup problemima sa aspekta teorije organizacije. Ni jedan podsistem, element ili relacija se ne zanemaruju, ni u jednom, ni u drugom slučaju.\nPrethodnim razmišljanjima treba dodati i saznanje o ulozi čoveka − jedinog kreativnog faktora u organizacionim sistemima. To se na prvom mestu odnosi na menadžere svih nivoa. Nije slučajno što svi autori ističu odlučujuću ulogu menadžera i zahtev za uključenjem svakog člana kolektiva u uvođenje menadžmenta kvaliteta, jer čovek nije samo kreativni faktor, nego (u isto vreme) i izvor rizika funkcionisanja, zbog nedovoljne predviljivosti ponašanja.\nObezbediti potrebna znanja za rukovodioce u domenu menadžmeta kvaliteta, jer su oni odlučujući faktor saradnje sa ekspertima za menadžment kvalitet, i faktor uključivanja svih saradnika u procese inkorporacije potrebnih mera u procesu upravljanja funkcionisanjem i razvojem organizacije.\nObezbediti osnovna znanja onima, koji se žele profesionalno opredeliti u ovoj oblasti. Usmeravanje znanja i karijere u oblasti menadžmenta kvaliteta, predstavlja izuzetan izazov, kako za iskusnije, tako i za mlađe stručnjake, ali i traži ambicije koje zahtevaju stalno učenje i sopstveni razvoj.\nStvoriti shvatanje kod menadžera i budućih eksperata, da se sistem kvaliteta ne uvodi zato jer to zahtevaju propisi, regulative ili pomodarstvo, nego u interesu kvaliteta života, a sa poslovnog aspekta, zbog konkurentnosti na tržištu. Svaki menadžer mora pronalaziti odgovor na pitanje «zašto», dok propisi i regulative samo pomažu u pronalaženju odgovora na pitanje «kako» da se nešto uradi, pa da to bude kompatibilno zahtevima kvaliteta na nivou celog društva.\nS obzirom da će se autori koncentrisati pored opštih problema menadžmenta kvaliteta i na proizvodnju hrane, prekoračiće klasično poistovećivanje svake organizacije sa sistemom. Naime, logističko povezivanje poljoprivrede kao: proizvođača sirovina, integratora proizvođača, prerađivačke industrije i prometa, često prekoračuje administrativne granice organizacija u upravljanju kvalitetom i vodi do ideje integralnog upravljanja logističkim lancem procesa od njive do potrošača. (Integral Chain Management − ICM).


OTKRIVA „DROGU ZA SEKS” | Galaksija Nova\nOTKRIVA „DROGU ZA SEKS”\nLak menja boju (Vikipedija)\nGeneracijama se prepričavaju devojkama saveti da kada izađu u grad piju samo flaširana pića koja su otvorena pred njima. Danas smo otišli korak dalje, jer se događa da devojke postaju mete seksualnog napada – podmeće im se takozvana „droga za seks”. Odgovor na ovakve opasnosti stiže iz industrije za lepotu, verovali ili ne.\nU poslednje dve godine kompaniji u „Anderkaver kolors” javilo se 49 investitora koji su uložili oko 5,5 miliona dolara da bi se lak za nokte pojavio što pre na tržištu.\nČetiri studenta sa Univerziteta u Severnoj Karolini došla su na ideju kako da se zaštite potencijalne žrtve silovanja. Izmislili su lak za nokte „anderkaver kolors” koji promeni boju čim dođe u kontakt s drogom za silovanje. Prvi koncept proizvoda bio je studentski projekat iz 2014. godine.\nDakle, potrebno je kratko vreme da držite nalakiran nokat u piću, ne u čaši, nego u blagom kontaktu i da tako pouzdano proverite da li je bezbedno da ga popijete. Ako u piću postoje supstance poput rufinola, ksanaksa ili gama-hidroksibuterna, kiselina koje spadaju u najčešće droge za silovanje, lak za nokte će promeniti boju. Ako lak promeni boju, odmah treba da pozovete policiju.\n(Izvor B 92)\nPRESAĐENA PRVA GLAVA\nODEĆA I GREJE I HLADI


Podrška strategiji protivminske akcije u BiH|Genesis Project\nDONATOR: Delegacija Evropske komisije u BiH, Američka ambasada u BiH\nTRAJANJE: 1.1.2013 – 30.11.2014\nPARTNER: NVO “Posavina bez mina”\nLOKACIJA: Kneževo, Pelagićevo, Krupa na Uni and Oštra Luka (RS), Tešanj, Glamoč, Bosansko Grahovo and Bihać (FBiH)\nOpšti cilj projekta je osnažiti djecu i nastavnike da organizuju i potaknu edukaciju o opasnosti i načinima zaštite od mina s ciljem što bolje zaštite i informisanosti današnjih i budućih generacija.\nMetodi implementacije projekta:\n-lutkarske interaktivne edukativne predstave\n-interaktivne edukativne radionice\n-treninzi vršnjačke edukacije\n-prezentacije i radionice sa nastavnicima\n-testiranje korisnika projekta prije i nakon edukacije kako bi se utvrdio nivo poželjnog povećanja znanja i informisanosti\n-Povećati kapacitet djece, nastavnika i osnovnih škola generalno za integraciju i implementaciju edukacije o minskoj opasnosti i zaštiti.\n-Inicirati saradnju izabranih osnovnih škola i institucija lokalne zajednice s ciljem identifikovanja i rješavanja problema minske opasnosti\n-Uticati na i podržati dugoroćnu saradnju “lokalna zajednica/škola”\nOčekivani uticaj projekta:\n-Rizik od ozljeda uzrokovanih minama je manji u zajednicama obuhvaćenim projektom\n-Bezbjednost djece u područjima ugroženim minama je povećana kroz saradnju lokalne zajednice i škole


Republika / Vučić: Nastavak dijaloga u najboljem slučaju u decembru!\nsreda, 21. 8. 2019.| 08:40\nAleksandar Vučić i Majk Pompeo vodili otvoren razgovor\nSrbija Dijalog Aleksandar Vučić Beograd SAD Mir Dijalog Beograda i Prištine Ukidanje taksi Izbori u Prištini\nHedona21. avgust 2019. u 20:23\nAleksandar Vučić je jedini predsednik koji voli svoj narod i državu i koji radi na tome da sačuva KiM, jako je važno da je mogao prvi u istoriji da se diplomatski bori za Srbiju.\nSara21. avgust 2019. u 09:34\nVreme je da se Priština urazumi i povuče takse kojima su sabotirali dijalog.\nsasa21. avgust 2019. u 11:44\n@Sara - Takse se moraju ukinuti i to sto pre\ndeki21. avgust 2019. u 09:43\nGospodin Vucic se zalaze da u drzavi rade svi da obavlja svako svoje duznosti. Cinjenica je da ce dijalog biti a mi se nadamo resenju.\nVesna21. avgust 2019. u 09:59\nSamo da se ne desi neki konflikt i ne dođe do eskalacija sukoba... nadajmo se da će prevladati razum i da će ubrozo ponovo da se sedne za pregovarački sto!


Poznati Kotorvarošanin Asim Kurjak u Teleringu Mate Đakovića na RTRS-u - KVorum.net / Kotor-Varoš -\nPoznati Kotorvarošanin Asim Kurjak u Teleringu Mate Đakovića na RTRS-u\nAutor: Slaven Šubara / Datum: 11.04.2018. 14:12\nU srijedu 11. aprila 2018. na programu Radio - televizije Republike Srpske (RTRS) u emisiji Telering sa početkom u 21:10 minuta gostovaće poznato ime, slobodno možemo reći medicinska zvijezda, Kotorvarošanin Asim Kurjak.\nPrethodna vijest: Počinje sanacija i opremanje Narodne biblioteke Sljedeća vijest: Prezentacija NTC sistema učenja u Kotor Varošu


Vozači oprez: Kolovozi klizavi, smanjena vidljivost, mogući odroni! | RTV TK | Najbliži Vama!\nMFS-EMMAUS krenuo s podjelom 2.400 stipendija za jetime iz BiH\nRamić u posjeti Kupresu, Tomislavgradu i Livnu: Značajnija podrška povratnicima je neophodna\nNovinari napustili press konferenciju Macrona i Metsole u Strasbourgu\nCOVAX treba 5,2 milijardi dolara za kupovinu vakcina\nFET: Studenti pomažu svojim kolegama u plaćanju školarine\nVozači oprez: Kolovozi klizavi, smanjena vidljivost, mogući odroni!\n13. Decembra 2017.\nStanje na cestama 13. 12. 2017. u 07 : 20 sati\nZbog većeg odrona kamenja na magistralnom putu M-16.2 Jablanica-Prozor, saobraća se jednom trakom naizmjenično uz postavljenu svjetlosnu signalizaciju.\nI na ostalim putevima u BiH učestali su odroni zemlje ili kamenja na kolovoz, pa savjetujemo pojačan oprez. Posebno izdvajamo dionice koje prolaze kroz usjeke, kao i preko planinskih prevoja. Zbog mogućnosti obrušavanja sniježnih lavina, skrećemo pažnju na magistralni put M-18 Dobro Polje-Brod na Drini-GP Hum/Šćepan Polje (CG). Kolovoz je pretežno mokar, a vidljivost mjestimično smanjena zbog magle i niske oblačnosti. Na dionicama u zapadnim krajevima upozoravamo na jače udare vjetra. Apelujemo na vozače da voze maksimalno oprezno i podsjećamo da je posjedovanje zimske opreme zakonski obavezno.\nZbog sanacionih radova na autoputu A-1 Sarajevo sjever-Sarajevo zapad na ulazu u tunel Oštrik, saobraćaj je preusmjeren iz vozne u preticajnu traku. Molimo vozače da na ovoj dionici voze smanjenom brzinom i da poštuju privremeno postavljenu signalizaciju.\nNa magistralnom putu M-14.1 Brčko-Lončari obustavljen je saobraćaj zbog izgradnje mosta u mjestu Krepšić. Za vrijeme obustave, vozila mogu saobraćati regionalnim putem R-460 Brčko-Cerik, kao i lokalnim putevima i ulicama u naselju.\nNa magistralnom putu M-5 Sarajevo-Pale (dionici Ljubogošta-Pale) u toku su završni radovi u tunelu Kalovita Brda, a otvaranje tunela očekuje se u ovoj sedmici. Do tada, saobraćaj je u tunelu obustavljen i preusmjeren na obilaznicu u neposrednoj blizini.\nNa graničnim prelazima nema dužih zadržavanja.\nPrevious articleDanas kiša, susnježica i snijeg\nNext articleObilježavanje Međunarodnog dana borbe protiv korupcije danas u Tuzli\nTNT band: Muzikom kroz novogdišnju noć\nLovrinović: Mislim da BiH treba dobiti kandidacijski status\nU zemljama EU može se koristiti Pfizerov lijek protiv COVID-a\nPenzioneri u Tuzli ponovo na protestima, traže povećanje penzija


Start blogovanja vol. 4 » Bluz Crnog Mačka\nDaleko od toga da sam neki profesionalac, i kad su tekstovi u pitanju, i kada su u pitanju fotografije. Ipak, čovek ne može da se unapređuje bez rada i truda. Blog može da bude dobar izduvni ventil u raznim situacijama i nešto čime će se čovek baviti u slobodno vreme, kao hobijem. Često želim svašta da iskažem, napišem, a nemam gde. Iz istog razloga ću i pokušati da istrajem u blogovanju.\nDa li ću i uspeti, videćemo u narednom periodu. Pretpostavljam da zavisi i od toga da li će moji tekstovi biti dovoljno dobri da ih ostali čitaju, jer ako sam nekvalitetan, onda nema poente. Nadajmo se da ću biti barem Ok.\nŠto se tiče wordpress teme, još uvek pokušavam da pronađem najbolju, a do tada će stajati ova koja mi je sasvim pristojna. Ostaje da malo doradim sve, hosting i domen još uvek nemam pa se snalazim nekako sa web serverom na mom kompjuteru, ali je već u planu prebacivanje sve na normalan hosting. Do tada, poslužiće i ovo.\nSaturday, July 2nd, 2011 Tekstovi


Pakovanje i skladištenje robe tokom selidbe | Selidbe Beograd\n← Prednosti naše agencije za selidbe\nSelidba firme za prodaju IT opreme →\nPakovanje i skladištenje robe tokom selidbe\nОбјављено 16 септембра, 2014 од стране selidbebeograd\nZa najekonomičniju selidbu, budite sasvim spremni pre dolaska radnika. Zapamtite da ćete morati da platite standardnu satnicu za vreme koje radnici budu utrošli na pakovanje vaših stvari u kartonske kutije za selidbu. Radnici mogu da vam obezbede materijal za pakovanje po određenoj ceni. Ako želite da vam radnici pomažu pri pakovanju, najbolje je da o tome obavestite procenitelja koji će odrediti krajnju cenu selidbe sa kombi prevozom ili kamionskim prevozom.\nU našoj ageniji za selidbe, mi znamo da svako ima različite potrebe kada je u pitanju skladištenje. Zbog toga smo mi osmislili sistem za skladištenje koji može da primi bilo koji teret i robu, mali ili veliki. Mi možemo da ispunimo sve vaše potrebe za skladištenjem, bilo da treba da uskladištite samo jedan kauč ili celo domaćinstvo. Pozovite danas da saznate više o mogućnostima za skladištenje, kombi prevoza, selidba u Beogradu ili bilo kom gradu u Srbiji ili inostranstvu koje nudimo i nećete biti razočarani.\nKombi selidbe je jedna od najzastupljenijih delatnosti kad je reč o selidbama u Beogradu i Srbiji. Za sve manje selidbe i one koje su u centru grada izaberite kombi prevoz.\nВидите све чланке од selidbebeograd →\nОвај унос је објављен под selidbebeograd. Забележите сталну везу.\nSelidba firme za prodaju IT opreme\nPrednosti naše agencije za selidbe\nSelidbe firme po vašoj želji\nŠta sa neiskorišćenim materijalom za pakovanje?\nŽelite da ubrzate selidbu?\nSelidbe, kombi prevoz, kamionski prevoz\nLast Minute usluge selidbe\nLepljiva traka za kutije za selidbe\nDrvene ili kartonske kutije za selidbe?\nKonsalting za selidbu\nSelidba sa vašom decom\nSelidba vaše kancelarije\nPakovanje kutija za selidbu: najbolje prakse\nSelidbe Kombijem, Selidbe Kombi\nPartneri bloga selidbe Beograd\nOptimizacija sajta za Google i sve pretraživače i optimizacija sajta Wordpress su glave delatnosti firme za izradu i seo optimizaciju optimizacijasajta.org. Kada bilo kome bude neophodna usluga selidbe važno je pronaći prave i pouzdane partnere u tom poslu. Selidbe u Beogradu se mogu zakomplikovati ukoliko se stvari ne spakuju u kvalitetne kartonske kutije za selidbu. Ako se odlučite da prodate svoj automobil agencija za otkup automobila u Beogradu koja se dugo bavi svim delatnostima vezanim za otkup vozila može vam u tome pomoći. Kada vam se smuči život u velikom gradu kao što je Beograd i kada shvatite da vam je neophodan psihički i fizički odmor od svih stresova na rasplaganju vam stoji Banja Vrujci . Pored ove prelepe banje koja je na sat ipo vožnje udaljena od Beograda možete se opredeliti i za neku drugu varijantu i otići na Divcibare, planinu koja predstavlja pravi turistički biser u kompletnoj turističkoj ponudi Srbije.\nSelidbe Beograd Stosic na Twitter\nSelidbe na drustvenim mrezama\nView selidbestosic’s profile on Facebook\nView selidbestosic’s profile on Twitter\nView selidbesrbija’s profile on Instagram\nView selidbestosic’s profile on Pinterest\nView company/selidbe-stosic’s profile on LinkedIn\nView selidbestosic’s profile on YouTube\nView Selidbe-stosic’s profile on Google+\nSelidbe Beograd Fejsbuk\nagenicja za selidbe\ndrvene kutije za selidbe


Sony Vision S 01 02\nČini se da je japanski proizvođač potrošačke elektronike Sony opasno zašao u sferu električnih automobila, ako ćemo suditi prema posljednjim informacijama koje stižu sa sajma CES u Las Vegasu. Iako je još prije dvije godine na istome sajmu predstavio svoj prvi električni koncept Vision S, ove je godine stigao s dvije karoserijske izvedbe.\nPrva je limuzina Vision S 01, koja je, zapravo, koncept otprije dvije godine, ali sada je tu i Vision S 02, koji dolazi kao SUV. Interijer obaju modela Vision prilično je futuristički i sve tipičniji za električne automobile s mnogo velikih ekrana i ravnih čistih površina. Kabina prima čak sedam putnika, a pregršt kamera, senzora i pametnih tehnologija daje vozaču potpun pregled nad onim što se događa u vozilu, ali i izvan njega.\nSony je opremio svoje modele i mogućnostima povezivanja s 5G mrežom, što omogućava vlasniku vozila da bude u kontaktu s njim, mijenja mu postavke, sinkronizira sve opcije s mobitelom, ali i – upravlja vozilom na daljinu. Iz Sonyja napominju da su testovi vožnje s pomoću 5G mreže niske latencije već obavljeni u Japanu i Njemačkoj te dodaju kako je to važan korak prema potpunoj autonomiji.\n#SONY#ELEKTRIČNI AUTOMOBILI#SONY VISION #SONY VISION 01#SONY VISION 02#CES\nAmazon gubitak pripisuje ulaganju u proizvođača električnih automobila Rivian\nOvo su ‘električari‘ s najvećim dometom\n[Video] Lexus predstavio električni RZ 450e\nSmart predstavio mali električni crossover #1\n23. svibanj 2022 14:40


Sombor - Via Balkans\nsvega na volju:\nsvega ima to istina,\nOd ove, čuvenija i originalnija pesma je „Fijaker stari“ (pogledaj video desno) u kojoj Zvonko Bogdan na veoma originalan način opisuje gradsku atmosferu.\nFijaker je i danas turistička atrakcija i zaštitni simbol Sombora.\nGrad Sombor se u pisanim dokumentima prvi put pominje 1391. godine pod imenom Cobor Sent Mihalj, kao posed grofa Cobora.\nSombor je jedan od, u to vreme retkih gradova, koji je u potpunosti planski i urbanistički regulisan. Fransoa de Soar napravio je prvi plan Sombora čiji original se i danas čuva u bečkom Ratnom arhivu. Ovaj plan svedoči da je stari centar Sombora zadržao svoj autentični oblik a većina veklikih i reprezentativnih zgrada je sačuvana. Staro gradsko jezgro omeđeno je sa četiri venca – ulice formirajući pravougaonik koji jasno odvaja stari od novog dela grada.\nVećina geađevina građena je u stilu Bidermajer i pseudo-bidermajer a od gradskih palata i crkava izdvajaju se: velelepna somborska Županija, Gradska kuća ili Magistrat, Gradska biblioteka „Karlo Bijelicki“, Graškalovićeva palata, kuća Janoša Mađara, Kronić palata, Manastir Svetog arhiđakona Stefana, Crkva Presvetog Trojstva – stara katolička crkva, Crkva Svetog Jovana Preteče – mala pravoslavna crkva, Crkva Svetog velikomučenika Georgija – velika pravoslavna crkva, Karmelićanska crkva – crkva sa dva tornja, Kapela Svetog Ivana Nepomuka, Plebanija – Župni dvor, Preparandija – Učiteljska škola, Srpska čitaonica i mnoge druge.\nKada su prirodne atrakcije u pitanju, Sombor ni ovde ne zaostaje, naprotiv, u celoj Srbiji ubedljivo prednjači po broju parkova i zelenih površina i slovi za najzeleniji grad u zemlji. U okolini Sombora nalaze se čuvena lovišta i šumski kompleksi te je stoga lovni turizam u ovom kraju izuzetno razvijen. U somborskim lovištima uzgaja se plemenita divljač kao što je ritski jelen, srne, mufloni, divlje svinje, različite vrste ptica i druga sitna divljač.\nSombor – 3D panorama\n2 Responses to "Sombor"\nŠjor Loske Posted on 25.05.2011 at 19:17\nOdličan tekst, divno je znati da se „Sombor ubraja među najlepše i najreprezentativnije gradove Srbije“\nMeđutim, moram po stoti put ponoviti da smo mi Somborci normalni ljudi i da normalno govorimo, te da nikad na kažemo „u TEM Somboru“.\nadmin Posted on 25.05.2011 at 21:50\n🙂 Ali tako ide pesma… Odatle nam to dođe… a i baš je slatko 🙂 pa nek’ i nije istinito, bar je drugačije…


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Turizam i ekologija :: Za 7 projekata iz regiona 320 hiljada eura\n02. 12. 2019. 10:30 >> 10:29 0\nSavjet za regionalnu saradnju (RCC) saopštio je danas da je objavljen treći poziv za dodjelu bespovratnih sredstava za razvoj turizma u iznosu 320.000 eura za finansiranje maksimalno sedam projekata iz regiona Zapadnog Balkana.\n"Region godišnje posjeti oko 12 miliona ljudi, što se odražava na zaposlenost i prihode i želimo da taj trend raste i širi se kako bi region iskoristio svoj puni potencijal kao turistička destinacija", rekla je vođa projekta Savjeta za regionalnu saradnju za razvoj turizma Snježana Derviškadić.\nDodala je da su tokom posljednje četiri godine svih šest ekonomija Zapadnog Balkana izvijestile o povećanom broju dolazaka i noćenja stranih turista, ali ih većina dolazi tokom ljeta.\n"Treba da nastavimo da radimo na produžavanju turističke sezone sa ljetnjih mjeseci na cijelu godinu, jer imamo mnogo toga da ponudimo i tokom proljeća, jeseni i zime", dodala je Dervišević.\nKako je precizirala, treći poziv za dostavljanje predloga projekata otvoren je za organe lokalne vlasti, nevladine i neprofitne organizacije sa Zapadnog Balkana.\n"Poziv je usmjeren na dodatno unapređenje infrastrukture i poboljšanje kvaliteta usluga duž četiri zajednička regionalna puta kulturološkog i avanturističkog turizma, i to Zapadni Balkan: Raskrsnica civilizacija, Put rimskih arheoloških lokaliteta Ilirikum, Put balkanskih spomenika, kao i Via Dinarica sa svim njenim avanturističkim i kulturološkim koridorima", kazala je Derviškadić.\nU segmentu avanturističkog turizma, RCC će finansirati aktivnosti kojima se unapređuje protok posjetilaca, uključujući digitalno i fizičko označavanje staza, aktivnosti koje razvijaju i promovišu nove tematske i inovativne avanturističke staze, kao i aktivnosti koje lokalne pružaoce usluga iz ruralnih područja uključuju u lanac vrijednosti sektora turizma.\nOrganizacija regionalnih festivala avanturističkog i turizma na otvorenom takođe predstavlja aktivnost koja je prihvatljiva za finansiranje.\nU oblasti kulturološkog turizma, bespovratna finansijska sredstva se mogu koristiti za razvoj pripovedanja, interaktivnih i autentičnih sadržaja na samom lokalitetu zanimljivih posjetiocima koji putuju regionalnim kulturološkim putevima, kao i za poboljšanje protoka turista postavljanjem interpretativne i putokazne, kao i promotivne i digitalne signalizacije.\nRok za dostavljanje sažetaka projekata je 9. decembar.\nOvo je treći i posljednji poziv za dostavljanje predloga projekata u okviru tekućeg projekta Savjeta za regionalnu saradnju za razvoj turizma.\nDo sada je, u okviru prva dva poziva, dodijeljeno ukupno 28 grantova.\nTurizam Savjet za regionalnu saradnju\nJedinstveni vodič koji će vam približiti Crnu Goru\n25. 09. 2020. 3\nItaliju posjetilo 65,9% stranaca manje


BRANILA GA NA SUDU Madona: Šon Pen me nikada nije tukao! - Balkania Info\nBreaking News ESTRADA Najnovije vijesti Strana\n“Znam da postoje tvrdnje da me je fizički napao, vezao za stolicu i udario bejzbol palicom. Šon i ja smo imali nekoliko žučnih svadja tokom braka, ali ove priče o nasilju su laž”, kazale je Madona.\nHILJADE I HILJADE EVRA Dari bakšiš gurali u dude! (VIDEO)\n4 Februara, 2017 19 Septembra, 2017 Tyler Hoechlin


Predstavnici CEATEC-a u Zenici odrzali prezentaciju: Načini i mogućnosti saradnje sa Kinesko-evropskom agencijom za tehničku i ekonomsku saradnju - Zenicablog\nPredstavnici CEATEC-a u Zenici odrzali prezentaciju: Načini i mogućnosti saradnje sa Kinesko-evropskom agencijom za tehničku i ekonomsku saradnju\nPredstavnici CEATEC-a u Zenici odrzali prezentaciju: Načini i mogućnosti saradnje sa Kinesko-evropskom agencijom za tehničku i ekonomsku saradnju – Predstavnici CEATEC-a (China Europe Association for Technical and Economic Cooperation Yangtze River Delta International Economic and Trade Cooperation Committee) u organizaciji Udruzenja poslodavaca Zenica odrzali prezentaciju: Načini i mogućnosti saradnje sa Kinesko-evropskom agencijom za tehničku i ekonomsku saradnju- „CEATEC“\nDana, 26.05.2021.godine u 13:00 sati u Sali gradskog vijeća Grada Zenica, održan je sastanak Udruženje poslodavaca Zenica, na čelu sa Gradonačelnikom grada Zenica Fuad Kasumović, predsjednica UO UPZ Senaida Turkić, predsjednik UO SUUP ZDK Mladen Perić, sa CEATEC-a (China Europe Association for Technical and Economic Cooperation Yangtze River Delta International Economic and Trade Cooperation Committee) na čelu sa izvršnim Direktorom za inostrane poslove kancelarije u Šangaju, i sjedišta u Sarajevu, Dragan Čigoja.\nGradonačelnikom grada Zenica Fuad Kasumović, predstavio je privredu Zeničkog kantona sa posebnim akcentom na saradnju Zeničkih privrednih subjekata sa privrednim subjektima iz Republike Kine, te izrazio interes za nastavak unapređivanja odnosa.Također, podsjetio je da su posljednjih godina poduzete mnoge mjere kako bi Zenica bila atraktivna za ulaganje. Uz to, napomenuo je da pojava takve platforme može promovirati i potencijal turista, razmjenu iskustava između lokalnih zajednica i prijenos znanja iz područja moderne tehnologije. “Jako sam sretan i zadovoljan saradnjom između zeničkih trgovaca i CEATEC-a”.\nPredsjednica UO UPZ Senaida Turkić, predstavila je konkretne primjere privrednih subjekata koji imaju želju za saradnjom kao i naglasila – bitnost saradnje sa adresama iz Republike Kine;\n– Udruženje poslodavaca je zainteresovano za sve oblike međusobne saradnje, a prije svega kroz sajmove. „Ovo je prilika da upoznamo centralnu regiju Bosne i Hercegovine sa Kinom i vratili smo se u zlatno doba Bosne i Hercegovine. U to vrijeme većina zemlje su nam zavidjele. Surađivali smo na ovaj način. Da pokažemo koja ulaganja mogu biti zanimljiva investitorima iz Kine u budućnosti, i naravno da postoje mogućnosti za uspostavljanje naučne i tehnološke saradnje. ”\nUdruženje poslodavaca ranije su potpisali memorandum o saradnji sa Kineskim udruženjem za ekonomsku i tehničku saradnju.\nPotpisivanje memoranduma važan je korak ka uspostavljanju odnosa saradnje sa preduzetnicima iz Zenice i Kine, što će dvije strane učiniti uspješnijim. Razmjene za promociju između regije i potencijalnih kineskih partnera, kao i mogućnosti ulaganja za kineske investitore.\nInače, Agencija CEATEC osnovana je u Pekingu 2000. godine pod upraovm Ministarstva trgovine NR Kine, i uredom u Šangaju i Sarajevu, model je javno privatnog partnerstva čiji je osnivač Vlada Republike Kine i privatni kapital. To je jedna platforma koja objedinjuje sve lokalne uprave i samouprave u cilju industrijske i privredne saradnje.\nDragan Čigoja, izvršni Direktor za inostrane poslove kancelarije u Šangaju, a od nedavno i sjedišta u Sarajevu predstavio je udruženje kao i CEATEC predstavništva van Republike Kine. Spomenuo je koje smo projekte do sada radili. Kroz predstavljanje posebno su istakli učešće na sajmovima od kojih su najznačajniji u Šangaju ali i učešće privrednih subjekata na inostranim sajmovima. Pored trenutne izgradnje infrastrukture u Bosni i Hercegovini, usluge međunarodne trgovine, također obraćamo pažnju na budući razvoj turizma. Što se tiče trgovine, naše udruženje može pružiti podršku u spajanju sa kineskim dobavljačima i istraživanje tržišta.\nNa konferenciji je učestvovalo više od 30 privrednika iz Zenice. Učesnici su izrazili spremnost i interes za nastavak komunikacije.\nTagovibih biznis ceatec ekonomija kina komunikacija mogucnost Predstavnici CEATEC-a prezentacija saradnja udruženje poslodavaca zenica


Zašto Google kaže da je Mozilla Thunderbird sigurniji? (Kako da) | Računalni savjeti i korisne informacije o suvremenim tehnologijama!\nPonekad, kada tražite odgovor na jednu stvar, na kraju ćete pronaći nešto drugo, a ne iznenađujuće. Slučaj u točki, Googleova izjava da je Mozilla Thunderbird manje sigurna, ali zašto to kažu? Današnji SuperUser Q & A post ima odgovor na pitanje zbunjenog čitatelja.\nSuperUser čitač Nemo želi znati zašto Google smatra da Thunderbird nije siguran:\nNikad nisam imala problema s korištenjem usluge Gmail uz Thunderbird, ali dok sam pokušao koristiti klijent besplatnog softvera za Google Talk / Chat / Hangout, otkrio sam sljedeću neočekivanu izjavu. Prema Googleovu dokumentu o manje sigurnim aplikacijama:\nNeki primjeri aplikacija koje ne podržavaju najnovije sigurnosne standarde uključuju [...] klijente za stolna računala kao što su Microsoft Outlook i Mozilla Thunderbird.\nGoogle zatim nudi sve-ili-ništa sigurnu / ne-siguran prekidač računa ("Dopusti manje sigurne aplikacije ").\nZašto Google kaže da Thunderbird ne podržava najnovije sigurnosne standarde? Google pokušava reći da su standardni protokoli poput IMAP-a, SMTP-a i POP3-a manje sigurni načini pristupa poštanskom sandučiću? Pokušavaju li reći da aktivnosti koje korisnici upuštaju u softver stavljaju svoje račune na rizik ili što?\nSecunia-ovo Izvješće o ranjivosti na Mozilla Thunderbird 24.x kaže:\nUnpatched 11 posto (1 od 9 Secunia upozorenja) [...] Najteža neobrađena Secunia savjetovanje koja utječe na Mozilla Thunderbird 24.x, sa svim prodavač zakrpe primijenjena, ocijenjeno je vrlo kritična (očito SA59803).\nTo je zato što ti klijenti (trenutačno) ne podržavaju OAuth 2.0. Prema riječima Googlea:\nPočevši od druge polovice 2014., počet ćemo postupno povećavati sigurnosne provjere izvršene kada se korisnici prijavljuju na Google. Te dodatne provjere osigurat će da samo namjeravan korisnik ima pristup svom računu, bilo putem preglednika, uređaja ili aplikacije. Te će promjene utjecati na sve aplikacije koje šalju korisničko ime i / ili zaporku Googleu.\nDa bismo zaštitili svoje korisnike, preporučujemo da nadogradite sve svoje aplikacije na OAuth 2.0. Ako odlučite da to ne učinite, korisnici će morati poduzeti dodatne korake kako bi nastavili pristupiti vašim aplikacijama.\nUkratko, ako vaša aplikacija trenutačno upotrebljava obične zaporke za provjeru autentičnosti Googleu, preporučujemo vam da smanjite prekide korisnika prebacivanjem na OAuth 2.0.\nIzvor: nove sigurnosne mjere će utjecati na starije (ne OAuth 2.0) aplikacije (Google Online Security Blog)


"ON NIKADA NIJE BIO U KREVETU SA NJOM..." Eminem strahuje od nove knjige Maraje Keri ― i sramotnih pikanterija\nkrah reputacije zavodnika?\nSamo šest meseci ljubavne veze bilo je dovoljno da se toliko priča o njoj.\nMaraja Keri i Eminem bili su zajedno 2001. godine, a iako nikada ne postoji srećan kraj, u slučaju popularnog para odnos se završio vrlo turbulentno. Poznati reper, tekstopisac i producent je u pesmi „The Warning“ otkrio, ne tako lepe, detalje o pevačici.\nDa li je knjiga Maraje Keri uzvraćen udarac bivšem partneru?\nPopularna pevačica već duže vreme piše knjigu o svom životu, koja će nositi naziv „The Meaning of Mariah Carey“, a strani mediji pišu da Eminem strahuje da će njegova bivša devojka otkriti detalje o njegovom seksualnom životu.\nOve informacije potvrdila je pevačicina prijateljica Da Brat.\n„On nikada nije bio u krevetu sa njom. Nije bio sposoban za seksualni odnos. Uvek je bio previše uzbuđen da do odnosa nije moglo ni doći. Imali su veoma toksičan odnos“, rekla je ona i dodala:\n„Eminem je svestan da će Maraja izneti loše stvari o njemu. On je uvek bio nesiguran u sebe kada je ljubav u pitanju. Maraja to zna i sigurno je da će objaviti koliko je sebičan ljubavnik“, rekla je Marajina prijateljica.\nPodsetimo, Maraja je snimila spot za pesmu „Obsessed“ a ovako su glasili stihovi kojima se obraćala Eminemu koji ju je takođe nekoliko puta pominjao u negativnom kontekstu:\n„Zašto si tako opsednut mnome?\nVolela bih da znam što lažeš da smo bili zajedno\nKada svi znaju i jasno je da se ložiš na mene?\nO, konačno se našla neka koju ne možeš da impresioniraš,\nI da si poslednji čovek na Zemlji, ne bi dobio ono što želiš“.\n"SMRT JE TREBALO DA BUDE MOJE DNO, MOJ KRAJ": Dva sata ga je delilo od kobnog trenutka, a sve zbog predoziranja!\nNAKON TOLIKO GODINA KUBURENJA SA KILAŽOM, KONAČNO JE SMRŠALA 20 KILOGRAMA: Maraja Keri oduševila publiku na nastupu!\n( Wanted.rs )\nTAGOVI: Maraja Kerinova knjigaEminemvezaljubavna vezapikanterijatračeviDa Bratbiografija


od 875 do 1335 € + din. deo\nLokacija: Hotel se nalazi na obali, na plaži; udaljen je 5km od centra Limasola, 77km od aerodroma Larnaka; okružen mnogobrojnim prodavnicama, restoranima i barovima.\nSobe: Hotel raspolaže sa 204 sobe; svaka superior soba (površine oko 27m2) ima kupatilo, klimu, terasu, TV sa satelitskim programom (pojedini kanali uz doplatu), pristup internetu (doplata), telefon, mini frižider, fen za kosu, aparat za pripremu kafe, sef (doplata).\nHotelski sadržaj: Hotel ima 3 restorana, tavernu, 2 bara, spoljašnji bazen, dečiji bazen, unutrašnji bazen (grejana voda tokom zimskih meseci), fitnes centar, spa centar, spoljašnji đakuzi, saunu, masažu, 2 teniska terena, frizerski salon, biznis centar, salu za konferencije (kapaciteta do 200 učesnika), menjačnicu, pristup internetu, servis za pranje veša. Korišćenje peškira kraj bazena-uz plaćanje depozita.\nSavremeni odraz komfora; sa prelepim pogledom na Sredozemno more. Hotel je nedavno revnoviran.\nNa upit i uz doplatu: jednokrevetna soba, porodične sobe (2+2), sobe sa pogledom na more, superior sobe. Porodične i superior sobe imaju jednu prostoriju i veće su od standardnih.\nDeca do 2 godine plaćaju samo servisnu taksu 25 evra; drugo dete do 12 godina na upit i uz doplatu.\nFakultativni izleti nisu sastavni deo programa putovanja i predstavljaju zaseban ugovor sa organizatorom izleta - lokalnom agencijom na Kipru.\nPreporuka je da svi putnici obezbede putno zdravstveno osiguranje. Postoji mogućnost da granične službe tranzitnih i odredišnih zemalja zatraže polisu osiguranja na granici.


САВИЋ: ВЛАДА СРБИЈЕ ДОДИЈЕЛИЛА ОПШТИНИ ЛОПАРЕ 651.000 КМ\nSAVIĆ: VLADA SRBIJE DODIJELILA OPŠTINI LOPARE 651.000 KM\n2. jula 2019. / Postavljeno u AKTUELNOSTI\nSavić je rekao da je, zahvaljujući Vladi Srbije, ova majevička opština dobila donatorska sredstva koja će biti iskorištena za podsticaj otvaranju proizvodnih preduzeća u Loparama.\n„Odluku o tome kako će novac biti raspodijeljen u narednom periodu donijeće lokalni parlament“, naveo je Savić.\nOn je podsjetio u Loparama u toku realizacija važnih projekata, među kojima je istakao gradnju Sportsko-rekreativnog centra „Busija“, kao i projekat izgradnje hladnjača za voće, budući da je majevički kraj poznat po voćarstvu.