Vesti online / Srpski informativni portal / Evo zašto ljudi vole grub seks\nEvo zašto ljudi vole grub seks\nGrub seks donosi mnogo uzbuđenja\nAko volite da ugrizete svog partnera (ili da on ugrize vas), vezivanje, blage udarce... može se reći i da volite grub seks.\nStatistika pokazuje da je više muškaraca nego žena koji vole ovakav seks, što ipak ne umanjuje činjenice da u tome uživaju i neke žene. Ako spadate u grupu kojoj nikako nije jasno šta je toliko uzbudljivo u grubom seksu, evo odgovora.\nJedan od razloga zašto mnoge uzbuđuje grublji seks je element iznenađenja koji pokreće receptore dopamina i povećava seksualno zadovoljstvo. Osim toga, neočekivani "potezi" u krevetu održavaju vezu uzbudljivom i svežom, sprečavaju da seks postane monoton. Ako se pitate kakve veze imaju iznenađenja sa grubim seksom - ljudi su mnogo slobodniji kada je u toku grublja "akcija" i žele da probaju različite stvari.\nNaučnici objašnjavaju da je reč o "životinjskom nasleđu" - među životinjama ujedanje predstavlja društveni ritual, koji se odigrava u krugu porodice. Drugim rečima, potrebno je da životinja veruje drugoj životinji dovoljno da joj dopusti da je u igri ujeda. Slično je i kod ljudi. Da biste dopustili partneru da vas vezuje, blago udara ili ujeda, morate da imate potpuno poverenje u njega da biste znali da vas neće povrediti.\nMoć uzbuđuje, bilo da je "predajete" partneru ili ste vi dominantni tokom odnosa.\nPosle celodnevnog donošenja odluka i obavljanja različitih obaveza, ponekad je opuštajuće i predstavlja zadovoljstvo da nekome predate moć, naročito partneru u krevetu.\nTokom grubljeg seksa, muškarac se oseća kao da može da "uzme" sve što želi od svoje partnerke. Ona, zauzvrat, oseća koliko je on želi, zbog čega postaje otvorenija prema njemu.\nNjegova moć, dominacija tokom odnosa uzbuđuje žene, a što se on oseća moćnije, to seks postaje bolji, kažu seksolozi. Dominacija i potčinjenost donose uzajamno zadovoljstvo.\nGrublji seks ponekad nudi izgovor da na trenutak budete sebični. Partner koji je dominantan tokom grubog seksa određuje ritam, poze, sve što želi (naravno, dok time ne povređuje partnera ili partnerku).\nAko biste voleli da probate gruljbi seks, trebalo bi da prvo razgovarate o tome sa partnerom. Najpre, trebalo bi da se dogovorite koja granica grubosti vam odgovara, a onda - uživajte!


Novi kadrovi • View topic - Živi bili pa vidjeli (Gamulin & Puhlovski, 1979)\nIt is currently Fri Oct 20, 2017 8:09 am\nBoard index » DOMAĆI FILM » JUGOSLOVENSKI FILM\nŽivi bili pa vidjeli (Gamulin & Puhlovski, 1979)\nPost subject: Živi bili pa vidjeli (Gamulin & Puhlovski, 1979)\nJoined: Wed Jan 23, 2008 10:36 am\nŽIVI BILI PA VIDJELI Milivoja Puhlovskog i Bruna Gamulina spada u red filmova o urbanom nezadovoljstvu koji su igrali značajnu ulogu krajem sedamdesetih i početkom osamdesetih u jugoslovenbskoj kinematografiji. ŽIVI BILI PA VIDJELI apsolutno može stati uz rame sa radovima Gorana Markovića ili Miše Radivojevića, a u stilskom pogledu se nalazi na pola puta baš između njih dvojice.\nOno što je međutim u ovom filmu posebna atrakcija jeste izuzetna vizuelna sugestivnost. Živko Zalar je u saradnji sa rediteljima napravio film neverovatno razvijene vizuelnosti. U pogledu kadriranja, pokreta kamere, sve je savršeno planirano, kao u nekom najboljem filmu Franka Tashlina, iako nije reč o nekakvoj slapstick komediji. Međutim, slutim da je Puhlovski rukovodio tom besprekornom vizuelnom orgestracijom ovog filma, gde svaki sledeći plan i pokret kamere proističe iz prethodnog, sa izvanrednom koreografijom događaja u kadru, precizno i sugestivno izabranim lokacijama, glumcima koji su realistički oblikovani u filmu ali imaju sugestivnost maltene stripovske stilizacije, i izvanrednim prožimanjem inscenacije sa onim što su teme filma.\nPoput moralnog i intelektualnog vrtloga u kome se našao junak, i filmu nudi takvu vizuelnost. Puhlovski i Gamulin su snimili film koji umnogome reinterpretira arhitektonstki modernizam socijalističkog Zagreba, prikazujući ga u bezmalo ballardovskoj grandioznosti, stvarajući utisak metropole koji realno na terenu ne postoji.\nŽIVI BILI PA VIDJELI je jedan od onih filmova koji govore u prilog tezi da su arhitekte među naujčešćim nosiocima socijalne kritike u jugoslovenskom pa i postjugoslovenskom filmu. Lako možemo nabrojati naslove kao što su TAJVANSKA KANASTA ili STEPENICE ZA NEBO a u postjugoslovenskom filmu NI NA NEBU NI NA ZEMLJI ili MILOŠ BRANKOVIĆ, a toga sigurno ima još. Isto tako zanimljivo je da su arhitekte nosioci kritike u svakom pogledu, od onog socijalističkog, preko građanskog do reakcionarnog, dakle ne moraju se isključivo poistovetiti sa tekovinama modernističkog projekta. Ipak, nema sumnje da isticanje ove profesije u prvi plan sugeriše da su oni njegov relikt.\nU američkom krimiću građevina i građevinsko zemljište imaju značajnu ulogu u zapletima, pa ne treba da čudi da se sada prepliću te dve tendencije, recimo u seriji UBICE MOG OCA.\nGamulin i Puhlovski su snimili film koji se bavi nezadovoljstvom i neostrvarenošću mladog arhitekte ali ono što je u ovom filmu izuzetno vešto jeste suštinsko prožimanje njegovog nezadovoljstva sa samom strukom i ispoljavanje kroz nju. Tema humanosti u urbanizmu, pa na kraju same gradnje, i rušenja, životnog prostora, predstavlja lajtmotiv filma i na nivou konkretnih elemenata priče ali i na planu vizuelnih simbola. Ambijenti u kojima ljudi žive imaju izuzetan značaj za definisanje karaktera i u sebi nose naravno i statusnu dimenziju, te sami pričaju priču filma.\nGlumci su vrlo solidni u glavnim ulogama, i uspevaju da imaju jasnu funkciju u ovoj dosta složenoj filmskoj mehanici.\nNi Puhlovski ni Gamulin u svojim kasnijim radovima neće dobaciti do ovog dometa, a nažalost Puhlovski neće ni približno razviti svoju karijeru koliko je mogao.\nJump to: Select a forum ------------------\tDOMAĆI FILM JUGOSLOVENSKI FILM POSTJUGOSLOVENSKI FILM OKRUGLI STO PRATEĆI PROGRAM STRANI FILM FORUM "BALKAN EXPRESS": ŠIRI REGION FORUM "ULAZAK VOZA U STANICU": SVETSKI FILM TEORIJA + KNJIŽEVNOST + TELEVIZIJA TEKSTOVI, KNJIGE, PREDAVANJA KNJIŽEVNOST TELEVIZIJA RAZNO FORUM "NOVI KADROVI": KOMENTARI\n2007 Novi kadrovi, projekat podržali Open Society Institute New York i Swiss Cultural Programme Pro Helvetia Beograd, sajt Luka Činč


Gaće Northwave Active duge sa tregerima black veličina XXL\nCena u €: 80.8\nGaće Northwave Active duge sa tregerima black veličina XXL - Sve cene su sa PDV-om + Besplatna Isporuka.\nK110 uložak sa reverse tehnologijom garantuje rekordnu prozračnost.\nMiti Checkmate tkanina zadržava toplotu tela i poboljšava upravljanje vlagom.\nCarvico Vuelta napped fabric - paneli sa bočne strane, tregeri i donji deo nogavica povećavaju slobodu pokreta.\nSilikonska elastična traka obezbeđuje sigurno prijanjanje.\nRajsfešlus na zglobu za lakše oblačenje / skidanje.


05.08.2019 19:27 sportdc.net\nFantazi Menadžer - Igrači koji prave razliku\nBliži se početak sezone. Ostala su nam samo tri dana za razmišljanje oko Fantazija. Sada je došao red da vam predstavimo igrače po linijama koji su srednje cijene a prave razliku. GOLMANI Ovde u krug ulaze tri golmana. Jedan je Pikford kojem je cijena 5,5 miliona a Everton je imao dosta CS u zadnjih par kola prošle sezone. Sad su ostali bez Zume i Geje koji su im bili bitni za odbranu ali...\n05.08.2019 18:27 Predrag Ciganović RUR\nIzvor: RUR Esports Nakon što su ovog vikenda dve masovne pucnjave zahvatile Sjedinjene Američke Države, političari su odmah okrivili video igre, kao što su Call od Duty i Fortnite za nasilje, zanemarivši pravi problem. Za samo 24 časa dve nesreće dogodile su se El Pasu u Teksasu i u Dejtonu u saveznoj državi Ohajo. Kao i obično kada se dese ovakve stvari, političari odmah okrive video...\n05.08.2019 17:52 FK Čukarički\nBivši igrač Reala i Ajaksa Mink Peters potpisao za Čukarički\nČukarički je u ponedeljak dobio treće pojačanje u novoj sezoni. Posle Nikole Ćirkovića i Stefana Cvetkovića, ugovor sa Brđanima potpisao je Holanđanin Mink Peters. Nekadašnji polaznik omladinskih škola PSV-a i Ajaksa rođen je 28. maja 1998. godine u Nijmegenu, a iz Amsterdama je 2014. otišao u Madrid, gde je potpisao ugovor sa Realom. Nastupao je Mink za mlađe kategorije čuvenog španskog...\n05.08.2019 17:38 Dragan Ivanović\nNa Omladinskom trgu u Trsteniku pred velikim brojem gledalaca svake večeri,sedam dana takmičilo se 36 ekipa sa preko 160 takmičara,na tradicionalnom turniru u basketu 3 na 3 ‚‚Stritbal čelendža Trstenik 2019''. Takmičenje se odvijalo u šest kategorija od najmlažih do veterana. Posebno su bili zanimljivi susreti najmlađih ekipa,dramatično i neizvesno do kraja.Seniori su isto tako pokazali...\n05.08.2019 17:24 sportdc.net\nBesplatna Fantazi liga za sve koji nas pratite\nFantazi je sve popularniji. Očekuje se ove sezone da ga u cijelom svijetu zaigra oko šest miliona ljudi. Nije to ni čudo budući da Englezi imaju najkvalitetniju i najzanimljiviju ligu na svijetu. Zato je i Fantazi Premijer Lige itekako popularan. Radi toga smo odlučili napraviti jednu ligu za vas. Ulaz u ligu je besplatan i sve ovo radimo kao jedan vid razonode za Vas koji nas pratite....\n05.08.2019 16:12 mojacrvenazvezda.net\nMilojević: Nema čega da se plašimo!\nFudbaleri Crvene zvezde sutra od 20.45 igraju protiv Kopenhagena utakmicu u okviru trećeg kola kvalifikacija za Ligu šampiona. Tim povodom svoja očekivanja izneo je naš trener Vladan Milojević. – O Kopenhagenu imam samo pozitivne utiske, posebno o veličini kluba i rezultatima poslednjih godina, redovno je član Lige šampiona i Lige Evrope. Vezan je za identitet trenera Solbakena, ima...\n05.08.2019 14:54 FK Čukarički\nPoraz Čukaričkog na startu Omladinske lige Srbije\nU derbi meču prvog kola Omladinske lige Srbije Brodarac je slavio na terenu SC Rakovica protiv Čukaričkog sa 4:1. U prvom poluvremenu mreže su ostale netaknute, ali je mnogo više uzbuđenja bilo u nastavku, i to od 60. minuta. Gosti su poveli golom rezerviste Simeona Petrova, koji je pogodio po isteku prvog sata igre, a prednost je isti igrač duplirao tri minuta kasnije. U 67. minutu...\n05.08.2019 14:21 V. Jankov\nFudbaleri subotičkog područnog ligaša Njegoša iz Lovćenca savladali su dva vojvođanska ligaša, Bajšu i domaćina Vojvodinu, na tradicionalnom, 11. po redu, letnjem turniru u Bačkom Gradištu i zasluženo stigli do pobedničkog pehara. Umesto da bude provera po meri, turnir je i ove godine, zbog neodgovornog i nesportskog ponašanja Srbobranaca, imao mrlju. - Lane na "jubilarcu" nam je drugog...\n05.08.2019 14:13 Ašković\nNajuspešniji izviđački odred "Lazar Bibić" iz Šida\nOdred izviđača "Zvezdan Nedeljković' iz Obrenovca, organizovao je izviđački višeboj "Drugi zvezdanovi susreti". Izviđački višeboj privukao je 150 izviđača iz cele Srbije. Pre polaska ka konačnom odredištu, poznatom izletištu "Jozića koliba", izvršena je smotra ispred zgrade skupštine opštine Obrenovac. Tokom tri dana višeboja, izviđači su iamali da reše niz zadataka u što kraćem...\n05.08.2019 14:03 FK Čukarički\nSjajan meč na Banovom brdu, Tedić pogodio za drugu pobedu Čukaričkog\nČukarički je ostvario i drugu, minimalnu pobedu u Super ligi, posle Napretka na Banovom brdu je savladan i surdulički Radnik – 1:0. Ispostavilo se da je meč rešen u sedmom minutu, posle prelepe akcije, centrirao je Ćirković, a Tedić je glavom u padu savladao Kostića, bio je to gol vredan sva tri boda. Početak meča je protekao u apsolutnoj dominaciji Čukaričkog. Već u 49. sekundi susreta...\n15:34 Selektor Goran Ivančić objavio spisak igrača za baraž mečeve sa Finskom\n15:32 Igokea gostuje kod evropskog velikana\n14:59 OFK Orašju plaketa povodom 60 godina postojanja\n13:17 Vojin Serafimović potpisao stipendijski ugovor sa Čukaričkim\n10:09 Odlaže se "Džipijada Kolubara - 2020"\n09:39 Individualne greške ''građevinare'' odveli u poraz\n08:54 Gvozdeni puk iz Niša očitao lekciju futsalerima iz Kuršumlije


Banja Koviljača: 12 fantastičnih činjenica - Ona MAGAZIN\nBanja Koviljača: 12 fantastičnih činjenica\nONA MAGAZIN, TRAVEL, ZDRAVLJE\nPre 3 weeks autor Branislava Mićić\nOdlikuju je džinovski park, šumsko zaleđe u podnožju Gučeva, poj ptica i bogati medicinski sadržaji. Miloš Obrenović joj je dao status banje a Petar Prvi Karađorđević je prionuo da je gradi\n1. Vrata i pločice u holu wellness centra „Kovilje“\n… nisu menjane još iz vremena kralja Petra Prvog Karađorđevića. Tu je i originalna kada, u kojoj se banjao naš najvoljeniji kralj i njegovi potomci. Od 1904. do 1908. godine završeno je banjsko kupatilo. Sto godina kasnije pretvoreno je u Wellness centar „Kovilje“ i još uvek je glavna atrakcija u Banji.\nWellness centar „Kovilje“ raspolaže finskom saunom, kraljevskim kadama, zatvorenim i otvorenim bazenom, sobama za masažu, fitnes centrom…\n2. Prvobitni naziv Koviljače bio je Smrdan banja\n… ili Smrdan bara, zbog sumporovitog mirisa lekovitog blata i termomineralne vode. Po svoju porciju zdravlja u Smrdan banju dolazili su: Dositej Obradović, Vuk Karadžić, vožd Karađorđe… Izuzetno lekoviti blato i termalna voda i danas su na glasu, ne samo u jugoistočnoj Evropi nego i u svetu.\n3. Banja ugosti više desetina hiljada ljudi godišnje, od toga 3500 dece\nGodine 2019. zabeleženo je čak 152.000 noćenja! Sa 500 kreveta, to je naš najveći centar za lečenje koštano-zglobnih problema i jedini koji ima dečije odeljenje.\nKompjuter za najmlađe goste i originalne stepenice iz doba kralja Petra, samo su jedan od prizora iz Banje Koviljače\n4. Pravi čovek na pravom mestu\nOd 2015. godine na čelu Specijalne bolnice za rehabilitaciju Banja Koviljača je dr Aleksandar Saša Jokić (50), fizijatar i balneoklimatolog, magistar medicine, sin banjskog lekara… Završio je i menadžment na FON-u. Dr Jokić kaže: „Želim da se poredimo sa RH centrima u Austriji, Nemačkoj, Švajcarskoj…“\nLuks sobe imaju mini-bife\nSve mape i putokazi su dvojezični\n“Ovde znam i ko je ko na slici”, šali se direktor Jokić\nKraj aparata za sušenje kupaćeg kostima\nDirektor Aleksandar Saša Jokić i njegov tim obraćaju pažnju na svaki detalj\n5. Uspeh čine male stvari\nPo smeštajnim kapacitetima, kuhinji i usluzi, Specijalna bolnica za rehabilitaciju Banja Koviljača ubraja se u red hotela visoke kategorije. Lux sobe imaju mini-bife, tuš-kabine, bade mantile, papuče i čak hotelskim propisom određenu debljinu šipke za vešanje odela u ormaru.\nLuks sobe se ne razlikuju od hotelskih soba visoke kategorije\n6. Pionir zdravstvenog wellness turizma u Srbiji\nNa jednom zidu u biblioteci Bolnice Banja Koviljača nalaze se fotografije direktora ove ustanove. Najduži mandat imao je Nikola Sremčević, pionir zdravstvenog wellness turizma u Srbiji, koji je 28 godina bio prvi čovek ove ustanove.\nDr Aleksandar Jokić kraj fotografije bivšeg direktora Nikole Sremčevića\n7. Banjski park i fontana\nBanjski park, na površini od 40 hektara, drugi je po veličini u Srbiji. Šetališne staze, koje je izgradio još kralj Petar, slivaju se ka centralnoj fontani. Fontana je zaštitni znak Banje Koviljače. Najlepše svoje izdanje imala je 1963. godine. Japanci su tada postavili nemačku opremu za vodoskok koji menja svetla. Ta oprema je devedesetih godina devastirana i odneta.\n8. Kursalon – prva kockarnica na Balkanu\nPored Kupatila, fontane i predratnih vila „Dalmacija“ i „Hercegovina“, najpoznatije zdanje Banje Koviljače je Kursalon iz 1932. godine. Prve skice za ovu zgradu, koja pleni svojom lepotom do danas, dali su Dragutin Maslać i Vladimir M. Popović. Njihov posao nastavili su Jovanka Bončić Katerinić i Nikolaj Krasnov, carski arhitekta Romanovih. Zgrada dobija konačan izgled pod palicom Milana Minića. Osim duha balskih vremena, Kursalon čuva i podatak da je upravo na tom mestu otvorena prva kockarnica na Balkanu.\nU sveže renoviranoj zgradi Kursalona nalazi se odličan restoran sa poslastičarnicom\n9. Zašto je važan apartman 555\nU Banji se lečio patrijarh Pavle od 11. aprila do 1. maja 2007. godine. Ležao je u apartmanu 555.\nPoslanica Ivana Popović i dr Aleksandar Jokić ispred apartmana 555\nU Banji Koviljači lečio se patrijarh Pavle 2007. godine, posle čega je ona dobila svoju crkvicu\n10. Rehabilitacija na maternjem jeziku\nBanja Koviljača je u pregovorima o poslovnoj saradnji sa Penzionim fondom Austrije. U okviru njihovog programa „Rehabilitacija na maternjem jeziku“, u Banju Koviljaču će uskoro dolaziti naši ljudi koji su penziju stekli u Austriji.\nZa rehabilitaciju u Banji Koviljači vlada veliko interesovanje\n11. Kovid bolnica\nU vreme pandemije Specijalna bolnica za rehabilitaciju Banja Koviljača bila je kovid bolnica. „Imali smo preko 200 pacijenata“, ističe direktor Jokić, „samo jedan je preminuo.“\nVile “Dalmacija” i “Hercegovina” primile su pacijente tokom pandemije korona virusom\n12. Najlepši privatni wellness hotel u Banji Koviljači\n… jeste Royal Spa, koga je izgradio mr Dragoslav Nikolić (na fotografiji sa suprugom Marijom). Posebna atrakcija njihovog wellness centra jeste srpska masaža celog tela, koja počinje mednom rakijom za domaćice i šljivovicom za domaćine. Potom se stavljaju tople crepljike na leđa gosta, posle čega sledi masaža stopala aromatičnim uljima smilja i kleke. Zatim se obuvaju vunene čarape a akcenat masaže prelazi na kičmeni stub. Završnicu čini masaža lica svežim krompirom, koja otklanja glavobolju i bore. Po završetku sledi posluženje: slatko od šumskih jagodica, med i orasi.\nMarija i Dragoslav Nikolić\nMarija u sobi za srpsku masažu\nNa recepciji hotela “Royal Spa”: vlasnici Marija i Dragoslav Nikolić i poslanica Ivana Popović\nTagovi: balneoklimatolog, Banja Koviljača, banjski park, Dositej Obradović, dr Aleksandar Jokić, fontana, kovid bolnica, Kovilje, Kupatilo, Kursalon, lux sobe, Mr Dragoslav Nikolić, Nikola Sremčević, Patrijarh Pavle, Royal Spa Hotel, Specijalna bolnica za rehabilitaciju, srpska masaža, Vila Hercegovina, vožd Karađorđe, Vuk Karadžić, wellness hotel\nRadost Uskrsa: Hristos vaskrse!\nDr Snežana Kostić i dr Ljiljana Šekularac: Heroine mladenovačkog Seltersa


Rom info – Page 3 – Rom Radio Obrenovac 99.6\nInstitut “Batut” je danas formirao poseban tim za praćenje situacije u školama. Dr. Predrag Kon je rekao da je danas…\nDo 15 časova 21.08.2020 godine potvrđeno 169 novihi slučajeva COVID 19 u Republici Srbiji. Testirano je ukupno 11,618 osoba. Na…\nDo 15 časova 20.08.2020 godine potvrđen je 161 novi slučaj COVID 19 u Republici Srbiji. Testirano je ukupno 10,764 osoba.…\nMedijski sadržaj je pripremljen od strane Asocijacije koordinatora za romska pitanja. Aktivnosti se sprovode u okviru projekta Nemačke razvojne saradnje…\nNa prvoj konstitutivnoj sednici Skupštine GO Obrenovac u 2020 godini, nakon potvrđivanja mandata odbornika, odbornici su svečano položili zakletvu. Srpska…\nSvetski dan Roma 8. april – Rajko Djuric, istorija Roma\nDanas Romi širom sveta obeležavaju 8. april, Svetski dan Roma U okviru emitovanja serijala emisija „Kultura Roma”, povodom 8. aprila,…\nU okviru emitovanja serijala emisija „Kultura Roma”, povodom 8. aprila, Svetskog dana Roma, za radio Rom Obrenovac govori dr Rajko…\nDanas Romi širom sveta obeležavaju 8. april, Svetski dan Roma\nU okviru emitovanja serijala emisija „Kultura Roma”, povodom 8. aprila, Svetskog dana Roma, za radio Rom Obrenovac o egzodusu Roma,…\nRadio Rom Obrenovac – danas je 8. april – Svetski dan Roma Prvi svetski kongres Roma održan je od 4. do 8.…\nDavno je to bilo, u prastaro vreme, kad se na zemlji pojavila neka opaka bolest, koju su jedni zvali čuma…


Najbolje lice Pazaraca prikazano protiv Slobode - SPORTSKI ŽURNAL\n24 februar, 2020 2\nKlonferi gazde u Beogradu, Slavlje vršca, Borac ubedljiv u Lazarevcu\nNovi Pazar – Sloboda 94:82 (14:19, 35:19, 27:25, 18:19)\nNovi Pazar - Dvorana: Pendik. Gledalaca: 700. Sudije: Mrdak, Arsenijević, Ninković.\nNOVI PAZAR: Brunčević 16 (7 sk), Melori 14 (4 sk), Numanović 6, Novaković 14, Islamović, Todorović 17 (5 sk), Miladinović 2, K. Numanović, Muratović, Korać 16 (10 as, 5 sk), Nešović 6, Vučićević 3.\nSLOBODA: Tejić, Foster 15 (6 as, 5 sk), Simić 7 6 as, 5 sk), Pažin 10 (8 as), Tadić 12, Božić, Nikolić 20 (6 sk), Krstić, Matović, Đorđević 3, Simović 13 (8 sk), Ćubić 2.\nU verovatno najboljoj utakmici ove sezone Novi Pazar je osim u klimavih deset minuta uvoda u ostatku meča briljirao.\nNišta novo u Pendiku, još jedna loše odigrana početna četvrtina u kojoj su prevagnule izgubljene lopte domaćeg tima - u prvih pet minuta, bilo ih je pet - pa je Sloboda u jednom momentu stigla na plus osam (7:15).\nSerijom 10:0 Novi Pazar je za nešto više od tri minuta vođen raspoloženim Aleksom Novakovićem došao do vođstva 24:19 u drugoj deonici. Posle preokreta proradila je ruka povratnika iz povrede Tarika Brunčevića, koji je postigao sedam poena zaredom, pa je Popovićeva sastav pre polovine drugog perioda doskočio na 13 poena viška (33:20), a nakon slobodnih bacanja Nikole Koraća i na 14 razlike (37:23). Užičani su preko Fostera i Nikolića pristizali prednost, ali ih je dotukla trojka o tablu sa zvukom sirene Aleksandra Todorovića (49:38).\nTamo gde je stao na kraju prvih 20 minuta domaćin je nastavio na početku trećeg perioda...\nSemafor 23. kola KLS:\nOKK Beograd - Mladost 103:75 (26:24, 22:21, 29:20, 26:10)\nNovi Pazar - Sloboda 94:82 (14:19, 35:19, 27:25, 18:19)\nVršac - Dunav 95:75 (30:12, 26:27, 28:15, 11:21)\nKolubara - Borac 64:81 (13:18, 16:18, 9:20, 26:25)\nMetalac - Tamiš 76:71 (22:23, 22:19, 17:13, 15:16)\nVojvodina - Dinamik 65:95 (15:19, 16:17, 19:34, 15:25)\n18:00: Napredak - Zlatibor\nTHE COMSAT ANGELS · 24 februar, 2020 22:15\nDZEK · 26 februar, 2020 10:47


Latin Compensation Lawyers Sydney NSW - PK Simpson\nHome/PK Simpson Blog/Latin Compensation Lawyers\nLatin Compensation Lawyers\nProteklih 36 godina nasa kompanija nudi pravne savete gradjanima, a posebno onima poreklom iz Srbije i drugih Balkanskih zemalja, u Sidneju i Novom Juznom Velsu uopste. Mi smo ponosni da zaista mozemo da razumemo potrebe i brige nasih klijenata i ponudimo specilalizovane pravne usluge.\nAko se zabrinuti u vezi poslovnog spora, pozovite nas – mozda imate pravo na kompenzaciju. Ako ste nezaposleni duze od 6 meseci i razlog vaseg nezaposljenja je povezan sa problemima na poslu, mozda mozemo da vam pomognemo. Pozovite nas ili posetite nas website.\nPK Simpson Pravnici nude pravne usluge vezane za zakon za kompenzaciju, porodicno pravo, osporavanje zaostavsitne i oporavak duga.\nCar Accident Injury Compensation Lawyers.\nBy PK Simpson Lawyers| 2018-03-14T09:56:37+00:00\tAugust 22nd, 2013|PK Simpson Blog|Comments Off on Latin Compensation Lawyers


Tema: ja nemam pojma a vi ???\n09.08.2006., 23:28 #1\nimate li pojma kako , ustvari ko moze da mi komplet aranzira jedan web prostor, sajt i koliko kosta to zadovoljstvo...\n10.08.2006., 02:11 #2\nRe: ja nemam pojma a vi ???\nDa li je to "sajt koji ce nenametljivo predstaviti likovnu umetnicu" ili "sajt koji predstavlja placenog ubicu koji nudi svoje usluge"? Javi se preko privatne poruke, pa ako imas budzet ...\n10.08.2006., 21:47 #3\nImamo pojma i kako i ko moze da ti "aranzira" ne samo jedan vec vise "web prostora" a to zadovoljstvo kosta..............\n14.08.2006., 03:45 #4\nMa pusti salu, mozda covek misli na Web server, baze, provajding ;-)\n14.08.2006., 13:09 #5\nE sto volem kad mi ovde nagadjamo sta je covek "mis'o"\nLepo neka napise sta hoce. A ako ne ume da objasni sta to tacno hoce, onda mu to i nije neophodno!\n25.08.2006., 07:41 #6\nGde ima efektan tutorijal kako napraviti jedan web prostor, ali vrlo kompletno, konkretno, jasno i koncizno objashnjenje, znate vi kako ja volim.\n25.08.2006., 13:57 #7\nNe znam kako ti volis. Ali znam da se o tome dosta opsirno pisalo ovde na webdizajnu, upravo gde se trenutno nalazis. Pretrazi malo.\n25.08.2006., 14:11 #8\nImam dva konkretna pitanja, malo komplikovana, ali moze neko da odgovori.Kod Microsoft PowerPointa, kad napravim slajdove, kako mogu da pogledam konacnu verziju web stranice? Mogu li da isprobam sa misem da klikom na deo teksta, na rec ili na crtez u jednom slajdu otvaram drugi slajd, gde i kako se se to otvaranje podesava?\nU Evrsoft First Page 2006. sta znace oznake <html> <head> <body>, kako tu mogu da pogledam konacnu verziju, ili verziju koju sam napravila? Kako tu podesavam da se klikom na rec otvori drugi prozor?\n27.08.2006., 05:17 #9\nH(yper)T(ext) M(arkup) L(anguage).\n05.09.2006., 00:56 #10\n05.09.2006., 02:05 #11\nNe znam zbog cega radis web strane koristeci Power Point. Al' ajde kad volis da komplikujes. Nesto i nisam siguran da racno razumem sta to pokusavas da uradis sa otvaranjem slajda u drugom slajdu...\nMedjutim, nepoznavanje HTML -a ti nece mnogo pomoci u razresenju tvojih dilema. Dzaba ce ti ovde sad neko objasniti sta su <HTML>, <HEAD>, <BODY> tagovi. Tek da znas, ima toga jos cela gomila, pa ti savetujem da uzmes neki tutorijal pa navali. Kad tamo zapne - pitaj ovde.\nI nemoj molim te samo da pitas "gde da nadjem tutorijal za HTML" !!! Googlaj, ima nekoliko stotina stranica samo na jednostavan upit....


30.10.2021 u 14:14\nPutin pozvao zemlje G20 da ubrzaju uzajamno priznavanje vakcina\nRuski predsednik Vladimir Putin danas je pozvao zemlje G20 da ubrzaju uzajamno priznavanje vakcina protiv kovida-19. Putin, koji se putem video linka obratio učesnicima samita G20 u Rimu, rekao je i da bi Svetska zdravstvena organizacija trebalo da bude brža u donošenju odluka u vezi odobrenja vakcina, javio je Rojters, prenosi Tanjug. Lideri 20 najbogatijih zemalja sveta okupili su se danas na prvom samitu G20 od kako je počela pandemija koronavirusa.\nVladimir Putin zahvalio je Evropi na sankcijama koje je uvela Rusiji, ističući pozitivne efekte na rusku privredu koja je pokazala vitalnost i uspela da obezbedi proizvode koje je do tada uvozila. Ruski predsednik tvrdi da u gasovodu „Severni tok 2” ima sasvim dovoljno gasa da odmah poteče ka Evropi, ali se čeka odobrenje energetskih regulatora iz Nemačke. Na Međunarodnom debatnom klubu u Sočiju bilo je reči i o drugim pitanjima od velikog značaja za Rusiju i njene odnose sa inostranstvom. Putin je za aktuelnu energetsku krizu i rekordno visoke cene goriva okrivio energetsku politiku Evropske Unije. Po njegovim rečima, Rusija je spremna da počne sa isporukama gasa Evropi preko „Severnog toka 2”, čim od Nemačke dobije zeleno svetlo. „Evropljani misle da je njihovo tržište\nPredsednik Rusije Vladimir Putin izjavio je danas da bi lišavanje stalnih članica Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija prava veta uništilo to svetsko telo. Rusija je jedna od pet stalnih članica SB UN koja ima pravo veta, javio je Rojters prenosi Tanjug. Stalne članice se godinama suočavaju sa pritiskom da reformišu tu organizaciju kako bi se uzele u obzir promene u svetskoj demografiji i ekonomiji od njenog formiranja nakon Drugog svetskog rata. Međutim, Putin je na skupu ruskih stručnjaka rekao da bi se ukidanjem prava na veto svetsko telo svelo ''na mesto za praznu priču''.\n20.10.2021 u 19:19\nMOSKVA - Ono što se događa na globalnom energetskom tržištu utiče i na našu zemlju izjavio je predsednik Rusije Vladimir Putin na sastanku sa članovima vlade ističući da Moskva nije zainteresovana za beskrajan rast cena energetskih resursa, uključujući i gas, ali da se to dešava protiv njene volje. Kako kaže, ruske vlasti su zabrinute zbog mogućih posledica krize na energetskom tržištu u Evropi. „Ono što me brine i, kako razumem, ono što brine vladu Rusije su moguće posledice krize na energetskom tržištu, uključujući i mere za podršku stanovništvu koje su predložile neke od naših kolega u Evropi”, rekao je Putin putem video-konferencije, dodajući da bi te mere mogle da dovedu do mnogih problema u različitim oblastima, preneo je Sputnjik i Tanjug. Ako dođe do smanjenja potrošnje,\n15.10.2021 u 16:07\nNOVO OGARJEVO - Talibani su se ranije borili protiv narkotika u Avganistanu ali u današnjoj situaciji teško će se odreći svojih izvora prihoda, rekao je danas predsednik Rusije Vladimir Putin. „Uprkos obećanjima da će se boriti protiv proizvodnje narkotika, u realnosti ne znam da li će talibani to uspeti, bilo da žele to ili ne. Oni su to radili i uspešno tokom prethodne vladavine u Avganistanu, rekao je Putin na onlajn samitu Zajednice nezavisnih država. Prema njegovom mišljenju, trenutno će im biti problematično da se odreknu tih izvora prihoda, naročito zbog ekonomske krize u Avganistanu. Problem proizvodnje droge u Avganistanu i njeno krijumčarenje iz zemlje je akutan, ocenio je Putin, prenosi TAS S. „Avganistan ostaje najveći snabdevač opijata globalno, snabdeva i do 90\n14.10.2021 u 17:26\nPutin: Zapad sankcijama podriva legitimno izabrane vlade\nMOSKVA - Ruski predsednik Vladimir Putin veruje da se sankcije protiv članica Evroazijske ekonomske unije (EAUA) koriste ne samo zbog ekonomskih razloga, već kako bi se podrivale legitimno izabrane vlade. Trogovinski i ekonomski odnosi unutar EAEU sa ostalim zemljama su u porastu, dodao je Putin. „Takvi rezultati su postignuti uprkos tome što su određene članice EAUA izložene nelegitimnim sankcijama. Nije tajna da se te sankcije koriste ne samo sredstvo za nefer poslovanje, već i kao način da se podrivaju legitimno izabrane vlade, tako što se stvaraju socijalni, ekonomski i politički problemi, ili se otežavaju već postojeći problemi kojih ima u bilo kojoj zemlji”, naveo je Putin, prenosi Tas s. Evropske zemlje su uvele brojne restriktivne mere protiv Rusije i Belorusije, dodaje\n13.10.2021 u 22:33\nPutin se nada normalizaciji odnosa Rusije i Amerike\nMOSKVA - Ruski predsednik Vladimir Putin izjavio je danas da Kremlj ima „konstruktivne” odnose sa Vašingtonom i izrazio nadu da će zajednički interesi na kraju pomoći normalizaciji američko-ruskih odnosa.Putin je na međunarodnom energetskom forumu u Moskvi rekao da je Rusija spremna da poveća snabdevanje prirodnim gasom kako bi pomogla smanjenju napetosti na evropskom energetskom tržištu, insistirajući da njegova zemlja želi da cene ostanu stabilne, prenosi Tanjug. On je ljutito odbacio navode nekih evropskih stručnjaka i političara da Rusija obustavlja isporuke gasa i izaziva skok cena energenata i nazvao ih „politički motivisanim glasinama”, ističući da su zalihe ruskog gasa porasle za 15 odsto ove godine. On je napomenuo da su, iako je Rusija povećala isporuke, SAD smanjile\nMOSKVA – Predsednik Rusije Vladimir Putin ocenio je danas da je do aktuelne energetske krize dovelo više faktora, uključujući rast cena gasa u Aziji zbog čega se gas iz Evrope „odlio” tamo, zatim smanjene isporuke tečnog prirodnog gasa iz SAD-a i drugih zemalja, s izuzetkom Rusije, te stanje na tržištu nafte koje još uvek nije dovedeno u ravnotežu. U obraćanju na otvaranju konferencije „Ruska energetska nedelja”, Putin je ponovio da je Rusija spremna da obezbedi veće snabdevanje Evrope gasom ako joj bude dostavljen takav zahtev, odlučno odbacujući optužbe da Moskva namerno ograničava isporuke iz političkih motiva, prenosi Rojters. „Ako od nas bude zatraženo da dodatno povećamo isporuke, spremni smo za dodatno povećanje. Povećaćemo onoliko koliko od nas budu tražili naši partneri. Neće biti\n11.10.2021 u 17:51\nPutin se zakašljao na sednici: Nemam kovid, sve je u redu\nMOSKVA – Predsednik Rusije Vladimir Putin zakašljao se danas tokom sastanka vlade, što je prenošeno na televiziji, a nakon sednice izjavio je da se dobro oseća i da se testira na kovid bukvalno svaki dan. „Ne brinite, sve je u redu. Testiraju me na dnevnoj bazi, ne samo na kovid, već na razne infekcije, tako da je sve u redu”, rekao je Putin kada je Valentina Matvijenko, predsednica skupštine gornjeg doma parlamenta, izrazila zabrinutost zbog njegovog zdravlja, preneo je Rojters. Putin, koji je napunio 69 godina prošle nedelje, sedeo je izdvojen na ovom sastanku, dodaje britanska novinska agencija, javlja Tanjug. On je za kašalj okrivio suv vazduh i apelovao na kolege da se vakcinišu. Predsednik Rusije je nedavno bio u samoizolaciji nakon što su brojni članovi iz njegove


Protest “Novinari ne kleče” danas u 13 gradova Srbije\nZato što ministar Bratislav Gašić nije smenjen ni mesec dana nakon što je seksističkim komentarom uvredio novinarku B92, zaposleni u medijima će večeras u 19 sati održati proteste u 13 gradova, a na jugu u Nišu - ispred Narodnog\nPoreski obveznici će od danas moći elektronski da podnose još šest novih prijava, a puna primena elektronskog sistema za poreske prijave počeće 1. marta ove godine, najavljeno je iz Poreske uprave Ministarstva finansija.Direktorka Poreske\nBruka i sramota na dodeli paketića u PU Naše Dete\nRoditelji dece koja pohađaju PU Nase Dete razočarani su paketićima koje su za Novu Godinu njihova deca dobila od ove ustanove.Platili su 1 200 dinara da bi deca dobila samo jednu igračku za koju mnogi tvrde da ne vredi ni polovinu novca koji su morali da izdvoje.\nPatrijarh srpki Irinej čestitao Božic\nTradicionalnim pozdravom Mir Božji - Hristos se rodi, patrijarh srpski Irinej sa sveštenstvom i monaštvom Srpske pravoslavne crkve čestitao je Božić sa porukom da ne dozvolimo nikome da nas deli po bilo kom osnovu.\nProtest*Novinari ne kleče* u ponedeljak u Vranju\nPrema dogovoru novinarskih udruženja, Udruženja novinara Srbije (UNS) Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS), Nezavisnog društva novinara Vojvodine (NDNV), Lokal presa (LP), Asocijacije medija (AS) i Asocijacije onlajn medija (AOM), u ponedeljak, 11. januara u 19,00 časova, u svim većim gradovima Srbije, održaće se novi protesti novinara pod nazivom „NOVINARI NE KLEČE“.\nU Srbji zabeležena još tri slučaja gripa, moguća epidemija\nU Srbiji su registrovana još tri slučaja obolilih od gripa, izjavio je direktor Instituta "Batut" Dragan Ilić, poručivši da to ukazuje na moguću epidemiju, te da treba biti oprezan.U Srbiji je, prema saopštenju tog instituta, pre dva dana zabeležen prvi slučaj gripa, pa ih sada ukupno ima četiri.\nPravoslavni vernici u Srbiji obeležavaju Badnji dan\nPravoslavni vernici u Srbiji obeležavaju Badnji dan tradicionalnim unošenjem i paljenjem badnjaka, liturgijama u hramovima , porodičnim okupljanjem za posnom trpezom i spremanjem česnice u koju se stavlja novčić. Sutra je Božić,\nTropico band za Srpsku novu godinu na trgu u Surdulici\nSurduličani su jedini u Pčinjskom okrugu koji će moći da uživaju u koncertu na trgu, za doček pravoslavne Nove godine. Kako je danas potvrđeno njih će uveseljavati Tropiko bend.\nBiće para za vantelesnu oplodnju\nI u ovoj godini grad Vranje izdvajaće iz budžeta sredstva za vantelesnu oplodnju kao pomoć parovima koji ne mogu da dobiju potomstvo prirodnim putem.Iskustvo je pokazalo da je taj novac usmeren na pravu stranu jer je od 2012.godine\nPravosuđe u štrajku 11.januara\nUz januarski račun za struju i pretplata za RTS\nIstorijski:Albanac na čelu policije u Bujanovcu\nUdovički:Zakon o platama do kraja januara\nPreporuke vozačima Saveta za bezbednost saobraćaja grada Vranja\nStrana 601 od 729


Da bi proizvod nekog proizvođača posedovao i zadržao kvalitet koji se garantuje, potrebno je da se proizvodni proces odvija uvek na, isti, propisani način. Jedino na taj način svaki pojedinačni proizvod I celokupna proizvodnja mogu dostići željeni nivo kvaliteta.\nGarantni rok za sve IEG proizvode je 25. meseci od dana kupovine (ugradnje) električnog grejača. Grejači moraju biti priključeni na propisani napon pod uslovima koji garantuju bezbedan i kvalitetan rad.\nGrejač za aluminijumske radijatore MiG\nPored široke game grejača raznih namena, snaga, oblika, veličina IEG je osvojio i u svoj proizvodni program uvrstio i kompletan uređaj namenjen zagrevanju prostora (ugradnji u radijatore) MiG.Uređaj je nazavisan, montira se u radijator sa unutrašnjim navojem G1/2" i priključnim kablom napaja sa 230V. Uređaj je moguće ugraditi i u tučane radijatore uz pomoć reducira R5/4" na G1/2".\nPored široke game grejača raznih namena, snaga, oblika i veličina, IEG je osvojio i u svoj proizvodni program uvrstio i kompletan uređaj namenjen zagrevanju prostora MiG. Uređaj je nezavisan, montira se u radijator i priključnim kablom napaja sa 230V.\nTermički osigurač 109°C 15A\nObzirom da smo u stalnom kontaktu i usko povezanoj saradnji kako sa proizvođačima bojlera, serviserima tako i sa krajnjim korisnicima osluškivali smo primedbe,probleme i potrebe našihkupaca i došli do rešenja za njihove probleme. Rešenje problema je termička zaštita za bojlere koja zamenjuje u bojlerima sigurnosni (zaštitni) termostat.\nSuvi-presovani grejač za bojlere\nGrejači sa termičkom zaštitom\nCopyright © 2013 Industrija elektricnih grejaca, Lestane | Srbija. Sva prava zadrzana. IEGBGD.COM.\nCene na sajtu su iskazane u bodovima. Svi veleprodajni kupci ugovorom imaju definisan koeficijent vrednosti boda.


Filip Kostić: Igraćemo na Mundijalu jer smo opasan tim! | BN\nFilip Kostić: Igraćemo na Mundijalu jer smo opasan tim!\nNajbolji u redovima Srbije, a možda i najskromniji. Krilni napadač „orlova“ Filip Kostić briljirao je na startu kvalifikacija protiv Republike Irske.\nFudbal 09.09.2016 | 21:00\nU razgovoru za „Blic“ fudbaler Hamburga nije odavao utisak novog vođe tima Slavoljuba Muslina, već je na sveden način sve dobro, a i loše pripisao kolektivu.\n- Delimično smo ispunili dogovor sa selektorom. Bilo je tu i loših stvari, ali daleko od toga da je toliko loše za početak, kao što su možda neki predstavili. Ovo je start kvalifikacija, ima još mnogo vremena i verujem da ćemo se plasirati na Svetsko prvenstvo u Rusiji. Nije baš ni dobro što je naša grupa izjednačena, nema nekog izrazitog favorita, pa je sve moguće - počinje priču Kostić za „Blic“.\nSrpski navijači godinama su razočarani u fudbalsku reprezentaciju Srbije, pa zbog toga ne čudi što ni bodom protiv Iraca nisu bili baš najzadovoljniji. Iz kvalifikacija u kvalifikacije ljubitelji fudbala se nadaju da će „orlovi“ konačno eksplodirati, ali nikako da se to i desi.\n- Iskreno, baš me briga šta ko misli i priča jer dajemo sve od sebe. Ja nikada neću reći da sam bio najbolji jer, verujte mi, svako ko je u reprezentaciji daje svoj maksimum na terenu. Nema govora o tome niti treba da postoji sumnja. Nekom je lošiji dan, nekome bolji, ali u reprezentaciji niko ne otaljava posao - izričit jer Kostić.\nKostićevu skromnost najbolje opisuje to što je tokom razgovora rekao „ako me selektor pozove za naredne utakmice”.\n- Imamo dobru ekipu. Šta da radimo, nismo imali ni sreće protiv Irske. Mogli smo i da pobedimo, ali trudićemo se da bude bolje. I ja ću dati sve od sebe za sledeće mečeve ako me selektor pozove - kaže 23-godišnji napadač.\nSa samo 19 godina Kostić je nastavio karijeru u Holandiji, posle nastupa za Radnički iz rodnog Kragujevca, ali je na pravi način u ponedeljak uveče pokazao kako se brane boje svoje zemlje.\n- Ne mogu da opišem koliko se radujem svakom dolasku kući, a posebno igranju za reprezentaciju. To je nešto posebno u mom životu i može mi biti samo čast što sam među odabranima - zaključio je Kostić.\nBrzonogi fudbaler, zajedno sa Dušanom Tadićem, koji igra na drugoj strani terena, pokazao je protiv Irske da Srbija ima fenomenalna krila. Jasno je da Kostić još nije pokazao maksimum, kako vreme ide, on sve više igrački raste. Ne treba ni da začudi ukoliko vihorni Kragujevčanin postane prva violina Srbije i jedan od najboljih krilnih igrača u Evropi.\nZaslužićemo veću podršku\nSablasno prazna „Marakana“ možda je i najlošiji utisak duela sa Republikom Irskom.\n- Nisam bio nezadovoljan iako je bilo malo ljudi. Treba da zaslužimo podršku publike dobrim igrama i mislim da smo na pravom putu. Jednu reprezentaciju imamo i potrebna joj je podrška - poručuje Kostić.


The Protégé (2021) online sa prevodom\nPočetna » Svi filmovi » Action » The Protégé (2021)\nOpis: Spašena kao dete od strane legendarnog plaćenog ubice Moodyja (Samuel L. Jackson) i obučavana da nasledi porodični posao, je postala Anna (Maggie Q) najčuvenija na svetu. Ali, kad Moody - čovek koji joj je bio kao otac i sve je naučio - bude brutalno ubijen, Anna traži osvetu. Tako dolazi u vezi sa misterioznim ubicom (Michael Keaton), koji joj je privlačan isto koliko i odvratan. Ipak, sledi borba na život i smrt...\nTagovi: Movies, strani filmovi, online, srbija, bollywood, Free, The Protégé (2021), Movie, film, sa prevodom


U POVERENJU: Srbija dobila status kandidata za EU\nSrbija dobila status kandidata za EU\nFrancuski ministar spoljnih poslova Alan Žipe izjavio je danas u Briselu da je na sastanku šefova diplomatija država članica EU postignut dogovor o dodeljivanju statusa kandidata Srbiji.\n"Postignut je dogovor danas. Danas konačno nije bilo prigovora", rekao je Žipe novinarima u pauzi sastanka, prenosi AFP.\nFormalna odluka biće doneta sutra a ona mora biti potvrđena na samitu EU koji se održava 1. i 2. marta.\nPrethodno je većina ministara spoljnih poslova zemalja članica Evropske unije izjavila da očekuju da Srbija ove nedelje dobije status kandidata za pridruživanje EU.\nPotpredsednik belgijske vlade i ministar inostranih pooslova Belgije Didije Rejnders je rekao da je “moguće da će Srbija danas ili sutra dobiti status kandidata” i pohvalio sporazum Beograda i Prištine koji je postignut prošlog petka.\nAustrijski ministar spoljnih poslova Mihael Špindeleger rekao je da je sporazumom postignut veliki korak napred i rekao da Austrija podržava kandidaturu Srbije.\n"Zajedno sa ministrima spoljnih poslova Francuske i Italije to smo i naglasili u pismu koje je doprinelo da se probije led i da se krene napred", rekao je šef diplomatije Austrije i dodao da sada očekuje nove korake od evropskih ministara.\nNaglasili smo u tom pismu da bi trebalo da napravimo korak napred za Srbiju. Mislim da je to pravi put, rekao je on i dodao da misli da je "Srbija puno toga uradila" na svom evropskom putu.\nMinistar spoljnih poslova Luksembruga, Žan Aselborn je izjavio da je sa svojim kolegama tokom januara mnogo pričao o Srbiji.\n"Ako danas ne dođemo do zaključka mogli smo isto tako da ostanemo i kod kuća. Mislim da je stvar jasna i sve je na stolu. Srbija je uradila sve što smo od nje tražili, a sada imamo i Kosovo "u čamcu". Dakle, mora biti samo jedan odgovor i on mora biti jasan", rekao je Anselborn.\nŠvedski ministar Karl Bilt rekao je da smatra da je Srbija ispunila sve uslove za kandidaturu. “To je moje mišljenje, a odluku ćemo doneti sutra”, rekao je Bilt novinarima uoči dvodnevnog ministarskog sastanka u Briselu.\nI česki ministar Karel Švarcenberg izjavio je da smatra da će odluka biti pozitivna.\nNemački ministar Gvido Vestervele nije došao na današnje zasedanje zbog drugih obaveza, ali se očekuje sutra.\nNeposredno uoči sastanka šefova diplomatija EU Ketrin Ešton je rekla da je dogovor Beograda i Prištine o regionalnom predstavljanju Kosova "veliki uspeh".\n"Bila sam u stalnom ličnom kontaktu sa predsednikom Borisom Tadićem i premijerom Hašimom Tačijem, kako bi se uverila da će ono što je dogovoreno biti u potpunosti ispoštovano", rekla je ona novinarima.\nKako je rekla, o Srbiji i Kosovu biti reči nakon što ministri razmene gledišta o najnovijoj situaciji o Siriji.\nIzvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Jelko Kacin rekao je da EP podržava dodeljivanje statusa kandidata Srbiji jer će to biti dobit za ceo region i naglasio da za dobijanje datuma početka pregovora o članstvu EU neće biti nikavih uslova.\n"Nikakvih uslova neće biti. Mislim da će EU sačekati rezultate izbora u Srbiji. Mi ne želimo da to bude predizborna trka ili predizborna tema", rekao je Kacin za radio Slobodna Evropa.\n"Sve garniture koje bi eventualno morale da se formiraju moraće odgovoriti na kraju i na taj izazov - kada, kakvom dinamikom i kakvim kvalitetom hoće da idu dalje. Ali činjenica da će Crna Gora otvoriti poglavlje 23. i 24, kao prva poglavlja u pregovorima sa EU u sedmom mesecu ove godine, veliki je izazov i za Srbiju da odluči da li može ubrzati ili će stajati u mestu", dodao je Kacin.\nPrema njegovim rečima, dogovor o regionalnom predstavljanju Kosova bez prejudiciranja statusa i primena tog dogovora predstavljaju jedan od važnih uslova koji bi drastično popravio političku atmosferu u regionu i olakšao i proboje na svim drugim područjima.\nStatus kandidata na simboličnom nivou znači da je Srbija odlučna i posvećena da uđe u EU i da na tom putu napreduje brže, dodao je Kacin, ukazavši da Srbija mora da ubedi sve države članice EU.\nDodeljivanje Srbiji statusa kandidata on vidi kao značajan korak na putu ka sledećim koracima i ka ubrzanju evropske perspektive Srbije.\nU Briselu boravi predsednik Srbije Boris Tadić, koji bi trebalo da se sastane sa Ketrin Ešton, kao i sa predsednikom Evropskog saveta Hermanom van Rompejom.\nU sedištu EU su i vicepremijer i ministar unutrašnjih poslova Ivica Dačić i ministar poljoprivrede, trgovine, šumarstva i vodoprivrede Dušan Petrović koji će se danas sastati sa evropskim komesarom za unutrašnje tržište i usluge Mišelom Barnijeom.\nPetrović će, kako je najavljeno, učestvovati i na forumu pod nazivom "Upoznajte Srbiju kao investicionu destinaciju", koji se održava pod pokroviteljstvom istraživačke organizacije "Prijatelji Evrope".


Srbija Kargo naručila 8 multisistemskih lokomotiva od kompanije Siemens - SERBRAILS\nAkcionarsko društvo za železnički prevoz robe Srbija Kargo i kompanija SIEMENS AG Austria potpisale su ugovor, vrednosti skoro 32 miliona evra, koji se finansira iz kredita EBRD IV, za kupovinu 8 višesistemskih lokomotiva Vectron MS. One će saobraćati na Koridoru 10, koji pokriva Austriju, Mađarsku, Sloveniju, Hrvatsku, Srbiju i Bugarsku. Isporuka bi trebalo da se obavi u februaru i martu 2019. godine. Lokomotive imaju maksimalni učinak od 6,4 MW i dostižu maksimalnu brzinu od 160 km/h. Opremljene su neophodnim nacionalnim sistemima za kontrolu vozova, a posedovaće i evropski sistem za kontrolu vozova (ETCS). Biće proizvedene u fabrici kompanije Siemens u Minhenu, okrug Alah Untermencing, u Nemačkoj.\nTim povodom organizovano je svečano potpisivanje ugovora između kompanije Srbija Kargo i Siemensa AG Austrija. Ugovor su potpisali gospodin Karl Strasser, tehnički direktor organizacione jedinice Rolling Stock pri diviziji Mobilty u kompaniji Siemens AG Austrija i gospodin Georg Novak Gelter, komercijalni direktor organizacione jedinice Rolling Stock pri diviziji Mobilty u kompaniji Siemens AG Austria, dok je ispred kompanije Srbija Kargo potpisnik ugovora generalni direktor kompanije, gospodin Dušan Garibović.\nPotpisivanju ugovora prisustvovala je i potpredsednica Vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, prof. dr Zorana Mihajlović.\n„Porudžbina multisistemskih lokomotiva označava važnu prekretnicu u našem programu koji ima za cilj širenje i modernizovanje flote lokomotiva. U isto vreme, Vectron je ključna komponenta u našoj strategiji za razvoj interoperabilnog železničkog teretnog transporta u Evropi. Nadamo se da ćemo, radeći sa kompanijom Siemens na ovom projektu, uspostaviti partnerstvo koje će odlučno podržati naše ambicije i strategiju za teretni železnički saobraćaj“, istakao je Dušan Garibović, direktor kompanije Srbija Kargo.\nVectron lokomotive trenutno su sertifikovane za saobraćanje u Austriji, Bugarskoj, Hrvatskoj, Češkoj republici, Finskoj, Nemačkoj, Mađarskoj, Italiji, Holandiji, Norveškoj, Poljskoj, Rumuniji, Srbiji, Slovačkoj, Sloveniji, Švedskoj, Švajcarskoj i Turskoj. Vectron je izuzetno fleksibilna generacija lokomotiva koja ispunjava sadašnje i buduće evropske zahteve i transportne potrebe, osmišljena tako da se može lako prilagoditi nizu konfiguracija specifičnih za određenu državu ili režim rada. Do sada je više od 700 Vectron lokomotiva kupilo 37 klijenata u 15 država. Ta flota je prešla 120 miliona kilometara opslužujući Evropljane u 18 država.\nSiemens AG (Berlin i Minhen) je svetski tehnološki lider koji je više od 170 godina prepoznatljiv po tehničkim unapređenjima, inovacijama, kvalitetu i pouzdanosti proizvoda i usluga koje pruža širom sveta. Kompanija je aktivna u više od 190 država, sa fokusom na oblasti elektrifikacije, automatizacije i digitalizacije. Jedan je od najvećih svetskih proizvođača energetski efikasnih tehnologija i tehnologija koje čuvaju resurse. Siemens je broj 1 u proizvodnji ofšor turbina, vodeći dobavljač kombinovanih cikličnih turbina za proizvodnju električne energije, vodeći provajder rešenja za prenos električne energije i lider u infrastrukturnim rešenjima i rešenjima u oblasti automatizacije i softvera za potrebe industrije. Kompanija je takođe vodeći isporučilac medicinske opreme iz oblasti imidžing dijagnostike – kao što su kompjuterizovana tomografija i imidžing sistemi magnetne rezonance – i lider u oblasti laboratorijske dijagnostike, kao i u oblasti kliničkih informacionih tehnologija. U fiskalnoj 2017. godini, koja se završila 30. septembra 2017, prihodi iz redovnog poslovanja iznosili su ukupno 83 milijarde evra, a dobit nakon oporezivanja 6,2 milijarde evra. Krajem septembra 2017. Siemens je imao oko 377.000 redovno zaposlenih širom sveta.\nSiemens je prisutan u Srbiji od 1887. godine, a 1996. je osnovan Siemens d.o.o. Beograd sa ciljem da neposrednim delovanjem doprinese bržem oporavku i razvoju privrede i infrastrukturnih sistema u Srbiji. U lokalnoj kompaniji trenutno radi oko 1.750 zaposlenih, u svim oblastima u kojima je aktivna i matična kuća.\nIzvor: Siemens Srbija/Srbija Kargo\nTags: Siemens, Vectron MS\nSERBRAILS > Prevoz tereta > Srbija Kargo naručila 8 multisistemskih lokomotiva od kompanije Siemens


Istorijsko gostovanje srpske opere u Rusiji - Bizlife.rs\nIstorijsko gostovanje srpske opere u Rusiji\n21:11 Sankt Peterburg, 05/02/2012\nRedovni profesor Fakulteta muzičke umetnosti i jedna od najangažovanijih dirigenata u Srbiji Vesna Šouc Tričković, izjavila je da je nedavno gostovanje Orkestra i solista Madlenianuma u Sankt Peterburgu istorijski događaj, jer je to bilo prvo gostovanje srpske opere u ovom gradu.\n„Pre dvadesetak dana gostovali smo sa operom ‘Mandragola’ savremenog srpskog kompozitora Ivana Jevtića u čuvenom Aleksandrovskom teatru u Sankt Peterburgu, predstava je izvanredno primljena, imali smo zaista veliki uspeh na koji smo svi ponosni“, kazala je Šouc u intervjuu Tanjugu.\nPrema njenim rečima, mnogo je ansambala i naših umetnika gostovalo u Sankt Peterburgu, ali ovo je bilo prvo gostovanje srpske opere. Sa ovom produkcijom Madlenianuma nastavljaju se gostovanja, već za sedam dana biće u Mariboru koji je ove godine Evropska prestonica kulture.\nU Mariborskom pozorištu biće izvedena Jevtićeva „Mandragola“ na srpskom, kao i u Sankt Peterburgu gde je publika sjajno primila operu, kako je kazala dirigent, pratili su pažljivo tekst na dva monitora i vrlo su angažovano učetvovali, bilo je puno smeha, jer je to komična opera.\n„Utisak je izuzetan, publika je bila oduševljena, bile su ovacije, sve je fantastično organizovano iako je složeno i skupo gostovanje. Išlo je oko 80 ljudi, orkestar, solisti, tehnika, ali sve je bilo izvanredno, radujemo se što smo dobili poziv za gostovanje „Mandragole“ u Minsku u aprilu“, kazala je ona.\nSimfonijski, pozorišni i horski dirigent, Šouc je dirigovala više od 400 predstava, nekoliko stotina koncerata u zemlji i inostranstvu, učestvovala na brojnim domaćim i inostranim festivalima. Gostovala je u Nemačkoj, Danskoj, Švajcarskoj, Letoniji, Grčkoj, Slovačkoj, Kanadi, Turskoj, Mađarskoj, dirigovala u slavnoj Gavo sali u Parizu u kojoj je samo nekoliko naših umetnika nastupalo.\nUspešna, otvorena za nove projekte, među našim najangažovanijim dirigentima, Šouc kaže da to nije rezultat koji dolazi brzo i lako. To je veliki trud koji traje punih 20 godina, počela je kao horski dirigent, nastupala sa kamernim i simfonijskim orkestrima i u teatrima, gde je najangažovanija. Diriguje baletsku predstavu „Grk Zorba“ u Srpskom narodnom pozorištu, mjuzikl „Neki to vole vruće“ diriguje još od studentskih dana u Pozorištu na Terazijama, balet „Kraljica Margo“ u Narodnom pozorištu.\n„Mogu da se pohvalim, da su skoro sve moje predstave, koje sam radila i koje sada radim, dugovečne, neke imaju 50, 100 ili čak 300 izvođenja. Taj kvalitet se ne odnosi samo na mene, nego na sve nas koji učestvujemo u predstavi ali u svakom slučaju znači, da brižljivo gajimo, negujemo kvalitet predstave“, kazala je dirigent rođena u poznatoj muzičkoj porodici.\nO tome kako se opredelila baš za dirigovanje, Šouc je ispričala da je u srednjoj muzičkoj školi završila klavirski odsek, išla na takmičenja i republička i savezna iz klavira iz kamerne muzike, spremila je i prijemni ispit za klavir a onda odlučila da ne bude pijanista, upisala je odsek za opštu muzičku pedagogiju koju je i diplomirala.\n„Već posle prvih nekoliko časova predmeta dirigovanja koja sam imala na tom odseku, shvatila sam da je to to, da želim da budem dirigent, upisala sam taj odsek kod profesorke Darinke Matić Marović čiji sam prvi student“, kazala je Šouc.\nPrema njenim rečima, logično je što je muzika njen izbor jer je odrasla uz muziku, uz oca koji je poznati kompozitor, u porodici u kojoj su svi rado slušali klasičnu i džez muziku. Ona smatra da je izuzetno važno koju muziku deca slušaju od najranijih detinjstva, šta im se plasira, ako je to kvalitetna muzika, teško da će u kasnijim godinama slušati nešto drugo što nije kvalitetno.\nZa dirigovanje se opredelila jer voli ljude, to ju otvara, inspiriše, raditi sa ansamblom je sublimacija svih znanja i kvaliteta koji su negde u njoj samoj. Za uspeh i opstanak u tom pozivu za koji većina vezuje autoritet, kaže da su potrebni snaga, veština, mudrost, znanje, inspiracija, sa godinama dolazi i iskustvo.\n„Biti uspešan pre svega znači konstantno se potvrđivati, svaka predstava je izazov jer donosi neku novu problematiku, za mene je autoritet pre svega znanje i nisam svih ovih godina osetila neku težinu što sam žena, inspiraciju nalazim u porodici, taj balans između profesionalnog i privatnog života je prava stvar, mislim da ne treba biti preambiciozan, inače možemo otići stranputicom“, kazala je dirigent Šouc, majka petogodišnje Katarine koja obožava da ide u pozorište.\n„Nekad moram da krijem da imam predstavu, da ne bi išla na svaku jer neke traju do kasno uveče. Ima sluha i pokazuje veliko interesovanje za balet, čak ide na časove baleta, ali videćemo šta će budućnost doneti. Važno je da ona napravi svoj izbor, ja ću da je osluškujem i podržim onako kako su se moji roditelji ponašali prema meni, nadam se da ću prepoznati to što ona želi i voli“, kazala je Šouc.


Ubijenoj ženi pretio i ranije, prislanjao joj pištolj na čelo dok je dojila bebu! - Naslovi.net vesti\nUbijenoj ženi pretio i ranije, prislanjao joj pištolj na čelo dok je dojila bebu!\nDejan Belčić, koji je pre tri dana ubio bivšu suprugu i njenog muža, zbog ranijih pretnji i pokušaja ubistva Radmile Bačunić imao sudsku zabranu prilaskaDejan Belčić (35) nije smeo da, sudskim rešenjem, prilazi Radmili Bačunić (27), koju je u utorak oko 22 sata zajedno sa Zoranom Adamovićem (39) ubio hicima iz lovačke puške, saznaje Telegraf. Belčiću je zabrana prilaska izrečena... »\nVideo sam kada je tata dvaput pucao u mamu!\nHteo je da nas sve poubija, ali ga je teča smirio, ispričao je mališan čiji je otac ubio bivšu suprugu Radmilu i njenog partneraBOR - Krvoproliće! Moj tata Zoran iz Gornjana čuo je u utorak uveče prasak i pomislio da neko baca petarde u dvorište. Izašao je iz kuće, a onda ga je tata Dejan iz Zlota ubio iz dvocevke... Ovako je priču o preksinoćnjoj drami u... »\nDejan Belčić (35) iz Zlota kod Bora ubio je u utorak uveče oko 21 sat iz lovačke puške bivšu nevenčanu suprugu Radmilu Bačunić (26) i njenog partnera Zorana Adamovića (40) iz Gornjana.Nakon krvavog pira, prišao je svojoj prestravljenoj deci iz zajednice sa Radmilom, Zlatku i Svetlani, pružio im krem bananice i rekao da “imaju nešto od oca“. - On je i ranije pretio kako će ubiti Radmilu, s kojom je živeo do pre... »\nUbio im majku, pa im podelio bananice\nDejan Belčić je nakon ubistva pomazio decu po kosi i dao im krem bananice ... Ljubomora - Zločin se desio u utorak oko 21 sat u selu Brestovac kod Bora, u kom je Radmila Bačunić (27) živela sa decom i drugim suprugom Zoranom Adamovićem (39)Dejan Belčić (35) iz borskog sela Zlot iz ljubomore ubio je bivšu suprugu Radmilu Bačunić (27) i njenog muža Zorana Adamovića (39) iz Gornjana, a krvavi zločin počinio je pred očima svoja dva deteta, devetogodišnjeg sina i... »\nUbio majku pred decom\nDejan Belčić (35), iz borskog sela Zlot u selu Brestovac hicima iz lovačke puške ubio je bivšu suprugu Radmilu Bačunić (27) i njenog supruga Zorana Adamovića (39).Odmah nakon krvavog pira svojoj deci od osam i šest godina dao je po krem-bananicu, piše današnja štampa. On je do pre godinu dana živeo nevenčano sa Radmilom i sa njom imao dvoje dece. Belčić je, iz samo njemu znanih razloga,... »\nBor: Ubio im majku, pa im podelio bananice\nDejan Belčić (35) je u utorak, u selu Brestovac blizu Bora, iz ljubomore je ubio bivšu suprugu Radmilu Bačunić (27) i njenog muža Zorana Adamovića (39) iz Gornjana, a krvavi zločin počinio je pred očima svoja dva deteta, devetogodišnjeg sina i četvorogodišnje ćerke. Belčić je nakon ubistva pomazio... »\nBrestovac: Majku ubio pred dvoje dece\nDvostruko svirepo ubistvo u selu Brestovac, koje je izvršio ostavljeni suprug, šokiralo Borane. Dejan Belčić iz lovačke puške usmrtio Zorana Adamovića, a zatim i Radmilu BačunićDEJAN Belčić (35), iz borskog sela Zlot, u utorak oko 22 časa u selu Brestovac hicima iz lovačke puške ubio je Radmilu Bačunić (27) i njenog supruga Zorana Adamovića (39), iz Gornjana. Odmah nakon krvavog pira svojoj deci -... »\nKarl Erjavec u poseti Beogradu\nU tri udesa troje povređeno, jedno dete palo sa visine\n24 Satapre 51 minutjoš 4 povezane »


VRTOGLAVA CIFRA ZA SUKOBE ŠIROM SVIJETA: KOLIKO SAD KOŠTAJU SVI DOSADAŠNJI RATOVI? | Hayat.ba\nSjedinjene Američke Države su najveća vojna sila na svijetu, sa godišnjim budžetom od 649 milijardi dolara, a prema istraživanju sajta “How much” koji je poredio sve ratove koje su SAD vodile, od Američke revolucije do danas, ratovanje je Amerikance koštalo više od 8,6 biliona dolara, ne računajući nenadoknadive ljudske žrtve.\nSlijedi rat u Iraku za koji su SAD utrošile 1,01 biliona dolara, prenosi B92.\nVojni budžet raste najviše zbog troškova složenih sistema naoružanja, kao na primjer borbenog aviona F-35 Lightning, koji je vojsci SAD donio doživotni trošak od čak bilion dolara.


11 godina od zločina nad decom u Goraždevcu\n11 godina od zločina nad decom u Goraždevcu\nPočinioci, koji još nisu pronađeni, ubili su Panteliju Dakića (12) i Ivana Jovovića (19) i teško ranili još četvoro njihovih drugova Bogdana Bukumirića (14), Marka Bogićevića (12), Draganu Srbljak (13) i đorđa Ugrenovića (20).\n„Kancelarija za Kosovo i Metohiju ponovo insistira i poziva da nadležni pokrajinski organi, i posebno međunarodna zajednica, ulože sav svoj autoritet i konačno rasvetle ovaj i sve ostale zločine počinjene nad srpskim narodom u Pokrajini, i da počinioci budu pronađeni i kažnjeni“, saopštila je Kancelarija za Kosovo i\nMetohiju Vlade Srbije.\nDodaje se da se ne zna ni ko je ubio 14 Srba u Starom Grackom i porodicu Stolić iz Obilića, kao ni ko je podmetnuo bombu pod autobusa Niš-ekspresa u Livadicama.\n„Pođednako strašno kao sami zločini je to što pravde još nema. I dok se sećamo tragično nastradalih momaka, nažalost i dalje se dešavaju incidenti zbog kojih se Srbi osećaju nebezbedno na svojim ognjištima, poput napada u samo poslednja dva dana na imovinu porodica srpskih povratnika u Gnjilanu i Istoku i jutrošnjeg paljenja dva automobila u severnom delu Kosovske Mitrovice“, saopšteno je.\nDodaje se da to potvrđuje da je potrebno još mnogo truda i rada na terenu, uključujući i prisustvo predstavnika međunarodne zajednice, da bi se na Kosovu prevazišli bezbednosni problemi i obezbedili uslovi za normalan život svih građana u Pokrajini.\nDanašnjem parastosu u 13 časova u Crkvi rođenja Presvete Bogorodice u Goraždevcu u ime Kancelarije za Kosovo i Metohiju Vlade Srbije prisustvovaće zamenici direktora Kancelarije Dušan Kozarev i Željko Jović. Posle parastosa biće održan pomen na lokalnom groblju.\nKLIF: BIO BIH ZADOVOLJAN KADA BI SLUČAJ GORAŽEVAC BIO REŠEN\nBritanski ambašador na Kosovu Jan Klif izjavio da bi bio više nego zadovoljan kada bi se slučaj ubistva dece iz Goraždevca rešavao na sudu, ali da je problem u nedostatku dokaza.\nKlif je u izjavi Tanjugu rekao da je u potpunosti svestan koliko je slučaj Goraždevac osetljiv za srpsku zajednicu, da je o tome nekoliko puta razgovarao sa ljudima u tom mestu i sa predstavnicima srpske zajednice koji su ovo pitanje isticali.\nMislim da je u ovom slučaju samo pitanje dokaza, stanovište pripadnika Euleksa koji se bave ovim pitanjem jeste da im je potrebno više dokaza da bi mogli da nastave sa ovim slučajem,”- istakao je britanski diplomata.\nMogu reći da bismo bili više nego zadovoljni kada bismo videli da se ovi slučajevi rešavaju na sudu naročito kada su u pitanju osetljivi slučajevi poput ovog koji su rezultirali odredjenim brojem smrtnih slučajeva i kada su žrtve deca, rekao je Klif.\nNažalost kao što možemo videti u celom regionu, gde je bilo ozbiljnih slučajeva, postoje primeri kako je teško doći do novih dokaza i privesti počinioce pravdi, kazao je ambašador Velike Britanije na Kosovu.\nAMERIKANCI PRIZNAJU: Rusija i Kina preuzimaju Afriku\nMamu ti je..m Klifovsku. Kako biste vi njih našli u momentu ODMAH, da su vaša deca u pitanju, smrade smradovski.


Abdulrazak Gurna je tipičan primer postkolonijalnog intelektualca kao što je i njegova negacija nacionalnih identiteta isto tako tipična, kao što su tipične i teme njegovih romana\nVest da je Nobelovu nagradu za književnost dobio tanzanijski pisac Abdulrazak Gurna u prvi mah me je obradovala. Ne zato što mi je autor bio poznat već zato što sam pomislio kako je lepo da neko iz Tanzanije i uopšte Afrike dobije to priznanje. Međutim, kada je do mene došao odlomak iz obrazloženja nagrade u kome se spominje reč kolonijalno, odmah mi je bilo jasno da sam upravo ispao ovca. Iako nisam video biografiju pisca, bio sam 100 odsto siguran u ovo: 1) da je A. G. rođen u Tanzaniji, ali da odavno ne živi tamo i 2) da ne piše na svahiliju, koji je službeni jezik Tanzanije, već na nekom drugom, svetskom jeziku, recimo, engleskom.\nRutinski sam proverio Abdulrazakovu biografiju na internetu i evo šta sam tamo pronašao.\nGurna je rođen 1948. godine na ostrvu Zanzibar (deo Tanzanije), a dvadeset godina kasnije emigrira u Veliku Britaniju gde je napravio karijeru univerzitetskog profesora engleske književnosti na Univerzitetu u Kentu. Napisao je i 10 romana na engleskom jeziku. Čitalac ovog teksta bi mogao da se zapita ono što sam se i ja zapitao: zašto mediji predstavljaju Abdulrazaka Gurnu kao tanzanijskog pisca (a ne engleskog, što zapravo jeste), dok pisca slične biografije poput Kazuo Išigure (koji je rođen u Japanu, ali živi u Engleskoj i piše na engleskom, kao Gurna) određuju, sasvim ispravno, kao engleskog pisca japanskog porekla.\nUveren sam da će neko ko bude čitao ovaj tekst pomisliti da je ova razlika nebitna i da je važno jedino to kakav je A. G. pisac. Međutim, kao što će se videti, upravo nam ovaj detalj otkriva suštinu sveta u kome živimo, dok je to kakav je Gurna pisac zapravo irelevantno.\nAnalizirajmo, dakle, taj mali detalj, tu odrednicu tanzanijski pisac. Sasvim sam siguran da je većina ljudi koja je ovlašno pročitala vest o dobitniku nagrade pomislila isto ono što i ja: da je tanzanijski pisac Abdulrazak Gurna neko ko živi u Tanzaniji ili makar piše na svahiliju. Samim tim, ukoliko bi ih sutra neko pitao ko je najznačajniji tanzanijski pisac (ili čak, afrički pisac) oni bi kazali – onaj koji je dobio Nobelovu nagradu. Ukratko, Abdulrazak Gurna je uz nagradu dobio i moć da predstavlja ne samo tanzanijsku kulturu i književnost već verovatno i celu afričku kulturu.\nDa bismo odgovorili na ovo pitanje zamislimo za početak da smo stanovnici Tanzanije i da nam neko kaže kako će našu kulturu u svetu predstavljati čovek koji ne piše na našem maternjem (svahili) jeziku, već na engleskom, to jest čovek koji nas je dobrovoljno napustio pre pola veka i koji je veći deo svog života proveo u Engleskoj, koja je geografski toliko daleko od Tanzanije da kada bi neka džinovska eksplozija uništila celu Tanzaniju, tamo se u Kentu ne bi pomerio nijedan list na drvetu. Ukoliko nismo autošovinisti, verovatno bismo osetili nelagodu usled činjenice da umesto nekog našeg pisca koji s nama deli jezik, prostor i egzistencijalno iskustvo, našu književnost i kulturu predstavlja neko ko čak i ne piše na našem jeziku, a o zajedničkom egzistencijalnom iskustvu da i ne govorimo. I tako, kada neko u Londonu ili bilo gde u mreži megalopolisa na Zapadu kaže tanzanijska ili afrička književnost, prva asocijacija će biti – Abdulrazak Gurna, što istovremeno znači da Tanzanija može da prestane da postoji, a da se to ne vidi i ne oseti, jer „tanzanijska” ili „afrička” književnost i nije ono što nastaje na teritoriji Tanzanije i Afrike već pre svega ono što pišu pisci emigranti u Londonu, Njujorku, Bostonu… na engleskom jeziku.\nTo je prvi razlog zašto su globalni mediji Abdulrazaka Gurnu odredili kao tanzanijskog (afričkog) pisca: zato što im je cilj da simbolički izbrišu autentično iskustvo tanzanijske i afričke kulture tako što će je zameniti kulturom u izbeglištvu. Te „kulture u izbeglištvu” veoma liče na „vlade u izbeglištvu” podložne uticaju domaćina koji ih koristi i održava u životu samo zato da putem njih ispuni svoje političke interese. To je i razlog zašto Kazuo Išiguro nije predstavljen kao japanski pisac: jer japansku kulturu, za razliku od tanzanijske ili afričke, ne treba izbrisati – njoj se daje pravo da postoji, što će se potvrditi kada Murakami dođe na red za Nobela. Doduše, ne Rui Murakami, koga čitaju u Japanu, već onaj drugi, Haruki, koji više odgovara globalnom ukusu, jer kod njega, Harukija, zapadni turisti nisu serijske ubice kao kod Ruija.\nI tako dolazimo do drugog razloga zašto je Abdulrazak Gurna određen kao tanzanijski pisac: time bogati sever šalje jednu vrlo jasnu poruku mladim ljudima u Tanzaniji, pa i u celoj Africi. Hoćete li da postojite u našim očima? Onda naučite engleski i emigrirajte iz vaših „vuko…” u naše megalopolise a mi ćemo vam dati ekskluzivno pravo da zamenite sve one ljude koje ste tamo ostavili, jer više ne želite da imate s njima bilo šta zajedničko. Osim naravno ono od čega možete da imate koristi ovde kod nas: malo egzotične muzike, malo istorije kao građe za književnost; sve to zato da biste mogli da ovde, u megalopolisu, imitirate prisustvo kultura koje ste napustili i kako biste nam pomogli da se predstavimo kao „kosmopolite” koje su tolerantne ili čak zainteresovane za druge kulture.\nI zaista, prisetimo se iz ove perspektive svih onih brižnih roditelja ovde u Srbiji koji ne mogu da dočekaju da im deca napune sedam godina i da onda krenu da uče strane jezike, već ih u dobi od tri godine šalju u engleske vrtiće, valjda zato što se više plaše da im dete ne nauči engleski, nego srpski. Prisetiću se i jedne slavistkinje iz Italije koja je na jednom skupu zapanjeno kazala da srpsku književnost u Italiji ne reprezentuju ni Andrić ni Crnjanski, pa ni neki živi klasik, kao što su recimo Goran Petrović ili Dragoslav Mihailović, već… nekoliko ovdašnjih ljudi koji su emigrirali u Italiju i koji tamo, na italijanskom, pišu o ratovima devedesetih…\nDuh postkolonijalnih studija\nČitalac bi mogao da pomisli da preterujem i da dobitniku Nobelove nagrade, „tanzanijskom piscu” A. G. pripisujem nešto što mu nije blisko: recimo to da je ravnodušan prema Tanzaniji koju je ostavio iza svojih leđa. Čitalac, međutim, greši. U intervjuu koji je dao povodom nagrade postoji detalj koji pisca prikazuje upravo u ovakvom svetlu. Govoreći o temi migracija, Gurna kaže ovo: „Čini se da su oni [Britanci koji su glasali za izlaz iz EU] jako iznenađeni da ljudi iz raznih mesta žele da dođu u prosperitetnu zemlju. Zašto su iznenađeni? Ko ne bi došao u prosperitetniju zemlju?”\nU ovom odgovoru treba obratiti pažnju na poslednju rečenicu u kojoj Gurna postavlja jedno retoričko pitanje. A retoričko pitanje znači da je odgovor na pitanje ili negativan (što bi onda značilo da bi svako želeo da dođe u prosperitetniju zemlju) ili se podrazumeva, što bi onda značilo da niko normalan ne bi ostao u svojoj zemlji ako može da ode u neku prosperitetniju. Oba odgovora sugerišu dve stvari: prvo, da je nobelovac verovatno nesvesno priznao da mu je novac („prosperitet”) najveća vrednost u životu – a teško da je moguće zamisliti neku trivijalniju misao – i drugo, da oni koji iz nekog razloga ne žele da napuste svoje zemlje (pa tako i Tanzaniju) za njega faktički ne postoje. Nije problem što Gurna ima simpatiju za emigrante – iako on, očekivano, problem migracija pojednostavljuje – već to što on nema nikakvu simpatiju ni razumevanje za one koji nisu emigranti, odnosno za one Tanzanijce (ili Afrikance) koje žele da ostanu u Tanzaniji (ili Africi) iako ona nije prosperitetna poput Britanije i Evrope. Ti ljudi su za njega jednostavno niko, iako ih on nominalno predstavlja kao „tanzanijski”, odnosno „afrički” pisac.\nI to nije neka individualna osobina Gurne. To je, prosto rečeno, mišljenje jedne grupe pisaca i teoretičara književnosti koji deluju u okviru tzv. postkolonijalnih studija. Sve njih povezuje biografska činjenica da su rođeni u bivšim kolonijama, da su emigrirali na Zapad, da su postali univerzitetski profesori ili pisci i da se u svojim istraživanjima ili u svojoj književnosti pre svega bave pitanjem identiteta, i to tako da oštro negiraju svaki nacionalni identitet, u ime jednog hibridnog, nadnacionalnog, emigrantskog identiteta. Gurna je tako jedan apsolutno tipičan primer postkolonijalnog intelektualca kao što je i njegova negacija nacionalnih identiteta isto tako tipična, kao što su tipične i teme njegovih romana i tema njegove doktorske disertacije.\nDakle, ako uistinu ni po čemu nije deo tanzanijske kulture i književnosti, kakvim ga predstavljaju globalni mediji, čijoj onda to kulturi i književnosti pripada Abdulrazak Gurna? Odgovor se sam nameće: književnosti multinacionalnih kompanija, odnosno Megalopolisa. Ključna ideja književnosti Megalopolisa jeste borba protiv bilo kog nacionalnog identiteta u zemljama, bivšim zapadnim kolonijama, odakle pisci i teoretičari književnosti poput Gurne dolaze. Evo i jednog od brojnih dokaza: Edvard Said, čovek slične biografije poput dobitnika Nobelove nagrade (rođen u Palestini, emigrirao u SAD) napisao je u svojoj knjizi Kultura i imperijalizam ovo: „Živimo u globalnom okruženju s velikim brojem ekoloških, ekonomskih, društvenih i političkih pritisaka što paraju njegovo tek maglovito shvaćeno, u osnovi nerastumačeno i neshvaćeno tkivo. I svako ko poseduje makar nejasnu svest o ovoj celini, uznemiren je pred činjenicom da neumoljivo sebični, uski interesi – poput patriotizma, šovinizma, etničke, verske i rasne mržnje – mogu zaista dovesti do masovnog uništenja. Svet naprosto ne može dozvoliti da mu se to nekoliko puta dogodi.“\nSaid je ovde nedvosmisleno na strani globalnih interesa (dakle interesa multinacionalnih kompanija) a protiv bilo kakvog nacionalnog identiteta, pa zato ne pravi nikakvu razliku između patriotizma i šovinizma. Drugim rečima, ako smatrate da izvori vode na teritoriji Srbije treba da pripadaju Srbima i građanima Srbije, Said bi vam rekao da ste šovinista; oni po njemu treba da pripadaju celom svetu, a kada se to prevede na jezik ekonomije, to znači multinacionalnoj kompaniji sa Zapada koja će ih kupiti za sitniš i prodavati bilo gde. (Što se u Srbiji, by the way i desilo.)\nJedan od ključnih zadataka postkolonijalne književnosti jeste razgradnja nacionalnog identiteta: kada neka multinacionalna kompanija želi da se domogne resursa iz neke države, posao može da joj oteža zajedništvo stanovnika te države, a oslonac tog zajedništva je bazični nacionalni identitet koji ih spaja. Nasuprot tome, multinacionalnoj kompaniji posao olakšava identitetska fragmentacija stanovništva. U tom slučaju ono je podeljeno na međusobno zaraćene manjine, lišene zajedničkog oslonca. Sve što Megalopolis treba da uradi – a to uporno i čini – jeste da privileguje nekoliko grupa u odnosu na druge grupe. Na taj način Megalopolis utvrđuje hijerarhiju između grupa, a privilegovanu grupu/e privlači sebi, jer je on garancija pripadnicima tih grupa da će zadržati svoje privilegije.\nTako se ponovo stvara društvo staleža, kao u feudalizmu, u kome će pripadništvo staležima biti određeno ne više rodoslovom već spremnošću da se služi Megalopolisu, odnosno multinacionalnim korporacijama. U takvom svetu jedina vrednost biće novac, odnosno „prosperitet”, kako kaže Gurna. Drugim rečima: spremnost da sve uradi za novac i spremnost da se u svemu vidi samo novac – što je, kao što znamo, definicija korumpiranosti.\nZadatak književnosti Megalopolisa jeste da ljude određene nacionalnim identitetom pretvori u korumpirane plaćenike bez identiteta. Naravno, književnost (Megalopolisa) nije jedino oruđe kojim Megalopolis vrši takvo identitetsko obezličavanje. Postoje i druge tehnike i drugi kanali uticaja čije se delovanje ujedinjuje da bi se na kraju dobio neko poput Nikole Jokića, košarkaša koji se raspadao igrajući za Korporaciju, da bi posle toga mirno odbio da igra za reprezentaciju Tanzanije, odnosno Srbije, izvinite.\nAbdulrazak Gurna pripada, dakle, književnosti Megalopolisa, koja za razliku od književnosti homo poetikusa, književnosti svetske i nacionalne, nema cilj da bude lepa i stilski upečatljiva i originalna, niti da otkriva nove forme i postupke pripovedanja: njen jedini zadatak je da učvrsti dogmu koju Megalopolis nameće ljudima, a to je da moraju da se odreknu svega onoga što može da ugrozi Megalopolis i vladavinu kapitala: pre svega, nacionalnog identiteta i nacionalne solidarnosti a onda i koncepta života u kome novac nema ključnu ulogu. Zato je kod ovogodišnjeg dobitnika Nobelove nagrade za književnost sve tako dosadno predvidivo i obezličeno: tamo gde očekujemo da čujemo ličnost stvaraoca, čujemo samo još jedan bezlični glas Megalopolisa.\nPostoje, dakle, dve književnosti: prva koja pripada Megalopolisu i koja radi za njega, i ona druga koja osvetljava Megalopolis i otkriva njegovu antihumanističku suštinu. Svoju književnost Megalopolis će promovisati, protežirati, nagrađivati i finansirati: onu drugu, koja mu se odupire (jer poznaje i veće vrednosti od novca), Megalopolis će žigosati kao „homofobnu”, „fašističku”, „mizoginu”, „rasističku”, dodajte šta god vam padne na pamet, kako bi je na kraju, ako mu uspe, potpuno izbrisao.\nMeđutim, upravo će ta prokazana i tajna književnost, lišena međunarodne slave i međunarodnih nagrada, jedina biti u stanju da nam prenese sumornu istinu o svetu u kome živimo. I dok književnosti Megalopolisa navodi ljude da raskinu veze s bližnjima kako bi mogli da bespogovorno služe gospodarima novca, ova druga književnost otkriva im, sasvim suprotno, istinsku prirodu savremenog robovlasništva. Jedan drugi pisac, koji je poput Gurne bio emigrant, ali neuspešan i bez karijere, to je izrazio na ovaj način: „U svom romanu o Londonu nameravam da pokažem grozno robovanje danas novcu. Strašni napor milionskih masa koji svaki dan, svaki dan ponovo, idu na rad, i vraćaju se na rad, da bi mogli da kupe frižidere, radio, aparat za televiziju. Da pokažem kako je užasno da sve ono što je čovek nekada dobijao mladošću, hrabrošću, veselošću, danas može samo kupiti. Za novac.“\nPreporučujemoAbdulrazak GurnaMegalopolisNobelova nagradaNobelova nagrada za književnostSlobodan Vladušić


Ponedjeljak, 29 Studeni 2021 15:33\nBould ističe da rani znakovi pokazuju da brzi testovi daju pozitivne rezultate za osobe koje su zaražene varijantom omikron kao i za druge sojeve covida, piše BBC. Ona naglašava da da je delta varijanta i dalje najdominantnija u Velikoj Britaniji te da tu varijantu virusa kućni testovi dobro detektiraju. To pokazuje da su brzi kućni testovi iznimno korisni.


Seat ocekuje borbu za podium u Valensiji\nOva sezona je odlično krenula za Seat, koji je osvojio poene na obe trke u Monci. Frank Diefenbacher je završio osmi i šesti, dok je Jordi Gene bio osmi u drugoj trci. Čini se da je španski tim u odličnoj poziciji da osvoji važne bodove u sledećoj trci na domaćem terenu u Valensiji. Po rečima Diefenbachera tim očekuje dosta od sledeće trke, jer smatraju da im staza mnogo više odgovara od one u Monci. Opširnije: Seat ocekuje borbu za podium u Valensiji Add new comment Datum poslednje izmene petak, 10 januar 2014 15:40\nRezultati druge runde Australijskog v8\nTežak vikend za vožnju se završio razočarenjem posle još jednog nevremena koje je počelo tokom druge trke šampionata u "Easter Creek"-u dužine 300km. Sama trka je zbog količine vode krenula sa "safety car"-om i bila završena pre vremena zbog jako teških vremenskih uslova. Svi vozači su imali dosta problema zbog, mahom, loših setapa koji nisu predviđali teško nevreme kao i dosta mehaničkih problema koji su usledili zbog velike količine vode na stazi. Sledeća runda se vozi na Novom Zelandu, staza Pukekohe od 30. Aprila do 2. Maja.U generalnom plasmanu Mark Ambrose je pao sa prvog na drugo, prvi je Stephen Richars, treći je Rick Kelly, a iza njega se nalazi Greg Murphy. Mark Skaife je na 15. mestu.\nOpširnije: Rezultati druge runde Australijskog v8 Add new comment Datum poslednje izmene petak, 10 januar 2014 15:40\nPocinje Australijski V8 Šampionat\nOvog vikenda počinje Australijski V8 Supercars šampionat. Trka koja otvara takmičarski deo šampionata je “Eastern Creek RaceWay” obzirom da je to prva koja se boduje za šampionat, dok je prethodna, koja je vožena 21.3. na Adelaide Street Circuit – “Clipsal 500”, bila promocionog karaktera i nije se bodovala. Prošlogodišnji šampion Greg Murphy i dugogodišnji šampion Mark Skaife će verovatno i ove godine voditi uzbudljive duele za volanima Forda i Holdena.Opširnije: Pocinje Australijski V8 Šampionat Add new comment Datum poslednje izmene petak, 10 januar 2014 15:40\nDTM: Nova kola, novi timovi, novi sponzori\nDTM će biti jako zanimljiv u sezoni 2004. Vozači ove godine, kao nikad do sada, su vrhunskog kvaliteta: Heinz-Harald Frentzen (trostruki pobednik u Formula 1 i vicešampion 1997) vozi za Opel u 2004, Frank Biela (DTM šampion 1991) se vraća u DTM i Audi posle 13-godišnjeg odsustva i Bernd Schneider, najuspešniji vozač u istoriji DTM se opet takmiči u Mercedes-Benz. Sve tri firme su razvile potpuno nove automobile i sva tri automobila su sa šetvoro vrata umesto prošlogodišnjih kupea. Audi, Opel i Mercedes-Benz se takmiče sa varijantama njihovih bestselera: A4, Vectra i C-klasa i time još više reklamiraju sam DTM. Sedani takođe predstavljaju povratak klasičnim turing autmobilima.\nOpširnije: DTM: Nova kola, novi timovi, novi sponzori Add new comment Datum poslednje izmene petak, 10 januar 2014 15:40\nCuore molto stupido\nVelika bitka između samih Alfa je dovela do izbacivanja 2 od tri automobila AutoDelte. Farfus se celu trku probijao sa začelja i stigao do trećeg mesta. Prva dva mesta su BMWi, Jorg Muller i Priaulx. Fantastična borba Toleda i BMWa za 5 mesto. Opširnije: Cuore molto stupido Add new comment Datum poslednje izmene petak, 10 januar 2014 15:40\nStrana 41 od 41\tStartPrev32333435363738394041NextKraj\tAuto Godine 2016


Pravobranilaštvo | Sarajevo.ba\nDonošenjem Zakona o pravobranilaštvu ( „Službene novine Kantona Sarajevo“, broj 33/08- novi Prečišćeni tekst) stvoren je pravni okvir za donošenje pravnih rješenja za osnivanje pravobranilaštva jedinica lokalnih samouprava na teritoriji kantona Sarajevo.\nPrimjenom navedenog propisa Gradsko vijeće Grada Sarajeva donijelo je Odluku o osnivanju Pravobranilaštva Grada Sarajeva koja je objavljena u “Službenim novinama Kantona Sarajevo”, broj: 11/04, na osnovu koje je Gradsko vijeće izabralo gradskog pravobranioca Odlukom od 29.12.2006. godine, a zvanično je počelo sa radom dana 05.12.2006.godine.\nNakon donošenja Odluke došlo je do značajnih izmjena i dopuna Zakona o pravobranilaštvu nakon čega se pristupilo donošenju novog Prečišćenog teksta istog Zakona, objavljenog u Službenim novinama Kantona Sarajevo 33/08, kojim su obuhvaćene sve izmjene i dopune iz 2001., 2002., 2005. i 2008. godine.\nUvažavajući novonastalu situaciju Gradsko vijeće Grada Sarajeva donijelo je novu Odluku o osnivanju Pravobranilaštva Grada Sarajeva na sjednici 27.07.2010. godine, objavljena u Službenim novinama Kantona Sarajevo, broj 20/10, čime je izvršeno usklađivanje sa mnogobrojnim izmjenama i dopunama koje je u svom sadržaju pretrpio Zakon o pravobranilaštvu u Kantonu Sarajevo.\nStupanjem na snagu nove Odluke prestala je da važi Odluka o osnivanju Pravobranilaštva Grada Sarajeva (Službene novine Kantona Sarajevo, broj 11/04).\nZakonom o pravobranilaštvu utvrđeno je da je pravobranilaštvo posebno državno tijelo koje poduzima mjere i pravna sredstva, funkciju vrši u skladu sa ustavom, zakonom i drugim propisima i općim aktima.\nPravobranilaštvo vrši poslove pravne zaštite imovine i imovinskih interesa Grada, njegovih organa i drugih institucija.\nIzuzetno, Pravobranilaštvo vrši poslove pravne zaštite imovine i imovinskih interesa javnih preduzeća, javnih ustanova i drugih pravnih osoba čiji je Grad osnivač, odnosno suosnivač.\nPravobranilaštvo zastupa Grad Sarajevo u postupcima pravne zaštite imovine i imovinskih interesa pred sudovima u sudskim postupcima i upravnom postupku u skladu sa zakonom.\nU vršenju poslova zastupanja Pravobranilaštvo je ovlašteno da poduzima sve pravne radnje koje poduzima stranka u postupku.\nPravobranilaštvo pruža stručnu pomoć gradskim organima i drugim pravnim osobama čiji je osnivač Grad Sarajevo u rješavanju imovinskopravnih pitanja i daje mišljenje u vezi sa zaključivanjem ugovora imovinskopravne prirode.\nNa zahtjev organa Grada Pravobranilaštvo daje mišljenja o imovinskopravnim ugovorima koji se namjeravaju zaključiti sa stranim pravnim fizičkim osobama, kao i drugim imovinskopravnim odnosima sa tim osobama.\nU postupku donošenja općih akata kojima se uređuju imovinskopravni odnosi, prava i obaveze prema stvarima u vlasništvu Grada obavezno se pribavlja mišljenje Pravobranilaštva.\nZakon o pravobranilaštvu („Službene novine Kantona Sarajevo“, broj 33/08 – novi Prečišćeni tekst)\nOdluka o osnivanju Pravobranilaštva Grada Sarajeva („Službene novine Kantona Sarajevo“, broj 20/10)\nPravilnik o unutrašnjoj organizaciji Pravobranilaštva Grada Sarajeva („Službene novine Kantona Sarajevo“, broj 7/07)\nPravilnik o poslovanju i vođenju evidencije u pravobranilaštvu („Službene novine Kantona Sarajevo“, broj 17/08 – Prečišćeni tekst)\nPravilnik o službenoj legitimaciji pravobranioca i zamjenika pravobranioca („Službene novine Kantona Sarajevo“, broj 12/97, 6/02, 1/04)\nadresa: Hamdije Kreševljakovića br. 3\ntel: +387 (033) 407-459


Andrej Šepetkovski, glumac i umetnički direktor Beogradskog dramskog pozorišta | Aleksinačke vesti - novosti Aleksinac\nPočetna | Aleksinac | Aleksinčani | Ako pristanem na pritiske, znači da sam poludeo\nMiodrag Tasić škole Komunalne usluge JP Ivan Dimić Aleksinački Rudnik fudbal pozorište Nenad Stanković Napredak KK Beograd opština SNS Aleksinac.Net DS Crveni krst predsednik opštine Centar za kulturu i umetnost NATO intervju košarka saobraćaj Niš Žitkovac Dušan Ostojić Radio Aleksinac izbori festival budžet Dveri Aleksandar Vučić\nGlumac i dramaturg, rodom iz Aleksinca, Andrej Šepetkovski, nedavno je postao umetnički direktor kultnog Beogradskog dramskog pozorišta. Kako se ovih dana obeležava sedamdeset godina ovog teatra, naš Andrej je pod sve većom medijskom pažnjom. Tim povodom je dao i intervju za list "Danas", koji prenosimo u celosti.\n"Dovoljno je samo pomenuti imena koja su u Beogradskom dramskom pozorištu provela svoj životni vek ili su ostavila trag, te uvideti značaj ovog teatra.\nA ovde su stvarali: Rade i Olivera Marković, Tatjana Lukjanova, Đuza Stojiljković, Miodrag Petrović Čkalja, Soja Jovanović, Minja Dedić, Paolo Mađeli, Dejan Mijač i mnogi drugi velikani... No, ono što je još značajnije su smeli pomaci koje je ovo pozorište svojevremeno karakterisalo. Ovde su prvi put izvedene drame, u to vreme nama malo poznatih, "zapadnih" autora, poput Tenesi Vilijamsa, Artura Milera, Judžina O'Nila, Ozborna i drugih... Taj "dekadentni" zapadnjački realizam se odupirao ustaljenim normama u pozorištu, te se kod nas odmah našao na udaru vlasti. Ali, tako su razni kometiti i stručnjaci koji su brinuli o tekovinama revolucije napravili divnu reklamu, te doveli gledaoce, a u stvaraocima se rasplamsao istraživački duh... Taj pomak ka eksperimentu i traganju za istinitim pokidao je lance i drugim pozorištima, te ne samo što je obeležio to "zlatno doba BDP", već izgradio njegov identitet za sva vremena", priča u razgovoru za Danas Andrej Šepetkovski, glumac, dramaturg i odnedavno umetnički direktor ovog teatra.\nČuveno Pozorište na Krstu sinoć je obeležilo 70. rođendan.\n* Da li se BDP udaljio od ideja s kojima je nastajalo? Šta je ovo pozorište danas?\n- Prvo što većina ljudi pomisli pri pomenu ovog pozorišta je upravo "zlatno doba" pedesetih i uzdizanje početkom novog milenijuma pod upravom Nebojše Bradića. Svakoj novoj upravi je potrebno malo vremena da realizuje koncept. Sećam se kako je divni Miloš Krečković imao briljantne ideje, ali nije ni dve pune dve godine ostao upravnik, te ih nije do kraja realizovao. U početku sve uprave pomalo lutaju, ali onda se vrate na put koji je negde ovoj kući predodređen i koji je prethodnica zacrtala. A to je savremeno pozorište. Direktor Slobodan Ćustić na velikoj sceni, kroz razne žanrove, obrađuje ove godine na žalost uvek aktuelnu temu rata. Postavljaju se pitanja odnosa okupatora i okupiranog, opravdanosti uzimanja oružja u ruke, ljudskosti koja prevazilazi dužnost, granica trpljenja zla, pohlepe i bezumlja koji rađaju rat... i mnoga druga.\n* Čime ćete se vi voditi u osmišljavanju repertoara BDP-a?\n- Nastavićemo tradiciju igranja najnovijih kvalitetnih tekstova svetske i domaće dramaturgije po kome je Beogradsko dramsko pozorište prepoznatljivo. No, izbor samih tekstova je samo polazna osnova za pravljenje dobrog repertoara, jer je taj proces neodvojiv od pažljivog izbora reditelja i saradnika, te temeljne analize rediteljskog koncepta i ideje. Ukoliko se ukaže prilika da neko savremenim pristupom, kroz tekst iz neke druge epohe obradi teme koje nas se i sada tiču, nema razloga da ograničavamo sebe i lišimo se antike, renesanse, klasicističke i građanske drame, epohe romantizma ili realizma... Neke teme su večne, a neke diktira istorijski trenutak koji upravo živimo. Bitno je da ideja bude provokativna, nova, smela, razumljiva i autentična, te da u krajnjem ishodištu pokrene čoveka na bolje. A samim tim i društvo.\n* Šta ste vi kao glumac videli kao najveći problem pozorišta u Srbiji?\n- Strah. Nešto (ili nekog) proglasimo za vrednost samu po sebi, pogotovo ako ima masku, samo masku, urbanog, emancipovanog, liberalnog i prizvuk borbe za ljudske slobode. To onda bezglavo pratimo, bez ikakve procene umetničke vrednosti. Potpuno razumljiva pojava koja vekovima traje. Ljudi se iz straha za egzistenciju, te želje da budu deo zajednice, ponekad i nesigurnosti u svoj sud, priklanjaju većini. Zatim, problemi u pozorištu su kod nas slični kao i u firmi, preduzeću, celom društvu. Uništavamo zavišću jedni druge. Ako nam ljubav nije motiv da pomognemo, onda i čista pragmatičnost može da nas pokrene ka tome. Nikako da shvatimo da ćemo, ako pomognemo darovitom pojedincu, on doprineti zajednici, te da će i nama biti bolje. No, bes i slavoljublje nam nadvlada i srce i razum. Sprečavajući tuđi uspeh, spremni smo da guramo u ambis, pa makar se survali zajedno sa svojim plenom.\nInteresantan je i fenomen, da van tzv."velikih" pozorišta koja su na budžetu Grada i Republike, postoje glumci sa vrhunskim rezultatima i izuzetno vredne predstave koje su ostale skrajnute, te nemaju nikakvu mogućnost da šira javnost sazna za njih. Oni nikada ne dobijaju nagrade, retko su prepoznati od kulturne elite, tretiraju se kao umetnici i dela drugog reda. A često su baš ti, odbačeni, pisali istoriju pozorišta i pomerali granice. Jasno definisana kulturna politika bi trebalo da postavi pravila za rešenje i ovog problema. Ima još mnogo problema. Nepostojanje zakona o pozorištu, stranačka uplitanja u dovođenje novih ljudi, besparica... Čini mi se da treba da se napravi dijagnoza svih bolesti i da se leče. I da se na dobrim primerima uči. A uzora ima. Ima i kuća koja osmišljeno rade i odličnih predstava.\n* Kako ćete na te stvari uticati kao umetnički direktor jednog teatra?\n- Pre mesec dana, kada sam počeo ovo da radim, pismeno sam obećao da ću sa Upravnim odborom, direktorom i dramaturgom da utičem na jasnu repertoarsku politiku i temeljno osmišljenu, atraktivnu ponudu sadržajnih predstava, zatim na poštovanje umetničkog integriteta članova ansambla i gostiju, njihovih afiniteta i potreba, te poštovanje rediteljskog koncepta i oplemenjujuće ideje zbog koje je angažovan. Obaveza mi je i da stvorim radnu, radosnu i toplu atmosferu, ispunjenu ljubavlju i kreativnošću, bez pesimizma i mrzovolje koji koče stvaralački potencijal. Autentična i neponovljiva ličnost svakog glumca bi trebalo da se razvija kroz duh nesebičnog davanja partneru i publici, u sredini koja odiše poverenjem.\n* U poslednjih godinu dana mnogo se govori o cenzuri u domaćim pozorištima. Kakva je situacija u BDP-u? Utiče li neko sa strane na repertoar teatra?\n- Cenzura je, pretpostavljam, doduše nemam dokaze, u manjoj ili većoj meri u ovoj zemlji uvek postojala. Na žalost, posebno autocenzura. Sa druge strane, taj pojam se često pogrešno tumači. Naime, mislim da upravnik ili umetnički direktor bilo kog pozorišta ima obavezu da prepozna neukus u kritici koju neka angažovana predstava pruža, ili ideju koja može da povredi npr. nacionalna ili verska osećanja publike, te da to spreči. Ali, to treba vrlo pažljivo da se radi, jer sam pojedinačni gest, replika, izdvojen postupak u predstavi, određeni lik ili scena, ne znače ništa van konteksta cele predstave. Dakle, bitna je celokupna ideja i poruka i ni o čemu ne treba suditi pre no što se vidi. Zato uprava mora da ima hrabrosti, da bude nezavisna, iskusna i pozorišno obrazovana. Tek ću videti kakva je situacija u BDP. Ako bude pritisaka i ako budem pristajao na njih, to će biti znak da sam poludeo. Prvo, dugo sam razmišljao da li smem da se prihvatim ovakve odgovornosti i časti koju mi je Slobodan Ćustić ukazao, te da jedno vreme zbog obaveza lišim sebe onoga što najviše volim, a to je stvaranje novih uloga. Sada, kad sam prelomio, bilo bi apsurdno da živim neslobodno. I ako se to desi, raščerečite me, molim vas. Naime, pristajanjem na takav kompromis, ucene, trgovinu umetnošću i lepotom, čovek gubi sebe, a svima, pa i uceniteljima čini štetu.\nRođendan BDP-a obeležen je sinoć animiranom 3D projekcijom istorije ove ustanove na fasadi zgrade, izložbom fotografija i kostima, dodelom tradicionalnih godišnjih nagrada za umetnička ostvarenja članovima i saradnicima tog teatra, kao i premijerom predstave "Pomorandže za zbogom". Ovaj komad nastao je po knjizi Biljane Popović a dramatizaciju je radio Andrej Šepetkovski. Kako objašnjava, nije siguran zašto je baš ova predstava izabrana da bude premijerno izveden povodom jubileja, jer donedavno nije ni znao za tu odluku budući da u vreme njenog donošenja nije bio postavljen na mesto umetničkog direktora, ali dodaje da može da pretpostavi.\n- Sama priča iz romana odiše ljubavlju, te praštanjem svima i za sve. Okvir drame je pozorište u pozorištu, a završava se posle rata, kada jedan od junaka, plemeniti partizan koji se bori protiv ideologijom ostrašćenih drugova i osvetoljubivih vlasti, stvara novi život. To su upravo godine kada su stvorili ovo pozorište. Tako je u priči. A u predstavi... videćemo. Nikad se ne zna - kaže Šepetkovski.\nSedamdeset sezona na Crvenom krstu\nPovodom jubileja sedam decenija Beogradskog dramskog pozorišta objavljenja je i monografija "Sedamdeset sezona na Crvenom krstu". Promocija knjige biće održana večeras u 18 sati u foajeu ovog teatra. Monografiju su priredili glumac Savo Radović i dr Nikola Bjelić a sadrži 42 svedočenja ljudi koji su radili ili još uvek rade u BDP-u, od glumaca, reditelja, scenografa, kostimografa, pa sve do dekoratera, biletara, sekretarice, inspicijenta.\nOmiljene humorne melodrame\nInteresantno je da je poslednjih nekoliko godina publika najviše volela da gleda melodrame prožete humorom. No, tematika tih predstava je bila vrlo intrigantna i nedovoljno istražena. "Kad su cvetale tikve" Dragoslava Mihailovića na neposredan način ogoljuje bauke komunizma, "Trpele" (obe u režiji Bobana Skerlića), neverovatno snažno obrađuje problem nasilja nad ženama, dok "Moje dete" u režiji Ane Đorđević potresno oslikava život marginalizovanih grupa.\n# Olivera Marković intervju fotografija pozorište Andrej Šepetkovski glumac Miodrag Petrović Čkalja


Teška borba za doktorsku titulu | Mozaik | DW | 28.10.2012\nOtkrivanje stvarnih ili navodnih plagijata doktorskih disertacija poslednjih meseci je česta tema u Nemačkoj. To pogađa i poštene mlade naučnike. Oni strahuju da će njihov naučni rad izgubiti na ugledu.\nSedam spratova, pedeset naučnika, jedno „naučno područje“ – sve se to može naći u Hamburgu, u ulici Varburgštrase 26. Ono se nalazi na samo nekoliko stotina metara od univerziteta i tu se istražuje kultura manuskripata u Aziji, Africi i Evropi. Naučnici sa jedanaest azijskih, afričkih i evropskih filologija, sa područja istorije umetnosti, istorije muzike, informatike i istraživanja materijala, rade zajedno. Mnogi od njih rade na svojoj doktorskoj disertaciji.\nMajke Cimerman želi da doktorira iz japanologije. Zajedno sa još 20 kolega sedi u paviljonu jednostavne, nove, bele zgrade. Uživa u atmosferi tog mesta. „Ovde čovek ima automatski kontakt sa drugim naučnicima i doktorantima i ne radi sam“, kaže ta mlada naučnica. Lepo joj je to što po ceo dan može da se bavi naukom.\nMajke Cimerman sa interesovanjem prati predavanja. Nedeljno predstavljanje naučnih radova i diskusija, samo je jedan deo programa promocije. Tu su još predavanja i izlaganja spoljnih predavača. Ti mladi naučnici nemaju finansijskih problema. Majke Cimerman za svoj rad na univerzitetu mesečno dobija 1.500 evra neto.\nMajke Cimerman i Jerg Kvencer\nSve više nemačkih univerziteta nudi takve programe za promociju kako bi privukli mlade naučnike. Pa ipak, još uvek samo deset odsto mladih naučnika svoje doktorske disertacije pišu u sklopu takvih programa. Za programe nedostaje novca, a broj studenata koji žele da urade doktorsku disertaciju je veliki. Prema podacima nemačkog Saveznog ureda za statistiku, u zimskom semestru 2010/2011 bilo ih je oko 200.000.\nU poslednje vreme njihov broj se stalno povećavao jer onaj ko ima doktorsku titulu, lakše pravi međunarodnu karijeru. To vredi i za japanologiju, kako naglašava hamburški profesor Jerg Kvencer. „Ako čovek želi da se zaposli na japanskom univerzitetu kao stručnjak za jezik, danas u svakom slučaju mora da ima doktorsku titulu“, kaže profesor Kvencer. Prošlo je vreme kada je bilo dovoljno imati stručno znanje. Osim toga, u kulturama istočne Azije veoma se ceni kada se čovek nekom temom intenzivno bavi godinama, kaže taj japanolog.\nMajke Cimerman se za doktoriranje nije odlučila zbog karijere. Ona je već imala radno mesto u Japanu. Ali, zbog interesa za japansku istoriju vratila se na univerzitet. Za nju je doktorska disertacija neka vrsta dodatnog obrazovanja u koje ta 29-godišnja žena ulaže mnogo energije. Zato je ljute slučajevi koji se u poslednje vreme stalno pojavljuju i u kojima se istaknutim političarima prebacuje da su falsifikovali svoje doktorske disertacije. Ona strahuje da će opasti vrednovanje doktorskih radova.\nI na hamburškom Centru za etiopistiku „Hiob Ludolf“, na kojem se istražuje kultura i jezik Etiopije i Eritreje, prate izveštaje o pokušajima falsifikovanja doktorskih disertacija. Takvi pokušaji na tom malom naučnom području nisu problem, kaže rukovodilac Centra, profesor Alesandro Bausi. Tu bi brzo upalo u oči kad bi doktorant prepisao druge naučne radove, jer tu nema mnogo literature. „Univerzitet nam je stavio na raspolaganje računarski program kako bismo mogli da proverimo da li su delovi teksta plagijat ili ne“, kaže Bausi.\nAngela Miler pod patronatom profesora Bausija piše doktorski rad o promeni uloge i poimanja žena u Etiopiji. Ona je sama odabrala temu i predložila je profesoru. Devedeset odsto doktoranata u Nemačkoj bira taj tradicionalni put do doktorske titule. Finansiraju se ili uz pomoć stipendija ili tako što rade pola radnog vremena. Angela Miler radi kao asistentkinja svom profesoru. Svoju disertaciju piše usput.\nTa 34-godišnja etiopistikinja je sa doktorskim radom počela 2010, a kraj još nije na vidiku. Nastoji da odvoji dane kada će moći potpuno da se koncentriše na doktorsku disertaciju. Bilo je perioda kada je bila frustrirana jer nije imala dovoljno vremena za bavljenje doktorskom disertacijom, ali njeno veliko oduševljenje Etiopijom motiviše je da nastavi: „Smatram to velikim dobitkom, to da svoju temu mogu naučno da obradim. To se novcem jednostavno ne može platiti.“\nAutori: Žanin Albreht / Anto Janković\nSonderforschungsbereich Manuskriptkulturen der Uni Hamburg:\nKljučne reči nauka, doktoranti, Nemačka, plagijati\nTrajni link https://p.dw.com/p/16YP4