SMEDEREVSKA ADA- NEISKORIŠĆEN PRIRODNI RESURS - SDPlus\n-Neiskorišćen ogroman turistički potencijal\nŠume su glavni izvor prerađenog kiseonika u atmosferi. One predstavljaju pluća naše planete. Uništavanjem šuma nastaju ekološke promene sa velikim posledicama među kojima su prvenstveno promene tla i klime, kao i nestanak mnogih biljnih i životinjskih vrsta.\nJoš od daleke 1970.godine, izgradnjom Đerdapa I započeto je postepeno uništavanje šume na Smederevskoj adi, dok je u poslednih 20-tak godina došlo do drastične devastacije. Sa Keja se vidi da naša Ada izgleda kao neka „krezava baba“, koja kuka da joj neko pomogne. Šuma na Adi je devastirana neplanskom sečom, krađom, bespravnom sečom, i dr. oštećenjima. Tome treba dodati i klimatske promene i bolesti šumskog drveća. Do ovako velikog oštećenja šume na Adi sigurno je došlo i zbog neznanja, neodgovornosti, bahatosti, javašluka, nerada, lopovluka, i sl., meritornih i odgovornih ustanova i ljudi za brigu, negu i čuvanje postojećih šuma i pošumljavanja novim zasadom drveća.\nSva je prilika da se svi „zaduženi“ za šume ; Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, Ministarstvo zastita životne sredine, Uprava za šume R. Srbije, JP„Srbijašume“ i JP „Vojvodinašume“, Pokret gorana Srbije, Zeleni Srbije, i Lokalni ekološki pokret iz Smedereva „zamisle i zauzmu“ i spasu ono šta se na Adi spasiti može. I ovaj članak o Smederevskoj adi i šumi na njoj, jeste prilog tome i svojevrsni apel.\nSmederevo je zbog blizine Ade i kao veliki grad uvek bilo upućeno i na neki način okrenuto Adi, kao jednom od mogućih turističkih destinacija. Obilazak brodićima oko Ade i Adice, u dužini od oko 20 km, bio bi lep doživljaj, jer malo Smedrevaca do sada imalo takvu priliku. Obale izmedju Ada su pogodne za kupanje prilikom niskog vodostaja u letnjim mesecima. Izgradnjom mosta preko Dunava i postavljenjem pristana za prihvat plovila na smederevskom pristaništu, pružile su se nove mogućnosti za kvalitetniji pristup na Adu. Sa mosta postoji stepenište pa se lako pešice može stići na donji špic Ade. Odatle se pružaju brojne mogućnosti za obilazak ovih prostora, sa upoznavanjem biljnog i životinjskog sveta, pejsaža i neobičnog ostrvskog ambijenta.\nNešto od surove prirode, ali više od ljudske nezainteresovanosti i nebrige – tek vidi se kako nam Smederevska ada propada ; sve je manja, šuma na njoj je sve ređa, i sve je manje zelenila. O Smederevskoj Adi u posleratnom periodu, nadahnuto su u svojim pričama i tekstovima pisali poznati i priznati stari Smederevci, braća Slavko, i Čedomir V. Domazet. Slavko Domazet, doktor pravnih nauka, književnik i publicista, je u knjizi “Promenada starog Smedereva”, 1994.godine, pisao o Adi i naveo tačne podatke o njenoj veličini, a Čedomir Domazet, šumarski inženjer i takođe publicista, je u autorskom članku „Smederevska ada“, 2016. godine, detaljno opisao Adu. Koliki je značaj za Smederevo, kakav i koliki potencijal je „naša“ Ada kroz vreme imala, navodi se u daljem tekstu, iznoseći delove tektova iz njihovih priča.\nI)Šta smo imali\nSmederevska Ada se nalazi u neposrednoj blizini Smedereva. na stacionaži u km 1112,00 Donji špic, 1116,00 Smederevo i 1118,00 Gornji špic od ušća Dunava u Crno more. Zapadno od Ade se nalazi Pančevo (45 km) i istočno Kovin (11 km). Najbliže naselje sa banatske strane, preko puta Smedereva je selo Pločice (5 km). Ada ima izduženo lancetast oblik (slično listu bele vrbe) sa dužom osom u pravcu toka Dunava u dužini od 5,95 km i širinom na srednjem delu od 1,2 km. Neposredno uz Veliku Adu sa bantske strane se nalazi Mala Ada (Adica), koja je od Velike Ade odvojena rukavcem sa promenjivom širinom u zavisnosti od nivoa Dunava, tako u proseku iznosi oko 50 metara, najuža je na samom donjem špicu, široka je oko 200 metara, a dugačka 1,5 km. Pre izgradnje brane na Đerdapu, prevlakom je bila vezana za Adu. Obale Ade su dugačke 12,50 km.\nPostoje različiti podaci o površini Ade, u zavisnosti od autora : 1,8 , 4,9 i 6,0 km2. Tačne podatke dao je dr Slavko Domazet u knjizi “Promenada starog Smedereva “(1994.g.). U knjzi je navedeno da su katastarski stručnjaci, pre izgradnje brane na Đerdapu snimili Adu i tada su formirali više katastarskih parcela. Parcele se nalaze u Katastarskoj Opštini Kovin i Skorenovac, a sabrana porvšina Ade iznosi 537 hektara, 60 ari i 92 m2, ili 5.38 km2.\nAdministrativno Ada pripada Opštini Kovin, a njome upravlja Šumsko gazdinstvo iz Pančeva, pa je pitanje vlasništva uvek bilo intrigantno za Smederevo, s obzirom na udaljenost od grada za samo nekoliko kilometara. Zato je bilo više pokušaja da se Ada pripoji opštini Smederevo. Međutim, kada je između država granica reka, kao što je bilo ranije, onda državna granica ide linijom matice ili najčešće geomtrijskom sredinom reke u nizvodnom toku. Ovakvu granicu poznaje međunarodno pravo i ona se apsolutno primenjuje kod većih vodotoka. Pošto ova linija ide sredinom Dunava, (a ne Dunavca), to sve što je sa desne strane ove linije pripada desnoj strani (konkretno – Smederevu), a ono što je sa leve strane (Ada i Adica) pripada levoj obali (konkretno – Kovinu).\nIstorijska zbivanja u ranijim vekovima, kada se Srbija nalazila izmedju dve velike svetske sile, Otomanskog carstva i Austrije (kasnije Austrougarske), nisu išle u prilog Srbiji kada se radilo, na primer, o pripadnosti Smederevske ade. Požerevačkim mirom 1718. godine Turska je kao poražena u ratu prepustila Austriji, pored ostalog, Banat i severnu Srbiju, a time i Smederevsku adu. Medjutim, beogradskim mirom 1739. godine u kome je Turska bila pobednik i povratila vlast nad Beogradom i severnom Srbije, Smederevska ada, kao i druga ostrva na Savi i Dunvui pripali su poražeinim Austrijancima. Iz nepoznatih razloga Turci nisu bili zainteresovani da ostrva na Dunavu i Savi ostanu u sastavu Srbije. Verovatno da je tada propuštena zadnja prilika da se Ada pripoji Srbiji, odnosno Smederevu.\nCarigradskom konvencijom 1741. godine regulisan je satus dunavskih i savskih ostrva.Francuski pisac, putopisac i lektor francuskog jezika na Beogradskom Univerzitetu Gaston Gravje (1886.-1915.g.) u njegovom glavnom radu “Istorijske granice Srbije” (Pariz, l919.g.), navodi da je Knez Miloš u više mahova (1818., l819. i 1838.g.) pokišavao da od Austrije ospori sva prava na izvesna ostrva na Dunavu, pa i ovo kod ali je to sve bilo bez uspeha. U istom tekstu je naveo “da samo vlasništvo ovih ostrva pruža mogućnost za raspravu.\nProfesor Smederevske gimnazije od 1921. do 1928.godine, dr Ljubomir Petrović i rektor Beogradskog Univerziteta, u knjizi “Grad Smederevo u srpskoj istoriji i književnosti” (Pančevo, l922.g.), dao je neke podatke o Smederevskoj adi. On navodi „kako se priča da je Karađorđe ostrvo prema Smederevu dao Austrijancima u zamenu za muniiciju”. Ovaj podatak, bez obzira na korišćenje termina “priča se” i bez navođena izvornog dokumenta i nekih faktografskih činjenica, koji bi dokazali ovu kupoprodaju, nema validnu vrednost.\nKoliko je Knez Miloš bio zainteresovan za ostrva na Dunavu i Savi, vidi se u pismu koje je Petar Vulićević uputio Knezu iz Smedereva. On piše Knezu Milošu da je odmah po nalogu Kneza pozvao stare ljude Smederevce, a i Turke na razgovor o dosadašnjem korišćenju Ade. Oni su mu rekli da su u Adi imali svoje njive i da niko nije zabranjvao da ih rade sve do prošle godine – l819. Tada je “Nemac postavio piket” – znak zabrane i od tada im je zabranjeno korišćenje zemljišta u Adi. O ovome svemu Turci su pisali svom Veziru, a on je odgovorio da od toga nema ništa. Petar Vulićević se i 1823.godine obratio Knezu Milošu ” da Nemci, koji tamo stražare, prete da će ubiti svakog koji tamo priđe”, pa se pita šta da radi. Za vreme Velikog rata (Prvi svetski rat) Smederevska ada je služila kao veoma važno strategijsko mesto za napad na Srbiju 1914. i 1915.godine. Na Mitrovdan 1914.godine, Austrougarska je izvršila napad – desant sa Smederevske ade i iz Kovina, ali se to završilo pobedom Srpske vojske, koja je bila jedna od prvih u Velikom ratu.\nI u novije doba bilo je pokušaja da seAada pripoji Smederevu. Kako piše „Naš glas“ od 12.novembra 1960.godine, Sreski odbor za sprovođenje akcije „Mesec dana šume“, razmatrao je i analizirao rezulate, koji su do sada urađeni i odredio nove zadatke. Tom prilikom je i Ada bila predmet rasprave. Zaključeno je da se Izvršnom veću Srbije podnese zahtev za dodeljivanje Ade Smederevu. Naravno, da i tada od toga nije bilo ništa.\nGeneralni tok Dunava od Beograda prema Crnom moru je uporednički (zapad – istok). Od Beograda do Smedereva Dunav je desnu obalu urezao u neogeno pobrđe, a zatim jednim manjim delom ide aluvijalnom dolinom Velike Morave. Sa leve strane aluvialna ravan Dunva se naslanja na banatsku lesnu terasu, koja se izdiže od 6 do 8 metara. Širina prostora izmedju leve obale Dunava i lesne ravni je različita i kreće se od nekoliko kilometara kod Kovina, do 9 km kod Banatskog Bredstovca i 5 km kod Pločice. Ovi prostori nekada nisu billi branjeni od velikih voda Dunava. Dunav je glavni razlog formiranje Smederevske ade. Dunav se kod Smedereva naglo proširuje. Širina Dunava kod Orešca (malo naselja 5 km od Smedereva prema Beogradu) iznosi ca. 500 metara, kod gornjeg špica Ade je ca.1.500 metara, dok je na donjem špicu ca. 2.200 metara. Direktno kod grada Smedereva, između Keja i Ade, a zavisno od godišnjeg doba, Dunav je širine od 800 do 1000 metara.\nPoznato je da se ade formiraju na tokovima ravničarskih reka gde su značajna proširenja. Na stvaranje ada nizvodno od Beograda i Smedereva znatan uticaj su imale reke Sava, Tisa i Morava, koje su na malom medjusobnom rastojanju donose veliku količinu mulja u Dunav. Poseban značaj za formiranje ada nizvodno od Beograda ima brzina Dunava i procenat pada, a ti uslovi kod Smedereva su vrlo povoljni.\nDunav pri niskom vodostaju kod Smedereva ima pad, na deoniici od Pančeva do Smedereva 0,032 o/oo. Dunav kod Smedreva ne samo što ima najmanji pad, već mu je i brzina manja. Dok prosečna brzina Dunava kroz Srbiju iznosi 5,2 km/čas, kod Smedereva, pri srednjem vodostaju iznosi 4,8 km/čas Prema Dukiću Dunavske ade nizvodno od Beograda, kao što su Ada Huja, i 6 Pančevačkih ada, Gročanska i Smederevske ada su nastale na proširenim delovima korita, gde se zbog smanjene brzine vode i intezivnog taloženja nanosa Dunava, stvoreni poviljni uslovi za stvaranje plićaka i sprudova, a vremenom i ada.\nMedjutum, postoje i druga mišljenja. Nastavnik geografije u Smederevskoj gimnaziji Marko Perišić, od 1947.do1958.godine, kao glavni elemenat u formiranju Smederevske ade, nalazi u urvinama i plazinama, koje su karakteristične za desnu obalu Dunava. Po ovom autoru “deo dunavske obale od Karađorđevog brda, Provalije i Pavlice sve do Udovica i Brestovačkog potoka kliznuo je prema Dunavu, tako da Ada “putuje niz Dunav”. Ada je stvarno u stalnim promenama, naročito posle izgradnje brane na Đerdapu, ali u sasvim drugom smislu.\nPostoji i mišljenje, koje navodi dr Leotije Pavloviić (1995.g.), da je na formiranje Ade uticao Dunav koji izlazi iz Brestovačke okuke sa oslabljenom snagom, kao i Jezava i Morava, koje su nanosile veliku količinu akumulacionog materijala, koji je primoravao Dunav da uspori i taloži materijal gde je sada Ada. Smederevska ada je geološki aluvijum, stvoren od muljevitog nanosa Dunava i nema nikakve veze sa neogenim obodom Panonskog mora kod Smedereva.\nNa početku je rečeno da pored velike Ade postoji i mala Ada (Adica), koja sa Adom čini jedinstvenu celinu. Postanak male Ade je sekundarnog karaktera, jer je nastala posle velike Ade, pod istim geomorfološkim i hidrološkm uslovima. Prostor izmedju izmedju Ade i Adice je rečni tok koji se zove Dunavac, pogodan je zbog smanjene brzine rečnog toka za deponovanje muljevitog i peskovitog materijala koji donosi Dunav, tako da se Adica i sada nalazi u fazi nastajanja. Smederevska ada se sve do polovine pretprošlog veka nalazila u uslovima prirodnog režima voda Dunava.\nKada se počelo sa izgradnjom obaloutvrda ili nasipa, Dunav je postepeno „kanalisan“, tako da nije mogao više da se razliva i da plavi forland prilikom visokih i viših voda. Na levoj obali Dunava, od Pančeva do Kovina, izgradnja nasipa počela je1870.godine odlukom cara Franje Josifa 1867.godine, radi zaštite naselja koja su počela da se kolonizuju. Na desnoj obali Dunva, radi zaštite Godominskog polja, koje obuhvata površinu izmedju Jezave, Dunava i Morave, izgradnja nasipa počela je 8.jula 1908. godine i te godine urađen je nasip pored desne obale Dunava u dužlni od 2 km, od ukupno 18 km, pored Dunava i Morave. Svi radovi su trebali da budu završrni do 1912. godine, ali su zbog rata sa Turskom i Velikim ratom završeni kasnije. Izgradnjom hidroelektrane Đerdap 1964. godine nasipi su ojačani i osavremenjeni. Zbog pregradjivanja Dunava, došlo je do usporenja toka reke i do povećanja nivoa srednje kote vode za skloro 1 metar, što je imalo uticaj na dalju eroziju, ali sada na kotama koje ranije nisu bile dostupne.\nSmederevska ada, je zbog svog strategijskog značaja više puta prikazivana, i u ranijim vekovima, i na georafskim kartama, ili bolje rečeno na vojnim mapama. Najznačajnija geografska karta štampana je 1894.godine u Beogradu kao prva specijalna vojna karta sa nazivom „Djeneralštabna karta Srbije“, u razmeri 1:75000, na osnovu topografske karte Srbije, u razmeri 1:50000 od l886. godine. Sada su aktuelne mape Googla, koje imaju široku i raznovrsnu upotrebu, koje omogućavaju sagledavanja prostora sa raznih visina. Oblik ili konture Ade koji su dati u „Generalštabnoj karti Srbije“ od pre l30 godina su pogodna prilika da se uporede sa današnjim stanjem, vodeći računa da se upoređivanje vrši sa kartama sitnije razmere. Gornji špic Ade je imao blagu peskovitu obalu koja je bila pogodna za kupanje, ali je posle izgradnje brane na Đerdapu voda potopila zbog povećanja nivoa sednje vode sa 68,66 na kotu 69,77. Na Adi je nekada bilo 8 bara pogodnih i za ribarenje i pecanje sa poromenljivom visinom vode, a posle brane taj broj se u velikoj meri povećao, što se najbolje vidi na Googlovim mapama.\nU svom toku kroz Srbiju Dunav ima najviše vode u aprilu i maju, jer se tada topi sneg u uzvodnim pritokama i njihovim slivovima (Drava, Sava, Tisa i Morava), dok u našim krajevima pada kiša.Visoke i više vode mogu da se jave i u martu i junu, dok se niski vodostaji javljaju u septembru i oktobru, posle perioda malih padavina. Režim vodostaja na Dunavu kod Smedereva je analiziran u periodu l957.-l972.i l972.-l980.godine. Prvi obuhvata period kada je bilo prirodno stanje režima voda, pre uspora zbog brane na Đerdapu, a drugi period posle puštanja u rad elektrane 16. maja 1972. godine.\nVodomerna stanica na Dunavu kod Smedereva, osnovana je 1920. godine i ima nultu tačku na nadmorskoj viisini od 65,36 metara i nalazi se na Pristaništu (Veliki kej). Sve visinske kote na Adi se mogu podeliti na 3 grupe : najniže od 66,50 do 69,00 koje su većim delom pod vodom, a neke i stalno. Tu se javlja akvatična flora i najhigrofilnije vrste biljaka. Drugu grupu čine kote od 69,50 do 71,00 gde javljaju biljne zajednice koje podnose kraće plavljenje do 5 meseci. Treću grupu čine kote sa najvećom nadmorskom visinom na Adi od 71,50 do 73,00 (72,50), gde se javljaju značajne šumske zajednice sa hrastom lužnjakom, brestom, jasenom, topolama, itd.\nBroj poplavnih dana na svim posmatranim kotama u vegetacionom perodu (IV-IX) je znatno veći nego van vegetacionog perioda (X-III), što je u skladu sa tendencijom kretanja vodostaja na Dunavu. Prilikom obrade podataka o vodostaju na Dunvu, treba imati u vidu da hidroektrana na Đerdapu može veštački da reguliše nivo Dunava, što može da utiče, u izvesnoj meri, na relevantnost podataka. Zato je potrebno da se obrada podataka vrši za duži vremenski period. Sada se može uzeti period o 40 godina (1975-2015), što bi dalo vrlo kredebilne rezultate.\nReljef Ade je slabo izražen kao kod svih Dunavskih ada. Najniža kota na Adi je 66,50, a najviša72,50, mada se na jednom malom delu pri obali nalazi 73,00. Niske kote do 70,00 su plavljenje preko 5 meseci, a one najniže peko cele godine, tako da je za vegetaciju, pre sveg šumsku, ostalo samo u vertikalnom smislu 3 metra. Reljef se neprimentno spušta prema donjem špicu Ade. Tu se nalazio i kanal gde se čamcima ulazilo u Adu. Tu ima terena koji su stalno pod vodom ili su zabareni. Leva i desna strane obala se dosta razlikuju. Desna je više izložena erozionom dejstvu, tako da je strma, a leva, pogotovo donji deo je u zasipanju, pa ima postepen pad.\nZa našu, Smederevsku adu je karakteristično, kao i za druge ade, da su obalni delovi viši od sredine. Zbog fluvijalnog dejstva u pravcu rečnog toka i nivoa Dunava, formiraju se gredice različitih dužina i širina. Prostori izmedju gredica, u zavisnosti od nivoa vode mogu da budu pod vodom. Neki su stalno pod vodom, pa imaju i svoje nazive (Drešina bara, Turski šanac (kanal)). Gredice su u stvari površine na kojima se javlja šumska vegetacija. One mogu da budu dugačke od nekoliko desetina metara, pa do kilometra i više, a široke i do 100 metara. Raspored biljnih zajednica, odnosno higrofilnih zajednica šuma i livadskih formacija, diretktno je zavisan od orografskih uslova na Adi i tesno je povezan sa režimom plavljenja i režimom podzemnih voda.\n1.Šuma na Adi\nNeki stariji podaci o šumama na Dunavskim adama nalaze se u elaboratu o uredjivanju šuma pod nazivom „Kovinske dunavska šume“ iz 1922.godine elabora je pisan rukom. Dat je opis sastojina sa oskudnim podacima o tačnim nazivima vrsta, sklopu, zemljištu poplavama itd. Nažalost, ovde nisu dati naučni nazvi pojedinih važnih vrsta, kao hrast, jasen, brest.\nSve Ade podeljene su na sekorede, a svaki sekored na više odelenja. Za svaki sekored data je površina pod šumama, u jutrima, jer u Austrougarskoj ranije nisu korišćne mere za zemljište u hektarima. Jedno jutro je imalo 0,57 ha.\nŠume su podeljene na meke lišćare (topole i vrbe) i tvrde lišćare (hrast, jasen i brest). Kod opisa pojedinih odelenja dati su neki osnovni podaci o pošumljavanju i seči. Navedeno je da su pošumljavanja vršena na Smederevskoj adi i da se nalaze u elaboratu iz1939.godine po nazivom „Privredni plan Podunavske banovine, Ade šumakog Gazdinstva Pančevo“. Iz ovog elaborata je sačuvana karta Ade sa podelom na odelenja. U velikom broju odelenja na Smederevskoj adi naveden je hrast lužnjak, a na jednom stablu sa američkim crnim orahom, koji je nažalost posečen 1964.godine, naveden je i toponim Bajina bašta, dok je za Adicu data površina od 22,84 ha plodne zemlje.\nPrema podacima iz 1922. godine mekih lišćara je bilo l.030 ha, a tvrdih 460 ha, dakle, kada je režim voda bio pod uticajem banatskih obaloutvrda. Ovakvo relativno visoko učešće tvrdih lišćara (kao vrednih stabala) pokazuje da su i tada, kada su prirodni uslovi bili u izvesnoj meri promenjeni, postojali povoljni uslovi za razvoj hrasta lužnjaka, jasena i brestova. Tada je počelo unošenje i sadnja američkog jasena, tako da je na Smederevskoj adi posađena kultura ovog jasena na na 2,62 ha, što je dovelo do florističke promena Ade. Razvoj šumske vegetacije na Smederevskoj adi može da se podeli u 3 faze u zavisnosti od direktnog režima poplavnih voda Dunava i podzemnih voda, a manje od ostalih edafskih faktora.\nPrva faza obuhvata period kada se Ada nalazila u uslovima prironog režma voda, kada nije bilo nasipa, obaloutvrda ili dama, koji bi sprečavali normalno razlivanje Dunava. Prilikom većeih i visokih voda Dunav bi plavio forland do lesnih zaravni na banatskoj strani, na levoj obali Dunava, na nekim mestima i do od 9 km. u zvisnosi od dubine forlanda. U to vreme, pod ovakvim akvaedafskim uslovima, glavna i najvažnja šumska zajednica billa je sastavljena od hrasta lužnjaka, jasena, besta, bele i crne topole, raznih vrba. Ona je bila pravi reprezent tadašnje šumske vegetacuje, jer se razvijala u potpuno priridnim uslovima, jer se razvijala bez antropogenog uticaja čoveka. Na nižim terenima i sa visokom podzemnom vodom nalazile su se sastojine iz sveže Salicion albae sa stablima bele vrbe, badmaste vrbe, rakite, crneom topoleom itd. Na zabarenim mestima i vodenim enklavama se javljala seakvatična flora.Na pogodnim mestima gde nije bilo šuma, koje su naročito za vreme Turaka posečne i devastirane, stvorene su parcele za poljoprivredno korišćenje od strane Turaka i Srba, što je kasnije dovelo do sukoba sa Austrijancima oko prava svojine.\nDruga faza obuhvata period izgradnje obaloutvrda, što je onemogućilo prelivanje vode u forland, a to je dovelo do povišenja kote Ade koja se plavila, kao i do podizanja nivoa podzemnih voda. Ovim hidrološkim promenama na više, dovelo je do promene, pre svega u visinskom smislu florističkog sastava prizemne flore i šumskih zajednica.Pri kraju druge faze, naročito do kraja treće decenije XX veka, došlo je značajnog pošumljavanja, jer je šumski fond u velikoj meri bio devastiran i obezšumljen. Tada su sadjeni hrast lužnjak, američki jasen, brest, topole i crni orah.\nZimi, za vreme Drugog svetskog rata, a i kasnije, alasi i drugi su čamcima odlazili u Adu, sekli mlada stabla jasena, na licu mesta pravili snopove (fašine) i prodavali ih u gradu, ili ih koristili za svoje potrebe. Tada je to bio veliki posao, koji je omogućio mnogima, da u to teško vreme prebrode zimu. Međutum, do znatne promene vegetacijskih odnosa dolazi 1964. godine, kada je počela čista seča autohtone vegetacije, radi pripreme zemljišta za plantažno gajenje euroameričkih topola, pa je vegetacijska slika Ade potpuno promenjena. Umesto lepe prirodne vegetacije sa šarolikim bojama, dobili smo uniformne redove topola, koji su naročito vidljivi na obodnim delovima Ade. Srednji, unutrašnji delovi bili su manje zasađeni zbog neodgovarajućih uslova. Od autohtone vegetacije ostala je samo jedna manja enklava, gde je bilo Smederevsko gradsko kupalište (plaža). Kada je kupalište prestalo sa radom 1970.godine, enklava pod šumom je posečena.\nTreća faza u razvoju vegetacije na Adi obuhvata period od pregrađivanja Dunava zbog izgradnje hidrocentarale krajem 60-tih godina prošlog veka. Tada je došlo do drastičnih promena u režimu podzemnih i poplavnih voda. Kada se tome doda i čista seča iz 1964/68.godne, i sadnja euroameričkih topola, onda je vidljivo u kakvom su degradiranom stanju šumske zajednice. Česta je ivična fitocenoza duž obala Dunava, ili unutrašnjih vodenih i zabarenih površina, gde su glavne vrste bile razne vrste vrba : bela, bademasta, krta vrba i rakita. U unutrašnjosti Ade, na nešto višim i većim površina, sporadčno dolaze razne vrste : topole, brest, američki beli jasen, bela vrba i hrast lužnjak (koga sada više nema), kao i razno šiblje prilagođeno ovim uslovima : kupina (ostriga), svib (jedna vrsta drena), glog, viburnum (udika), amorfa (bagrenac) itd. Zbog povećanja srednje vode za skoro 1 metar, površine na kojima može da uspeva šumska vegetacija, u velikoj meri su smanjene i ispresecane brojnim vodenim površinama, kanalima, barama i močvarama.\n2.Lov i ribolov na Adi\nPod Opštinskim rukovodstvom 50-tih godina (l952.g.) doneta je odluka da se ostrvu na Dunavu, na Adi preko puta Smedereva, izgradi regularna gradska plaža. Komunalna ustanova je, uz odobrenje Opštine Kovin i Šumkog gazdinstva iz Pančeva, uredilo kupalište i izgradilo odgovarajuće objekte za prihvat posetilaca. Gradjevinsko preduzeće „Jugovo“ iz Smedereva izgradilo je drvenu zgradu na sprat u čijem je prizemlju bio restoran, a u spratnom delu nalazile su se ženska i muška garderoba. Svake godine zgrada je farbana raznim bojama i uredno održavana, a ispred nje bila je postavljena i česma (šmrk) za vodu, koja uglavnom nije bila za piće, osim u nuždi. Ispred te zgrade izgrađen je divno uređen plato na kome su bili postavljeni slolovi, stolice i neizbežni suncobrani. Nešto niže u produžetku zgrade nalazila su igrališta u pesku za decu i sportski tereni za omladinu i odrasle : fudbal, odbojka, košarka, viseća kuglana,…\nIspred zgrade uz obalu formirana je lepa peskovita plaža, dok su se u samom dunavu nalazila dva flosa sa bazenima. Bazeni su bili podeljeni u dva dela : za baš malu i odrasliju decu i za odrasle ljude, ali neplivače. U tom drugom delu bazena mnogi Smederevci su se divno zabavljali igrajući čuvene „jurke“- gnjuranjem. Između flosova u vodi je postojala i jedna ogromna bova (metalna šarena lopta), koja je služila za kratke odmore onih koji uče da plivaju, ali i za izvođenje „ludih“ skokova i vratolomija u vodi. Za vreme lepih dana, vikendom, na plaži je bilo i do 2.000 kupača. Ada je u to vreme bila letnji simbol Smedereva.\nA) U vreme leta veliki broj dece i omladine na Adi je provodio po čitav dan. Obično je to bilo tako što se izjutra, oko 10 sati, ponese nešto za jelo, fudbal, knjiga, novine, karte, domine,.. i onda se ostaje do 5-6 sati popodne. Mnogi su tada polazeći na Adu, odlazili prvo kod čuvenog Save Burekdžije, pa kupovali nešto za jelo ; burek, pogačice, kifle,..\nZa odlazak na Adu, tj. za prevoz preko Dunava postojao je organizivan prevoz motornim čamcem i/ili dereglijom.To je bio poznati motorni čamac „Komunalac“, po istimenom preduzeću koje je bilo zaduženo za plažu i prevoz, a njega je vozio penzinisani policajac Steva. Naravno, oni koji su imali čamce, samostalno su dolazili na Adu, a za one koji su želeli da idu na plažu van regularnog vremena, brinuo, se stari penzionisani ribar, Dragoslav Tasić, zvani Draga Calion.\nU letnjem periodu mnogi radni ljudi su dolazili i popodne porodično na Adu radi odmora i kupanja, a kad dođe nedelja, tada su posete plaže na Adi bile gotovo masovne. Plivanje je „uzelo maha“, pa su se mnogi odvažili i preplivavali Dunav : Žilic, Cokula, Šapalo, Šale, Ivan Alentijev i dr… Ovaj poslednji je bio toliko snažan i dobar plivač da je 1961.godine, na čuvenom plivačkom maratonu od Umke do Beograda od 25 km, zauzeo III mesto i dobio zlatan sat !\nB) Druga zanimljivost je da su smederevci igrali „jurke“ u vodi Dunava. Kako su se igrale „ jurke“ u bazenu? Jurke u vodi bazena obično su igrala 3 ili 4 mladića. To su bili uglavnom dobri ronioci, ali i dobri i brzi plivači. Pravila su bila takva da je jedan gnjuranjem i/ili plivanjem jurio druge igrače sve dok ne dotakne nekog od njih. U nastavku je sada taj dodirnuti, sa istim zadatkom jurio opet ostale igrače da ih dotakne, i tako redom. Kao prednost u igri isticalo se to, koliko je ko od njih bio vešt u korišćenju dasaka i letvi u bazenu za odbijanje nogama pri ronjenju i jurnjavi. Igralo se dok se igrači ne zamore. Kad su u bazenu bili neki “dobri” igrači, bilo je tu i posmatrača, pa i navijča.\nC) Inače, plaža na Adi je svakog dana imala i neke svoje „junake“ koji su se međusobno zezali, ali su istovremeno uveseljavali i sve prisutne kupače. Recimo, Micko Rajić je izvodio izvanredne skokove u vodu, ptaveći „laste“, ali i šale sa Ciletom Dimitrijević, Ku….m, i izvesnom devojkom, Ludom Katom, pri njenim skokovima u Dunav. Inače, Micko Rajić je bio jedan od najboljih i napoznatijih smederevskih golmana u fudbalu, kada je Smederevo imalo tim veoma visokog ranga. Sa druge strane, Cile Dimitrijević je bio jedan od boljih glumaca u tadašnjem smederevskom profesionalnom pozorištu, pa je nakon njegovog gašenja otišao u Šabačko pozorište.\nD) Ali, najveća zanimljivost i dika Smedereva je bila ta, da je u drugoj polovini 50-tih godina u našem gradu od 20-tak hiljada stanovnika postojao i Vaterpolo klub Smederevskih studenata – entuzijansta. Prema kazivanju starog Smederevca i sportiste, Brace Slona-Branislava Đorđevića, osnivač i vođa tog Vaterpolo kluba bio je veliki sportista, sportski radnik i entuzijasta Ljuba Glista – Ljubomir Milojević. Inače, Ljubomir Milojević je bio pravnik, ali i poliglota i publicista, kao i organizator sporta u Smederevu. U tom „njegovom“ Vaterpolo klubu igrali su, s leva na desno : Bratislav Đorđević-Braca Slon, Đorđe Mihajlović-Đoka Čokalija, I Čampar Milosavljević, S. Anđelkov, Branko Krivokuća-Branko Krivi, II Čampar Milosavljević, Boško Srećković, Mladen Cvetković-Mlađa, Ljubomir Milojević-Ljuba Glista, N.N., N.N., Jovan Živkovićj-Joca, Vojislav Đorđević-Lele, Zoran Mihajlović-Zuki, Svetomir Đorđević-Sveta Koreja, Bule Mirković i Jovan Živković.\nPored uobičajenih aktivnosti na plaži, na Adi je bilo i drugih dešavanja. Postoji zapis da je 1954.g. Komunalna ustanova upriličila proslavu 1. Maja na Adi za svoje radnike, da su 1958.g. direktori Komunalnih preduzeća iz Srbije bili gosti na Adi, i da su 1962.g. visoki funkcioneri Privredne komore Srbije, posle završenog savetovanja došli na Adu. Manje je poznato da je za izgradnju kupališta i promociju Ade najviše zasluga je imao Aleksandar Hans, dugodišnji direktor Komunalnog preduzeća i poznati turistilčki radnik i funkcioner. Inače, on je u mladosti bio i odličan golman fudbalskog kluba u Smederevu. Posle 18 godina rada, kupalište je 1970.godine ugašeno zbog navodnog poslovanja sa gubitkom. Opštinska vlast nije htela i/ili nije imala razumevanja za ovo kupalište, koje je bilo od velikog značaja za grad i njegove stanovnike. Tako je jedna značajna instritucija ugašena i pala u zaborav, a nama su ostale velika žal i tuga za njom !\n4. Nerealizovan Projkat o Adi\nProjekat beogradskog arhitektonskog studija DASH Architects – “Hotel & Resort na Smederevskoj adi”, urađen je 2011. godine -Tekst iz Zent magazina.\nNa ideju da oživi ovo ostrvo u blizini glavnog grada (45 km od Beograda) došla je kompanija “DASH Architects” koja je uradila idejno rešenje kompleksa “Danube Grand Hotel & Resort” koje će ponuditi svetskim investitorima.\nSmederevska Ada je sedamdesetih godina prošlog veka imala posetilaca koliko i beogradska Ada Ciganlija. Nalazi se preko puta Smedereva, a teritorijalno pripada opštini Kovin. Za Smederevce je uređenje Ade decenijama bilo na vrhu liste turističkih želja, koja sada ovim arhitektonskim valcerom na Dunavu, ima šansu da postane stvarnost. Predstoje i zvanični razgovori sa lokalnim samoupravama o podršci projektu „Na lepom plavom Dunavu“. Ovim projektom turističko-rekreativno-poslovnog kompleksa sa 5 zvezdica u prirodnoj oazi bila bi oživljena Smederevska Ada na Dunavu. Projekat kompleksa hotela i resort-a na Smederevskoj Adi, DASH Architects su predstavili na festivalu “Mikser” i sajmu “Rebec”. Sledeći korak im je konferencija u Abu Dabiju i prezentacija projekta na sajmovima. Ideja je bila da ponude projekat velikim investitorima i velikim hotelskim lancima, koji još uvek nisu zastupljeni u našoj zemlji, ali i regionu. Već su obavljeni razgovori sa jednim nemačkim hotelskim lancem.\nPošto će se projekat raditi fazno, može da učestvuje i više investitora – neko bi mogao da bude zadužen za hotel, neko za luksuzne kuće, neka kompanija za kompleks sportsko-rekreativnih centara ili marinu. Smederevska Ada bi mogla potpuno drugačije da izlgleda za par godina, jer je nekada bila stecište mnogobrojnih turista, a danas napušteno ostrvo, sa neotkrivenim potencijalom. Na ideju da oživi ovo ostrvo u blizini glavnog grada došla je firma beogradska arhitektonska firma DASH Architects koja je uradila idejno rešenje kompleksa “Danube Grand Hotel & Resort”, koje će ponuditi svetskim investitorima. Oni su prepoznali ogromne potencijale i vrednosti ove lokacije na Dunavu od nacionalnog, evropskog, kulturnog i turističkog značaja, kako bi razvili održiv i izvodljiv ekskluzivan poslovni, turistički i rekreativni kompleks. Ovo je prilika za obnovu slike Srbije kao evropskog i balkanskog lidera u oblasti rečnog turizma.\nOstrvo Smederevska Ada je smešteno preko puta Smedereva, a pripada opštini Kovin. Ostrvo nema razvijen urbanistički plan niti ima zabranu za izgradnju. Tu bi mogao da se otvori hotel i rizort koji bi radio cele godine rači su Sandre Drašković iz kompanije DASH Architects. Ostrvo je površine 18 ha, a turistički kompleks po rešenju bi se prostirao na 2 ha. Po projektu zauzet je špic ade koji bi bio najatraktivniji brodovima koji dolaze. U tom predelu se stvaraju nanosi pa je pogodan za kupanje kao što je recimo na Beloj steni ili Lidu. Još neki deo ostrva bi mogao da se razvija ali naravno, uz vođenje računa o eko sistemu.\nU osnovi hotel predstavlja zarubljeni trougao, koji se “vrtložno” kreće u pravcu suprotnom od kazaljke na satu i u svom kretanju uvećava prema vrhu. Sama reka Dunav poznata je zbog svojih vrtloga koji su vekovima unosili nemir i nepoverenje ljudima koji su došli u dodir sa ovom velikom rekom. Upravo ova pokrenuta forma uzeta je kao simbol izgradnje novog poverenja, nove veze između ljudi i reke Dunav. Akcenat bi bio na očuvanju postojećeg biodiverziteta i stvaranje visoko samoodrživog kompleksa, konceptom ekološke i održive gradnje. Marina bi mogla da dočeka 80 manjih čamaca. Predviđeno je i organizovanje rekreativnih sadržaja na vodi, ali i na kopnu.\nMožda će u skorije vreme neki pronicljivi i vredni ljudi uvideti da je Smederevska Ada još uvek netaknuti prirodni resurs dat „na izvolte“, i da će se naći materijalna sredstva da ga na komercijalni način iskoriste. Grad Smederevo bi imalo svakako velike materijalne koristi, a Republika Srbija jednu novu i vrlo atraktivnu turističku ponudu .\nAutor : Smederevo\nDipl.maš.inženjer u penziji


Oružane snage BiH postavile šatore u migrantskom kampu Lipa | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 1.1.2021. u 15:48\nPripadnici Oružanih snaga BiH postavili su u petak šatore kod sela Lipa u okolici Bihaća kako bi se tamo smjestile stotine ilegalnih migranata koji su u proteklim danima ostali bez ikakvog skloništa.\nVojska je angažirana temeljem odluke Predsjedništva BiH nakon što se državne i lokalne vlasti u Bihaću nisu uspjele dogovoriti gdje smjestiti oko 900 migranata koji su ranije boravili u kampu na istoj lokaciji koji je zatvoren prošle sedmice.\nIz Vijeća ministara BiH su tražili da se migranti privremeno smjeste u nekadašnji prihvatni centar Bira u Bihaću, što su lokalne vlasti odlučno odbile, a propao je i pokušaj da se dio migranata prebaci u Bradini kod Konjica, jer se tome usprotivilo stanovništvo blokirajući pristupnu cestu.\nMigranti su dva dana čekali u autobusima, a na kraju je Ministarstvo sigurnosti BiH zatražilo pomoć vojske.\n“Oružane snage spremne su na odgovoran način obaviti svaku zadaću koju pred njih postavi Predsjedništvo BiH na dobrobit građana cijele zemlje”, navodi se u saopćenju Ministarstva obrane.\nMigranti bi trebali boraviti pod šatorima dok se na područje sela Lipa ne dopreme kontejneri u kojima je moguće osigurati grijanje pa bi to postala lokacija na kojoj bi tokom cijele godine moglo boraviti do 1200 osoba.\nKljučne riječi: kamp, lipa, migranti, šatori, vojska


Cipras je u svom prvom nastupu u grčkom Parlamentu najavio kraj politike štednje. Kompromis sa evropskim partnerima ipak je moguć i nužan, smatra Spiros Moskovu.\nKad se pobjednik parlamentarnih izbora Aleksis Cipras uselio u premijersku rezidenciju, požalio se da su prethodnici ponijeli čak i toalet-papir. To je izazvalo buru smijeha u javnosti, ali može da posluži kao simbol potpunog odsustva kontinuiteta u grčkoj politici.\nU prvom govoru pred parlamentom, Cipras je najavio da će sve raditi potpuno drukčije u odnosu na prethodnika, konzervativca Antonisa Samarasa. Novi, lijevo orijentisani premijer zemlje koja je bankrotirala, najavio je i mjere pomoći siromašnijim slojevima, proglasivši da je dosadašnji međunarodni program pomoći – propao. Osim toga, rekao je da je na vidiku New Deal između Grčke i Evropske unije.\nU prvom planu Ciprasove prezentacije vladinih namjera bila je „humanitarna kriza“ u zemlji, velika nezaposlenost, recesija i povećanje dugova uprkos međunarodnoj pomoći. Cipras je odaslao niz signala i zemlji i inostranstvu. Njegova najava prodaje skupih ministarskih automobila i jednog od tri premijerova aviona, djeluju u Grčkoj koja je u dubokoj krizi, kao nagovještaj pravednije politike. Uskoro će siromašnima biti dijeljena hrana, biće im omogućena besplatna električna energija, protivustavna otpuštanja će biti suspendovana, minimalni dohodak će se povećati.\nBorba protiv korupcije i utaje poreza sigurno će naići na odobravanje u Briselu i Berlinu. No, u slučaju Grčke više nisu dovoljne plemenite namjere. Sve vlade su, od izbijanja krize prije pet godina, gromoglasno najavljivale suzbijanje nepotizma i korupcije, ali su rezultati bili mršavi. Pod Ciprasom će se zakomplikovati odnos prema glavnim instrumentima dosadašnjih finansijskih paketa pomoći. Ljevica smatra da je privatizacija „rasprodaja javnih bogatstava“, a smanjenje broja zaposlenih u javnom sektoru se vidi kao povećanje nezaposlenosti.\nMada Ciprasova vlada hoće da ponovo pregovara sa međunarodnim finansijerima, ona trenutno nema puno toga da ponudi. Evropska unija očekuje da Atina u najkraćem mogućem roku zatraži produžetak finansijskog programa pomoći koji ističe krajem februara. Cipras je tu mogućnost isključio, sa argumentom koji razoružava: Grčka ne može da podnese zahtjev za produžetak katastrofalne politike štednje. On prije očekuje program koji bi premostio period do ljeta. Cipras izgleda vjeruje da bi se do tada moglo pronaći generalno rješenje za grčku prezaduženost.\nU ovom trenutku izgleda da postoje nepremostive razlike između Grčke i finansijera, Ipak, politika uvijek iznova izmisli neku „kvadraturu kruga“. Mada u međuvremenu iz Evropske unije stižu signali da bi evro mogao da preboli istupanje Grčke iz evrozone, ipak je vjerovatniji scenario da do takvog konačnog raskida Grčke i njenih partnera neće doći. Za razliku od Grčke, Evropska unija ima politički kontinuitet. Koliko bi vrijedila evrozona ako ne bi bila u stanju da izbavi najslabijeg člana? Dakle, Atina će narednih dana morati da pristane na kompromise. Ali, na njih će morati da pristane i ostatak evrozone.\nNe smije se smetnuti sa uma da problemi strukture evrozone nisu nastali u Grčkoj, već su uzroci u povezivanju potpuno različitih nacionalnih ekonomija jednom valutom. Ta greška u strukturi neće biti uklonjena ni ako Grčka zadrži evro, ni ako odustane od njega. Njemačka, kao najvažnija zemlja evrozone, morala bi da ima varijabilniji koncept pomoći saniranja slabog juga. Tamo je potreban miks politike štednje, reformi, ali i investicija i programa protiv nezaposlenosti. Ukoliko se nastavi odvajanje južnih zemalja od prosperitetne zone, to će dovesti do eksplozivnih previranja. Lijevi savez Siriza nije jedini produkt odsustva ravnoteže unutar evrozone. Najnovije ankete pokazuju da će još ove godine doći kraj klasičnom dvopartijskom sistemu u Španiji, jer bi pobjedu mogao odnijeti lijevi savez Podemos.\nPlan eurogrupe je bio da se program financijske pomoći za Grčku produži. Međutim na sastanku ministara financija eurozone, održanom u Briselu, nije postignut dogovor. (12.02.2015)\nTagovi Griechenland, Alexis Tsipras, Syriza, Regierungserklärung


Zemunska gimnazija: Roze bedževi i hor protiv nasilja | Novosti.RS\nZemunska gimnazija: Roze bedževi i hor protiv nasilja\n23. 02. 2018. u 12:23\nDeljenjem roze bedževa i predavanjem o vršnjačkom nasilju, kao i njegovoj prevenciji, Učenički parlament Zemunske gimnazije obeležio je Dan borbe protiv vršnjačkog nasilja\nDELjENjEM roze bedževa i predavanjem o vršnjačkom nasilju, kao i njegovoj prevenciji, Učenički parlament Zemunske gimnazije obeležio je Dan borbe protiv vršnjačkog nasilja.\nMaturanti ove gimnazije koriste svaku priliku da razgovorom sa profesorima i učenicima ukažu na probleme koje imaju. Ovog puta priredili su predavanje u Svečanoj sali.\nDa bi događaju bio dat pravi ton, potrudio se školski hor. Nakon predavanja organizovanog u saradnji sa organizacijom "Drug nije meta", a na inicijativu Tima za bezbednost učeničkog parlamenta, učenici su mogli da se fotografišu u roze ramu koji su sami napravili i na kom su svi zajedno ispisali poruke protiv nasilja.\nPROČITAJTE JOŠ: U planu širenje prihvatilišta\nDan ružičastih majica posvećen je dečaku iz Kanade, koji je svojoj majci oboleloj od raka dojke iskazao podršku u roze majici. Zbog toga je pretrpeo vršnjačko nasilje.


ŽENA DVA PUTA POKUŠALA DA SE UBIJE: Htela da skoči pod voz, pa u reku, policajci sprečili tragediju u Karanovcu | Novosti.rs\nNesrećna žena LJ.T. pokušala je dva puta da se ubije, a u tome su je sprečili dobri ljudi koji su se srećnim spletom okolnosti našli na pravom mestu u pravo vreme.\nPrvo je ova žena, iz još nepoznatih razloga, jutros oko osam časova došla na železničku prugu Doboj-Tuzla u blizini železničke stanice Karanovac, i kada je naišao putnički voz za Petrovo, pokušala je da se baci pod voz.\nMašinovođa je, ipak, na vreme uočio i uspeo zaustaviti voz.\n– Iako je navedena osoba zadobilo povrede od udara voza, ona se uputila ka reci Spreči. Po zaprimanju navedene informacije, policijski službenici Policijske stanice Petrovo odmah su se uputili na lice mesta te smirenim pristupom i razgovorom sa LJ.T. uspeli da je odgovore od njene namere, te su je bezbedno izveli iz Spreče – precizirala je portparol PU Doboj Dragana Kerkez.\nS obzirom da je navedena osoba pokazivala znakove rastrojstva, ona je nakon ukazane lekarske pomoći u Domu zdravlja "Ozren" prevezena u dobojsku bolnicu, gde je zadržana na lečenju.\nsamoubistvo voz pokušaj samoubistva pruga Dragana Kerkez Petrovo Karanovac Doboj-Tuzla


Zbog Otvorenog državnog prvenstva u triatlonu, koje će se održati u nedelju, 24. septembra na Adi Ciganliji i okolini, na par sati će biti zatvoreno nekoliko ulica.\nVeć od 6.00 ujutro za saobraćaj se zatvara glavna Savska magistrala, u oba smera, u potezu od Mosta na Adi do skretanja za Železnik. Takođe, biće zatvorena desna strana Mosta na Adi, iz pravca Novog Beograda, od Omladinskih brigada do prve petlje na Adi. Leva strana mosta iz pravca Sajma u pravcu Novog Beograda će biti prohodna za saobraćaj. Osim toga, šetalište i biciklistička staza koje prolaze pored „Stenke“ će biti zatvorene, ali će biti organizovan alternativni pravac za pešake i bicikliste.\nSavska magistrala i Most na Adi će od 12 časova biti otvareni za saobraćaj, a pešačka odnosno biciklistička staza, biće pušteni u funkciju od 14 časova.\nTrka startuje u sedam časova, kada će trijatlonci plivati 1,9 kilometara na početku Ade Ciganlije. Nakon toga će se voziti bicikl po Savskoj magistrali i Mostu na Adi u dužini 90 kilometara, a na kraju ih očekuje trčanje u dužini polimaratona (21 kilometar).


Novi Sad Archives - Minority News\nU nedelju, 1. septembra 2019. godine, u 19.00 časova, u bioskopskoj sali Kulturnog centra Novog Sada, pokrajinski sekretar za kulturu, javno informisanje i odnose s verskim zajednicama Dragana Milošević prisustvovaće\nPromocija Slovačkih narodnih svečanosti održana je danas u Novom Sadu na Trgu slobode, najavljujuću tako tradicionalnu kulturnu i turističku manifestaciju koja se ove godine održava jubilarni 100. put u Bačkom\nU organizaciji fondacije „Mijo Mandić” i Centra za kulturu Bunjevaca, organizovana je ekskurzija za starije osnovce iz Subotice, Žednika, Bajmoka i Tavankuta. Dica koja pohađaje časove bunjevačkog jezika s\nPravni fakultet u Novom Sadu postupio je diskriminatorski jer je ove školske godine za studente koji su odlučili da polažu prijemni ispit na mađarskom jeziku uveo obavezu da dodatno polažu\nNedavno osnovani Lektorat hrvatskog jezika i književnosti na Filozofskom fakultetu novosadskog Sveučilišta trebao bi uskoro početi s nastavnim aktivnostima. S tim u vezi, Nastavno-znanstveno vijeće Filozofskog fakulteta je nedavno\nManifestacija “Dani bunjevačke kulture” biće održana na Tribini mladih Kulturnog centra Novog Sada od 22. do 26. avgusta. Tokom pet dana, posetioci će imati priliku da se kroz kulturno-umetnički program\nNovi Sad je grad kulture, tradicije, multikulturalnosti i bogatstva različitosti, dokaz za to su brojni festivali i aktivnosti, koje stanovnici i posetioci imaju priliku da vide čim zakorače bulevarima ovog


Kulturne mirotvorne suštine Novog Sada\n15 novembar 2019 .\nU petak, 15. novembra, u 12 sati, u Malom izložbenom salonu u Muzeju Vojvodine, a u organizaciji Fondacije Matica mira Novi Sad biće otvorena samostalna, autorska, multimedijalna, kartografska i mirotvorna izložba Vojislav D. Devića KULTURNE MIROTVORNE SUŠTINE NOVOG SADA - Prezentacija kulturnih, religioznih, urbanih, humanih i mirotvornih suština Novog Sada, evropske prestonice kulture 2021. godine.\nNa izložbi prisutnima će se obratiti: Dalibor Rožić, član gradskog veća za kulturu, mr Siniša Jokić, direktor Gradskog zavoda za zaštitu spomenika kulture Grada Novog Sada, Dragan Kojić, direktor Gradske biblioteke, Borivoj Popržan, predsednik Likovnog kruga i autor.\nZnačaj ove izložbe sa dva okrugla stola (15-og i 28-og novembra) je da skrene pažnju stručnoj i građanskoj javnosti kako su kulturne, religiozne, urbane, humane i mirotvorne suštine Novog Sada omogućile da se, po najnovijim arheološkim istraživanjima, Grad star više milenijuma, i pored svih diskontinuiteta, ratova i stradanja, uzdigne, naročito u poslednja tri veka u jedan multikulturan srpsko-evropski grad u kome i oko koga su se okupile više desetina nacija i stanovnici različitih religija sa dominantnom judeo-hrišćanskom religioznom matricom.\nNa samostalnoj autorskoj izložbi – okruglom stolu će kroz kartografiju, tekstove, fotografije, slike, simbole, heraldiku i mirotvorne projekte biti predstavljene kulturne, religiozne, urbane, humane i mirotvorne diferencije specifike Novog Sada po kojima se on razlikuje od svih ostalih podunavskih, panonskih i evropskih gradova. Na okruglim stolovima raspravljaće se na temu svih različitih suština Novog Sada na koje će biti pozvani studenti i govornici iz akademske zajednice Univerziteta u Novom Sadu, predstavnici NVO, mediji, zainteresovani građani i stručnjaci gradskih i pokrajinskih institucija.\nProjekat istražuje i prepoznaje suštine Novog Sada, povezuje činjenice i prezentuje ih kroz izložbu – okrugli sto u kontekstu – „Građani grade grad, a grad ih čini građanima“. Svaki grad je spoljašnja projekcija duše i duha svojih građana. Neophodno je prepoznati poruke i značenja koje nam prenosi i šalje kulturna, religiozna, urbana, humana i mirotvorna baština Novog Sada i istaći specifike Novog Sada (prostorne, urbanističke, istorijske, nacionalne i kosmopolitske) po kojima se on razlikuje od svih drugih gradova Podunavlja, Evrope i Azije.\nPosebno će biti istaknuta urbana potka starog jezgra Novog Sada građena ukrštanjem tri prostorne matrice: drveta, raznostranog krsta i atoma. Sve tri matrice: drvo, krst i atom simbolički označavaju osovinu, logos i stožer mikro i makrokosmosa. Ovaj visoko sofisticirani trojedini harmonični model strukture grada izdigao je Novi Sad u red najviših svetskih urbanističkih postignuća i kolektivnog umeća gradskog življenja.\nRazvoj Novog Sada pospešile su njegove institucije, gradonačelnici i izuzetni stvaraoci. Projekat prepoznaje i naglašava preteče i nosioce kulture i kulturnih politika kako institucije (tradicionalne kao što su Gimnazija JJ Zmaj, Gradska biblioteka Novog Sada, Matica srpska, Srpsko narodno pozorište, muzeji, galerije, manifestacije, reprezentativna umetnička udruženja, Akademija umetnosti i nove NVO) tako i pojedince, autentične stvaraoce (Zaharija Orfelin, baron Miloš Bajić, vladika Visarion Pavlovič, Pavel Jozef Šafarik, Đorđe Natošević, Jovan Jovanović Zmaj, Vasa Stajić, Mileva Marić Ajnštajn, Anica Savić Rebac, Đorđe Tabaković, Boško Petrović, Jovan Soldatović, Aleksandar Tišma, Rudolf Bruči i drugi) koji su u poslednja tri veka u saradnji sa novosadskim građanima i građankama stvorili od našeg Grada Novog Sada izuzetno kulturno središte i urbani kulturni ambijent-inkubator za rađanje i odrastanje budućih umetnika i stvaralaca u kulturi i nauci. Od slobodnog kraljevskog grada, preko grada stradalnika i grada Heroja sve do titule Evropske prestonice kulture 2021 važna je i sloboda veroispovesti kojae će takođe biti na izložbi predstavljene.\nKorisnici izložbe su njeni posetioci svih uzrasta. Izložba ima za cilj buđenje svesti i savesti o kulturnom, religioznom, urbanom, humanom i mirotvornom bogatstvu i potencijalima Novog Sada, Srpske Atine, Srbske Bistrice (staro srednjevekovo ime Novog Sada) za, sa jedne strane, dalji jedinstven i autohton, a sa druge kosmopolitski i globalistički održivi razvoj Grada. Smisao izložbe je buđenje identiteta, ponosa i ljubavi građana prema svome gradu Novom Sadu. Samo građani koji su ukorenjeni u istorijski, multikulturni i multireligiozni identitet Novog Sada mogu zavoleti svoj grad a samim tim se i drugačije tj. zaštitnički a ne rušilački niti pljačkaški ponašati prema njemu. Izložba podstiče suštinsko upoznavanje Novosađana i Novosađanki sa višemilenijumskim trajanjem Novog Sada i zašto treba da smo ponosni na njega. Misija ove izložbe je da se kroz unapređenje urbane svesti i savesti svih građana i građanki na svim nivoima razvije ljubav prema svome gradu i jedinstvo sa njim. „Građani grade grad a grad ih čini građanima“. Svi su pozvani da upoznavajući bogatstvo različitosti koje Novi Sad nudi svojim građanima i sami požele da doprinesu svome Gradu kreirajući novo stvorene dodatne vrednosti.\nZa okrugle stolove ciljna grupa su kako srednješkolska i studentska omladina tako i umetnici, crkveni oci i novinski, radio i TV mediji. U veoma osetljivom dobu uzrastanja kada se formira svest o sebi i o svome mestu i ulozi u društvu, dakle u srednješkolskom i studentskom dobu, ovi okrugli stolovi treba da iniciraju udubljivanje mladih u suštine urbane i mentalne matrice Novoga Sada i kako ih koristiti kao pogonsku energiju za jačanje sopstvene humanosti, uravnoteženosti i dobrotoljubnog mirotvoračkog karaktera.\nKljučni cilj izložbe i okruglih stolova su istraživanje, otkrivanje i buđenje duha mesta (genius loci) i duha građana u duhu vremena (genius tempi) kako bi se sve naslage miroljubivih energija u sećanju prostora oživele i usmerile ka mirotvoračkoj budućnosti.\nDoprinos ove izložbe – okruglog stola je jačanje kulturnih, religioznih, urbanih i mirotvornih identiteta i kapaciteta stanovnika i institucija Novog Sada, kao evropske prestonice kulture 2021, koji ga čine gradom od posebnog značaja za Srbiju, Podunavlje i Evropu. Plakati sa ove izložbe ojačaće i unaprediti stanje svesti i savesti Novosađana o tome: da se Novi Sad nalazi na izuzetnom prirodnom, geopolitičkom, geoeklesijalnom i geostrateškom mestu srednjeg Podunavlja i centralne Evrope; da je staro jezgro Novog Sada građeno po tri arhetipska prostorna modela; da arheološka iskopavanja poslednjih nekoliko decenija potvrđuju da je teritorija Novog Sada naseljavana već više hiljada godina, da je Novi Sad sa jedne strane srpsko-evropski građanski multikulturni i judeohrišćanski grad svetosavsko-pomiriteljske orijentacije a sa druge strane da je Novi Sad bio i stradalni grad te zato ima legitimno istorijsko stradalničko pravo ne samo da bude evropska prestonica kulture već i evropska prestonica mira (na izložbi će biti predstavljen projekat NOVI SAD, EVROPSKA PRESTONICA MIRA), tj. evropska tvrđava mirotvorstva koja uvek pokreće ravnopravni dijalog umesto svađalačkog nadgornjavanja, mirovne pregovore umesto ratnih bubnjeva, mirotvorne projekte umesto bombardovanja i razaranja.\nOčekuje se da će rezultati ovog projekta potaknuti i probuditi istorijsku svest o tradicionalnoj miroljubivosti, tolerantnosti i gostoljubivosti stanovnika Novog Sada i Novosadskog regiona od antike do današnjih vremena (o miroljubivosti Podunavaca ostavili su nam zapise i Homer i Eshil). U eri proizvodnje strahova i zapada i od istoka dobro je došla jedna ovakva izložba –okrugli sto o prožimanju i ravnoteži istoka i zapada u Gradu Novom Sadu, tj. o kreativnom urbanom ambijentu za razvoj kreativnih ličnosti i za suživot građana različitih u veri, naciji u kulturi.\nPodsetićemo posetioce izložbe i učesnike okruglih stolova da Golubica mira iz novosadskog grba neumorno leti na sve četiri strane sveta i nosi naše mirotvorne poruke „Kad dođe rat, odoše ljudi“ (Jovan Soldatović), „Lepota će pobediti zlo“ (Mikan Aničić), „Spoznaj sebe u Gradu i u svome komšiji i Grad i komšiju u sebi; Budi istovremeno i posebna ličnost i građanin – Budi svoj u svome Gradu a postani i građanin Evrope i sveta“. (Vojislav Dević). Pošto Grad Novi Sad ima kapacitete i za evropske i za evro-azijske integracije on je idealno mesto susretanja i sukobljavanja (rečima a ne oružjem) istoka i zapada o čemu nam govori i mirotvorni projekat TRUM-PUT-INN-SERBIA, Petrovaradinska tvrđava mesto susreta Trampa i Putina.\nGradska uprava za kulturu Novog Sada je sufinansijski podržala realizaciju ove strateške izložbe za buđenje svesti Novosađana i Novosađanki o značaju našeg Grada.


Hrvatska kupuje borbenu eskadrilu | Novosadski informativni portal 021\nHrvatska kupuje borbenu eskadrilu\n08:32 > 09:16\nPredsednica Hrvatske Kolinda Grabar Kitarovć izjavila je da se Hrvatska ne trka u naoružanju sa Srbijom, ali da će nabaviti novu borbenu eskadrilu i američke helikoptere "Black hawk".\n"Nabavka 'migova' za Srbiju legitimna je potreba da osigura svoje nebo", kazala je Grabar Kitarović za "Večernji list".\n"Na to ne gledam kao na trku u naoružanju Srbije i Hrvatske. A na nabavku 'migova' gledam kao na legitimnu potrebu Srbije da osigura odbranu svog vazdušnog prostora. Hrvatskoj je namera da se u vojnim nabavkama vodi vlastitim vojnim potrebama. Dakle, nabavka vojne tehnologije iz SAD nije usmerena protiv Srbije, već je usmerena protiv bilo kakvog ugrožavanja koje bi se moglo pojaviti u odnosu na Hrvatsku i hrvatsku teritoriju. Što se tiče terorističkih pretnji, možemo biti saveznici sa Srbijom", poručila je hrvatska predsednica.\nDodaje da je o nabavci nove borbene eskadrile postignut politički konsenzus i da je o tome razgovarala i sa premijerom Andrejom Plenkovićem.\n"Sada se moramo okrenuti pronalaženju najefikasnijeg i najisplativijeg rešenja", rekla je Grabar Kitarović.\nsrbija i hrvatska\tProsveta\tKovid bolnica\n24.12.2016\t• 09:23\nPrimitivizam kočopernih cverglana sa obe strane. Dok velike sile zadovoljno trljaju ruke ostvarujući profit od oružja, dotle narod ovih provincija grca u dugovima i beznađu!


Sava Damjanov 26. dobitnik nagrade Fonda "Todor Manojlović"\nSava Damjanov 26. dobitnik nagrade Fonda „Todor Manojlović“\nObjavljeno 21.02.2018. u 18h\nDobitnik „Nagrade za moderni umetnički senzibilitet“ Fonda „Todor Manojlović“ za 2017. godinu je Sava Damjanov, pisac, esejista i profesor književnosti iz Novog Sada. Damjanovu je nagrada uručena danas u Rimskoj dvorani Biblioteke grada Beograda.\nSava Damjanov je dvadeset šesti laureat nagrade Fonda „Todor Manojlović“ koji je osnovala Gradska narodna biblioteka „Žarko Zrenjanin“ iz Zrenjanina. Odluku je doneo Upravni odbor fonda u sastavu Nenad Šaponja, predsednik, Gojko Tešić, Vasa Pavković i Petar Arbutina.\nU obrazloženju Upravnog odbora navodi se da je Sava Damjanov jedan od najznačajnijih savremenih srpskih autora koji je moderan umetnički senzibilitet i težnju za prevrednovanjem i reinterpretacijom srpske književne tradicije jednako pokazivao, kako u stvaralačkom proznom, tako i u naučno-esejističkom opusu.\n-Već od samih početaka njegovog stvaralačkog aktivizma, istakao se kao jedan od najsmelijih eksperimentalnih „projekata“ mlade srpske proze. Od tada, s pojavom „Istraživanja savršenstva“, pa sve do danas, ovaj autor jeste neizostavan deo teorijskih proučavanja na poljima inovacija u formi, problemu njene semantizacije i funkcionisanju interaktivnih hipertekstualnih strategija unutar tekstualnog diskurza, kao i na poljima jezičkog eksperimenta i postmodernih strategija; autor čije nas delo kao formalni i značenjski lavirint, iznova vraća sopstvenim književnoistorijskim vrednostima i predstavlja se kao primer one suštinske „polifoničnosti“ književnog dela, dodaje se u obrazloženju.\nPoput Todora Manojlovića u svoje vreme, Damjanov u polemikama, esejima, kritikama, kao i u tekstovima teorijsko-manifestnog karaktera, podjednako oštro i smelo ukazuje na polifonijsku suštinu srpske književnosti, na argumentovane činjenice da ova književnost nije „kaskala” (niti „kaska”) za evropskim tokovima (tj. da su pritom i mnoga dela minule baštine postala „otkrovenja” avangarde, neoavangarde i postmodernizma).\nU svojim esejima Damjanov iznova problematizuje i pitanje odnosa centra i margine, proširivanje recepcijskih horizonata književnog dela, naročito u sinkretičnoj multimedijalnoj kulturi kakva je kultura s kraja 20. i početka 21. veka i sistem srpske književnosti posmatra kao polifonijski u jednoj široj, dijahronoj perspektivi, afirmišući se kao „modernizator književnosti putem tradicije”.\nfoto: facebook arhiva Sava Damjanov\nDELA SAVE DAMJANOVA\nIstraživanje Savršenstva (roman), Beograd 1983;\nGraždanski erotikon (antologija), Niš 1987.\nKoreni moderne srpske fantastike (studija), Novi Sad 1988.\nKolači, Obmane, Nonsensi (priče), Beograd 1989.\nŠta to beše mlada srpska proza? (eseji i kritike), Beograd 1990.\nPričke (proza), Beograd 1994.\nNova (postmoderna) srpska fantastika (antologija), Beograd 1994.\nKoder: istorija jedne recepcije (studija), Beograd 1997.\nPovesti različne: lirske, epske, no najviše neizrecive (priče), Novi Sad 1997.\nGlosolalija (izabrane i nove priče), Novi Sad 2001.\nNovo čitanje tradicije (književnoistorijski ogledi), Novi Sad 2002.\nNovi Sad – zemlji raj (hrestomatija, u koautorstvu sa L. Mustedanagić ), Pančevo 2003.\nNovi Sad – zemlji raj I-II (hrestomatija, u koautorstvu sa L. Mustedanagić), Pančevo 2004.\nAntologija serbskoj postmodernoj fantastiki (na ukrajinskom), Lavov, 2004.\nPostmoderna srpska fantastika (antologija), Novi Sad 2004.\nGraždanski erotikon (antologija – drugo, dopunjeno i ilustrovano izdanje), Novi Sad 2005.\nRemek-delca (priče), Beograd 2005.\nEros i Po(r)nos (eseji, prikazi, mistifikacije), Beograd 2006.\nIstorija kao Apokrif (roman), Novi Sad 2008.\nApokrifna istorija srpske (post)moderne (eseji), Beograd 2008.\nPorno-liturgija Arhiepiskopa Save (priče), Novi Sad-Zrenjanin 2010.\nKnjiga 1: Vrtovi nestvarnog (ogledi o srpskoj fantastici);\nKnjiga 2: Veliki kod: Đorđe Marković Koder (studija i eseji);\nKnjiga 3: Srpski erotikon (erotografija u srpskoj književnosti);\nKnjiga 4: Nova čitanja tradicije 1-3 (književnoistorijski ogledi);\nKnjiga 5: Šta to beše srpska postmoderna? (eseji i kritike).\nItika Jeropolitika@Vuk (roman), Novi Sad-Zrenjanin 2014.\nNajcrveniji ban, Solaris, Novi Sad, 2017.\nTagovi:Fond Todor Manojlović, laureat zrenjanin, Nagrada Todor Manojlović, sava damjanov, Vesti Zrenjanin\nRadivoj Šajtinac dobitnik nagrade „Todor Manojlović“ za 2019. godinu\nVladanu Radovanoviću dodeljena Nagrada za moderni umetnički senzibilitet


Imućni zagrebački mesar Mihajlo Zec ubijen je kada je pokušao da pobegne iz svoje kuće na Trešnjevci u koju su oko 23 sata upale naoružane osobe, a njegovu suprugu i maloletnu ćerku ubice su odvele do planinarskog skloništa doma Adolfovac na Sljemenu, gde su ih takođe pogubili, a njihova tela prekrili smećem.\nZbog ubistva su uhapšeni pripadnici Merčepove jedinice - Munib Suljić, Igor Mikola, Siniša Rimac, Nebojša Hodak i Snežana Živanović - od kojih su neki pred istražnim sudijom priznali zločin.\nTa njihova priznanja, međutim, nisu uzeta u obzir jer su data bez prisustva advokata i oni su oslobođeni.\nAleksandra, Marija i Mihajlo sahranjeni su u Gornjoj Dragotinji kraj Prijedora, rodnog mesta Mihajla Zeca.\nZločin je preživelo dvoje dece porodice Zec - Dušan i Gordana, koja su bila sakrivena u kući. Nakon počinjenog zločina, decu je njihova baka Bosa odvela u kasarnu JNA, odakle su evakuisani u Banjaluku, gde su i nastavili život.\nSuljić, Mikola i Rimac su ipak 2005. osuđeni, ali ne za ubistvo Aleksandre Zec, već zbog ubistva nepoznatog muškarca u Pakračkoj Poljani.\nNajdužu kaznu od deset godina dobio je Suljić, koji je prvi zapucao, Rimac je osuđen na osam godina, dok je Mikola kao pomagač u ubistvu osuđen na pet godina zatvora.\nU maju 2016. godine, nakon četvorogodišnjeg suđenja, Merčep je nepravosnažno proglašen krivim za ratni zločin nad srpskim civilima i osuđen na pet i po godina zatvora.\nZagreb Tomislav Merčep Porodica Zec


U Dečjem selu pušteni u rad kotlovi na biomasu | Autonomija\nU Dečjem selu pušteni u rad kotlovi na biomasu\nUšteda od oko šest miliona dinara godišnje\nDanas su u Ustanovi za decu i omladinu SOS dečje selo “Dr Milorad Pavlović” u Sremskoj Kamenici pušteni u rad kotlovi na biomasu, u koje je Pokrajinska vlada uložila devet miliona dinara.\nPredsednik Pokrajinske vlade Bojan Pajtić objasnio je da je u Dečjem selu u Sremskoj Kamenici ugrađeno 11 pogona za proizvodnju toplotne energije na biomasu, čime će se obezbediti ušteda od oko šest miliona dinara godišnje.\nPajtić je dodao i da će sva ta sredstva ostati Dečjem selu za različite namene u zbrinjavanju dece i za obezbeđivanje što boljih uslova života\nOn je objasnio da, pored materijalnih ušteda, ovakvo grejanje smanjuje na minimum emisiju štetnih gasova u vazduh i na taj način se obezbeđuje da deca u Dečjem selu žive i zdravije.\n„Ova investicija je važna jer ukazuje koliko je ogroman potencijal u biomasi: negde oko deset miliona tona u Vojvodini može godišnje da se iskoristi. Koristi se svega oko milion tona. I u narednim godinama ćemo nastojati da u sve institucije ugradimo pogone za grejanje na obnovljive izvore. I ubuduće ćemo, preko Sekretarijata za energetiku i drugih naših programa, podsticati ovakve projekte, jer omogućavaju da koristimo biomasu, koja je naša najvažnija ruda u Srbiji, a pogotovu u Vojvodini“, rekao je predsednik Pokrajinske vlade.\nDirektor Dečjeg sela Srđan Egić se zahvalio svim donatorima i prijateljima te ustanove. On je ocenio da Pokrajinska vlada pomaganjem Dečjeg sela pokazuje da gradi na temelju dobročinstva koje je u tradiciji srpskog naroda.\nEgić je dodao i da će sredstva koja će se uštedeti na energentima biti uložena u bolju integraciju i edukaciju štićenika.


Možda mislite da nemate šta da krijete, ali svakako bi trebalo da iskoristite nove opcije iPhone telefona. Možda mislite da nemate šta da krijete, ali svakako bi trebalo da iskoristite nove opcije iPhone telefona. Da li koristite nove opcije za… »\nIntel je tokom CES 2021 sajma predstavio i najavio veliki broj čipova. Pored desktop linije, kompanija je nagovestila i nekoliko modela namenjenih mobilnim uređajima. Alder Lake je platforma koja će se na tržištu takmičiti sa Apple ARM M1 čipom… »\nBillie Eilish izdaje monografiju\nMjuz news pre 2 dana\nFoto i audiobook. Billie Eilish je najavila da će 11. maja izaći nova knjiga sa stotinama prethodno neobjavljenih fotografija kojoj fanovi neće moći da odole. Knjigu će pratiti i audiobook sa pričama iz detinjstva koje niste čuli pre, kako iz… »\nIako su specifikacije, datum objave i cena iPad Pro 2021 modela za sada misterija, to se ne može reći i za dizajn uređaja. Sajt 91Mobiles je došao do ekskluzivnih rendera dolazećeg pemijum tableta kompanija Apple. Prema svemu sudeći, iPad Pro 2021… »\nDruštvena mreža Parler tužila je tehnološku kompaniju Amazon, tvrdeći da je njenom suspenzijom donela nezakonitu i politički motivisanu odluku u korist kompanije Twitter. U tužbi podnetoj Okružnom sudu u gradu Sijetlu, kompanija Parler je navela… »\nAmbrozić i Kojić otkrivaju kakva će biti muzička 2021.\nGosti nove epizode podcasta "Nevermajnd" su muzički kritičari Zorica Kojić i Dragan Ambrozić, koji na portalu Nova.rs iz nedelje u nedelju seciraju najvažnije i nasjvežije muzičke fenomene. Osvrćemo se na glavne muzičke trendove iz 2020. godine… »\nU najnovijem udarcu na društvenu aplikaciju Parler, Amazon je u subotu objavio da suspenduje kompaniju sa svoje web hosting platforme. Generalni direktor Parlera John Matze rekao je u postu na sajtu u subotu uveče da bi sajt mogao da bude van mreže do… »\nTotal car pre 3 dana\nNakon izveštaja da je Apple ponovo pokrenuo razvoj autonomnog EV-a, ispostavilo se da se on na tržištu sigurno neće pojaviti u skorije vreme. Pojedinci koji su sa projektom dobro upoznati smatraju da će, zbog specifičnih uslova rada, do konačnog… »\nZa razliku od filma, muzička industrija je uspela nekako da se iskobelja iz problema koje je donela pandemija. Ljudi su provodili više vremena kod kuće slušajući muziku a kako je tehnologija napredovala, albumi su mogli da se snimaju i objavljuju ove… »\nDruštvena mreža Parler tužila je tehnološku kompaniju Amazon, tvrdeći da je njenom suspenzijom donijela nezakonitu i politički motiviranu odluku u korist kompanije Twitter. Društvena mreža Parler tužila je tehnološku kompaniju Amazon, tvrdeći… »\nDnevnik pre 26 minutajoš 49 povezanih\nKurir pre 50 minutajoš 23 povezane


Radi se, gradi se - Svrljiske novine\nOva slika govori ” ovaj,sto ga pokazujem,ne treba da se pojavljuje ovde”!\nPa to su mega-projekti, koji se naravno nece uraditi.Ali mi se najviše brukamo na ovim sitnim i poslovima za pola sata sto mogu da se urade.Pogledajte,i dalje je most na prekonoškoj reci” vrzan”,, i nomko da namesti vezače.To sve govori o ozbiljnosti ove vlasti,i ” predsednika”!\nA najpametnije bi bilo , kad se vec nesto gradi, da se izgradi put do Prekonoske pecine.i crkve u “Rumenjaku”.Mada smo daleko od toga,ali da bar kazem.\nali pazi taj recnik: “Naredio sam…”\npa nismo u vojsci bre, ne mozes ti da naredjujes a neko da kaze “razumem”\n….” Ich bestellte es durch die Direktion für den Bau dieser Woche den Abschluss der Arbeit auf der Straße Miodrag Sarajlija”.Kako to Hitlerovski zvuči ova rečenica koji je “predsednik” izjavio!.


Hotel Catedral Vallarta Puerto Vallarta, hotel Мексико. Ograničeno trajanje ponude!\n> North America > Мексико > Jalisco Estado de Jalisco hoteli Estado de Jalisco infos > Puerto Vallarta > Hotel Catedral Vallarta >\nHidalgo 166 Centro, 48300 Puerto Vallarta, [Jalisco] Мексико\nProverite cene i raspoloživost za Hotel Catedral Vallarta:\nHotel Catedral Vallarta - Opis\nNa 4 minutaNastavak kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Hidalgo 166 Centro sa pozicijom jugozapad za grad Puerto Vallarta, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Stil ovog hotela za grad Puerto Vallarta je Povoljan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..Do aerodroma Lic. Gustavo Diaz Ordaz možete da stignete kolima za 17 minuta (aerodrom je udaljen 8 kilomet(a)ra od hotela).\nHotel Catedral Vallarta tip(ovi): Povoljan\nHotel Catedral Vallarta sadržaji i usluge\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Puerto Vallarta. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Bar, Sobe za nepušače, Televizija, Klimatizovano. Na 4 minuta kolima\nStil ovog hotela za grad Puerto Vallarta je Luksuzan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Televizija, Klimatizovano.Pozicija ovog hotela je jugozapad za grad Puerto\nStil ovog hotela kategorije četiri zvezdice je Luksuzan za grad Puerto Vallarta. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Poslovni centar. Nalazi se u ulici MIRAMAR 336 COL. CENTRO PUERTO VALLARTA\nNa 17 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Juarez 386 sa pozicijom jugozapad za grad Puerto Vallarta, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekol\nStil ovog hotela za grad Puerto Vallarta je Luksuzan, a kategorija dve zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Besplatan parking, Televizija, Klimatizovano.Na 17 minuta hodom u\nStil hotela Hotel Belmar je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 4 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Av. Insurgentes 161, a pozicija mu je\nStil hotela RIU Palace Pacifico je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Perionica, Satelitska televizija. Nalazi se u ulici AV. DE LOS COCOTEROS LOTE HOTELERO\nStil hotela Hotel Mission Luna je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Besplatan parking, Klimatizovano. Nalazi se u ulici Inturbide 408, Col. Centro, pozicija mu je jug za grad Puerto V\nStil ovog hotela za grad Puerto Vallarta je Biznis-hotel, a kategorija dve zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Poslovni centar, Besplatan parking.Na 17 minuta hodom udaljenosti od ce


Apartman Vostok Zodiaque u Le Corbier FR7370.800.82 | Interhome\n1 -sobni apartman 16 m2 na 13. katu, prema sjeveru. Dnevni boravak/blagovaona s 1 krevetom na izvlačenje (2 x 80 cm, dužina 200 cm), TV-om (plosnatim TV ekranom). Kuhinjska niša (2 ploče za kuhanje, mikrovalna pećnica, el. aparat za kavu, Doze za mašinu za kavu (Nespresso) uz doplatu, raclette roštilj). Kada/WC. Parketni pod. Lijep pogled na dolinu. Na raspolaganju: Internet (wireless LAN [WLAN], uz doplatu). Dodatna informacija: apartman za nepušače. Protupožarni alarm.


Osoba koja će doživeti 150 godina je već rođena - zanimljiva vest istrazivanje - Vesti- Zanimljivosti - zabavni INTERNET MAGAZIN - Vrelo.ucoz.com - zabavni portal opstine Babusnice\nOsoba koja će doživeti 150 godina je već rođena\nNaš životni vek se kreće oko 70 do 80 godina, ali za našu decu on bi mogao da se udvostruči. Šta je sa našim unucima? Oni bi mogli da žive i po hiljadu godina, tvrdi britanski naučnik.\nDe Grej veruje da ćemo već za 25 godina pronaći medicinsku tehnologiju koja će doneti lek za starost. Tvrdi da je prva osoba koja će uz pomoć moderne medicine doživeti 150 godina već rođena i da će osobe koje će živeti po 1.000 godina biti rođene za dvadeset godina.\nSvoj optimizam temelji na napretku moderne genske terapije, istraživanju matičnih stanica, stimulaciji imuniteta i nizu drugih medicinskih tehnika. Zamišlja da će ljudi uskoro posećivati lekara zbog redovne kontrole i održavanja, a lek za bolesti koje su danas deo starenja više neće biti problem.\nŠta misle drugi naučnici? Da li preteruje?\nMnogi drugi stručnjaci predviđaju nešto skromnije rezultate moderne nauke, recimo smatraju da će do 2030. biti preko milion osoba starijih od 100 godina. Samo u Japanu je već 2010. bilo preko 44.000 osoba starijih od 100 godina, pa se ova predviđanja čine vrlo realna.\nVećina naučnika ipak smatra da su predviđanja Obri De Grejna krajnje preterana. Zanimljivo da je 2005. grupa stručnjaka njegov rad označila terminom "pseudonauka", a u službenom magazinu "Massachusetts Institute of Technology (MIT)" ponuđena je nagrada od 20.000 dolara molekularnom biologu koji uspe da dokaže da je De Grejeva teorija pogrešna.\nDe Grej ipak ne odustaje, već se fokusira na probleme lečenja srčanih bolesti. One su smatra, posledica nakupljanja "smeća" jer telo više ne stigne da izbacuje otpad. Trenutno se bavi identifikacijom enzima koji bi razgradio taj otpad i nada razvoju genetske terapije koja će produžiti životni vek.\nS obzirom na to da smatra da je starenje posledica nakupljanja staničnih i molekularnih oštećenja, polaže nade u napredak nauke koja bi trebalo da sanira štete nastale u telu i spreči pojavu znakova starenja.\nCategory: zanimljiva vest istrazivanje | Added by: admin (2012-07-31)\nViews: 408 | Tags: Osoba koja će doživeti 150 godina j | Rating: 0.0/0


10 psiholoških trikova kojima ćete usrećiti sebe | Lepa i srecna\n10 psiholoških trikova kojima ćete usrećiti sebe 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n04.05.2016 15:10 15:16\n10 psiholoških trikova kojima ćete usrećiti sebe\nAutor Jasmina Glišić 04.05.2016 15:10 15:16\nUlepšajte sebi naporan dan na poslu, usrećite sebe tokom oblačnog vikenda... evo psiholoških trikova koji će vam pomoći da aktivirate hormon sreće u telu!\nPROČITAJTE JOŠ: 3 tipa komunikacije: evo kako da najbolje razumete sagovornika i kako da govorite da vas najbolje razumeju\nKada zatvorite oči i zamišljate situacije, događaje, okruženje koje vam prija, vaš mozak počinje da veruje da je sve to istina i počinjete da se osećate dobro. Zamislite npr. da se nalazite na plaži dok vam lagani povetarac miluje lice, osećate miris mora i čujete talase... Probajte!\n6. Dopustite sebi „sladak greh"\nPojedite čokoladu ili sladoled. Slušajte pesmu koju svi mrze ali vama se baš dopada. Kupite sebi još jedan par cipela iako ih već imate previše i potpuno je neracionalno da ih kupite. Ako vam to prija - go for it!\nPROČITAJTE JOŠ: Kako da budete srećni na radnom mestu: 5 trikova uspešnih žena koje obožavaju svoj posao\nHot Srećan brak


Sprema se neviđeni spektakl u Mostaru: Đoković i Čilić će odigrati humanitarni meč – Informer\nNovi teniski kralj Novak Đoković – koji je wimbledonski naslov ‘zalio’ rakijom – s Marinom Čilićem igrat će humanitarni meč u Mostaru.\nNaime, meč Đokovića i Čilić dogovara se i samo se još traži njihov slobodan termin za ovaj teniski spektakl koji će podići na noge cijelu Bosnu i Hercegovinu.\nNakon Gorana Ivaniševića, Thomasa Mustera, Sandrine Testud, Mirjane Lučić, Marina Čilića, Zvone Bobana i drugih svoje tenisko umijeće hercegovačkoj publici pokazat će i svjetski broj jedan u susretu s Marinom Čilićem. Oni će igrati humanitarni susret u Mostaru, a o terminu i namjeni organizator će uskoro obavijestiti javnost.\n„Moramo se samo dogovoriti oko termina odigravanja tog meča. Drago mi je da ćemo moći odigrati jedan takav humanitarni susret“, kazao nam je rođeni Međugorac Marin Čilić, koji je svih pet dosadašnjih susreta izgubio od Novaka Đokovića.\nU Mostaru bi spektakl bio zajamčen budući da Novak Đoković slovi za jednog od najvećih šaljivdžija na Touru nakon odlaska njegova idola Gorana Ivaniševića, koji je dva puta igrao humanitarne mečeve u Hercegovini. Uz njih dvojicu, na ovom humanitarnom događaju nastupilo bi i još nekoliko tenisera iz cijele BiH. Međutim, Đoković najprije mora proslaviti wimbledonski naslov i preuzimanje prve pozicije.\n„Morali smo malo proslaviti, ipak se Wimbledon ne osvaja svaki dan. Popila se koja čašica rakije, kao što to dolikuje proslavi nekog srpskog uspjeha“, rekao je najveći srpski sportaš Novak Đoković koji je imao velike razloge za veselje.\nNove su mu okolnosti promijenile planove, pa je umjesto puta u Švedsku, gdje predvodi srpsku reprezentaciju u odbrani naslova Davisova kupa, jučer završio na velikoj proslavi ispred Doma Narodne skupštine.\n„Ovo je veliki uspjeh koji vas tjera na povratak u djetinjstvo, podsjeća na sve ono što ste prošli da biste došli do ovoga. Napravili smo velik put, tenis je danas jedan od najpopularnijih sportova u Srbiji. Ne želim na tome stati, rođen sam da budem teniski prvak, želim još puno Wimbledona i trofeja“, rekao je Đoković.


Ugovor o faktoringu | studenti.rs\nPočetna Skripte Pravo Ugovor o faktoringu\nObjavio tazika 21. januar 2015. Prijavi dokument\nFaktoring se može obavljati isključivo na osnovu ugovora zaključenog u pisanoj ili elektronskoj formi.\nUgovor o faktoringu je prodaja potraživanja banci od privrednog društva gde prodavac posle prodaje potraživanja nema nikakva ovlašćenja u vezi prodatih potraživanja. Ugovorom o faktoringu se prenose sadašnja i buduća pojedinačna, kratkoročna potraživanja.\nFaktoring predstavlja finansijsku uslugu kupoprodaje postojećeg nedospelog ili budućeg kratkoročnog novčanog postraživanja, nastalog po osnovu ugovora o prodaji robe ili pružanja usluga.\nPredmet faktoringa, dakle, može biti svako postojeće nedospelo ili buduće, celo ili delimično, kratkoročno novčano potraživanje koje je nastalo po osnovu ugovora o prodaji robe ili pružanja usluga, zaključenog između preduzetnika i pravnih lica. Kratkoročnim potraživanjem, u našem pravu, se smatra potraživanje koje dospeva na naplatu u roku do godinu dana od prodaje robe ili pružanja usluga. Predmet faktoringa može biti i svako postojeće nedospelo ili buduće, celo ili delimično, kratkoročno novčano potraživanje pravnog lica i preduzetnika koje je nastalo po osnovu ugovora o prodaji robe ili pružanja usluga zaključenog sa korisnikom sredstava budžeta Republike Srbije, budžeta autonomne pokrajine ili budžeta jedinica lokalne samuprave, kao i korisnikom sredstava organizacija za obavezno socijalno osiguranje.\nSubjekti, odnosno učesnici, u faktoringu su:\n1. ustupilac koji prodaje faktoru svoje potraživanje od dužnika; to može biti banka, privredno društvo, preduzetnik sa sedištem u Republici Srbiji, odnosno ta lica sa sedištem u inostranstvu, registrovana u skladu sa domicilnim propisima;\n2. faktor koji kupuje potraživanje od ustupioca; faktor može biti banka, privredno društvo organizovano kao akcionarsko društvo ili društvo s ograničenom odgovornošću, sa sedištem u Republici Srbiji, koje ima odobrenje ministarstva nadležnog za poslove finansija za obavljanje poslova faktoringa ili strana banka i strano privredno društvo – isključivo u međunarodnom faktoringu;\n3. dužnik može biti banka, privredno društvo i preduzetnik sa sedištem u Republici Srbiji, odnosno ta lica sa sedištem u inostranstvu, registrovana u skladu sa domicilnim propisima.\nKao što je već rečeno, faktoring može obavljati, banka ili privredno društvo osnovano u Republici Srbiji, ali pod određenim uslovima: privredno društvo, odnosno faktoring društvo mora ispunjavati uslove propisane Zakonom o faktoringu u pogledu kapitala društva i koje ima odobrenje za obavljanje posla faktoringa.\nFaktoring društvo može obavljati samo posao faktoringa i sa faktoringom srodne ili povezane poslove. Osnovni novčani kapital ne može biti manji od 40.000.000 dinara i uvek mora biti u visini koja nije manja od ovog iznosa.\nZakon o faktoringu predviđa više vrsta faktoringa. Faktoring možemo podeliti na domaći i međunarodni. Dalje, prema obavezi preuzimanja rizika naplate potraživanja, faktoring može biti bez regresa i sa regresom.\nDomaći faktoring predstavlja faktoring čiji je predmet prodaja potraživanja nastalog prodajom robe ili pružanjem usluga između domaćih lica na unutrašnjem tržištu, a međunarodni faktoring je faktoring čiji je predmet prodaja potraživanja nastalog u spoljnotrgovinskom prometu robe, odnosno usluga. Međunarodni faktoring se obavlja: u jednofaktorskom sistemu (u faktoringu učestvuje samo jedan faktor) ili u dvofaktorskom sistemu (u faktoringu učestvuju faktor sa sedištem u Republici Srbiji i faktor sa sedištem u inostranstvu).\nFaktoring bez regresa podrazumeva da je faktor preuzeo rizik naplate potraživanja na sebe. Rizik naplate potraživanja obuhvata rizik nesposobnosti plaćanja od strane dužnika.\nFaktoring sa regresom podrazumeva da ustupilac odgovara faktoru za naplativost potraživanja – na dan dospelosti potraživanja. Kada je faktoring ugovoren sa regresom, faktor ima pravo da zahteva namirenje od dužnika i ustupioca. Faktor je dužan da obavesti ustupioca da naplata potraživanja nije izvršena u roku od osam dana od dana dospelosti potraživanja, a nakon ostvarenog regresa faktora prema ustupiocu, faktor je dužan da potraživanje vrati ustupiocu.\nfaktoring, ugovor o faktoringu


Vi ste ovdje:Home»Extra»Strijelac: Sedmični horoskop za period od 20.07.2020. do 26.07.2020.\nPosao. Neke prilično naporne situacije vas očekuju tokom ove sedmice u poslovnom segmentu. I uopšte nije važno da li će to biti naporni razgovori i dogovori, naporne osobe, naporna gomila prepreka koja će se pojavljivati.\nOnako kako ste isplanirali ništa ne ide pa, prosto rečeno, pokušajte da uhvatite korak sa neplaniranim i da se prilagođavate u hodu. I pored svega ovoga, u drugom dijelu sedmice dolazi do nekih olakšavajućih situacija i informacija koje vam daju nadu i podstiču vas.\nLjubav. I opet sve nekako ostaje na vama i zavisi od vas, kada su vaša partnerstva u pitanju. Kako se vi postavite tako će vam biti.\nUkoliko budete potencirali na dobrom raspoloženju, pokretu, dešavanjima, ukoliko budete optimistični i u fazonu „na jedno uvo ušlo, na drugo izašlo“ – sve će uglavnom biti u redu. Međutim, ukoliko budete teški i tromi, mimoilazićete se sa voljenom osobom. Naravno, postoje i oni treći koji će samo gledati da pobjegnu i da uživaju – bilo sa društvom, bilo sa nekim trećim osobama.\nSlobodni, neko se pokreće prema vama, u vrlo ozbiljnoj namjeri da vas osvoji. Gledajte šta ćete i kako ćete dalje.\nHrana. Neki od vas će shvatiti početkom sedmice da moraju da promijene svoj odnos prema ishrani, da bi se osjećali bolje. Ne možete više jesti “na preskok”, onda kada se sjetite, i uzimati prvo što vam dođe pod ruku. Potrebno je da vodite više računa o sebi.\nNovac. Ne baš lijepa sedmica po pitanju finansija. Sve što dođe – dođe teško. Sve što ode – ode lako.\nZdravlje. Sem manjih problema sa stomakom i respiratornim organima, dobro ste.


MILOŠ NINKOVIĆ POSETIO BIVŠI KLUB: Poslao je ekipi jaku poruku pred izazove u Evropi!\nMiloš Ninković, Foto: EPA/David Moir\nČesto Miloš sreće drugove sa kojima je tada igrao i trenirao, kad god je u Srbiji i dalje se druži sa njima\nObjavljeno: 09.07.2019. 17:56h\nSrpski fudbaler Miloš Ninković je jedna od legendi Čukaričkog.\nNa Banovom brdu je nekadašnji reprezentativac Srbije, a sada član australijskog šampiona Sidneja, počeo fudbalsku karijeru, odatle je usledio odlazak u kijevski Dinamo, gde je proveo čitavih devet sezona.\nPosle gotovo dve decenije od kako je počeo da se druži sa fudbalskom loptom na Brdu, Miloš se podsetio tih dana.\n- Bilo mi je veoma lepo u Čukaričkom, prošao sam ovde sve mlađe selekcije. Doduše, nismo imali ovako lepe uslove. Sećam se da je pomoćni teren bio skroz u zemlji, svi smo tu trenirali. Čak smo išli u Košutnjak, pa smo od cigala pravili golove, kod profesora Višnjića. Ali, znate kako kažu, kad naučite na tim terenima da igrate, onda je lakše i na ovim vrhunskim, kao što je u Evropi. To su bili nezaboravni dani, prelepo druženje, nekada i sve to što nismo imali najbolje moguće uslove ima specifičnu draž. I kad imate sve uslove i sve je lepo, ne mora uvek to da da rezultat. Ponavljam, nama je u to vreme bilo zaista lepo, a koliko vidim i sada se ovde deca sjajno druže. To su moji najlepši, dečački dani – iskren je Miloš Ninković.\nMiloš Ninković foto: FK Čukarički\nPrimetio je Ninković da sada stvari u Čukaričkom prilično drugačije funkcionišu.\n- Sad je Čukarički zaista ozbiljan klub, igra Evropu, ima fenomenalne uslove. U moje vreme nije bilo ni tribine, ni semafora, niti manjeg terena. Tada smo jedne godine bili u Super ligi, druge u Prvoj ligi... Bilo je drugačije vreme, a sada je Čukarički sigurno u top tri kluba u zemlji - dodao je.\nPohvalio je Ninković posebno Omladinsku školu i odnos Radne zajednice prema poslu.\n- Ovde dolazim već dvadesetak dana, treniram i održavam formu. Svi ljudi u klubu, od ekonoma do žena koje rade tu, neverovatno su ljubazni, iako mnogo njih nije bilo tu u moje vreme. U teretani srećem i omladince i kadete. Dosta njih shvata ovu priču ozbiljno, dolaze pre treninga da se zagreju, kad sam ja ovde igrao, iskreno to niko nije radio - nastavio je Ninković podsećanje na dane provedene u Čukaričkom.\nČesto Miloš sreće drugove sa kojima je tada igrao i trenirao, kad god je u Srbiji i dalje se druži sa njima.\nDok je igrao u Super ligi, Ninković je bio čest gost na „svom“ stadionu na Banovom brdu.\n- U sezoni kad sam bio u Crvenoj zvezdi, često sam dolazio na Banovo brdo i gledao Čukarički, igrali su tada i kvalifikacije za Ligu Evrope. Na žalost, u četvrtak ću već biti u Australiji, ali sam srcem uz Čukarički, znam da će meč biti direktno prenošen na RTS-u i naravno da ću ga pogledati. Kad se jednom budem vratio u Beograd, naravno da ću ponovo biti redovan na stadionu na Banovom brdu – obećao je Ninković.\nDa li ćemo vas možda videti na nekoj funkciji u Čukaričkom po okončanju karijere?\n- Sigurno ću ostati u fudbalu. E sad, pitanje je uopšte hoću li se vratiti da živim u Srbiji, s obzirom da imam planove da ostanem da živim u Australiji. Ali, to su trenutni planovi, oni uvek mogu da se promene, za godinu-dve dana. U Čukaričkom sam počeo da igram fudbal, red je da klubu nešto i vratim. Da li će to biti kroz trening sa mladima, verovatno. Ne verujem da ću ikad biti trener prvog tima, to me iskreno ne zanima - priznao je Miloš.\nMomcima u belo-crnom pred evropske mečeve sa Banantom (čevrtak, 20,30 časova), Ninković je dao nekoliko korisnih saveta:\n- Samim tim što su izborili učešće u Evropi, napravili su veliki uspeh. Mogu da im poručim samo da izađu rasterećeno na teren. Govorim to iz ličnog iskustva, kad god sam bio stegnut i imao sam tremu, nikad nisam mogao da dam svoj maksimum. Ako budu verovali u sebe i ako ispoštuju ono što im trener kaže, a uz to se igraju fudbala, uz evidentan kvalitet koji poseduju, rezultat će doći. Opet, ne smeju da potcene rivala. I naravno, biće im potrebno mnogo sreće, što im ja od srca želim - poželeo je Ninković sreću bivšem klubu.\nZa kraj, Ninković je govorio o svojim planovima u nastavku karijere.\n- Imam još godinu dana ugovora sa Sidnejom, ostajem tamo za sada. Voleo bih da igram fudbal dokle god mogu, onog trenutka kad budem osetio da na terenu ne mogu da uradim ono što želim i što hoću, tada će značiti da je kraj. Ne volim da budem teret, tog trenutka ću završiti karijeru – istakao je Ninković.\nFudbalFK ČukaričkiMiloš NinkovićFK Crvena zvezdaSuperliga SrbijeFK Banants\nSVE ŠTO NISTE ZNALI O DR TIODOROVIĆU: Svi u porodici su LEKARI, a zašto ispiti kod njega traju dugo, to znaju samo ONI\nNAJVEĆI SKANDAL U PANDEMIJI: Dvojica francuskih lekara su zgrozila ceo svet, ovo što pričaju je BOLESNO! (VIDEO)\nISPOVEST TOZOVCA OD KOJE SE LEDI KRV U ŽILAMA! Nalazi se u izolaciji i plaši se, a ovo su detalji okupacije 41.\nMILION MASKI ZA AMERIKANCE: Čuveni klub pritekao u pomoć i opravdao svoje ime!\nDEMOKRATSKA STRANKA PODNELA TUŽBU PROTIV VUČIĆEVIĆA! Razlog: Izazivanje panike