IGRA SUDBINE Tijana Upčeva otkriva HOĆE LI Luka i Una Zvrk OSTATI ZAJEDNO? - Filmitv\nIGRA SUDBINE Tijana Upčeva otkriva HOĆE LI Luka i Una Zvrk OSTATI ZAJEDNO?\nDa li će se Zvrk smilovati Lukinom srcu?\nIgra sudbine u trećoj sezoni ostaće zapamćena po odlascima zvezda koje su obeležile prva dva nastavka, ali i po novim glumcima koji su udahnuli dušu i neke nove tonove novoj priči najpopularnije domaće serije. Jedna i verovatno najomiljenija nova junakinja serije je Una Zvrk. Mlada kočoperna vaspitačica sa „problemom“ koju je sjajno dočarala glumica Tijana Upčeva.\nGostujući u emisiji „Kec na 11“ na televiziji K1 Tijana je otkrila da je pre prve scene koju je kao novi lik snimila u seriji imala veliku tremu, budući da joj je to bio prvi tako značajan domaći projekat. Ipak, kolege su je dobro prihvatile i učinile sve da se već od prvog dana na setu oseća dobrodošlo i opušteno. Međutim, strepela je od toga kako će zameniti Draganu Mićalović.\n– Bilo mi je nezamislivo to da ja treba da zauzmem njeno mesto i da ja budem ta neka nova Una – priznaje Tijana, dodajući da je strahovala od toga kako će je gledaoci i verni obožavaoci serije, koji nisu najbolje prihvatili Unin odlazak, sada prihvatiti. Međutim, pokazalo se da niko nije odloleo šarmu i energiji lepe glumice, pa čak ni dojučerašnji fanovi Une Hristić.\nA hoće li Una Zvrk na kraju ostati uz Luku?\n– Verujte mi, apsolutno ništa ne znam o tome. Čak nemam ni nekih naznaka u kom pravcu bi dalje moglo sve da se nastavi – priznaje glumica, dodajući da su joj likovi Dobrice i Silvana doneli novu energiju u seriju i da su joj zbog toga oni i najdraži od novih junaka.


Unapredjenje rodne ravnopravnosti u Srbiji – ulična akcija – Forum civilne akcije FORCA\nUnapredjenje rodne ravnopravnosti u Srbiji – ulična akcija\n17.10.2020 u Požegi je sprovedena ulična akcija tokom koje su podeljeni lifleti I informisani gradjani/ke o značaju unapređenja rodne ravnopravnosti u Srbiji .\nTežnja da se podigne svest o rodnoj ravnopravnosti, kako kod donosioca odluka, tako i kod samih građana, rezultiraće prisustvom ove značajne komponente u akcionim planovima lokalne samouprave. Naime, koliko je bitno da u svakodnevnom životu prevaziđemo predrasude koje prate tradicionalne sredine, kao i da se direktno pogođeni uključe uz relevantne institucije u zajedničko rešavanje problema, biće jedan od zadataka lokalne vlasti u narednom periodu.\nCilj je da se izborimo za jednakost i ravnopravnost, za bolji položaj žena na tržištu rada i jednake prilike za sve. U svemu ovome značajnu ulogu imaće i slične akcije koje doprinose jačanju svesti građanki i građana o tome kako bi njihov položaj trebalo da izgleda, kada se smatra da su (ne)ravnopravni i kako to promeniti. Prikupljanje i obrada ovakvih podataka omogućavaju kreatorima lokalnih akcionih planova ali I buduće Strategije razvoja opštine Požega da što bolje sagledaju manjkavosti postojećeg sistema i ponude ili obezbede rešenja.\nIako je ova ulična akcija pokazala da naše građanke i građane tište po njihovom mišljenju daleko veći problemi: nemaština, nezaposlenost, rigorozne epidemiološke mere i strepnja zbog širenja virusa, urušen zdravstveni i obrazovni sistem, nadamo se da će kontinuitet i naglasak na temu rodne ravnopravnosti vremenom dati određene rezultate. To je proces koji zahteva strpljenje i posvećenost. Građani prepoznaju potrebu da se na polju rodne neravnopravnosti stvari moraju menjati, ali nisu sigurni u nadležnosti koje se tom tematikom bave, kao i kako taj proces treba implementirati. Smatramo da mediji ne izveštavaju u dovoljnoj meri o ovoj temi i ne doprinose na adekvatan način podizanju svesti.\nŠta su nam tokom ulične akcije I podele lifleta rekli sugrađani šta je za njih rodna ravnopravnost:\n“Zalaganje za rodnu ravnopravnost vidim kao put ka stvaranju šansi za ravnopravni doprinos napretku društvu i muškaraca i žena. Tema je važna i bitna uvek, iako se čini da ovakve teme nisu sada u fokusu. Bitno je, naročito u društvu zarobljenom u mitovima, sa nedovoljno jasnom svesti o mogućnostima i moćima građana” ,Miroslav\n“Rodna ravnopravnost podrazumeva jednake mogućnosti za ženu i muškarca da se ostvare u društvenom i političkom životu”, Jelica\n“Rodna ravnopravnost obezbeđuje ženama da rade poslove koji su inače predoređeni za muškarce, a samim tim i zarađuju više. Rodna ravnopravnost je kako sama reč kaže jednakost polova” Mirjana\n“Rodna ravnopravnost je kada su muškarci i žene jednaki kandidati za neki posao” Vladimir\nProjekat Unapređenja rodne ravnopravnosti u Srbiji Fondacija Ana i Vlade Divac realizuje sa Fondacija Centar za demokratiju (Center for Democracy Foundation) uz podršku Balkan Trust for Democracy i Norwegian Embassy in Belgrade 🇳🇴


Morales saopštio da će podneti ostavku na mesto predsednika - Novinar.rs\nUtorak, jul 7, 2020\nMorales saopštio da će podneti ostavku na mesto predsednika\nLa Paz — Predsednik Bolivije Evo Morales je saopštio da će podneti ostavku na mesto predsednika te južnoameričke države.\nKomandant oružanih snaga Bolivije Vilijams Kaliman izjavio je sinoć da je vojska sugerisala Moralesu da podnese ostavku, kako bi pomogao da se obezbedi stabilnost u državi.\nKaliman je istakao da je vojska tražila od predsednika da podnese ostavku kako bi pomogao da se obezbedi stabilnost u državi.\n“Nakon analize unutrašnjeg konflikta u državi, zatražili smo od predsednika države da se odrekne svog predsedničkog mandata kako bi se uspostavio mir i održala stabilnost za dobrobit Bolivije”, rekao je Kaliman novinarima, prenosi Rojters.\nProtesti i nemiri u Boliviji počeli su nakon održavanja izbora krajem oktobra, na kojima je Evo Morales pobedio, a u neredima je do sada ubijeno troje ljudi, a više od 300 je povređeno.\n#BREAKINGonRT: #Bolivia‘s military chief calls on President Morales to resign after new elections announced https://t.co/DhW9EZg0rk pic.twitter.com/Ag56xPdMes\n— RT (@RT_com) November 10, 2019\nVojska Bolivije od sinoć u operaciji “neutralisanja” ciljeva\nOružane snage Bolivije saopštile su sinoć da su naredile vazdušne i kopnene operacije kako bi “neutralisali” oružane grupe koje deluju van zakona.\nRanije danas, Organizacija američkih država (OAS) saopštila je da je revizijom utvrđeno da je bilo nepravilnosti na izborima održanim 20. oktobra, na kojima je predsednik Evo Morales osvojio četvrti mandat, prenosi Rojters.\nMoralesova pobeda na prošlomesečnim izborima pokrenula je proteste širom zemlje.\nKako se navodi, Morales se složio da se održe novi izbori i zamene članovi izborne komisije.\nGorbačov: Svet je na ivici, ovo liči na pravi rat\nCelog života šetam protiv idiota! (VIDEO)\nMilica Eseš Pinter: Mladost je lepa i teška. Lagano je tek onda kad je već prilično kasno. I kad shvatiš, prošlo je.\nPosted in SVETTagged #BOLIVIJA #EVO MORALES #OSTAVKA #PREDSEDNIK\nBela kuća: Turskoj prete sankcije ukoliko ne odustane od S-400\npon nov 11 , 2019\nBela kuća: Turskoj prete sankcije ukoliko ne odustane od S-400 Turskoj prete sankcije američkog Kongresa zbog kupovine ruskih sistema za protivvazdušnu odbranu S-400, a predsednik SAD Donald Tramp će saopštiti […]\nKo se najviše udvara Vučiću i rat klanova u SNS


Vila Dafni - Ofrinio Beach- apartmani - Grcka leto 2018-letovanje 2018\nVila se nalazi u centru mesta na oko 120 m od plaže, ali u mirnom, ne previše prometnom delu mesta...\nVila se nalazi u centru mesta na oko 120 m od plaže, ali u mirnom, ne previše prometnom delu mesta…vila dafni ofrinio grcka apartmani\nVilu pre svega odlikuju prostrani, komforni apartmani sa dobro opremljenom kuhinjom koji su četvorokrevetni sa mogućnošću dodavanja pomoćnog ležaja. Velike, kružne terase sa garnutarama za sedenje su takođe još jedna od prednosti vile. Ova vila će učiniti da vaše letovanje u Grčkoj bude privila dafni ofrinio grcka apartmani jatnije i lepše.\n1/3 apartman –u jednoj prostoriji čajna kuhinja i jedan ležaj, u drugoj prostorijivila dafni ofrinio grcka apartmani jevila dafni ofrinio grcka apartmani dan bračni ležaj.vila dafni ofrinio grcka apartmani\n1/4 apartman –u jednoj prostoriji čajna kuhinja i jedavila dvila dafni ofrinio grcka apartmani afni ofrinio grcka apavila dafni ofrinio grcka apartmani rtmani n ležaj na rasklapanje, u drugoj prostoriji jedan bračni ležaj.\nSadržaj vile:vila dafni ofrinio grcka apartmani\nSadržaj apartmana:vila dafni ofrinio grcka apartmani\nčajna kuhinja sa posudjem i priborom, električni šporet, frižider, garnitura za sedenje vila dafni ofrinio grcka apartmani na terasi, klima uredjaj, kupatilo sa toaletovila dafni ofrinio grcka apartmani m, peškiri, terasa, tv, Wi-Fi Internetvila dafni ofrinio grcka apartmani\nOvo turističko mesto nije oduvek krasila samo prirodna lepota, naime ovo je mesto i istorijskog značaja. Na zapadnom kraju plvila dafni ofrinio grcka apartmani aže nalaze se ostvila dafni ofrinio grcka apartmani aci vizantijske tvrđave Hristopolisa, izgrađene na ruševinamavila dafni ofrinio grcka apartmani antičkog Iona, grada sa devet saobrvila dafni ofrinio grcka apartmani aćajnica, koji je kasnije postao luka grada Amfipolisa. Prema starim zapisima, veruje se da je iz drevnog Iona krenula flota Aleksandra Velikog u osvajačke pohode. Ovde možete posetiti i antički Amfvila dafni ofrinio grcka apartmani povila dafni ofrinio grcka apartmani lis sa veoma dragocenim muzejem i stvila dafni ofrinio grcka apartmani atuom lava napravljenim od mermera, koji se nalazio na starom mostu Strimon. Za one koji vole uživanje u prirodi u blizini su pećina Alistrati i kanjon reke Agitis. Takođe, od obale se uspinju staze ka planini Pageo, koja je poznata po tome što su Atinjani ovde iskopavali zlato, tako da se ovde mogu videti i rudnici iz doba Tukidida i Aleksandra Velikog.\nU toku letnjih meseci, u blizini obale se organizuju kulturne manifestacije, pozorišne predstave i muzički događaji. Plaža u Ofryniu je duga, široka i vila dafni ofrinio grcka apartmani prostrana, a prekrivena je belim peskom i šljunkom. Pogodna je za porodice sa malom decom zbog plitke vode, a takođe je stecište mladih jer poseduje veliki broj popularnih beach barova.\nGPS KOORDINATE: 40.761563, 23.907988\nVila se nalazi u centru mesta na oko 120 m od plaže, ali u mirnom, ne previše prometnom delu mesta&


u NIŠU JOŠ DVE OSOBE PREMINULE OD GRIPA, EPIDEMIJA PRIJAVLJENA OD JUČE\nJoš dva pacijenta umrla su od gripa tokom prošle noći na Infektivnoj klinici, a ukupan broj preminulih od ove zarazne bolesti u Nišu skočio je na petoro\nEpidemija gripa u Nišu proglašena je juče jer je registrovano više od 3.800 slučajeva sa simptomima sličnim gripu\nDirektor Infektivne klinike Miodrag Vrbić kazao je da se od gripa leče 32 pacijenta, od kojih je 11 na aparatima za disanje\nU Kliničkom centru u Nišu preminule su još dve osobe od posledica gripa u noći između petka I subote.\nOd početka sezone petoro pacijenata umrlo je od od komplikacija izazvanih ovom virusnom bolešću na Infektivnoj klinici u Nišu.\nEpidemija gripa u Nišu prijavljena je juče pošto je, prema podacima Istituta za javno zdravlje, za sada registrovano više od 3.800 slučajeva sa simptomima sličnim gripu, što je dvostruko više nego prethodne sedmice.\nKlinički centar u Nišu je saopštio da je od gripa preminuo 66-godišnji pacijent iz Orljana kod Doljevca i muškarac (75) iz Suvog Dola.\nDirektor Klinike za infektivne bolesti Miodrag Vrbić rekao je novinarima da su na lečenju još 32 pacijenta, od kojih je 11 na aparatima za veštačko disanje.\n-To su najteže komplikacije i veoma je veliki procenat smrtnosti kada se dođe do aparata- upozorio je Vrbić.\nOn je naglasio da ne postoje specijalne mere za zaštitu od gripa, ali je apelovano na građabe da izbegavaju velike skupove i nošenje maski.\n-Nemamo kulturu kao Kinezi. Oni svi nose maske gde je veća grupa ljudi. Trebalo bi da se štitimo- istakao je Vrbić.\nDoktor Vrbić je kazao da vakcinacija protiv gripa u ovom trenutku ima smisla, samo ako pacijenti mogu da obezbede nekoliko nedelja izolacije, kako bi izbegli rizik od zaraze.\nProšlog vikenda u Nišu od gripa su preminule dve osobe, od kojih je je jedna Nevena M.(27). Njen mladić je optužio lekare Zavoda za hitnu medicinsku pomoć za propuste u Neveninom lečenju, pa je Ministarstvo zdravlja naložilo vanrednu inspekciju u toj zdravstvenoj ustanovi.


Osnovna škola – 8. razred – Krug – Gradskibiro.rs – Udžbenici online\nOsnovna škola - 8. razred - Krug\nKrug udžbenici za osmi razred osnovne škole na jednom mestu. Svi udžbenici izdavača Krug po najpristupaćnijim cenama i kratak rok isporuke na željenu adresu. Udžbenici Krug za osmi razred po najnižoj ceni isporuke na teritoriji Republike Srbije.\nUdžbenik matematika Krug za osmi razred, Zbirka zadataka matematika Krug za osmi razred, Udžbenik fizika Krug za osmi razred, Zbirka fizika Krug za osmi razred, Matematika zbirka zadataka sa rešenjima Krug za osmi razred.\nFizika 8 – Udžbenik | Krug\nFizika 8 – Zbirka zadataka sa laboratorijskim vežbama | Krug\nMatematika 8D – Zbirka zadataka sa rešenjima za dodatnu nastavu | Krug


Strah od gubitka kontrole | EVROPA NA DLANU - Magazin za đake i studente\nStrah od gubitka kontrole je redovni pratilac i sastavni deo mnogih anksioznih poremećaja (pre svega: napada panike i opsesivno – komplusivnog poremećaja). U osnovi straha od gubtika kontrole je pogrešna, netačna procena osobe da će u nekom trenutku izgubiti kontrolu nad svojim ponašanjem i/ili emocijama što predstavlja uvod u ludilo, uvod u duševnu bolest.\nOsoba se plaši mentalne dezintegracije. Što je strah koji osoba oseća jači to je osoba sklonija da veruje da će doći do gubitaka kontrole, što stvara dodatni strah i može kulminirati napadom panike. Postoje dva aspekta ideje o gubitku kontrole, gubitak kontrole u ponašanju i verovanje osobe da gubi kontrolu nad osećanjima.\nGubitak kontrole nad ponašanjem podrazumeva verovanje osobe da ako se prepusti nadolazećem strahu, odustane od brige ili ruminativnih misli da će izgubuiti kontrolu nad sopstvenim ponašanjem, odnosno da će učiniti nešto što inače ne bi učinila. Osobe koje pate od opsesivno – kompulsivnog poremećaja ponekada zamišljaju da će uraditi nešto što je u potpunosti suprotno njihovom moralnom sistemu vrednosti i toga se jako plaše (npr: zamišljaju da će uzeti kuhinjski nož i povrediti drugog ili sebe).\nOvakve slutnje se nikada ne obistine kod osoba koje imaju opsesivno – kompulsivni poremećaj. Funkcija ovakvih misli i fantazija jeste samozastrašivanje i održanje preterane, rigidne kontrole soptvenog ponašanja i osećanja. Osobe koje pate od ovog poremećaja duboko veruju da moraju kontrolisati sve, svoje misli, osećanja i ponašanja, jer i sama pomisao na nešto loše može predstavljati uvod u realizaciju i ponašanje istog (ova vrsta verovanja se bazira na verovanju u omnipotentnost, svemoć sopstvenih misli). Kada pričamo o gubitku kontrole nad ponašanjem treba istaći da se ona nikada ne javlja kod osoba koje su pate od anksioznih poremećaja ili nekog drugog neurotskog sindroma.\nGubitak kontrole nad ponašanjem moguć je samo kod osoba sa teškim (psihotičnim) duševnim ili neurološkim bolestima, koje podrazumevaju postojanje genetske vulnerabilnosti (postojanje takvih poremećaja u bližoj ili daljoj porodici) ili oštećenja mozga. Takođe važno je istaći da čak i u veoma specifičnim stanjima ne dolazi do gubitka kontrole nad ponašanjem. Ovde mislim na stanja kao što su: hipnotički trans, regresija, preplavljenost nekim afektom, alkoholisano stanje itd. U svim ovim stanjima osoba nikada ne uradi nešto što inače ne bi uradila u normalnim okolnostima. Na primer, sklonost agresivnim ispadima u alkoholisanom stanju ili u stanju kada je osoba u afektu nije posledica gubtika kontrole već sklonosti ovoj vrsti ponašanja koja može biti podstaknuta uzimanjem alkohola ali ne i izazvana njome. Ljudi ne čine nikada nešto što nije u skladu sa njihovim moralno-vrednosnim sistemom.\nDrugi aspekt verovanja u ideju o gubitku kontole odnosi se na kontrolu emocija. Osoba koja oseća intenzivnu anksioznost ili paniku, ima ideju da nije u stanju da kontroliše svoje emocije i da se može desiti iznenadna provala neprijatnih emocija koje osoba ne želi da doživi i kojih se plaši. Strah od gubitka kontrole nad emocijama je takođe posledica pogrešnog uverenja da prihvatanje neprijatnih emocija i odustajanje od njihovog suzbijanja vodi u ludilo i mentalnu dezintegraciju. Uverenje osobe da gubi kontrolu nad sopstvenim osećanjima je inicirano naviranjem osećanja koja je osoba do sada uporno izbegavala, potiskivala ili poricala.\nPrihvatanje i suočavanje sa tim neprijatnim emocijama je jedini način za njihovo integrisanje. Da bi se osoba prepustila i prihvatila ova osećanja neophodno je da prvo prestane da ih se plaši. Da bi osoba prestala da se plaši svojih osećanja bitno je da shvati da prepuštanje osećanjima ne predstavlja gubitak kontrole niti uvod u ludilo. Rigidna kontrola osećanja (potiskivanje, poricanje itd.) dovodi do stvaranja hroničnih tenzija, napetosti i anksioznosti. Rešenje predstavlja zamena rigidne kontrole fleksibilnijom. To znači da osoba može da nauči da u nekim situacijama (za koje procenjuje da su bezbedne i adekvatne za izražavanje osećanja) izrazi i prihvati ono što oseća a u nekim drugim situacijama to ne čini (u onim situacijama u kojima procenjuje da bi izražavanje osećanja bilo neadekvatno ili štetno).\nU našem savetovalištu mi učimo klijente kako da izražavaju i prihvate svoja osećanja kojih se plaše i na taj način ih osveste i integrišu. Integracija i prihvatanje ovih osećanja dovodi do redukcije anksioznosti i straha od gubtika kontrole. Strah od gubitka kontrole je samo pokazatelj da je kontrola koju osoba praktikuje suviše rigidna i neodrživa. S toga osoba može naučiti jedan zreliji i fleksibilniji vid kontrole koji ne podrazumeva strahovanja od gubitka kontrole i hroničnu anksioznost.


Pitali smo stručnjaka da li je MIHOLJSKO LETO praznik za dušu ili stres za organizam: Evo odgovora! - Zena.rs\nNarednih dana čeka nas pravo Miholjsko leto. Prema podacima Republičkog hidrometerološkog zavoda temperatura će dostizati i 27 podeljak. S obzirom da je prethodnih dana bilo i do 10 stepeni hladnije, pitamo se kako će ovaj temperaturni šok uticati na organizam.\nPrija li nam stvarno Miholjsko leto? Foto: Profimedia\n"Veliki broj ljudi pozitivno reaguje na više temperature, Sunce, lepo vreme... Međutim, kod određenog broja, meteropata, tokom Miholjskog leta javljaju se fiziološke reakcije koje zatim dovode i do pisihičkih smetnji", objašnjava za "Ženu" psihoterapeut Nebojša Jovanović koji ističe da je veza fizičkih i psihičkih reagovanja na temperaturu veoma izražena.\nKao što je poznato, na temperaturne skokove najintezivnije reaguju hronični bolesnici (sa kardiovaskularnim, gastroenterološkim, reumatološkim i psihičkim smetnjama), starija populacija koja snažnije oseća hromonske promene, hipersenzitivne osobe, a poslednjih godina raste broj sve mlađih metereopata.\nKako telo reaguje na promene temperature, objašnjava je još Hipokrat, a savremena medicina je ustanovila da su za vreme toplijih dana vrednosti vazdušnog pritiska niže (povećane vrednosti povećavaju rizik od šloga), znojenje pojačano, dolazi do širenja krvnih sudova, pa sve ovo nalaže promenu antihipertenzivne terapije (terapiju protov visokog krvnog pritiska), manju upotrebu diuretika (lekova koji pojačavaju izbacivanje vode iz tela) i smanjuju dozu upotrebe lekova koji šire krvne sudove.\nMogu se javiti glavobolje (posebno migrene), a reakcije kao što je naš sagovornik napomenuo, ne zaobilaze ni našu psihu.\n"Kod meteropata može doći do razdražljivosti, dekoncentracije, napetosti, pojačanih frustracija, ali i anksioznosti", dodaje Jovanović i ističe:\n"Sve ove negativne reakcije su uglavnom prolazne. Traju koliko i temperaturni šokovi nakon kojih se sve vrati u normalno stanje. Važno je napomenuti i da promene koje nas očekuju, ipak, ne spadaju u one eskremne koje prate veći rizici".\nA kada bi promene potrajale, objašnjava psihoterapeut, onda bi se organizam i prilagodio na njih.\nDa li znate... ?\nO Miholjskom letu se dosta govori, skoro svake godine kada nas u oktobru dočeka lepo vreme, odnosno kada nam se vrate letnje temeprature.\nA da li znate otkud naziv "Miholjsko leto"?\nNe da se leto ni u oktorbuFoto: Profimedia\nRepriza leta dobila je ime po Miholjdanu, dan svetitelja i velikog podvižnika hrišćanske vere Kirjaka Otšelnika, koji Srpska pravoslavna crkva praznuje 12. oktobra. Upravo tada, po narodu, dolazi do smenegodišnjih doba i počinje jesen. Kalendarski, ona počinje dvadesetak dana ranije, ali prave promene u prirodi počinju baš oko Miholjdana.\nKod nas se ovaj period godina zove i sirotinjsko i babije leto. U Americi se naziva"old vajfs" odnosno stare žene, Francuzi ga po svom svecu znaju kao leto svetog Martina.\nPOGLEDAJTE NEVEROVATNU LJUBAVNU PRIČU POLA NJUMENA I NJEGOVE SUPRUGE:\nDžoana i Pol: ljubavna priča\npsihoterapeut nebojša jovanović\nKoliko ožiljci od korone mogu da ostanu na plućima? Pulmolozi o dugotrajnim posledicama virusa po telo\nPreporuke Gradskog zavoda za javno zdravlje za ISHRANU tokom epidemije: Na POHOVANO i sokove ZABORAVITE, a evo koje suplemete treba da pijete\nEpidemiološkinja upozorava: "Ja sam majka i želim da se otvore škole, ali ako se OVAJ USLOV ne ispuni, EPIDEMIJA ĆE BUKNUTI"


Objavljeno 17 Aug 2013 u 11:03\nNekadašnje članice grupe “RBD”, Majte Peroni, promovisala je svojalbum “Eclipse De Luna” u meksičkoj prestonici. Prvi solo album nekadašnje članice grupe “RBD” stiže nam već 27. avgusta. Na premijeri albuma, Majte je najavila konferenciju i potpisivanje autograma, a o tačnom terminu naknadno će obavestiti. Autor: Life Content\n| Ključne reči: majte peroni, novi album, promocija novog albuma, Share\nDavid Zepeda krenuo sa promocijom novog albuma! *VIDEO*\nObjavljeno 07 Jul 2013 u 17:05\nGlumac David Zepeda, našoj publici poznat kao Damjan iz telenovele “Ponor ljubavi”, izjavio je za medije da će uskoro objaviti svoj debi album. David je izjavio da je oduvek voleo muziku, a odrastao je uz pesme Nirvane i Lenija Krevica. Glumac je inspiraciju za pesme na novom albumu našao u muzici koja se prepoznaje, latino [...]\n| Ključne reči: david zepeda, novi album, ponor ljubavi\nMajte Peroni: Njujork, grad po mojoj meri!\nObjavljeno 18 Apr 2013 u 17:04\nPopularna pevačica i glumica Majte Peroni koja trenutno živi u Njujorku gde planira da nastavi sa muzičkom karijerom obradovala je fanove novom fotografijom. Fotografiju koja je nastala na jednoj od najvećih znamenitosti “Velike jabuke”, Tajms Skveru, postavila je na svoj Tviter nalog i svima poslala mnogo poljubaca. Majte u poslednje vreme radi na svom novom [...]\n| Ključne reči: majte peroni, novi album, u njujorku\nJoš jedna odbila Vilijama: Majte Peroni neće igrati u “La Tempestad”!\nObjavljeno 29 Jan 2013 u 11:02\nKarolina Paloma, menadžerka simpatične Majte Peroni demantovala je glasine da će bivša “buntovnica” zaigrati sa Vilijamom Levijem i Ivanom Sančezom u serii “La empestad”. “To nije istina”, rekla je Karolina. Karolina je dodala da Majte u februaru ide u Njujork gde treba da počne sa pripremama novog albuma. Dakle, Vilijam Levi što nema devojku u [...]\n| Ključne reči: ivan sančez, karolina paloma, majte peroni, novi album, Vilijam Levi


Moćni afrodizijak: Proizveli pivo koje pomaže u seksu! | MediaPress\nPredstava ‘Ži mi ti’ (Roki 6) na sceni niškog Narodnog pozorišta - 1 dan pre\nMoćni afrodizijak: Proizveli pivo koje pomaže u seksu!\nBritanska pivara tvrdi da njeno novo pilsner pivo može da poveća seksualnu energiju onih koji ga budu konzumirali.\nPivu, pod simboličnim imenom „Warrior“ (ratnik), dodati su listovi potočarke, vodene biljke bogate vitaminima A, B, C i E, koja je poznata i kao afrodizijak.\nOsim standardnih sastojaka, ječma i hmelja, i lišća potočarke, glavni sastojak piva je i sveža prirodna izvorska voda. Pivo je nastalo u saradnji pivara koje se bave proizvodnjom i preradom potočarke.\nMesto Karne Abas, u Dorsetu, jedno je od prvih mesta gde je gajena potočarka, a takođe je i mesto gde se pravi odlično pivo, pa je spoj to dvoje nastao na obostrano zadovoljstvo, navodi Džejms Harper.\nNa etiketi piva nalazi se slika diva sa istaknutim penisom (Cerne Giant), 55 metara dugačke figure – antičkog simbola plodnosti, poznatog i kao mesto hodočašća parova koji planiraju potomstvo.\nTag:afrodizijakbiljkaCerne GiantdivPivopotočarkaratnikSeksSeksualna energijasexWarrior\nNačini kako da povećate seksualnu želju i izdržljivost\nMnogi pokušavaju da otkriju kako da poboljšaju svoju efikasnost u krevetu\nPružite joj višestruke orgazme u nekoliko lakih koraka\nSvaka žena koja dostigne vrhunac jednom, svakako može preći ciljnu linij\nNovi zakon o elektronskim komunikacijama: Registracija svih pripejd korisnika biće obavezna!\nNakon Snapchata i Instagram dobio filtere za lica


Ministar Vujanović: Građanima ćemo omogućiti uštedu 10-15 KM po rezervoaru goriva | Portal 072info\nFederalni ministar trgovine Zlatan Vujanović najavio je u razgovoru za Fenu da će Ministarstvo u korist građana na tržištu prometa naftnih derivata uskoro ponuditi mobilnu aplikaciju o cijenama goriva na svim benzinskim pumpama.\n“Moći će se koristiti na svim mobilnim aparatima, te će se korisnici u bilo koje doba dana moći informisati o najpovoljnijim cijenama goriva. Dakle, bit će prikazane cijene od najnižih do najviših”, rekao Vujanović.\nPojašnjava da će svaki vozač putem aplikacije odnosno navigacijskog sistema biti upoznat gdje da natoči gorivo po najpovoljnijim uvjetima odnosno pratiti kretanje cijena na benzinskim pumpama i usporedili ih.\n“Uvjeren sam da će ova aplikacija pospiješiti i kvalitet turističke ponude, jer će uticati na to da turisti lakše planiraju svoje maršute na području Federacije BiH”, istakao je Vujanović.\nGovoreći o maloprodajnim cijenama naftnih derivata kaže da se raspon kretao od 20 do 30 feninga.\n“Ako gledamo prosjek da je jedan rezervoar u automobilu oko 50 litara dolazimo do ušteda od 10 do 15 KM. Građani će tako zadržati kupovne navike u pogledu racionalizacije jer će tačno znati lokaciju benzinske pumpe s najjeftinijim cijenama. Mislim da je svakom građaninu u današnjem vremenu stalo da uštedi 10 KM”, naglasio je Vujanović.\nUz dodatno povećanje prava i zaštite potrošača te pružanje nove usluge vozačima Federalno ministarstvo trgovine želi potaknuti i tržišno natjecanje među trgovcima motornim gorivima.\n“Aplikacija, koja bi ove godine trebala biti u opticaju, predstavljat će „tržišnu utakmicu“ među ponuđivačima naftnih derivata. Oni će cijenu moći najaviti kada god požele. Distributeri nafte i naftnih derivata konstantno prate kretanja cijena nafte na svjetskom tržištu i koriguju cijene čim dođe do promjena cijena ovog energenta”, dodao je Vujanović.\nZa trgovce aplikacija će značiti da će oni koji budu imali cijene znatno više od drugih, riskirati gubitak tržišta i obratno, oni s povoljnim cijenama mogu očekivati veći tržišni uspjeh.\nZaboravljeni ramazanski običaji koje su nam donijele Osmanlije\nSindikat bh. nogometaša: Vlada Federacije BiH je okrenula leđa sportu


Francuska: Demonstranti potisnuti preko granice\n► Francuska: Demonstranti potisnuti preko granice\nFrancuska specijalna jedinica rasterala proseparatističke demonstranate koji su blokirali glavnu saobraćajnicu koja povezuje španski region sa Francuskom\nPolicija na francuskoj strani granice potisnula je demonstrante na špansku stranu u mestu La Džunkera, uklonila krhotine sa autoputa AP-7, glavnog puta od Francuske do južne Španije. Vozila su upućenia na drugi manji put kada su demonstranti podigli betonske barijere i pripremali binu za koncerte, prenosi Rojters.\nNa pitanje šta će katalonska policija uraditi sa demonstrantima koji su iz Francuske vraćeni preko granice, lider katalonske vlade je rekao da nema razloga za podizanje optužbi.\n"Zamolili smo da se ova operacija izvede izuzetno pažljivo, kako niko ne bi bio povređen", rekao je on katalonskom radiju.


političari - Miloš Đajić Blog\nTik tok i politika\nKategorija: Intervju ; Datum : 23. 03. 2022.\nKategorija: Politička komunikacija ; Datum : 02. 02. 2012.\nPred vama je intervju koji je rađen za potrebe aktivističkog pokreta Digitalizuj.me Tekst u punoj opremi možete pročitati OVDE – Kada su društveni mediji počeli prvi put da se koriste u političke svrhe u Srbiji? U Srbiji su izbori od 2000. godine bili dosta česti. Izbori pred nama su tek drugi redovni izbori posle uvođenja višestranačja. Značajnijom pojavom društvenih mreža sredinom 2007. […]


► Dodik ponovo optužio SDS i PDP za izdaju srpskih nacionalnih interesa\n17.10.2019 Banja Lukia\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik optužio je opozicione stranke u Republici Srpskoj, Srpsku demokratsku stranku (SDS) i Partiju demokratskog progresa (PDP), da su srušili mehanizam koordinacije različitih nivoa vlasti u pregovorima sa EU.\nDodik je naveo da SDS i PDP "urušavaju ustavni poredak Republike Srpske i njena ustavna prava da odlučuje o ustavnim pitanjima iz svoje nadležnosti".\nU leto 2016. godine usvojen je Mehanizam koordinacije različitih nivoa vlasti u pregovorima sa EU, kojim je definisan način komunikacije između različitih nivoa vlasti kako bi se u pregovorima sa EU iznosio usaglašen stav BiH.


Nokia 8910i LCD ekrani / displeji\nPočetnaOprema za mobilne telefoneNokiaNokia 8910iNokia 8910i LCD ekrani / displeji\nJedna od važnijih komponenti Vašeg Nokia 8910i LCD ekrani / displeji mobilnog telefona je LCD ekran. Ukoliko mobilni telefon ne prikazuje nikakvu sliku jedan od najčeščih kvarova je problem sa LCD-om.\nLCD ekran (displej) Nokia 6170 mali\nLCD ekran (displej) Nokia 6170/6279


Reč ima narodni poslanik Vesna Milekić. Izvolite.\nPoštovane kolege, prijavljena sam, kao i svi ostali koji govore, da sam za, ali isto tako se slažem sa većinom primedbi koje su iznele koleginica Lučić, Vojić Marković i Olgica Batić. Ali, takođe, svi mi znamo da mi živimo u zemlji paradoksa. Poznato je da svuda u svetu, u najsiromašnijim porodicama, uvek se rađa najviše dece, a najsiromašnije zemlje, po pravilu, imaju najveći natalitet, dok u razvijenim, bogatim zemljama, natalitet srazmerno opada i njihovo stanovništvo je u proseku znatno starije. Kod nas je slučaj veoma neobičan. Mi jesmo jedna od najsiromašnijih zemalja Evrope, ali takođe smo i zemlja sa najstarijim stanovništvom i sa najmanjim natalitetom.\nRezultati poslednjeg popisa stanovništva dokazuju da natalitet treba da bude jedna od najvećih briga Srbije. Do 2050. godine, prema prognozama, Srbija će imati jedva šest miliona stanovnika. Znamo mi svi da negativan prirodni priraštaj nije specifičnost samo Srbije. Slično je i u zemljama okruženja, kao i u većini razvijenih zemalja sveta, ali je kod nas izražen više nego u drugim državama. Bogate zemlje, sa druge strane, ovaj problem rešavaju na različite načine. One stimulišu rađanje, mlade bračne parove, liberalizuju doseljavanje mladih i dalje razvijaju strategiju za povećanje nataliteta. Neke su više, a neke manje uspešne u tome.\nKoleginica Vojić Marković je pomenula Rusiju, a nije zgoreg da i ja pomenem, zato što je Rusija jedna od zemalja koja se ozbiljno uzela u koštac sa ovim problemom i konačno je zemlju dovela, iz stanja velikog negativnog priraštaja, u stanje stabilnog pozitivnog rasta broja stanovnika. Oni su imali niz mera, među kojima su i tzv. majčinski kapital, što je zapravo 10.000 evra koje je dobijala svaka majka koja rodi drugo, treće ili svako sledeće dete, a koje porodica može da utroši na školovanje deteta, popravljanje životnih uslova i slično. Zatim, svaka ruska porodica, prilikom rođenja trećeg deteta, besplatno dobija građevinski plac za izgradnju kuće i niz drugih akcija.\nNažalost, u našoj trenutnoj finansijskoj situaciji, teško da možemo da podržimo takve akcije. Ali, postoji niz stvari koje nisu usko vezane za novac, a koje bi znatno olakšale porodicama da se odluče na rađanje bar još jednog deteta. Jedna od stvari je i ova, mala izmena Zakona o radu.\nVećina nas poznaje bar neku mladu ženu koja se u svom životu i radu susrela sa različitim vidovima diskriminacije, zato što su majke ili zato što će tek biti majke. Nažalost, nije urbani mit o onim fantomskim ugovorima koje mlade žene moraju da potpisuju sa poslodavcima, da neće rađati decu u narednih nekoliko godina, a ti poslodavci nisu samo mala ili srednja preduzeća u privatnom vlasništvu, nego i velike svetske korporacije, firme ili banke koje posluju na našem tržištu.\nŽene su prinuđene da sve češće prihvataju poslove na crno, po ostajanju u drugom stanju često su proglašavane za tehnološki višak, a po povratku sa porodiljskog odsustva raspoređuju se na niža i manje plaćena radna mesta. Sve smo to već čuli. Poslodavci, naravno, žele da se zaštite i od nove trudnoće i od čestih bolovanja zbog nege deteta. Imamo mi i onu negu koja nije samo u prvih godinu dana, nego se susrećemo, naravno, i sa našom decom koja se razboljevaju i poslodavci su jako zabrinuti zbog onih izostajanja majki koje moraju da neguju bolesnu decu.\nPoseban problem je za majke koje su zaposlene na određeno ili su pod ugovorom o autorskom ili ugovorom o delu, jer takve ugovore naše zakonodavstvo ne prepoznaje kao ekvivalent ugovora o radu i ovakve osobe ne mogu uopšte da ostvaruju svoja prava. Iako za kršenje Zakona o radu, po ovim osnovama, poslodavac može da plati i do milion dinara, takođe ni ja nisam pronašla ni jedan slučaj da je neka majka, oštećena ovakvim odnosom, iz dugogodišnje naporne i skupe sudske bitke izašla kao pobednik.\nIma više razloga zbog kojih je potrebno da svi podržimo izmene i dopune Zakona o radu, naravno, bez obzira iz kojih političkih opcija dolazimo. U obrazloženju ovog zakona navedeno je da mi imamo obavezu da u naše zakonodavstvo unesemo odredbe o majkama dojiljama iz Konvencije 183 o zaštiti materinstva, koju je donela Međunarodna organizacija rada, kao i da Ustavom proklamovano načelo o posebnoj zaštiti majki i dece i obezbedimo u zakonima koje mi ovde donosimo. Konvencija je, čuli smo već više puta, ratifikovana pre gotovo tri godine, ali se ipak stiče utisak da mi, kao odgovorna država i društvo, kakvi bi trebalo da budemo, uvek nekako zatajimo i zakasnimo baš u ovim najhumanijim stvarima koje se tiču zaštite majke, ali isto tako, ne samo zaštite majke, nego zaštite i prava dece.\nSvakako je dobro da bar danas imamo na dnevnom redu ovakav predlog zakona, jer predloženim izmenama i dopunama obezbeđujemo pravo onim majkama koje se odluče da prekinu svoje porodiljsko bolovanje i ranije se vrate na posao, da bez straha od sankcionisanja od strane poslodavaca, u određenom vremenu izađu i podoje svoju decu, kao i to da bar u periodu dok koriste odsustvo zbog trudnoće ili porodiljsko odsustvo budu bez straha da će ostati bez posla i tako bez mogućnosti da izdržavaju svoju novostečenu porodicu.\nČuli smo više puta da ni poslodavac neće biti oštećen jer sredstva iz nadoknade idu iz budžetskih sredstava. Sigurno da nije dovoljno samo ovo, da bismo mogli da otvaramo novine bez straha od onih naslova koji glase "Nikad manje prvaka u školama", "Godišnje se gasi ceo jedan grad", "Naša nacija je najstarija u Evropi", "Mi smo narod koji izumire" itd. Možda ovo jesu mali koraci, znamo da su potrebni mnogo radikalniji i krupniji zahvati, ali verujem da će i ovo vratiti veru i nadu bar nekim mladim ženama, koje se možda baš sad premišljaju da li da se uopšte usude da svetu podare još jednog stanovnika. Hvala.\nReč ima narodni poslanik Ranka Savić. Molim vas, prijavite se samo.\nGospodine predsedniče, koleginice i kolege, potpuno sam sigurna da ćete se svi vi složiti sa mnom da ove predložene izmene Zakona o radu koje se odnose na određenu veću zaštitu trudnica i porodilja nesporno kod svih nas izazivaju niz emocija. Kao jedna potpuno normalna posledica svega toga, u ovom parlamentu neće biti u danu za glasanje nijedan poslanik koji će glasati protiv ovih predloženih izmena.\nMeđutim, nadam se da ćete se složiti sa mnom da donositi jedan zakon ili izmene zakona samo na osnovu emocija takođe nije dobro, pogotovo što, barem neki od nas imaju određene zamerke. Te zamerke, pre svega, odnose se na hitnost donošenja predloženih izmena zakona, na nekonsultovanje onih koji su direktno zainteresovani za ove izmene, pre svega poslodavaca, ali i sindikata. Takođe, moramo uvažiti i činjenicu da bih pre svega ja danas bila mnogo srećnija da se u parlamentu pred narodnim poslanicima nalazi predlog, dakle, novi zakon o radu, a ne samo njegove parcijalne izmene.\nGovoriti o jednom zakonu na osnovu emocija nije dobro, ne zato što vi nećete glasati za te promene i nećete te izmene podržati, već zato što znate da predložene izmene nisu dovoljne da bismo rešili ogromne probleme sa kojima se danas susreću trudnice, porodilje i žene uopšte. Zato ove izmene ili predlog ovih izmena i shvatam samo kao prvi korak u rešavanju ogromnih problema sa kojima se danas žene u Srbiji susreću i moram dodati, ne samo žene, nego građani uopšte. Ovo shvatam kao jedan prvi korak o podizanju svesti, o jednom ozbiljnijem pristupu ovom problemu, u cilju njegovog sistemskog rešavanja.\nDanas su u parlamentu mnogi govorili o tome, ali nije na odmet podsetiti da mi danas živimo u državi u kojoj je sve manje beba, da živimo u državi u kojoj je, između dva popisa, negde oko 311.000 građana manje, ali moramo podsetiti da to nije samo zbog pada nataliteta, nego i zbog pada ekonomskog, odnosno socijalnog standarda i potrebe, pre svega mladih ljudi, da napuštaju Srbiju i odlaze iz pre svega ekonomskih razloga u zemlje Evrope i sveta. Moram da podsetim da je i prosečna starost današnjeg prosečnog građanina u Srbiji 42,5 godine, što samo po sebi dovoljno govori.\nInače, kada govorimo o natalitetu, onda je ključna reč u ovoj priči upravo posao. Zbog posla mnoge žene danas odlažu materinstvo, rađaju umesto u ranim dvadesetim, u poznim tridesetim godinama i to ne slučajno. U onom prvom periodu, one traže posao, u drugom periodu pokušavaju da zadrže taj isti posao. Nažalost, toga su potpuno svesni i poslodavci. Tako da, radeći svoj posao u sindikatu, često sam se susretala sa tim da mnogi poslodavci, da bi primili ženu, uslovljavaju je potpisivanjem jednog dokumenta, kojim se ona obavezuje da u određenom vremenskom periodu neće ostati u drugom stanju. Ali, mlada žena se susreće i sa tim da mora da potpiše dokument kojim daje blanko ostavku i samim tim dobija otkaz onog trenutka kada ostane u drugom stanju.\nTo su sindikati, dugo vremena, pokušavali da reše. Asocijacija slobodnih i nezavisnih sindikata je ogromne napore uložila da ovo pitanje reši, obaveštavali smo inspekcije, apelovali na poslodavce, podsećali na njihovu društvenu odgovornost, ali nažalost u tome smo imali jako malo uspeha.\nTo zapravo i ne čudi u današnjoj Srbiju, u kojoj socijalni dijalog je na izuzetnom niskom nivou, u kojem o radu Socijalno-ekonomskog saveta malo koji građanin danas zna. To su činjenice, a upravo Socijalno-ekonomski savet i jeste i morao je biti mesto gde bi se ovo pitanje postavilo i gde bi se rešavanje ovog pitanja pokrenulo.\nSada, zbog svega ovoga, ma koliko se ja slagala sa mnogim danas poslanicima koji su govorili, ma koliko se slagala sa kolegom Đurićem, koji je sinoć govorio o Predlogu izmena Zakona o radu, a pre svega, se sa njim slažem u jednoj velikoj opasnosti i bojazni posredne diskriminacije, koja se odnosi na jednu veliku bojazan da posle usvajanja ovih izmena zakona, mlade žene će još teže dolaziti do posla. Ipak, smatram da ove izmene i Predlog ovih izmena moramo da prihvatimo, da moramo da ih shvatimo, kao što sam već rekla, kao jedan korak napred u pokušaju sprečavanja diskriminacije kojom su žene, u ovom prethodnom periodu, ne sporno, bili izložene.\nIzmene Zakona koje se odnose na nemogućnost prestanka radnog odnosa trudnice i porodilje, daju ženi sigurnost, barem u tom periodu, u kojem traje trudnoća, u kojem traje porodiljsko bolovanje i nega deteta. Upravo, kada ovo konstatujemo dolazimo i do onog presudnog momenta, o kojem mi moramo i danas u ovom parlamentu, ali i u buduće neprekidno govoriti, a to je ekonomska sigurnost i nezavisnost žene. Kada to govorimo i spomenemo onda se ponovno vraćamo na državu i moramo neprekidno upozoravati državu da ima obavezu da otvara radna mesta, normalno ne samo za žene, nego za građane Srbije, da školuje mlade za poslove koji su potrebni tržištu, da uspostavi sistem i institucije sistema koje funkcionišu, u kojima se svi mi osećamo mnogo sigurnije i prijatnije, jer smo zaposleni, jer imamo solidne zarade i imamo mogućnost da kada izgubimo jedan posao pronađemo drugi.\nTo je ono što jeste osnova, znam da ovo nije lako ostvariti, znam da će još dosta vremena proći dok mi ne dođemo do ovoga, ali ova moja diskusija išla je u pravcu i u želji da apelujem na to da moramo da idemo ovim putem. Kada izgradimo ovakvu ekonomsku Srbiju, onda ćemo imati i mnogo manjih problema ove vrste.\nReč ima narodni poslanik Branislav Jovanović. Izvolite.\nUvaženo predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, za donošenje zakona o izmenama i dopunama Zakona o radu sadržan je u članu 7. tačka 8. Ustava Republike Srbije.\nPrema ovom članu Ustava Republike Srbije, pored ostalog, uređuje se obaveza i obezbeđuje sistem u oblasti radnih odnosa, zaštite na radu, zapošljavanje, druge ekonomske i socijalne odnose i oslanja se na član 66. stav 1. i 2. Ustava Republike Srbije, prema kome majka u Republici Srbiji uživa posebnu zaštitu i prema kome se majci pruža posebna podrška i zaštita pre i posle porođaja.\nIzmene i dopune važećeg zakona se predlažu iz razloga zaštite majki pre i posle porođaja, kako bi smo postigli neophodan civilizacijski standard o zaštiti materinstva i prilagodili naše radno zakonodavstvo međunarodnom.\nRazlog za izmene i dopune zakona jesu i sistemska reakcija na reagovanje građana upućenih Narodnoj skupštini u kojima se traži zaštita materinstva, kao i sprečavanje zloupotreba od strane poslodavca koji prilikom zapošljavanja diskriminišu ženu, u smislu njihovog ostvarivanja kroz uloge majke ili ih otpuštaju neposredno po porođaju.\nProblem nataliteta mora postati prioritetno nacionalno pitanje. Krajnji je trenutak da Srbija prepusti čelno mesto najstarijem stanovništvu i da se setimo perioda s kraja 19 veka i početka 20 veka kada smo imali najmlađe stanovništvo u Evropi sa prosekom od 19 i po godina starosti. Imali smo zlatni dinar kao pokazatelj privredne snage društva. Sredinom prošlog veka stanovništvo Srbije spadalo je u mlađe populacije u Evropi, a danas je u grupi demografski izrazito starih populacija i to ne samo u Evropskim nego i u svetskim okvirima.\nSrbija se danas suočava sa ozbiljnim demografskim problemima starenja stanovništva koji postaje sve očigledniji i ekonomski i socijalni problem. U našoj zemlji po prvi put u istoriji živi više stanovnika starijih od 65 godina, nego dece mlađe od 15 godina. Svake godine nestane grad kao što je Ćuprija ili Ivanjica. Stručnjaci tvrde da ako se ovakav trend negativne stope prirodnog priraštaja nastavi do 2030. godine ćemo imati 700 hiljada stanovnika manje, nego sada i biće nas oko 6,8 miliona.\nOvi dramatični podaci su uznemirili samo demografsku stručnu javnost. Nisu se preduzimale korenite mere za ublažavanje podsticaja, tj. nije se sistemski delovala na uzroke problema koji po svemu sudeći je umnoženo i umnožava mnoge ekonomske i socijalne probleme. Da bi smo kao društvo mogli da krenemo u revitalizaciju moramo najpre zaštiti naše temelje, naše majke, rođenu i još nerođenu decu. To se može i na ovaj način izmena i dopunama Zakona o radu radnika.\nStarenje stanovništva ide ruku pod ruku sa visokom stopom ekonomske zavisnosti i negativnim ekonomskim bilansom. Grupa zemalja sa ubrzanim starenjem i visokom stopom ekonomske zavisnosti stanovništva obuhvata Španiju, Italiju, Grčku, Portugal. Kao što vidimo to su zemlji u kojima eskalira ekonomska kriza, koje su u ekonomskim problemima i u stalnim političkim nestabilnostima.\nČlanom 1. Predloga zakona dopunjuje se deo Zakona o radu koji uređuje zaštitu materinstva u skladu sa odredbama konvencijama Međunarodne organizacije rada koji propisuje da ženi treba obezbediti više dnevnih pauza ili na skraćenje radnog vremena od 90 minuta kako bi mogla da doji svoje dete i da se pauza i skraćenje plaćaju kao redovno radno vreme. To se odnosi i na slučaj kada zaposlena žena dobrovoljno prekida porodiljsko odsustvo.\nČlanom 2. se zaposlenim majkama ili roditeljima koji koriste odsustvo radi nege ili posebne nege deteta pruža opšta zaštita od otkaza ugovora o radu za vreme trudnoće, porodiljskog odsustva, odsustva radi nege deteta ili posebne nege deteta.\nOvom izmenom poslodavac neće biti oštećen, jer se isplata zarade za vreme porodiljskog odsustva, odsustva za rada, radi nege ili posebne nege deteta vrši na teret budžeta sa pozicije Ministarstva rada, zapošljavanja i socijalne politike. Poslodavac je dužan da vrši isplatu samo za prvi mesec, pri čemu se ovaj iznos refundira. Obaveza poslodavca je takođe vremenski ograničena do isteka korišćenja prava na odsustvo.\nU izmenama i dopunama zakona, porodiljama kao i roditeljima koji koriste odsustvo radi ili nege ili posebne nege deteta, ne može biti raskinut radni odnos, a da će oni kojima u tom periodu ističe ugovor, imati zakonsku zaštitu. To znači da će njima ugovor morati da bude produžen po sili zakona i to sve dok traje porodiljsko, trudničko ili odsustvo zbog nege deteta ili posebne nege deteta.\nJavna je tajna da mnoge trudnice i porodilje u Srbiji dobijaju otkaz upravo zbog toga što su odlučile da postanu majke, mada i sadašnji Zakon o radu predviđa da u tom periodu ne mogu dobiti otkaz. Praksa je sasvim drugačija i potrebno je zakonom precizirati i u kojim slučajevima i pod kojim uslovima poslodavcima dozvoljeno da otpuste trudnicu ili porodilju.\nPorodilje koje su zasnovale radni odnos na određeno vreme produžava se ugovor do isteka korišćenja prava na odsustvo. Predlaže se donošenje ovog zakona po hitnom postupku kako bi se što pre sprečile, izostavile štetne posledice depopulacije, negativnog prirodnog priraštaja stanovništva i starenja stanovništva u Srbiji. Zaštita materinstva predviđena zakonom podrazumeva zaštitu žena od poslova koji mogu štetiti zdravlju, teških tereta zračenja, štetnih vibracija temperatura, takođe, se buduće majke štite od noćnog i prekovremenog rada.\nPredlažem usvajanje izmena i dopuna zakona, da ispovest jedne Novosađanke ne bi bio učestao primer –Majka sam četvoro dece. Juče mi je isteklo porodiljsko odsustvo od dve godine. Rodila je blizance. Inače, ovo je prvi put da koristim porodiljsko. U ovoj firmi radi se o privatnom biznisu, radi već devet godina, od toga sam sa prijavom pet godina. Juče u 17,00 sati me je pozvao direktor i rekao mi je da sam dobila otkaz, tj. da je došlo do reorganizacije i da moje radno mesto kao takvo više ne postoji. Kaže, izaći će mi u susret još za godišnji odmor i to je to. U šoku sam, sa "bebac foruma" 24.2.2011. godine. Hvala.\nPre nego što nastavimo sa radom, dozvolite mi da u vaše i u svoje lično ime, pozdravim 65 mladih iz Bujanovca, Preševa i Vranja, koji trenutno prate deo današnje sednice sa galerije velike sale.\nMolim vas da aplauzom pozdravimo naše goste. Hvala.\nPoštovani predsedavajući, poštovane koleginice, narodi poslanici, u obrazloženju ovog zakona stoji da se zakon donosi po hitnom postupku kako bi se zaustavile štetne posledice depopulacije, pada nataliteta i životnog standarda. Svakako, to su neki ciljevi za koje svi mi treba da se založimo, na kojima svi treba da radimo zajednički, ali kroz sveobuhvatnu reformu kako radnog zakonodavstva, tako i sistema zdravstvene zaštite, i uopšte ostalih zakona koji se tiču porodilja i trudnica, u svakom slučaju i lično smatram da, ako ne budemo tako radili, da će nam Srbija ostati prazna, nećemo imati dece, nećemo imati za koga ni da pišemo ove zakone, niti će imati ko da ih primenjuje.\nO ovim stvarima govorio je i premijer u svom ekspozeu, kada je Vlada formirana i upravo je rekao da je najveći problem sa kojim se Srbija suočava demografsko pitanje, a sada ću citirati: "Vlada Srbije će najhitnije izaći sa konkretnim merama za zaustavljanje biološkog nestanka Srbije".\nIpak, moje je mišljenje, da tako nazovem, da ove kozmetičke promene neće dovesti do ostvarivanja ciljeva koje sam navela, a koje stoje u obrazloženju ovog zakona, a isto tako i rešavanja problema negativnog prirodnog priraštaja u Srbiji.\nNaime, čuli smo danas dosta o problemima i ja bih možda malo nešto govorila i o mogućim rešenjima, naravno da i član 1. i član 2. ovog zakona o izmenama i dopunama Zakona o radu će nekim grupama i porodiljama i trudnicama doneti nešto dobro. Mi se ne protivimo, svakako, ali smatramo da je ovo trebalo sveobuhvatnije uzeti u obzir, pa zašto te žene ne ostaju, trudnice ne ostaju tokom čitave godine na porodiljskom odsustvu ili ukoliko je to neophodno i potrebno, možda produžiti porodiljsko odsustvo još šest meseci, na neki način to definisati u zakonu.\nNaravno, rekla sam, prilagoditi sistem zdravstvene zaštite porodiljama i mogućnost da one imaju u svakom trenutku dostupnu zdravstvenu negu da ne moraju da uzimaju dan sa posla da bi morale možda da podoje svoje dete, nego da to mogu da učine popodne. Mislim da je veliki problem zbog toga što ove žene žele da skrate svoje porodiljsko odsustvo, osim toga što poslodavci možda zahtevaju to od njih i isto tako što je 65% nadoknada zarade za trudničko bolovanje, ukoliko neke žene moraju da održavaju trudnoću, a onda kada dođe do porodiljskog bolovanja, odsustva, takođe ta nadoknada je u iznosu od 100%, ali se računa prosek u odnosu na period kada su one primale 65%, tako da im se umanjuje zarada, dakle, nije na nivou kako bi one primale inače.\nVerujem da je taj finansijski momenat ustvari najznačajniji u čitavom ovom procesu. Imamo tu i koleginicu koja dolazi iz Niša, da li ona ima račun za sat i po vremena da ode i da se vrati, da podoji svoje dete? Verujem da nema, ali ne moramo da govorimo o Nišu, možemo da pričamo o Višnjičkoj Banji, da li neka od koleginica ili osoba zaposlenih na Novom Beogradu, za sat i po vremena može da dođe do Višnjičke Banje i da se vrati. Verujem da će ovo produženje radnog odnosa za sve one žene koje su na trudničkom ili porodiljskom bolovanju svakako doneti poboljšanje, neće morati da brinu do tog trenutka, dok se ne završi to njihovo odsustvo o nekom, kakvom takvom izvoru prihoda, ali verujem da, odnosno znam da će te žene svakako nakon isteka tog ugovora o radu na određeno vreme da dobiju otkaz, što je veliki problem.\nNaš zajednički cilj ovde u parlamentu i Vladi treba da bude da pružimo sigurnost majkama, da pružimo sigurnost njihovim porodicama i da nagradimo te majke zato što rađaju, a ne da ih kažnjavamo na neki način. Mi treba tu grupu našeg stanovništva, majke, dakle, trudnice da izdignemo i da stavimo ispred ostalih, svakako da im damo neka bolja i veća prava, jer one pune u stvari ovu našu Srbiju.\nPredlažem, npr, da neko ko rodi drugo dete, a i to je danas postalo deficitarno, dobije stalni posao tamo na tim mestima gde je zaposlen, da zabranimo otpuštanje, npr. žena koje su se porodile sa svakim detetom u naredne dve, tri godine od kada su se porodile, da obezbedimo stalnu platu za svaku ženu koja je rodila treće, četvrto i ostalu decu do 18 godine života tog deteta. To bi npr. bila rešenja koja bi mi trebali inkorporiramo u Zakonu o radu, a tiče se trudnica.\nVerujem da mlade, zdrave, udate devojke se hvataju za glavu kada zatrudne u današnje vreme. Dolazimo u takav problem da one prvo kada dođu kod poslodavca da se zaposle, one imaju uslov tamo, pa ih pitaju - da li biste vi u narednih 10 godina da zatrudnite? One jadne da bi se zaposlile moraju da kažu verovatno – ne; i ako zatrudne, one dobijaju otkaz jer pre toga imaju obavezu da potpišu određeni ugovor da neće zatrudneti u tom periodu, što je zaista jedan veliki problem.\nOnda, kada se i te žene porode, dolazimo u situaciju da mogu da budu ostavljene bez te svoje naknade za porodiljsko odsustvo, jer ide prek poslodavca. Možda bi bolje bilo da se prima roditeljski dodatak preko države, odnosno preko lokalne samouprave, znači preko tih državnih organa, a da ne ide preko poslodavca, jer poslodavac uzme to za sebe, ostvari to pravo, a ženama ne daje ništa. One jadne ako su zaposlene kod privatnika ne smeju ništa ni da kažu da ne bi ostale bez posla.\nOnda tu dolazimo do administrativnih procedura koje ih maksimalno iscrpljuju, zato što mora da se podnese 86 različitih papira, da bi se ostvarile te naknade. Prema analizama određenih stručnih službi, moguće je i šest papira samo podneti, to podnose i porodilje i trudnice i poslodavci, naravno dolazi do problema, odnosno, ne žele prosto da se upliću u sve te administrativne procedure.\nMi naravno posebno treba zaista da obratimo pažnju na trudnice i na porodilje, ponavljam, da izdignemo iznad ostalih, da povedemo računa o nezaposlenim ženama, obzirom da i one povećavaju natalitet u Srbiji i zaista moramo da vidimo kako i na koji način i njima pomoći, dati određeni podsticaj.\nMi danas imamo, o tome su govorile i moje koleginice, dečiji dodatak za one koji su socijalno ugroženi, imamo roditeljski dodatak koji se tretira samo do četvrtog deteta, ništa peto dete. Mislim da je i to problem i to treba promeniti. Mi u Zlatiborskom okrugu imamo i dodatke kao i u drugim opštinama, roditeljske dodatke koji iznose od opštine do opštine različito. U opštini Čajetina, npr, 20.000 je za prvo, 25.000 za drugo, 30.000 za treće, za četvrto i svu ostalu decu, hvala Bogu, međutim, tao je isto negativan prirodni priraštaj. Rodilo se 103 dece, a umrlo 163 ljudi, što opet dolazimo do problema, iako je neka bogatija sredina, mnogo malo dece se rađa.\nMislim da naš cilj treba da bude da mi tim ženama ne samo omogućimo osnovne uslove, već da im damo da one što više, da im damo tu mogućnost da one kad rode, da budu srećne, zadovoljne i privilegovane. Treba da budu privilegovane zato što je kod nas negativan prirodni priraštaj. Znači, zaista treba da ih izdignemo iznad ostalih.\nImali smo slučaj pre nekoliko godina, da npr. žene preduzetnice i porodilje bivale su dva puta oporezivane. To mislim da je veliki problem, to je ukinuto, nije sporno, ali dok god nemamo konzistentan sistem, pomoć i podršku trudnicama i porodilja, mi možemo da imamo problem. Mladi se danas sve manje\nodlučuju da pokrenu sopstveni biznis. Kada znaju da može da se desi nešto, pa na godinu i po dana ili dve, pa da se to promeni, ostaje svakako šteta. Oni se sada još manje odlučuju i plaše se, jer ne postoji sistem i konzistentnost u našoj brizi o porodiljama, trudnicama ili bebama.\nDržava, npr, daje naredbu da se isplaćuju ne znam, jubilarne nagrade za zaposlene u prosveti ili u ne znam, ustanovama kulture, a ne daju im pare za to. Zašto onda država ne bi naredila da se isplaćuje i ovih 35% od zarada na trudničkom bolovanju isto lokalnim samoupravama. Mislim, jesu nam prazne kase, ali biće nam prazna Srbija ako ne budemo tako nešto radili.\nMislim da trebamo da promenimo svest. Prosto, dolazi, veliki je jaz u ravnopravnosti između žena i muškaraca, da tako kažem, bez obzira što mi sada, prolazi 50 godina od uspostavljanja jednakosti između plata muškaraca i žena. Mi i danas imamo taj platni jaz. Na primer, 7,5% je u javnom sektoru, a 11% je u privatnom sektoru. Takođe, dolazimo u situaciju da te žene nisu diskriminisane na istim radnim mestima, već prosto zbog brige o porodici, o deci, one dolaze u situaciju da ne mogu da idu na službena putovanja, samim tim da koriste te dnevnice, da rade prekovremeno, da odatle prihoduju ili da dobijaju zaradu na osnovu rada tokom vikenda, itd.\nTakođe, statistika i u publikaciji "Rodni barometar" definiše da npr. 70% muškaraca retko ili nikada ne kuva, 65% ne sprema kuću, 78% ne pegla, 80% kaže da u slučaju nekih problema mogli da računaju na podršku svog partnera. Zamislite, 25% muškaraca samo smatra da bi politika bila bolja da žene odlučuju, a i 57% žena, što mislim da je to veliki problem.\nSložila bih se sa Nebojšom Stefanovićem, da je udar na porodilje udar na državu, ali mi moramo da se pozabavimo sveobuhvatno ovim problemom, moramo da radimo na tome. Realizacije prava deteta nije stvar dobre volje i humanosti i milostinje, već obaveza društva i države. Mislim da je krajnje vreme da nakon devet meseci rada Vlade vidimo šta je to Vlada iznedrila, šta je to Vlada donela na svet merama populacione politike, da bi imali više novorođenčadi. Koliko više imamo dece nakon devet meseci rada Vlade, jer jesu nam prazne kase, ali ponavljam još jednom biće prazna Srbija, ostaće nam samo beogradski pašaluk i Užička Republika ako budemo ovako nastavili. Hvala.\nPoštovani predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o radu, koji se danas nalazi na dnevnom redu, ja bih okarakterisao sa jednom rečenicom – mala promena, a velika poruka.\nO samom Predlogu zakona i uopšte o poruci koja je najavljena kroz obrazloženje ovog zakona, govorila je naša uvažena koleginica, gospođa Dragaš, priznajem, insistirajući uz podršku Predloga zakona, na sveobuhvatnom rešenju ovih pitanja, nama suzila prostor da možemo da govorimo. Ipak bih još nekoliko detalja izneo.\nSama promena odnosi se u stvari na dve stvari. Jedna je dopuna vezana za pravo na odsustvo radi dojenja deteta, druga je zaštita trudnica, majki i porodilja, onih koji imaju radni odnos na određeno vreme, insistirajući, propisujući da ne može da joj se prekine, da ne može da joj prestane radni odnos iako je istekao ugovor o radu na određeno vreme, do okončanja prava svih koje ima kao trudnica, kao majka porodilja i prava na negu i posebnu negu deteta.\nOno što je takođe karakteristično, još jedna odredba koja je neka vrsta dodatne zaštite, da ako nije tako, da se akti smatraju ništavnim, što mislim da je dobro i mislim da treba u Zakonu o radu na mnogo mesta da se pojavi ta zaštita.\nKada je problem rada na određeno vreme, samo vrlo kratko, to je jedan opšti problem, ne samo kada su u pitanju majke trudnice, na njih se najviše odražava taj problem, već inače problem u zakonu, pre svega zbog velikih zloupotreba u vezi sa tim, jer imamo i rad, ne ono kako je polemika da li je godinu dana ili tri godine, nego imamo i na deset godina, na više godina, itd.\nKada su trudnice u pitanju, bilo je mnogo ovde iznetih primera, da se ne zadržavam na tome, skoro da smo došli u situaciju, a nije valjda da je tako, da trudnoću posmatramo kao greh, kao problem, a ne nešto lepo, plemenito ili jednostavno zbog toga "greha i problema" preti joj da izgubi posao ili da ga ne može dobiti. Sve su to razlozi o kojima je inače bilo reči, da se da podrška u ovom Predlogu zakona.\nŽelim da se osvrnem na poruku, poruka mi je još bitnija, poruka je iz izlaganja predlagača, predsednika Narodne skupštine se tačno nagoveštava, čak mnogo puta je ponovio reč "prvi korak, početak, itd." nagoveštava se spremno da se kao država suočimo sa problemom i pokazuje jasnu nameru da se na organizovani sveobuhvatan način upustimo u rešavanje svih problema demografske politike, naravno i posebno materinstva, ali i pitanja rada i radnih odnosa. Ako je tako, naša je puna podrška.\nKratko ću se zadržati i na jednom i na drugom, materinstvu i radnom odnosu. Kada je u pitanju materinstvo, moram da napomenem, odnosi se na dve kategorije, jedno su trudnice, drugo su porodilje i majke. Sve mere koje su podrška, podsticaj ovim kategorijama, SPS će podržati, a opet i tu imamo tri kategorije, nezaposlenu trudnicu, trudnicu na radu na određeno vreme, što je sad predmet ovog zakona u smislu zaštite i naravno one koje su majke porodilje u radnom odnosu.\nKad posmatramo sve to, želim da istaknem da posmatramo iz dva ugla: jedno je materijalna podrška, finansijska podrška tim kategorijama, a drugo je podrška u sferi radnih odnosa.\nKada je u pitanju materijalna podrška, finansijska podrška, za trudnice je najveći problem što to reguliše Zakon o obaveznom zdravstvenom osiguranju, što trudnice kad ih zaštitimo ostaju na nivou od 65% a ne 100%, dok majke porodilje koje i za vreme dok imaju negu deteta i posebnu negu deteta, one su već regulisane jednim drugim zakonom, finansijska podrška o porodici. I jedan i drugi zakon treba da se izmeni u ovom osnovnom cilju u kome smo govorili, da podstaknemo i podržimo materinstvo.\nKada je u pitanju podrška trudnicama, želim da navedem da imamo problem nejedinstvene politike u Srbiji. Mi u ovoj oblasti imamo primera, ja sam govorio mnogo puta i sad ću reći, Beograda, Jagodine, čuli smo juče, i još nekih gradova, gde su sami gradovi dodatno izdvojili sredstva da bi trudnice koje su na trudničkom bolovanju dobile 100%.\nSvestan sam da to nisu mala sredstva. Kada je Beograd u pitanju, samo prošle godine to je preko 800 miliona dinara za prosečno 3.420 mesečno, ali Beograd je pružio pomoć i nezaposlenima, tako što je i za to izdvojio sredstva preko 245 miliona a obuhvatio 4.914, dodeljujući jednokratnu pomoć od 50.000.\nIstičući ovaj pozitivan primer, želim da ukažem da to mora da bude jedinstvena politika u Srbiji, da se sve trudnice u Srbiji osećaju ravnopravno. Pozdravljam promenu Zakona o zdravstvenom osiguranju koja će to omogućiti.\nDrugo što želim da kažem, to je oblast radnih odnosa. Šta mi imamo sada u Srbiji, najkraće rečeno, telegrafski – neadekvatno rešenje prava radnika iz radnih odnosa, narušavanje stečenih prava radnika, crno tržište radne snage, izbegavanje obaveza prema državi i radnicima, antagonizam poslodavaca i sindikata i jedan veliki raskorak između njih. Imamo jednu situaciju da nas poslodavci stalno bombarduju kako mora da se krše ta prava jer to otvara prostor za zapošljavanje novih, kako to mora da bude u uslovima krize, itd.\nMislim da država tu mora da stavi tačku i da kaže – stop, ne može više. I nije tačno da je smanjivanje radničkih prava rešenje za krizu. Uostalom, uopšte smanjivanje radničkih prava ne može biti rešenje za tu oblast. Godine 2001. donet je Zakon o radu koji je potpuno premestio klatno prema poslodavcima, isforsirao poslodavce, u prvi plan doveo profit. Evo, posle toliko godina, vidimo da nije privreda ojačana, nezaposlenih je još više, itd. Dakle, nije tačno da radnička prava ometaju i razvoj privrede i veći profit poslodavcu, itd, itd.\nŽelim da kažem da suočavajući se sa tim problemom, Srbija mora da se suoči sa još jednim, a to u ovom trenutku čak ima veze i sa ovim zakonom. Mislim da je potrebno da se suoči sa jednom reči koja je postala razorna u Srbiji, a to je – trošak. Sve nam je iz ugla profita postalo trošak. I tako radnik više nije čovek nego trošak. Trudnica nam takođe nije čovek nego trošak. I kada sve to tako posmatramo, uvek nalazimo razloge da ne može i ne sme sve da bude trošak, jer jednostavno radnik je čovek koji dostojanstveno radi i želi da ima pristojnu zaradu, da živi od svog rada.\nŠta mi mislimo da je rešenje? Mi mislimo da je rešenje da se sagleda stanje u oblasti radnih odnosa, celovito, i da se izvrši promena Zakona o radu. Ja prosto upozoravam. Od 2001. godine, kada je donet prvi, 2005. pa nadalje, stalno se išlo na uštrb radnika.\nMoram da izrazim zadovoljstvo da smo 2005. godine kao poslanička grupa SPS sprečili dalje derogiranje tih prava kad su bile izmene Zakona o radu, podnoseći 22 amandmana od kojih je većina usvojena. Ali, ne treba da posmatramo izmene zakona tako – šta će ko da dobije, a šta će ko da izgubi. Jer, danas je karakteristično da poslodavac insistira na promeni zakona da bi dobio, a radnik kad čuje za promenu zakona, on gleda, jadnik, šta će još da izgubi. To mora u državi da se zaustavi.\nZato smatramo i insistiramo na samo socijalni dijalog socijalnih partnera, jer su to partneri. Ne treba da bude na račun ikoga. Znači, samo socijalnim dijalogom, ravnopravno, u kome nema pobednika i pobeđenih, koji se vodi na ravnopravnoj osnovi, čiji rezultat omogućuje, s jedne strane, fleksibilnost kapitalu, a s druge strane, neophodnu sigurnost radnika. Dakle, to je dijalog koji u jednakoj meri uvažava zakone tržišne ekonomije, ali i štiti socijalne interese za radnika i zaposlene. Svaki dogovor koji postignu socijalni partneri u tom dijalogu Socijalistička partija Srbije će u potpunosti podržati.\nKratko samo još jedno pitanje. I ovde se postavlja pitanje, kada je u pitanju primena ovog zakona, da li će moći da se primeni, da li će da se sprovede i da li će neko hteti ili neće hteti?\nNaveo sam mnogo kršenja zakonskih propisa. Želim samo da završim svoju diskusiju sa sledećim. Mi smo protiv toga da kršenje zakonskih propisa koji regulišu prava iz radnog odnosa ili sužavanja tih prava, postane ono što je postalo, nešto normalno u Srbiji. To ne sme da bude normalno. To je nešto što je neprihvatljivo i ne sme da bude prihvatljivo.\nTo što se često obrazlaže da u uslovima ekonomske krize da je to neumitan uslov za napredovanje ekonomije itd. nije tačno. To se pokazalo i mi smo protiv toga. Niti će "pravo" da se krše prava zaposlenih podstaći i pojačati interes investitora da ulažu, niti principi tržišne ekonomije podrazumevaju prava poslodavaca da uskraćuju zakonom zagarantovana prava iz rada i po osnovu rada.\nZavršio bih ovo svoje izlaganje uz još jedno pominjanje da ćemo dati punu podršku ovom predlogu zakona i insistirati na sveobuhvatnim rešenjima u ovoj oblasti. Hvala lepo.


V'Gradu - Velika Gorica Online\nV'Gradu - V'Gradu\nVIDEO Pogledajte kako napreduju radovi na izgradnji nove zgrade crkve Uzvišenja sv. Križa u Kravarskom\nMuškarac iz Zaprešića harao Goricom i identičnim lažima od sugrađanki izvukao gotovo 2 tisuće kuna\n30. lipnja 2022. 13:02\nDarivatelje krvi ni visoke temperature ne mogu spriječiti u humanitarnom djelovanju\nVelikogoričani iz mjeseca u mjesec pokazuju i dokazuju kako su uvijek spremni pomoći, a posebice kada je u pitanju dobrovoljno darivanje krvi koje živote spašava! Iz Crvenog križa Velika Gorica jutros su poručili kako je završila još jedna akcija darivanja krvi u kojoj su, unatoč zaista paklenim vrućinama, privukli velik …\n30. lipnja 2022. 10:56\nStiže olakšanje, sljedeći tjedan pad temperatura\nVisoke temperature i sparina nimalo ne olakšava ni visok postotak vlage koji posljednjih nekoliko dana prevladava u zraku. Početkom ovog tjedna stigao je toplinski val koji će se na području našeg grada i okolice zadržati sve do vikenda, kada se, prema najavi DHMZ-a, očekuje nestabilnije vrijeme i lagano zahladnjenje. Za …\n30. lipnja 2022. 10:05\nVIDEO Sjednica Gradskog vijeća već u početku prekinuta pressicom MOST-a i SDP-a\nJutros je započela 7. sjednica Gradskog Vijeća Grada Velike Gorice za koju je predložen dnevni red od ukupno 20 točaka koje možete pogledati ovdje. Aktualni sat možete pratiti putem našeg video prijenosa: Već na samom početku aktualnog sata, napravljena je stanka nakon što su MOST i SDP sazvali pressicu. Ivan …\n30. lipnja 2022. 07:32\nKarlo Žiger novi je ambiciozni igrač Gorice ‘Želim se nametnuti od početka sezone!’\nMladi 21-godišnji vratar Karlo Žiger novi je igrač HNK Gorica. Stigao je iz Chelseaja kao slobodan igrač. – Osjećam se odlično što sam došao ovdje, Gorica je najbolji klub koji sam mogao izabrati za moj daljnji razvoj. Branio sam proteklog vikenda drugo poluvrijeme u prijateljskoj utakmici protiv Varaždina, dečki su …


Bez žurki za Novu godinu - sve mere na jednom mestu – Otvoreno\nPočetnaVestiBez žurki za Novu godinu - sve mere na jednom mestu\nutorak, 15. decembra 2020 : 08:55\nBez žurki za Novu godinu – sve mere na jednom mestu\nNove epidemiološke mere stupaju na snagu 20. decembra i trajaće do 10. januara, a uz već postojeće trebalo bi da smanje širenje koronavirusa u najrizičnijem, prazničnom periodu. Odavno nam je već jasno da novogodišnjih žurki neće biti, a u nastavku pogledajte koja će još pravila važiti. Bar zasad.\n“Sve restriktivne mere koje su važile do sada biće na snazi do petka, 18. decembra, a nakon toga ćemo se ponovo sastati i sagledati da li ćemo uvoditi dodatne mere ili promeniti postojeće”, istakla je Darija Kisić-Tepavčević.\nKao što je i najavljivao Krizni štab, juče su proglašene i nove mere koje će važiti od 20. decembra, a prvenstveno se tiču ulaska u zemlju. Pa da krenemo od toga…\nStrancima koji žele da uđu u Srbiju biće potreban negativan PCR test, ne stariji od 48 sati, dok državljani Srbije ukoliko nemaju taj test, moraju da idu u izolaciju deset dana. Izolacija može da se prekine negativnim PCR testom, objasnila je Kisić nakon jučerašnje sednice, dodavši da za strance ne postoji mogućnost izolacije, već oni uopšte ne mogu da uđu u zemlju bez negativnog PCR testa.\nPrema trenutnim merama, restorani, kafići, barovi, klubovi, kao i igraonice i kladionice zatvaraju se radnim danima u 17 sati. Vikendom ovi objekti uopšte ne rade. Izuzetak su restorani i barovi koji se nalaze u okviru hotela i privatnih smeštaja. Oni mogu pružati svoje usluge samo i isključivo registrovanim i prijavljenim gostima do 21 sat svakoga dana.\nFrizeri, teretane, spa\nKozmetički i frizerski saloni, saloni lepote, fitnes centri, teretane i vežbaonice, spa centri i bazeni, takođe, rade samo radnim danima do 17 sati dok su vikendom zaključani. Tačnije, od petka u 17 do ponedeljka u 5.\nProdavnice, tržni centri, pijace\nProdavnice prehrambene robe i dalje mogu da rade do 21 sat i radnim danima i vikendom. To važi i za kioske i prodavnice brze hrane. Međutim, tržni centri, ali i drugi butici i radnje, rade do 17 radnim danima, vikendom su zatvoreni. Pijace će radnim danima raditi regularno, a biće otvorene i u danima vikenda od šest do 15 sati.\nTakođe, objekti i radnje u kojima se pružaju usluge pri čijem vršenju nije potrebno prisustvo korisnika ili su prisustvo i kontakt ograničenog trajanja, poput servisa bele tehnike, tehničkih servisa, krojača, obućara i staklorezačkih radnji mogu raditi radnim danima do 21 čas, a subotom do 17 časova.\nApoteke, pumpe, dostava\nRadno vreme apoteka ostaje nepromenjeno, mogu da budu otvorene i 24 sata dnevno. Ordinacije i laboratorije koje pružaju medicinske usluge takođe mogu da rade tokom čitavog dana, uključujući i vikend.\nBenzinske pumpe za točenje goriva i dostava hrane putem kurira i dalje rade 24 sata sedam dana u nedelji. Ipak, prodavnicama na pumpama je radno vreme ograničeno kao i drugima, dakle do 21 sat, a posle mogu da prodaju samo gorivo.\nPozorišta i bioskopi rade svakog radnog dana, ali i vikendom do 17 sati – do tog vremena mora da bude završena poslednja filmska projekcija. Ovo radno vreme odnosi se i na muzeje i galerije.\nŠkole, fakulteti, vrtići\nŠkole već više od dve nedelje rade po posebnom programu – učenici od petog do osmog razreda osnovne škole i učenici srednjih škola imaju onlajn nastavu, a samo učenici od prvog do četvrtog razreda idu u školu na nastavu. Fakulteti organizuju onlajn predavanja. Samo vrtići rade bez ograničenja.\nBroj osoba koje mogu da se okupljaju u otvorenom i zatvorenom prostoru ograničen je na pet i to je mera koja važi još od novembra. “Zabrana okupljanja na javnim manifestacijama, što označava različite vrste proslava, kongresa, seminara, kod otvorenih prostora. Misli se na organizovana okupljanja. Ne odnosi se na radnu sredinu, na školsku sredinu. U takvim sredinama može, ali samo pod obavezom da se obezbedi 4 metra kvadratna po osobi u prostoriji, što znači da je udaljenost između osoba dva metra”, navela je dr Kisić. Isto važi za bioskope i tržne centre, na primer.


Aktuelnosti - Hristos Vaskrse!15.4.2012.Svim Mrkonji�anima koji danas proslavljaju najve�i hriš�anski praznik Vaskrs, srda�ne �estitke upu�uje ekipa prezentacije www.mrkonjic-grad.com, uz tradicionalne pozdrave: "Hristos Vaskrse - Vaistinu Vaskrse!".\nKomentari na tekst1. Христос васкрсе! Ваистину васкрсе! Hvala, toliko i vama a i vasim citaocima koji proslavljaju danasnji praznik! Zivjeli!guest, FRANCE15.4.2012 20:11:30 Va� komentar na tekst


FoNet portal :: Svet :: Akinci i Tatar u drugom krugu\nKiparski Turci odlučuju o dubini političke vezanosti za Tursku\nAkinci i Tatar u drugom krugu\n18. 10. 2020. 15:42 | FoNet\nNikozija - Kiparski Turci danas glasaju u drugom krugu predsedničkih izbora birajući između aktuelnog predsednika Mustafe Akincija (72), koji se protivi potpunoj dominaciji Turske, i njegovog izazivača Ersina Tatara (60), koji se zalaže za potpuno usklađivanje politike kiparskih Turaka s politikom Turske kao zaštitnika regiona.\nPolarizacija po ovom pitanju sada je izraženija nego ikada, javlja AP i prenosi tvrdnju Akincija da se Turska tokom kampanje "neviđeno mešala" u korist Tatara, ali da je ne samo on, već i njegova porodica, dobio pretnje da se povuče iz izborne trke.\nKipar je podeljen zelenom linijom Ujedinijenih nacija 1974. godine, posle invazije Turske i njene okupacije značajnog dela ove ostrvske sredozemne zemlje, usled čega su hiljade kiparskih Grka i Turaka izbegle u onaj deo u kome se većinski nalaze pripadnici njihove nacije. Tursku Republiku Severni Kipar priznala je jedino Turska.\nPodeljeni Kipar je od 1. maja 2004. član Evropske unije. (kraj) dpv\nnikozija predsednički izbori drugi krug mustafa akinci ersin tartar mešanje turske pretnje poltička polarizacija


Tabaković: Srbija je uspešno ograničila negativne efekte krize | N1 Srbija\nTabaković: Srbija je uspešno ograničila negativne efekte krize\n20.11.2020. |13.49 |\nGuvernerka Narodne banke Srbije Jorgovanka Tabaković izjavila je na Evropskom bankarskom kogresu da je donošenjem ekonomskog paketa Srbija uspela da ograniči negativne efekte krize, sačuva proizvodne kapacitete i radna mesta i da omogući pun oporavak već sledeće godine.\nKako se navodi u saopštenju Narodne banke, Tabaković je poručila da je i u pogledu inovacija Srbija spremna i da "ume da pravi velike korake" i dodala da je doneta strategija digitalizacije, a radiće se i na jačanju startap sektora, koji će imati sve važniju ulogu u budućem privrednom razvoju.\nOna je istakla da sektor informaciono-komunikacionih tehnologija u Srbiji ubrzano raste i da podaci pokazuju da je nivo izvoza tih usluga prošle godine bio 400 puta veći nego 2012.\n"U narednom periodu ostajemo otvoreni da podržimo sve razvojne potencijale, kojih nije malo. Na nama je da pažljivo sagledavamo razlike savremenog poslovanja i da uvek imamo u vidu čoveka i njegovo dobro", poručila je Tabaković.\nJorgovanka Tabaković kriza ekonomija pandemija Narodna banka Srbije\nU Sloveniji 1.591 novi slučaj koronavirusa, preminule 43 osobe 28.11.2020.\nU Hrvatskoj novih 3.987 slučajeva koronavirusa, preminulo 55 osoba 28.11.2020.\nU Hrvatskoj novih 4.080 slučajeva koronavirusa, preminulo 48 osoba 27.11.2020.\nTako sto ce cediti gradjane JOS vise....\nVi gospodjo niste svesni...\nvase nesvesti.Bogate zemlje ce morati da se godinama oporavljaju, a mi cemo dogodine stati na noge. Samo zombiji mogu da veruju u ovakve bajke.\nali o cemu vi pricate digitalizcija i ostalo, kakve to veze ima sa zivotom nas gradjana koje ste sve uvezali u dobiki duboki minus, glasanje pa ste to sve dobro iskoristili za ta neki ,,moratorjum,, koji se svima obio o glavu, kao vi vodite racuna //sns// o nama gradjanima pa eto odlazete, ali sta je sve posle toga, prijaviste i to master kartice, i sada ko ce da se izcupa iz te igre, ko, ono sto je nekada korisceno sada dolazi na naplatu i to debelo, tako da ste sve klijente zavili u crno i vi nesto pricate, dno


Degradacija životne sredine: Kako nismo ništa naučili | Šuma peva\nDegradacija životne sredine: Kako nismo ništa naučili\nPiše: Dragoslav Krsmanović\n"Myth is more individual and expresses life more precisely than does science"\nU situaciji rapidne urbanizacije i degradacije životne sredine, savremene eko-organizacije poput Šuma Peva zastupaju i neretko podsećaju na život u skladu s prirodom. No, degradacija životne sredine baš i nije nešto potpuno novo u istoriji čovečanstva. Ako malo pažljivije analiziramo mitove, videćemo da neki od njih izražavaju strah od i upozoravaju na - degradaciju životne sredine.\nSledi primer jednog takvog mita.\nČuveni tekst pod naslovom Harivaṁśa ( autor: Đinasena, 783. n.e.) je takozvani “dodatak” još slavnijeg epa - Mahābhārata, i možda najrealističniji deo puranskog ( Purāṇa, sansk. = staro, drevno, istorija) književnog korpusa, u jednom svom delu daje opis tipičnog plemensko-nomadskog načina života tog vremena.\nU njemu nailazimo i na priču o drevnom plemenu Abhira, koji su bili nomadi-stočari . Kao takvi, živeli su naprosto u zaprežnim kolima i kada bi naišli na oblast s odgovarajućim pašnjacima za ispašu svojih stočnih krda, tu bi se i nastanili. No, sticajem okolnosti, čitamo dalje, bivaju prinuđeni da i pored odgovarajućeg okruženja, tu oblast napuste. U nešto kasnijoj, nama vremenski bližoj književnosti, nailazimo na opis uzroka za takav njihov pokret a koji bismo danas nazvali sujeverjem. No, ima i primera uzroka koje, današnjom terminologijom rečeno, bez sumnje možemo svrstati pod - uništenje životne sredine.\nEvo o čemu se radi. Naime, posle izvesnog vremena, vuci su počeli sve češće da napadaju prvo stoku, potom decu a na kraju i odrasle članove pomenutog plemena, da je to postalo nesnosno.\nRazlog: bhukta-känanam - krčenje šuma! Dakle, uništenje prirodnog staništa, te su predatori morali zalaziti u naseljene sredine u potrazi za hranom.\nZa šta su ondašnji ljudi koristili drvo? Manje-više kao i danas - neka su prodavana u gradu, dosta se koristilo za ogrev ali i za pripremu hrane. No, reklo bi se da je i samo pleme Abhira, postajalo sve više sedentarno tj. stalno nastanjeno, a ne više nomadsko, te su drvo koristili i za izgradnju domova.\nČitamo: ghoṣo’yaṁ nagarāyate - "kamp se pretvara u grad"\nTako je stoka, vremenom, prestajala da pase pošto je trava bila prekrivena nečistoćama, od izmeta do kojekakvog otpada. Stoka je morala biti odvođena na ispašu poprilično daleko od naselja, sve do nekog koliko-toliko povoljnijeg pašnjaka, ali je mleko i dalje ostajalo sve slabijeg kvaliteta i bivalo ga je sve manje.\n"Gde smo nekada imali debeo pokrivač šuma, sada posvuda vidimo samo nebo. Ne samo da nema dovoljno drveća, već je i nedostatak šumske vegetacije za hranu i jelo", beleži pomenuti autor.\nČini se da u kasnijoj puranskoj književnosti, logičnost priče o degradaciji životne sredine biva zamenjena klasično mitskim pričama o čudima i sve više se govori o prednostima sedelačkog, “gradskog” načina života.\nSvest o šumi kao sastavnom i veoma bitnim delom tadašnjeg a i sadašnjeg svakodnevnog života te odgovarajući odnos prema prirodi u celini, takođe je implicitna i u nekim kasnijim pričama poput one o Kaliji, višeglavoj zmiji-otrovnici koja je živela u reci, no o tome možda neki drugi put.\nSve u svemu, možemo reći da je još tada ta priča o napadima čopora vukova i uništavanju šuma prekomerenim korišćenjem data kao upozorenje budućim naraštajima, ali kao što možemo videti, taj mit nije shvaćen ozbiljno.\nŠuma Peva se nada kako još uvek nije kasno da se nešto nauči iz mitova te da se čovečanstvo ne ozbiljnije, već ozbiljno posveti zaštiti životne sredine a naročito zaštiti šuma. Mada je sve manje vremena.


Domaćica čajno pecivo Mire Prijedor dobilo halal certifikat - Kozarac.ba\nU prostorijama kompanije MIRA AD Prijedor održana je svečana ceremonija uručenja halal certifikata čime je potvrđena uspješna implementacija zahtjeva Halal standarda BAS 1049:2010.\nHalal certifikat inženjeru za upravljanje kvalitetom, Dajani Rosić Šobot uručio je direktor Agencije, gospodin Amir Sakić. Svečanosti su prisustvovali predstavnici Agencije i menadžment kompanije Marina Cvjetićanin, Mile Šiljegović, Slobodan Kršić i Dragana Šiljegović.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Cetinjski prerađivači zainteresovani za novu podršku\nIPARD 16. 09. 2019. 22:55 >> 22:56 0\nVeliki broj preduzetnika sa Cetinja, tradicionalno najviše iz sektora prerade mesa i mlijeka pokazali su interesovanje za bespovratnu podršku Ministarstva poljoprivrede da kroz IPARD program nastave razvoj svog biznisa.\nKako je saopšteno iz Ministarstva, danas je na Cetinju održana prezentacija drugog Javnog poziva za podršku investicijama u preradu kroz IPARD program na kojoj su predstavnici Ministarstva poljoprivrede i ruralnog razvoja upoznali prisutne prerađivače sa procedurama realizacije i mogućnosti ostvarivanja prava na podršku.\n“Kroz IPARD poziv za preradu, zainteresovani aplikanti mogu konkurisati sa projektima, čiji prihvatljivi troškovi iznose od 40.000 do 1.500.000 eura, dok podrška iznosi do 50odsto prihvatljivih troškova. Posebno je naglašeno, da se dodatna sredstva podrške od 10% mogu dodijeliti za dio prihvatljivih/odobrenih troškova koji se odnosi na upravljanje otpadom, nusproizvodima, prečišćavanje otpadnih voda i iskorišćavanje otpada. Podrška se dobija nakon što se realizuje cjelokupna investicija”, saopšteno je iz Ministarstva.\n“Naglašeno je da se podržavaju početnici, odnosno zainteresovani aplikanti mogu osnovati preduzeće do trajanja javnog poziva i aplicirati za sredstva podrške. Takođe, naglašeno je da se kroz prvi javni poziv za preradu kroz IPARD trenutno na teritoriji cetinjske opštine realizuju četiri investicije”, navodi se u saopštenju.\n“Korisnici IPARD drugog javnog poziva za preradu mogu biti pravna lica (mikro, mala i srednja) preduzeća, kao i kooperative. U skladu sa kriterijumima, korisnici mogu biti i velika preduzeća. Podrška se dodjeljuje za preradu poljoprivrednih i ribljih proizvoda, za koje su postavljeni i specifični kriterijumi, odnosno uslovi koje potencijalni korisnici podrške moraju da zadovolje da bi ostvarili podršku kroz ovaj javni poziv”, navodi se u saopštenju.\nNajkasnije do trenutka isplate, u zavisnosti od sektora prerade, korisnici moraju imati instalirane kapacitete prerade koji su definisani za svaki sektor koji se podržava: prerada mlijeka; prerada mesa; proizvodnja vina; prerada voća i povrća (uključujući žitarice, gljive, pečurke, aromatično i ljekovito bilje; prerada maslina; prerada ribe i akvakulture.\n“Svi potrebni obrasci vezani za apliciranje na projekat mogu preuzeti sa internet stranica Ministarstva poljoprivrede i ruralnog razvoja, kao i internet stranice koja je uspostavljena posebno za IPARD program – www.ipard.gov.me. Obrasci se mogu preuzeti i u kancelarijama Odjeljenja za savjetodavne poslove u oblasti stočarstva i u biljnoj proizvodnji.”


Na dnu Ohridskog jezera praistorijsko naselje i potonuli brodići\nNa dnu Ohridskog jezera, na potezu između Struge i sela Kališta, postoji podvodno praistorijsko naselje i nekoliko potonulih brodića iz Prvog svjetskog rata - tvrdi Milutin Sekulovski iz Ronilačkog kluba "Amfora" iz Ohrida.\n"To su podvodne lokacije interesantne za ronjenje, a konfiguracija struškog dijela jezera je u vidu zaliva koji je dosta plitak", naglasio je Sekulovski za lokalne medije.\nPrema njegovim riječima, još nedostaje pisana dokumentacija o podvodnim lokalitetima.\n"Ono što se zna jeste da su dva potonula broda veća, dok su drugi tzv. barke za robu i nije riječ o klasičnim brodićima. Pretpostavlja se da su barke potopljene u vrijeme Prvog svjetskog rata kako ih se ne bi dokopalo stanovištvo. Interesantne su zbog toga što takvih objekata nema na drugim lokacijama u jezeru", dodao je Sekulovski.\nOn je rekao da postoji plan snimanja obale od poteza reke Sateske, pa sve do albanske granice na dubini od osam do 10 metara, budući da to do sada nije rađeno, a da li će to biti realizovano zavisiće od finansija.\nOhridsko jezero ubraja se u red većih evropskih jezera, a nalazi se u jugopadnom dijelu Makedonije i istočnom dijelu Albanije. Zauzima površinu od 358,2 kilometara kvadratna i pod zaštitom je Uneska.


Omiljeni kaputi ove jeseni\nSiva je najzastupljenija boja na kaputima, ali rado nosimo i one veselijih boja. Kao i printirane ili klasične crne kapute u dužoj i kraćoj varijanti. Ove nedelje se posvećujemo upravo njima i kombinacijama četiri dame koje će vam se sasvim sigurno dopasti.\nIZBEGAVAJTE! Ova odeća može da vam ugrozi zdravlje!\nUmesto što mislimo na modu, bolje bi bilo da mislimo na zdravlje.\nKakav kaput treba da imate u ormanu ?\nKada nam snežni dani i niske temperature zakucaju na vrata, na tron stupa njegovo veličanstvo – kaput. I zaista, dok su nekada naše bake birale krojeve koji će najbolje poslužiti glavnoj svrsi – da nas zaštite od hladnoće, danas je kaput modni simbol, a modele biramo onako kako nam trendovi diktiraju.\nNajbolje zimske haljine za hladnu sezonu\nHaljine koje možete nositi i zimi...\nStajling vodič za decembar\nPredlozi koji će vam pomoći da svaki dan tokom poslednjeg meseca u godini imate savršen stajling.\nDA I NA FOTKAMA IZGLEDATE SAVRŠENO\nČim kupite novi par hulahopki, nakvasite ih i OSTAVITE OVDE: I garantovano se NEĆE CEPATI\nTek što ste kupile nove čarape, ma niste ih ni pogledale, a one su već pukle? To se više neće dešavati uz ovaj trik.\nŠest saveta za bržu kupovinu farmerki\nU ponudi je mnoštvo modela, ali naći onaj koji nam najbolje pristaje je kao tražiti iglu u plastu sena. Zato, razmislite o ovih nekoliko saveta. Zaista mogu da vam pomognu...\nNe pravite ove grešake pri kupovini farmerki!\nOko 87 posto žena farmerke nosi barem jednom nedeljno, a od 10 žena, njih 6 ima problema s pronalaskom idealnih. Ako i vi spadate u ovu grupu žena koje tragaju za besprekornim krojem, pre nego što krenete u kupovinu, saznajte kojih 5 najčešćih zabluda o farmerkama morate odmah zaboraviti...\nOne nose FRONCLE, a mogu da kupe sve što požele\nPomama za pocepanim farmerkama ne jenjava. Nose ih svi, čak i dame koje imaju milione i mogu da kupe, a često i kupuju najfinije luksuzne kvalitetne modele.\nŠta god da obuku, one su neodoljive\nSvima dobro stoje i svi ih vadimo iz ormana sa prvim hladnim danima. Rolke su dočekale svojih pet minuta. Nose se uski i glomazni modeli sa klasičnom ili oversajz rolkom. Nisu im odolele ni poznate dame\nSačuvajte vašeg mezimca uz pomoć 3 JEDNOSTAVNA TRIKA\nI najlepši vuneni džemper delovaće iznošeno ako se na rukavima, laktovima i mestima gde se jedna površina češe o drugu pojave grudvice.


» Izgradnja slobode u Nišu\nU okviru obeležavanja Evropske godine kulturnog nasleđa, EU info kutak je organizovao posetu sa stručnim vođenjem do spomenika i objekata koji su značajni za period od oslobođenja Niša do završetka Prvog svetskog rata o kojima su govorile dr Aleksandra Mirić, arhitekta-konzervator i Milena Kocić, master istoričar i asistent na Filozofskom fakultetu u Nišu.\nObilazak je počeo posetom spomeniku knezu Milanu Obrenoviću u Tvrđavi podignutom 1902. godine povodom 25. godišnjice oslobođenja Niša od Turaka. Istoričarka Milena Kocić podsetila je okupljene da je Niš po svojoj kulturi i pismenosti bio jedan od najnaprednijih gradova pod turskom vlašću. ,,U njemu je živelo oko 2000 pismenih muškaraca i 73 učene žene’’, kazala je Kocić. Podsetila je i da je 1878. godine, po oslobođenju otvorena prva gimnazija u ovom gradu, a 1884. i prva železnička pruga na relaciji Beograd-Niš. Govoreći o samom spomeniku knezu Milanu u niškoj tvrđavi, dr Aleksandra Mirić ukazala je na to da je on u obliku puščanog zrna kao simbol otpora, kao i da je oivičen đuladima budući da je Tvrđava do tada bila striktno vojni objekat. Priča o okolnostima u Nišu nakon oslobođenja nastavljena je šetnjom kroz nišku tvrđavu, dok je ispred zgrade Banovine nastavljeno sa pričom o Nišu kao ratnoj prestonici tokom Prvog svetskog rata. ,,Sa ovog balkona je tadašnji predsednik Vlade Nikola Pašić pročitao telegram kojim je Austrougarska objavila rat Srbiji’’, pokazala ja istoričarka Kocić na zgradu u kojoj se danas nalaze Univerzitet u Nišu, Univerzitetska biblioteka, Regionalna privredna komora, Zavod za zaštitu spomenika kulture i Studentski kulturni centar, a gde je održana prva ratna sednica vlade. U pomenutoj zgradi je od početka Prvog svetskog rata do oktobra 1915. bilo sedište Vlade Srbije, podsetile su vodičkinje događaja ,,Korakom slobodnog Niša’’.\nOne su potom odvele grupu do zgrade Oficirskog doma koja je izgrađena 1880. godine. ,,Ova zgrada je prvo bila kafana Evropa i predstavljala je, na neki način, centar kulturnih dešavanja Niša jer su ovde nastupala pevačka društva i pozorišne trupe. Građena je u stilu neoklasicizma, a projektovao je bečki đak Ivan Kozlić’’, kazala je dr Mirić koja je podsetila da je ovaj objekat menjao namene pa je nakon ugostiteljskog bio vojni objekat, devedesetih je bio na usluzi festivalu Filsmki susreti nakon čega je ovaj objekat na nišavskom keju ostao zapušten te ponovo renoviran 2015. od kada predstavlja multifunkcionalno zdanje u gradu. Oficirski dom je imao i značajnu istorijsku komponentu jer je tokom Prvog svetskog rata ovde bilo sedište srpske Skupštine u kojoj je 7. decembra 1914. doneta Niška deklaracija u kojoj su bili navedeni ratni ciljevi.\nEU info kutak vas vodi u obilazak niških galerija\nKreativna radionica Subotom za najmlađe – „Tradicionalna obuća Holanđana – klompe“


Postanite član – UPPS\nUPPS želi da obuhvati najšire moguće članstvo među preduzećima koja dele njegove vrednosti. Što ima više članova, udruženje će biti u većoj mogućnosti da promoviše svoje vrednosti i standarde u Srbiji.\nOva procedura je osmišljena kao garancija da UPPS čine isključivo članovi koji zaista ispunjavaju kriterijume za članstvo. UPPS mora da bude u poziciji da garantuje za sve svoje članove tako da svim klijentima, partnerima i stranama bude jasno da član UPPS može da se smatra dobrom kompanijom najvišeg profesionalnog i etičkog integriteta.\nDa biste postali član UPPS, popunite obrazac zahteva za članstvo.\nPošaljite popunjeni obrazac mejlom na adresu UPPS, uz neophodne dokumente u prilogu. Slanjem zahteva potvrđujete saglasnost sa procedurom.\nVaša prijava će biti razmotrena na sledećem sastanku Upravnog odbora UPPS. Možda će biti potrebno da pružite dodatna objašnjenja ili dokumentaciju.\nUpravni odbor će sastaviti preporuku i obavestiti vas o tome. Ukoliko je preporuka pozitivna, Upravni odbor će prijavu staviti na dnevni red sledeće Generalne skupštine, koja je najviše rukovodeće telo UPPS. Generalna skupština će glasati o prijavi, a vaše preduzeće biće obavešteno o ishodu glasanja.\nAko je glasanje pozitivno, preduzeće će dobiti status pridruženog člana. Posle godinu dana u statusu pridruženog članstva, Generalna skupština će glasati o promeni statusa u punopravno članstvo.\nPridruženo članstvo daje se:\nNovim članovima čije članstvo tek treba da bude odobreno na Generalnoj skupštini.\nPreduzećima koja dele vrednosti UPPS i teže njegovim ciljevima, ali još uvek ne ispunjavaju neki uslov za članstvo. Ova preduzeća mogu da zadrže status pridruženog člana dok ne ispune uslove, uz odobrenje Generalne skupštine.\nDrugim subjektima, na predlog Upravnog odbora i uz odobrenje Generalne skupštine.\nPridruženi članovi nemaju pravo glasanja u udruženju.\nPridruženi članovi su kao takvi predstavljeni na sajtu UPPS na sličan način kao punopravni članovi.\nPridruženi članovi mogu da koriste logotip UPPS u svojim prezentacijama i na svojim sajtovima.\nPopunite online formular


Najbolji srpski automobilista Dušan Borković završio je uspešno treći trkački vikend na stazi Zandvort u Holandiji osvojivši ukupno 65 bodova. Nakon osvojenog trećeg mesta i prvog ovogodišnjeg postolja na jučerašnjoj trci, srpski as je drugu trku\nNajbolji srpski automobilista Dušan Borković zauzeo je treću poziciju na prvoj trci na stazi Zandvort u Holandiji i prvi put se ove godine popeo na postolje. Vozač NIS Petrol tima u saradnji sa Comtoyou racing je nakon kvalifikacija u\nDrugi trkački vikend TCR Evropa šampionata za najboljeg srpskog automobilistu Dušana Borkovića obeležili su osvojenih novih 12 bodova, kao i veliki problemi sa menjačem na njegovom Audi RS 3 LMS . Nakon nove dve runde takmičenja na stazi Pol Rikard\nNajbolji srpski automobilista Dušan Borković i njegov suvozač Igor Marković završili su prvi dan 53. Srbija relija kao najbolji na svih šest brzinskih ispita koji...\nDušan Borković, vozač NIS Petrol Racing Tima i prošlogodišnji pobednik Srbija relija, potvrdio je svoje učešće i na ovogodišnjem najznačajnijem međunarodnom automobilskom takmičenju na našem...\nNajbolji srpski automobilista Dušan Borković završio je šestu uzastopnu trku pobedom i maksimalnim brojem bodova i tako jedan vikend pre kraja takmičenja obezbedio titulu šampiona...\nNajbolji srpski automobilista Dušan Borković ostvario je još jednu blistavu pobedu u TCR Istočna Evropa I osvojio novih 25 bodova na prvoj trci na stazi...\nNajbolji srpski automobilista Dušan Borković osvojio je maksimalnih pedeset bodova na Slovakiaringu I po drugi put se tokom ovog trkačkog vikenda popeo na pobedničko postolje....


Kusur / etika - lekcija iz posla (76)\nHome Blog Kusur / etika - lekcija iz posla (76)\nPromene se dešavaju – Adam Bartlett via Flickr (CC BY 2.0)\nSvakog dana u svakom pogledu se novac kreće – da li u prodavnici, putem kartica, kešom, čekovima… Ako ste putovali van granica ove zemlje imali ste prilike da ukoliko plaćate kešom dobijte kusur ili razliku cene koštanja od novca koji ste dali. Prosta razmena novca za robu ili uslugu.\nOva priča ima veze sa novcem i poimanjem šta on predstavlja i svakako šta isti predstavlja onome ko robu ili usluge prodaje i kako se odnosi prema istom (novcu).\nKada je u pitanju bezgotovinsko plaćanje znate da kusura nema već je sve preneto onoliko koliko je navedeno na računu. Sa druge strane, kusur koji se desi tokom plaćanja kešom ili gotovinom ne prati iste zakone plaćanja.\nMnogi će se setiti da u slučaju da nema kusura ili ga nema dovoljno kod prodavca imate situaciju da vam ponude žvaku ili sličan objekat male vrednosti kojim se nadoknađuje mali nedostatak. Da li je to u redu? Naravno da nije, kako niste ni tražili tu robu i sa druge strane nije vaš problem što prodavac nema dovoljno da vam vrati.\nImperativ poslovanja je da kompletna transakcija između prodavca i kupca bude kompletna i bez mogućnosti greške ili anomalije – što nedostatak kusura jeste. Zanemarivanje malih iznosa iz transakcije se obe strane zavaravaju da je sve u redu. Ukoliko obe strane nisu usaglašene – prodavac će imati problem sa viškom ili manjkom, kupac sa nezadovoljstvom.\nTe 2005.godine sam zatvarao račun u jednoj od domaćih banaka kako nisam bio zadovoljan uslugom i proceduralnim stvarima. Konačno zatvaranje računa je potrajalo kako nisu sve transakcije prošle kroz procesora kartica. Nakon mesec dana proces zatvaranja računa je trebao biti gotov, ali nije. I dalje nisu sve transakcije bile rešene. Ostavio sam određenu sumu kako bi se po pristizanju informacija moj račun izbalansirao i procedura zatvaranja završila.\nProšlo je još mesec dana i u novoj banci sam aplicirao za izdavanje kartice (kreditne), kako je proces iz prve banke trebao da bude gotov.\nNažalost, novac koji sam ostavio nije bio dovoljan. Nedostajalo je još 30 ili 40 para (pamćenje me vara) zbog određenih troškova koji su se desili tokom procesa gašenja što je prouzrokovalo da moji prvobitni računi nisu bili ugašeni, kreditno opterećenje na osnovu stare kartice još uvek aktivno… Svakako sam imao razumevanja za prvu banku, kako se oni bave novcem i ne mogu da tek tako da gube novac.\nOtišao sam u prvu ekspozituru kako bih platio i zauvek se izgubio iz listi banke kao klijent. Dao sam 1 dinar i stajao za šalterom. Ljubazna službenica me je posle 30tak sekundi pitala da li postoji problem, kako sam stajao ispred nje i čekao.\nNaravno. Čekam svoj kusur.\nAli nemamo te apoene kako bismo vam vratili.\nTo nije moj problem. Ja odlučujem da li ću nekome pokloniti novac ma koliko da je. Očekujem da se odnosite prema mom novcu kao što se i vi odnosite prema svom.\nDa skratimo priču. Pronašli su među zaposlenima tih 60 ili 70 para i vratili mi, što i dalje nije problem njihovih zaposlenih ali oslikava problem koji postoji prema odnosu i tuđem novcu.\nDa li ste ikada čitali svoje (lične) račune za telefon, struju, komunalije i da li ste ikada imali primedbu na iste? Obično samo jednostavno platite ne razmišljajući o sadržaju, osim ako se ne desi da iznos prevazilazi očekivanja koja ste imali zasnovana na prethodnim mesecima ili periodima.\nPravilnost ili istinitost informacija koje stoje na tim računima se baš i ne dovode u pitanje kako očekujemo da iza njih stoji mašinerija koja radi svoj posao.\nSvakako – sledeće informacije su zasnovane na ličnim iskustvima i ne moraju da budu pravilo, ali svakako mogu biti predlog svim institucijama da poboljšaju svoju uslugu – kako potrošači ili klijenti (daleko lepša reč) treba da ima poverenje u kompaniju kojoj plaća.\nSvakako ako ste monopolista i gubitak par procenata klijenata nije veliki problem – bilo kakvo unapređenje nije bitna stavka – kako svi ostali predstavljaju većinu koja se ne buni.\nPrimećivao sam stavke koje se tiču kamate iako su računi plaćani pre roka (kako bi dobili popust na plaćanje pre vremena), obračune iako stvari nisu merene (na osnovu istorijskih informacija), pogrešno obračunate elemente…\nDa li takve situacije stvaraju poverenje kod klijenata?\nOnda kada očekujete određenu uslugu a ne dobijete je ili je nepotpuna.\nDesilo vam se – zar ne?\nVrednost vašeg novca se ogleda u vremenu koje ćete uštedeti i za koje očekujete da će se rešiti vaš problem ili potreba. Vrednost se ne ogleda u obavezi da pokrijete potrebe insistucija za novim izvorom prihoda.\nVi ste zaradili novac kojim želite da zadovoljite određene potrebe i spremni ste da platite. Etika poslovanja se zasniva na tome da se vaš novac poštuje i da niko nema prava da dovodi u pitanje odakle vam i zbog čega to radite (time se bave druge institucije koje nisu predmet ovog članka). Prvi i najvažniji element posla je poštovanje kupca ili klijenta i pružanje odgovarajuće usluge ili robe. Sve ostalo je dodatak ili šlag na tortu.\nAko su pravila glupa i besmislena, koja vas onemogućavaju da pružite kvalitet – tražite promenu. Zvuču donkihotovski, kako se plašite za svoj posao. A da li želite nezadovoljne ljude i pozive ispred svojih vrata ili šaltera?\nZavršite svoj posao i bavite se nečim drugim nasuprot povremenom završavanju nekog posla, izbegavanju obaveza, manipulisanje strankama ili klijentima FUDom (strah, nesigurnost, kolebanje), izmišljanjem i bavljenjem tuđim problemima.\nNisam video skoro da je neko propao time što se bavio podizanjem kvaliteta svojih usluga i pažnjom koja se posvećuje klijentima ili kupcima (svakako u okviru mogućnosti i raspoloživog novca).\nOsim ako niste osuđeni (ili mislite da jeste) na nepopravljivu ekipu (tako se čini na prvi pogled) koja nema motiva ili je u pogrešnom filmu.\nSvi žive (funkcionišu) od nekog drugog tj na osnovu nečijeg novca. Država i institucije plaćaju ljude na osnovu naše potrošnje, kompanije žive od kupovina i ljudi koji imaju novac plaćajući svoje zaposlene na osnovu profita stvorenog potrošnjom.\nVisokom etikom i pažnjom na tuđ novac koji je teško zarađen možete napredovati. U suprotnom – možete biti sledeći prevarant na ulici koji leši svoje žrtve ne razmišljajući o klijenteli već o sledećoj ovci.