Aleksandra Slađana Milošević: Psihološki profil silovatelja, kada se nemoć invertuje u nadmoć | Sito&Rešeto\nNaslovna Ljubav&Seks Ljubavni odnosi Aleksandra Slađana Milošević: Psihološki profil silovatelja, kada se nemoć invertuje u nadmoć\nAleksandra Slađana Milošević: Psihološki profil silovatelja, kada se nemoć invertuje u nadmoć\nSrpska reč silovanje ima etimološki koren u reči sila (na silu), dok engleska reč rape, potiče od latinske reči rapere, što znači ukrasti, uzeti, odneti sa sobom.\nPojam se prvi put pojavio u religioznim tekstovima. Krađa ili otimanje žena pripada drevnim običajima, kada je muškarac jednostavno po izboru uzimao žene, silovao ih i doslovce, odnosio plemenu kao svoj posed.\nLjubavne priče grčke mitologije obiluju incestima, silovanjima i preljubama. Zlodela najčešće čine bogovi sa boginjama, ali i sa smrtnim ženama kojima ova nebeska umešanost ne donosi dobru sudbinu. Zevs je silovao Letu, Ganimedu i Evropu, Posejdon Etru, Had Persefonu, Paris (najverovatnije) Helenu.\nAleksandra Slađana Milošević, umetnica i psihoterapeutkinja, praktičarka transakcione analize\nZa razliku od grčkih bogova, kod kojih je silovanje bilo prihvatljivo i uobičajeno, kod današnjih smrtnika je ono sankcionisano krivičnim zakonima. Međutim, suđenja su retka, broj osuđenih ispod jedne desetine procenta, presude najčešće blage s kaznama nedovoljnog trajanja. Zanimljivo je da je za vreme kolonijalnog perioda u zapadnoj Evropi silovanje bilo tretirano kao i ubistvo, izdaja ili podmetanje požara. Zabeleženo je da je u XII veku, rodbini žrtve bila data mogućnost da kaznu nad zločincem sama izvrši. U ranom XIV veku u Engleskoj, bilo je očekivano da ‘žrtva silovanja iskopa počiniocu oči ili da mu svojeručno odseče testise’ (Trisha Olson: The Medieval Blood Sanction and the Divine Beneficence of Pain, Journal of Law and Religion, 22 JLREL 63, 2006).\nSilovanje je jedno od najčešćih zločina u svim državama i kulturama.\nAmerički statistički biro pravde u istraživanjima iz 1999. godine ustanovio je da su žrtve silovanja najčešće žene, čak u 91% slučajeva a počinioci u 99% slučajeva muškarci. Silovatelji su prosečne starosti od 16 do 24 godine, dok silovane žene pripadaju svim starosnim grupama od šest meseci, do postmenopauzalnih žena i starica od devedeset godina.\nOdlomak iz knjige “Civilizacija i žena – Muška žena”, I i II tom, autorsko-enciklopedijskog dela Aleksandre Slađane Milošević, u izdanju Službenog glasnika, 2012.\nSilovanje je akt agresije, a motivi silovanja su multifaktorijalni.\nPočinioci silovanja ovim činom nekada dokazuju svoju opakost i maskulinost na antisocijalan način. Motivi mogu biti i srdžba, potreba da se vlada, dominira, preuzme kontrola nad drugim ljudskim bićem, sadizam, seksualna gratifikacija, oslobađanje od frustracije, socijalnog, biološkog i evolucionog pritiska. Primarna potreba muškarca da preuzme moć od žene opisana je u monomitu otimanja vlasti.\nI osećanje bespomoćnosti može voditi ka agresivnom, dominirajućem i silovateljskom ponašanju. U osnovi patologije silovateljevog ponašanja je i želja da se ponizi drugi, iskoristi tuđa slabost i osveti zbog sopstvene slabosti. Mada zvuči paradoksalno, silovanje najčešće nije seksualno motivisano.\nOvaj akt nasilja kod žene prouzrokuje strah i ostavlja duboke emotivne ožiljke.\nŽrtve pate od postraumatskog stres sindroma u čijem sklopu je uznemirenost, emotivna nestabilnost, povlačenje iz stvarnosti, depersonalizacija ili disocijacija (slično otupelosti), poremećaj koncentracije i sna, osećaj poniženja, umanjene vrednosti, nesigurnosti, krivice, besa. Čin silovanja može oblikovati život žene i uticati na njeno potomstvo i okolinu.\nMnogi muškarci navode da lepota žene čini da se osećaju bespomoćnim.\nIz te navodne bespomoćnosti, nastaju maštanja ili dolazi do silovanja koje se smatra legitimnim sredstvom da se poseduje lepota. Muškarci i danas veruju da ne mogu kontrolisati seksualnu potrebu u prisustvu lepe žene, čak i ako je ona još dete, te se silovanje time opravdava (tvrdnju o nemogućnosti kontrole, na osnovu svog istraživanja, iznosi pisac i istraživač Tim Beneke, 1982).\nPostoje i običajna silovanja u društvima koja smatraju da se tim putem ženi ukazuje na pripadajuće mesto u društvenoj hijerarhiji.\nStari Grci i Rimljani su silovali žene kako bi ih kaznili ili prikazali svoju moć. Ponižavajućim činom silovanja destimulisala se ženina pobuna i potencijalna borba za promenom statusa. Ako bi silovanje u nekom društvu i bilo kažnjivo, stepen krivice se razlikovao u zavisnosti od toga da li je žrtva bila devica, supruga ili udovica.\nNeke kulture silovanje vide kao zločin protiv glave porodice ili protiv nevinosti. Silovanje prostitutki i drugih ne-vrlih žena se u mnogim zakonodavstvima nije smatralo zločinom, jer se nije mogla povrediti nevinost koje nema.\nU društvu, poput antičkog rimskog, očekivalo se da će poštena žena, ako je bila žrtva silovanja, poput Lukrecije, mrlju sa svog imena skinuti time što će izvršiti samoubistvo. Lukreciju, kćerku Spurija Lukrecija, prefekta Rima i ženu konzula Lucija Tarkvinija Kolatina, silovao je Sekst Tarkvinije, sin kralja Lucija Tarkvinija Superba. Čin silovanja posle koga je usledilo njeno samoubistvo i smrt na rukama oca (preminula je oko 508. godine pre Hrista), isprovocirali su revoluciju protiv kralja i monarhističke vlasti, i uspostavljanje Rimske republike.\nTicijan, Tarkvinije i Lukrecija, oko 1571. godine, Fitzwilliam Musem, Cambridge, UK\nŽrtva silovanja se često nalazi u invertovanoj ulozi, gde joj se pripisuje krivica za „izazivanje“ silovanja. Čuju se navodi da je žena ta koja je „tražila“ silovanje svojim provokativnim ponašanjem, privlačnim izgledom, spontanošću, ljubaznošću, komunikativnošću ili pukom prijatnošću pri kontaktu.\nNeko je rekao da je želja žene za nasilnim seksom onolika, kolika i želja čoveka da mu neko otme novac iz džepa.\nPored pomenutih motiva, skrenula bih pažnju na psihološke uzroke koji kod silovatelja nastaju kao posledica fiksacija u ranim fazama odrastanja.\nUzroci ove vrste nasilja su osećanje bespomoćnosti, kada se nemoć invertuje u nadmoć. Cilj nasilnika je osveta, a sredstvo dolaska do cilja, nasilje.\nAko usvojimo Frojdovo učenje, iz njega sledi da se muškarčeva seksualnost začinje sa objektom majke. Slika majke je od početka prisutna i kao arhetipska slika oblikovana u nesvesnom. Rekla bih da je muškarčeva svesnost od samog nastanka, kao i tokom čitavog odrastanja, pod dominantnim uticajem slike majke. Sadržaji koji su izbegli potiskivanju ili razrešenju, predstavljaju muškarčeve Erinije, progoniteljke koje deluju između nagonskog nesvesnog i manifestovanog svesnog.\nNerazrešenost ovih fiksacija predstavlja osnov agresije, usmerene ka ženi-partnerki koju muškarac vidi kao pod velom, skrivenu. Kada veo podigne, ne vidi ono što nesvesno želi – svoju majku, što stvara osnov za neurotsku reakciju.\nI ova frustracija je dvostruka: Muškarac ne želi da podigne veo i vidi svoju „majku“, jer tako razotkriva fiksaciju na ljubavni objekat majke, na nedovoljnu odvojenost i nepotpunu definiciju svesnog Ja, što ga čini nesigurnim i bojažljivim. Nesigurnost kompenzuje silom i tu se nalazi jedan od uzroka muškarčevog nasilja. Muškarac regredira na emocionalni nivo svesnosti na kome se može identifikovati samo sa svojim organizmom, postojećim u prostoru i vremenu. U ovoj fazi sazrevanja svesnosti, stvara se egzistencijalna potreba za preživljavanjem i pojavljuje se strah od smrti. Iz tog straha, muškarac razara, što je drugi deo uzroka koji vodi ka nasilju. Povezani procesi razvoja svesnosti i stvaranja straha od smrti – buđenja Tanatosa, sa Edipalnim stupnjem psihioseksualnog razvoja, u zrelom dobu upravo mogu proizvesti reakciju razaranja.\nTragovi vezanosti za majku, stvoreni u Edipalnoj fazi razvoja, najčešće ostaju trajno prisutni. Iako to svesno želi, muškarac gotovo da ne može da voli ženu koja nije njegova majka. Žena pred njim nikada ne može odgovoriti njegovim potrebama, jer ih on nije definisao u pravcu drugog objekta. Muškarac nije završio psihički rad odvajanja i sliku majke nije dovoljno potisnuo. Nezadovoljeni libido se pretvara u strah, a zatim u agresiju. Muškarac ima potrebu da sebe kazni zbog neadekvatnog izbora objekta, ali se ta samodestruktivna namera invertuje u destruktivnu, te drugi trpi nasilje.\nMuškarčevo silovateljsko ponašanje ću objasniti i Jungovom teorijom o arhetipu Anime.\nNasilje bi onda imalo izvor u projekciji zle Anime. Intergrisanjem u nesvesno sadržaja zle Anime – čije je poreklo majka koja nije bila negujuća, prisutna i pouzdana, stvara se mogućnost reakcije nasilja. Kasnijim projektovanjem zle Anime na partnera, muškarac oseća istovetno nezadovoljstvo ženom, kao i sa majkom u periodu odrastanja, što u njemu može probuditi potrebu za osvetom putem bilo kog oblika nasilja.\nKastrativna majka, koja je pritom doživotno zadržala uticaj na muškarca, čini da on još teže prevaziđe strah u fazi zamene majke ženom. Ako prihvatamo tezu da su svi strahovi povezani s porazima ili da su sećanja na poraze, onda sebična, nenegujuća majka koja detetu odbija pažnju, ne pruža ljubav i negu kada ono to traži, pruža osnovu za osećanje poraženosti i posledično straha. Dete je poraženo od majke-žene, onda kada mu je ispunjenje prvih, egzistencijalnih potreba i želja uskraćeno. Ako je nesvesni sadržaj koji je majka introjektovala u dete dominantno negativan, očekivane posledice su između ostalog smanjena životna energija i agresija prema sebi i drugima. Agresijom prema drugome, transformiše se želja da se umre, u želju da se ubije drugi.\nRazmotrila bih i koncept prenatalnih psihičkih procesa i pojave prvih strahova, gde bih ponudila sledeće tumačenje njihovog nastanka: ako posegnemo za nivoima prenatalne svesti, možemo otvoriti mogućnost razmatranja dubljih osnova porekla straha.\nŽivot deteta se odvija u utrobi majke, kada ono u potpunosti zavisi od majčinog fiziopsihičkog i voljnog stanja. Do ometanja procesa stvaranja svesti u prenatalnom periodu može doći usled bioloških i psihičkih uzroka koji vode poreklo od majke ili usled još nerazjašnjenih elemenata koji učestvuju u stvaranju svesti.\nTrauma stvorena u fetalnom prenatalnom periodu, posebno je dramatična i pogubna.\nU prenatalnom periodu, u prvoj fazi nastajanja svesti i razvoja psihičkog života, individui je uskraćena svaka podrška. Ovo je ostavlja bez ikakve odbrane i potencijala za buduće razumevanja psihičkih događanja kod sebe i kod drugih a posebno u transakcijama među ljudima.\nTako je fiksacija nastala u najranijem periodu najteže rešiva, pošto dete ostavlja bez psihoenergetskih resursa. Do uzroka kasnije nesigurnosti i straha, teško se može doći (samo)analizom, već su potrebne metode dubljeg prodiranja u nesvesno. Agresija koja vodi poreklo iz prenatalnog straha, može nastati iznenada i delovati bezrazložno. Pritom se teško može držati pod kontrolom. Osobe sa prenatalnom fiksacijom često postaju psihopate, sociopate, silovatelji, ubice i teški kriminalci.\n Emocionalna svesnost se, kako to NLP definiše, razvija do druge godine života. Koincidira sa Edipalnom fazom Frojdove teorije o psihoseksualnom razvoju.\n U skladu sa Frojdovim učenjem, svaki dečak bi trebalo da izgubi Edipalnu bitku sa ocem a devojčica sa majkom. Dečak, dakle, treba sebi da kaže: „Kada odrastem biću muškarac kao tata, a oženiću se ženom kao što je moja majka“. Predložila bih ipak, da se ideal zrelosti muškarca preformuliše u sledeće: „Kada odrastem biću muškarac kao tata a oženiću se ženom koja nije kao što je moja majka.“\nPrethodni članakNovi trend: Vaginalni strobing – neka vaša vagina zablista punim sjajem\nSledeći članakHit 10 boja za jesen – zimu 2017/18\nTirdo Aug 23, 2017 at 12:35\nKompleksna i teška tema.\nZaintrigirana sam da pročitam dela Slađane Milošević, ali me odbija njeno konstantno nastojanje da suštinu nepotrebno vizuelno izražava u preuveličanom i šund stilu. Imam utisak da je istovremeno jako površna a i pametna.


Fudbal: Bečejci potvrdili titulu jesenjeg prvaka | Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nFudbal: Bečejci potvrdili titulu jesenjeg prvaka\nBečejci su ove polusezone 14 puta teren napuštali ozarena lica | Foto: Vlastimir Jankov\nBorac – OFK Bečej 1:2 (0:1)\nSakule: Stadion Sveti Nikola. Gledalaca: 400. Sudija: Nikola Petrović (Šajkaš). Strelci: Milovac u 68 za Borac, a Đuričin u 12. i Aleksić u 57. za OFK Bečej. Žuti kartoni: Jeftić, Milovac i A. Šušnjar (Borac), a Aleksić i Živkov (OFK Bečej)\nBorac: Trivunović, Vuković, M. Šušnjar, Petrović, Samardžić, Barošević (od 19 Milanović), Smajlagić, Milovac, Čigoja, A. Šušnjar, Jeftić.\nOFK Bečej: Živkov, Vorgučin, Kragović, Tomčić, Stanojev, Cvetković, Rahić (od 88. Mihalec), Mirkov, Kovačević, Đuričin (od 90 Jelić), Aleksić (od 87. Vasin).\nDerbi poslednjeg kola jesenje polusezone vojvođanskih srpskoligaša opravdao je očekivanja ljubitelja fudbala u selu Sakule, među kojima je bilo i par desetina iz grada kraj Tise. Viđen je kvalitetan fudbal, tri gola, od kojih dva prava evro pogotka za televizijske špice. Bečejci su opravdali ulogu favorita i samo potvrdili jesenju titulu u koju su ugradili, čak, 14 pobeda i s lepom zimnicom čekaju nastavak prvenstvene trke.\nOgnjen Đuričin se golom oprostio od plavo belog dresa Bečeja | Foto: Vlastimir Jankov\nOgnjen Đuričin se na najlepši način oprostio od plavo belog dresa Bečeja, jer je u 12. minutu postigao evro pogodak i stilu Robena, kojim je stigao do golgeterske „kote 16“. Na žalost Bečejaca, ali i iskrenih ljubitelja fudbala na terenima širom vojvođanske elite, više neće moći da se dive driblinzima, lažnjacima i, što je najvrednije, golovima omalene fudbalske „čigre“, jer će na proleće braniti boje subotičkog superligaša Spartaka. Tim pogotkom se otišlo na odmor.\nKosta Aleksić je bio strelac drugog gola u Sakulama | Foto: Vlastimir Jankov\nU nastavku su Bečejci opet golom otvorili igru. Sada je u 57. minutu strelac bio mladi Kosta Aleksić, koji je centaršut sa leve strane materijalizovao tako što je glavom sproveo loptu u mrežu za 0:2. Nije se domaćin predavao, ali svi napadi su se, po pravilu, odbijali od granitne odbrane gostiju. Ipak, Marko Milovac je u 68. minutu izuzetnim šutem sa dvadesetak metara uspeo da pronađe lopti put do mreže nemoćnog imenjaka Marka Živkova. Novi evro pogodak na zadovoljstvo punih tribina stadiona kraj hrama Sveti Nikola. Do kraja su vodeći „snajperisti“, sa po 16 postignutih golova, srpskoligaškog fudbala, Ognjen Đuričin i Mladen Kovačević imali po izglednu priliku, ali do promene rezultata nije došlo. Bečejci su se s nova tri boda vratili iz Banata i sa „zimnicom“ od 11 bodova čekaju nastavak prvenstva.


Zdravlje - Medeurope - opisi zdravstvenih proizvoda\nMedEurope informacije o web mjestu\nGlavni zadatak stranice MedEurope je prijavljivanje važnih informacija o lijekovima, lijekovima i dodacima prehrani koji se prodaju putem interneta i društvenih mreža. Neki proizvođači namjerno šute o nekim nuspojavama, drugi nameću kupcima namjerno neučinkovita sredstva ili krivotvorine pod poznatim robnim markama.\nMedEurope Časopis je međunarodni, a za praktičnost korisnika odjeljci su predstavljeni na različitim jezicima. U svakom su odjeljku odabrani proizvodi proizvođača ovih zemalja, kao i proizvodi koji se prodaju na međunarodnim tržištima. Objavljene informacije o lijekovima i sredstvima za mršavljenje i pomlađivanje, dodacima prehrani i još mnogo toga.\nCardiol Dijetalni je dodatak na bazi kapsula, osmišljen za snižavanje krvnog tlaka. Imajući biljni sastav, ovaj proizvod pomaže u normalizaciji krvnog tlaka i prevladava poznati lijek ...\nKeraderm je proizvod koji se bori protiv neugodnih simptoma psorijaze. Jakim djelovanjem krema ublažava upalu i svrbež te obnavlja oštećenu kožu. Uz redovitu upotrebu Keraderma, psorijatični plakovi ...\nInsumed Je li dodatak kreiran za osobe s dijabetesom. Ovaj proizvod u obliku kapsula snižava šećer u krvi, normalizira metabolizam i poboljšava opće fizičko stanje ...\nOftalMaks Novi je proizvod koji poboljšava viziju, a zasnovan je na snazi biljnih ekstrakata. Ovaj dodatak prehrani na bazi kapsula djeluje izravno na uzrok slabog vida i ...\nWormin je antiparazitski lijek. Koristi se za liječenje mnogih bolesti uzrokovanih infekcijom parazitskim crvima i zaraznim virusima. Ovaj se lijek obično koristi kod bolesti poput neurocistierkoze (koja utječe na mozak, mišiće ...\nCleanvision Je proizvod u obliku kapsule namijenjen osobama koje prije svega žele zaštititi oči od stresa. Ovaj dodatak koristi snagu aktivnih sastojaka za poboljšanje vida ...\nAdamour je dodatak prehrani pogodan za muškarce koji sanjaju o dugotrajnoj stabilnoj erekciji. Ovaj moderni proizvod u obliku kapsule povećava osjetljivost erogenih zona i povećava zadovoljstvo koje prima ...\nBigBoy Special Gel potpuno je novi proizvod za povećanje veličine seksualnog članstva i poboljšanje muške potencije. Među novim je ponudama na digitalnom tržištu 2020. godine ...\nCardiline je lijek s prirodnim sastavom, čije djelovanje ima za cilj stabilizaciju razine krvnog tlaka i poboljšanje općeg stanja hipertenzije ....\nBacteOff je kompleks napravljen od biljnih ekstrakata koji negativno utječu na vitalnu aktivnost virusa i parazita (koji se ponekad nalaze pod markom Bactefort). U procesu poticanja izlučivanja žučnog mjehura i stvaranja ...\nImosteon Novi je proizvod na tržištu koji brzo uklanja bol uzrokovanu bolestima poput artroze ili osteokondroze. Uklanja bolne grčeve i upale mišića Imosteon, priprema Imosteon učinkovit ...\nDetonic Ovo je moderni lijek koji pomaže u borbi protiv visokog krvnog tlaka u svim fazama tijeka hipertenzije. Složeni učinak organskih tvari koje čine ovaj lijek na zidovima ...


Državljani Turske mogli bi uskoro putovati Evropom bez viza kao dio dogovora između Evrepske unije i Turske o zadržavanju rijeke izbjeglica. U zamjenu, Turska se obvezala da će zadržati izbjeglice na svojoj teritoriji i da će oštro udariti na krijumčare ljudima. Brisel danas objavljuje najnoviji izvještaj o napretku, ali, kako izvještava Henry Ridgwell, iz Londona, mnogi zakonodavci Unije prijete da će staviti veto na sporazum zbog zabrinutosti oko ljudskih prava.\nBrojke Evropske unije pokazuju da je u martu oko 26 hiljada migranata stiglo na grčke otoke, manje od polovice broja pristiglih u februaru. Zvaničnici kažu da sporazum s Ankarom – funkcionira.\nFrans Timmermans, potpredsjednik Evropske komisije: "Ako ne učinimo ništa, osudit ćemo Grčku da postane ogroman izbjeglički logor sa stotinama hiljada zadržanih izbjeglica. To moramo riješiti.”\nTurska kaže da će na vrijeme udovoljiti svim kriterijima koje je postavila Evropska unija, i inzistira da je ukidanje viza za njene državljane nenagodivi dio sporazuma o migrantima.\nAli, u Njemačkoj, analitičari kažu da strahovanja od vala kurdskih tražilaca azila iz Turske daju maha podršci za anti-imigracijske stranke.\nEskalirajući sukob između kurdskih pobunjenika PKK i turske vlade pojačava ta strahovanja – ali ona nisu na mjestu, kaže Ibrahim Sirkeci, iz Regents University London: “Bilo koji kurdski državljanin Turske, koji traži azil u Evropi, bit će odbijen. To je rutinsko, momentalno odbijanje. To je slučaj već dugo vremena.”\nI dok desničarski političari možda imaju koristi od straha od migracije, neki zakonodavci u Briselu prijete da će pokušati blokirati sporazum s Turskom zbog brige oko ljudskih prava.\nAmnesty International optužuje Ankaru da silom vraća stotine neregistriranih izbjeglica natrag u Siriju.\nJohn Dalhuisen, Amnesty International: “Jednako kao što je nezakonito za Tursku da šalje izbjeglice natrag u ratnu zonu iz koje oni bježe, ne manje nezakonito je za Evropsku uniju da šalje izbjeglice iz tih područja u zemlju koja ih vraća u Siriju.”\nFokus nije samo na pravima izbjeglica. Kritičari kažu da su pod napadom temeljna prava.\nTužitelji su pokrenuli više od 1800 slučajeva protiv pojedinaca zbog vrijeđanja predsjednika Redžepa Tayyipa Erdogana, od 2014. U utorak je o tome govorio pisac i nobelovac Orhan Pamuk: “Radi se o ušutkavanju političke opozicije. Radi se o zastrašivanju ljudi i cijele zemlje tako da nitko ne kritizira vladu.”\nSirkeci tvrdi da potezi Evrope poništavaju bilo kakvu ideju o moralnoj superiornosti Brisela. “Napuštanje ogromne populacije kojoj treba humanitarna zaštita. Kažemo: 'OK, umjesto da vam pomognemo, ostavit ćemo vas tamo gdje jeste, i Turskoj platiti 6 milijardi eura da održi naše granice zatvorenima.' Tu Evropa gubi.”\nČak dok Evropa pokušava zatvoriti jednu trasu migranata, druga se brzo proširuje. Deseci hiljada migranata zadnjih tjedana su prešli iz Libije u Italiju, a očekuje ih se još mnogo više kada ljeto donese mirnije more.


Sastanak tela za utvrðivanje posledica NATO bombardovanja - B92.net\nMinistar zaštite životne sredine Goran Trivan kaže da je utvrðivanje posledica NATO bombardovanja Srbije 1999. godine jedan od najvažnijih nacionalnih projekata\nIzvor: Tanjug petak, 21.02.2020. | 20:49\nTo je tako, jer je njegov osnovni cilj da se deci obezbedi zdrava životna sredina i buduænost bez hipoteka prošlosti.\n"Istraživanje i dobijeni rezultati su važni za zdravlje nacije na prostoru èitave Srbije. Primenom meðunarodno priznatih metodologija obezbediæemo da istraživanje nauèno nesumljivo pokaže da li su ili nisu, i ako jesu, kakve i kolike su posledice bombardovanja i uništenja petrohemijskih postrojenja na zdravlje nacije i šta treba da preduzmemo kako bi saèuvali genetski potencijal", rekao je Trivan.\nKako je saopšteno iz Ministarstva zaštite životne sredine, on je na sastanku Zajednièkog tela za utvrðivanje posledica bombardovanja Srbije po zdravlje ljudi i životnu sredinu ukazao da bi istraživanje trebalo da obuhvati èitavu teritoriju Srbije, ukljuèujuæi i Kosovo i Metohiju.\nTrivan je istakao da je zdravlje dece najvažnije, a ne nacionalna pripadnost, i izrazio uverenje da æe se i zemlje u regionu prikljuèiti ovako važnom istraživanju.\nZajednièko telo osnovano je Sporazumom ministarstava zaštite životne sredine, zdravlja, odbrane i prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, a u okviru njega deluje Meðuresorno koordinaciono telo (MKT), Savet, Nacionalna mrežna laboratorija i Upravni odbor.\nNa sastanku je predstavljen Nacrt programa rada i istraživanja Meðuresornog koordinacionog tela koje je angažovano na prikupljanju, analizi i pripremi materijala sa podacima o promenama u stanju životne sredine i prirode, pre i posle NATO bombardovanja, dodaje se u saopštenju.


Čovek koji je više od 14 puta pobedio smrt!\nDevedesetogodišnji Britanac Alek Alder kaže, za sebe, da je, verovatno, najsrećniji čovek na planeti - jer je, najmanje 14 puta - izbegao sigurnu smrt\n10 Septembar 2007\nDevedesetogodišnji Britanac Alek Alder kaže, za sebe, da je, verovatno, najsrećniji čovek na planeti - jer je, najmanje 14 puta - izbegao sigurnu smrt!\n"Kad se setim gde sam sve mogao da poginem, zaista mi nije jasno kako sam dočekao duboku starost" - kaže Alder.\nPrvi susret sa smrću, imao je kao osmogodišnjak kad je pao s drveta, s visine od 5 metara...\nTri godine kasnije, 1929, dok je vozio bicikl, udario ga je jedan od nekoliko automobila koliko ih je bilo u njegovom rodnom mestu, Straudu, u Glosterširu.\n"Niko tad nije obraćao pažnju na automobile, ali sam ja imao nesreću da naletim na jedan. Odleteo sam u vazduh i završio na haubi. Na sreću, vozač je bio lekar koji mi je odmah ukazao pomoć i spasio mi život" - priča Alek.\nPočetkom Drugog svetskog rata, 1939, dopušteno mu je da zbog ženidbe ode na front 5 dana kasnije, a u međuvremenu su svi pripadnici njegovog voda poslati u Denkerk.\n"Svi moji drugovi su izginuli. Trebalo je da budem s njima" - s tugom se seća Alek...\nNaredne godine je preživeo dva bombardovanja, prvi put dok je stražario na aerodromu.\nNa vojnoj vežbi, u Jorkširu 1942, preko noge mu je prešao tenk, a zatim se motor zagušio i grdosija je stala pre nego što mu je smrskala glavu i grudi! Prošao je bez ikakvih povreda, jer mu je noga utonula u duboko blato!\n"Još samo malo, sasvim malo... i prešao bi preko mene! Mislim da je to bila božja volja!"...\nKrajem iste godine, dok je spavao u rođakovoj kuć,i u Devonu, na kuću je pao avion britanske vojske koji je srušen u vazdušnoj bici s nemačkim bombarderima.\n"Spavao sam na drugom spratu, a avion je prošao na metar od moje glave! Krov je pao na mene, ali sam prošao bez ijedne povrede" - kaže Alder...\nPosle tog je bio jedan od nekolicine preživelih vojnika - kad je nemačka podmornica 1943. potopila brod kojim su se prevozili...\nKrajem 1944. je prekomandovan u Burmu, gde je zbog slomljene noge propustio najkrvavije borbe.\nNjegovi susreti sa smrću obuhvataju još jednu saobraćajnu nesreću, 1977, i dve koje je za dlaku izbegao, 1947. i 1994, kao i preživljavanje užasne oluje 1945, kad je mogao da se udavi.\nAlek, koji se okrenuo veri pošto se oporavio od loma noge, veruje da mu je svaki put Bog spasio život.\nI jest, Bog te čuvao!


Problem novosadskih "divljaka"\nautor: Tamara Bojić 11.05.2014 0\nMnogim Novosađanima se desilo da u žurbi uđu u prvi taksi koje naiđe i da ih, po dolasku na željeno odredište, iznenadi dvostruko ili trostruko viša cena od regularne. Vozila „divljih“ taksi prevoznika neretko su u lošem stanju, a vozači nepouzdani.\nOvakvih gradskih taksi prevoznika u samom gradu nema više tako mnogo, ali problem sa kojim ni saobraćajna inspekcija ne može u potpunosti da se izbori jesu „divlji“ linijski taksisti.\nStatistika saobraćajne inspekcije govori da je od 2013. godine privremeno oduzeto šest neregistrovanih linijskih vozila koja su taksirala na relacijama od Novog Sada do Beočina, Kaća, Čeneja, Futoga i Temerina, a ukupan broj oduzetih vozila od sredine 2009. godine iznosi 269.\nMilena Kovač iz Lipovog gaja kaže da će se uvek radije opredeliti za linijski taksi nego za regularan: „Vožnja od Futoške do ulaza u Lipov gaj me košta 130 dinara, dok bi mi običan taksi uzeo oko 400 dinara, tako da je logično da ću pre ići sa tim ’divljim’. Noću je taj linijski skuplji, ali skuplji je i regularan taksi, pa mi se opet više isplati. Što se tiče autobusa, noću nemam polazak koji meni odgovara kad se vraćam iz grada. Da imam, sigurno bih se onda vraćala autobusom, jer mi i taksi stane na istoj stanici“, kaže naša sagovornica.\nIz GSP-a, ipak, smatraju da učestalost noćnih polazaka nije u vezi sa neregistrovanim taksistima. „Polasci se odnose na organizaciju javnog saobraćaja u gradu, dok rad na ’divlje’ predstavlja problem zbog nepoštovanja zakona i sive ekonomije u ogromnim razmerama, čime se direktno urušava saobraćajni sistem Republike Srbije“, objašnjava portparolka GSP-a Snežana Jaković.\nBroj neregistrovanih taksista teško je utvrditi jer oni rade prikriveno, bez obeležja – vozila nemaju postavljenu taksi tablu, ugrađen taksimetar i istaknut cenovnik usluga. „Ovo je najčešći slučaj da se neregistrovani vozači za obavljanje taksi delatnosti prikrivaju skidanjem svih oznaka, što otežava saobraćajnom inspektoru prikupljanje dokaza“, objašnjava glavni saobraćajni inspektor Siniša Vujanović. Dalji problem predstavlja i utvrđivanje prekršaja zbog nesaradnje samih putnika koji ne žele da daju izjave, a kasnije i da svedoče u prekršajnom postupku protiv tih osoba. Međutim, prema rečima Vujinovića, građani često prijavljuju ove taksi prevoznike, a kao razlog navode nezadovoljstvo zbog cena usluga.\nDvadesetšestogodišnji linijski taksista kojeg smo zatekli kod železničke stanice kaže da jeste imao problema i sa policijom, kada je bio kažnjavan zbog svog nelegalnog posla, ali i sa strankama, koje su odbijale da plate vožnju. Međutim, ni o jednom problemu nije želeo detaljnije da govori.\nOvakvo nelegalno poslovanje šteti državi zbog toga što se ne obračunava i ne uplaćuje porez, zatim radnicima jer se ne isplaćuje cena rada i ne plaćaju doprinosi, a na kraju i putnicima jer se ne obezbeđuje adekvatna bezbednost i kvalitet u saobraćaju.


Ulica Šumske ekonomije, stanari se bune na lavež pasa, Foto: Aleksandar Stojanović\nDvorište u kojem se nalaze psi izgleda haotično\nObjavljeno: 14.10.2019. 22:05h\nU ulici Šumskih ekonomija u Sremčici, građani žive u strahu, a razlog tome su psi lutalice! Inače, komunalna milicija je u jednom od dvorišta otkrila 107 pasa i štenadi koji žive u veoma lošim uslovima, prenose beogradski mediji. Iako je, kako susedi tvrde, obećano da će psi biti izmešteni čim se stvore adekvatni uslovi za to, rešenje do sada nije pronađeno.\nUpravo zbog smrada koji se širi iz obližnjeg dvorišta, ali i sve većeg broja pacova, ovdašnji meštani su bili prinuđeni da leto umesto u dvorištu provedu zatvoreni u kućama. Više od godinu dana, stanari ne mogu da se izbore sa psima, a kako saznajemo, oni se nalaze u dvorištu baš u ulici Šumske ekonomije.\nNaime, sukob između vlasnice i stanovnika ulice traje već godinama. Komšije se žale na buku koju izaziva lavež pasa, i na nesnosan smrad, a kako kažu, žalili su se svim nadležnim institucijama. Međutim, oni tvrde da niko nije reagovao na njihove žalbe.\nU narednih nekoliko sekundi poslušajte šta su nam rekli stanari:\nUprkos svemu, njihov problem i dalje stoji.\nInače, dvorište u kojem se nalaze psi je pretrpano starim nameštajem, krpama i malim kutijama u kojima je smešteno po nekoliko pasa. Zbog nedostatka slobodnog prostora, psi su počeli i da izlaze iz dvorišta i da se šetaju ulicama, pa deca u školu odlaze samo u pratnji roditelja.\nTim povodom, ekipa Espresa je otišla do Sremčice, tačnije, do ulice Šumske ekonomije kako bi proverili u kakvim uslovima žive psi. Na pitanje, da li možemo da uđemo u dvorište, vlasnica nam nije dozvolila, već samo da slikamo sa pristojne udaljenosti.\nNa prvi pogled, sa ulice, dvorište izgleda neuređeno, pretrpano stvarima, vide se drvene kućice i čuju se psi kako zavijaju. Osim toga, oseća se smrad sa druge strane dvorišta i čuju se komšije koje sa ljutnjom komentarišu postupke vlasnice pasa.\nU dvorištu ima puno pasa, a njihova vlasnica kaže da ih je udomila i da su svi vakcinisani. Takođe, dodaje da novac izdvaja iz svog džepa za njihovu hranu i da je ne interesuje mišljenje komšija.\nU narednih nekoliko sekundi poslušajte šta kaže vlasnica azila:\nVlasnik sam pasa, oni su bili napušteni, a ja sam ih udomila. Imam ih pedeset, vakcinisani su, čipovani, dobro uhranjeni... Moje komšije pričaju svašta, zvali su po dvadeset puta inspekciju sa tri policajca su dolazili da pitaju kako hranim te životinje. Ništa nisam ukrala, ništa ne radim nezakonito, hranim ih iz svog džepa. Oni lažu da ne mogu da spavaju zbog laveža mojih pasa, a to nije tačno, to je laž! Pisali su peticije, žalili se"... kaže vlasnica azila Strugar Agnes za Espreso.rs\nIpak, njene komšije je demantuju i tvrde da u dvorištu ima preko sto pasa zbog čijeg laveža ne mogu normalno da žive. Osim toga, žale se na smrad koji se oseća iz dvorišta.\nOvde ne možeš da spavaš, a deca ne mogu da se igraju. Sve smrdi, ovde ko prođe svako se krsti. Ovde je nemoguće živeti, ovo je strašno. Ne znamo više kome da se obratimo. Ona kaže da ima sve i da može da drži pse u naselju. Bilo je i slučajeva ujeda pasa, jer ona svakog psa kojeg vidi na ulici uzima i ubacuje u svoje dvorište. Svuda smo išli da se žalimo i niko ništa nije preduzeo", kaže Nenad Matorkić, stanar ulice Šumske ekonomije.\nTakođe, dodaju da su veoma zabrinuti za svoj boravak u ovoj ulici budući da se već godinama muče oko ovog problema i da pomaka nema, a kažu da su se obratili brojnim institucijama za pomoć.\nSmatramo da su psi ugnjetavani, nisu vakcinisani. Žive u lošim uslovima. Apelujemo na sve da nam pomogu da rešimo ovaj problem. Osećamo smrad, ne možemo da spavamo od laveža. Ne možemo to sami da rešimo, pravi nam probleme. Ovo je neizdrživo, a ovde ima oko petnaestoro dece koji idu u školu. Ogorčen sam i molim da nam se pomogne", kaže Nebojša Matorkić, stanar ulice Šumske ekonomije.\nUmalo letelo perje\nU jednom momentu tokom naše posete ovom naselju, umalo je došlo do fizičkog obračuna između vlasnice pasa i komšinice. Naime, nakon naših pitanja, one su razmenjivale uvrede.\nPodsećamo, urlik pasa tokom noći remeti san stanarima u Dvoržakovoj ulici, a pa je zbog toga na teren izlazila i nadležna ekipa Sekretarijata za poslove komunalne policije.\nKontrola komunalnog reda sprovedena je u Dvoržakovoj ulici dana 21. 3. 2019. godine, po prijavi za napad psa. Prilikom navedene kontrole vlasniku psa je zbog postupanja suprotnom Odluci o držanju domaćih životinja i kućnih ljubimaca na teritoriji grada izdat prekršajni nalog", prenele su Novosti.\nPrema važećem zakonu o dobrobiti životinja, koji je usvojen 2009. godine, insistira se na odgovornom vlasništvu, a na teritoriji prestonice trenutno je registrovano oko 43.315 vlasnički pasa.\nVlasnik je dužan da ljubimcu obezbedi negu i smeštaj u skladu sa vrstom, rasom, polom, starošću i potrebama. Takođe, vlasnici moraju da spreče da kućni ljubimci ugroze ljude i okolinu, a ako ne mogu više da se brinu o njima moraju da im obezbede adekvatan smeštaj.\nČOPOR PASA LUTALICA napao DESETOMESEČNU BEBU: Majka iz Borče nije znala ŠTA JE SNAŠLO\nPsiSremčicaUlicaŠumske ekonomijeLutaliceStanovnici se buneOseća se smradLavež pasaAgnes StrugarNebojša MatorkićNenad Matorkić


Bikini Hookeri Bandeau - Marka / Designer Rio de Sol\n> Zenski kupaći kostimi > Dvodelni kupaći kostimi > Brazilski bikini > Bikini bandeau > HOOKERI BANDEAU\nMix & Match HOOKERI BANDEAU Rio de Sol. Kombinujte, uparujte i pronađite svoju savršenu kombinaciju! Napravite sopstveni bikini komplet i izaberite veličine, oblike, boje i štampu! Odličan izbor, najbolji kvalitet i najnoviji trendovi - ovo i mnogo toga drugog ćete pronaći u prodavnici „Brazilian Bikini“!\nPodaci o proizvodu HOOKERI BANDEAU Rio de Sol\n• Pomešajte i podudarite ovu stavku sa: Bottom hookeri frufru fix, Bottom hookeri balconet, Top hookeri balconet\n• BBS identifikacioni broj: 131189\nPreporuka veličine i podudaranja za: Bikini Rio de Sol Hookeri Bandeau\nPusti video Bikini HOOKERI BANDEAU - Rio de Sol 2019\nUputstva za negu za: Rio de Sol Hookeri Bandeau


I bebe u funkciji propagande - Istinomer\nMihaela Šljukić Bandović 13. 12. 2020.\n“Srbijo, raduj se!… Nikad više beba u dva najveća porodilišta! Ovakav bebi bum nije bio poslednjih 25 godina!”, naslov je teksta iz tabloida Informer od pre dva dana. O “bebi bumu” prethodno je pisao i Blic, koji navodi da u porodilišu Narodni front očekuju najveći broj beba za poslednjih 20 godina.\nNovosti su objavile da je “sjajan rekord oboren u korona godini”, a o “oborenom rekordu” piše i magazin Novosti, koji čak tvrdi da je “u Beogradu rođeno najviše beba u poslednjih 20 godina”. Vest je objavila i Politika, a originalno je potekla sa RTS-a, nakon gostovanja direktora GAK „Narodni front“, doktora Željka Mikovića.\nTamara Tančić 7. 3. 2020.\nU tekstu pod naslovom “Bebe ne mogu da čekaju, u Narodnom frontu rođeno najviše beba u poslednje dve decenije” na sajtu RTS-a citira se dr Miković, koji kaže da je porodilištu na čijem je čelu ove godine rođeno 7.245 beba i da do kraja meseca u toj ustanovi očekuju 7.800 beba, “što je najveći broj novorođenčadi za poslednjih 20 godina”.\nTu bombastičnu vest na Tviteru je podelio Ratko Dmitrović, ministar za brigu o porodici i demografiji, retvitujući svog stranačkog šefa Aleksandra Šapića, čiju uredničku procenu “ovo je vest za sve naslovne strane” kao da su pročitali urednici svih pobrojanih medija.\nPročitali su je, doduše, i drugi tviteraši, koji su Aleksandru Šapiću skrenuli pažnju da je broj beba u Narodnom frontu veći zbog zatvaranja pojedinih beogradskih porodilišta, odnosno njihovog prelaska u sistem kovid bolnica. Kako su nam potvrdili iz grupe lekara „Ujedinjeni protiv kovida“ porodilišta u KBC Zemun i Zvezdara ne rade, a porodilište u „Dr Dragiša Mišović“ radi u smanjenom kapacitetu – pola odeljenja je u kovid sistemu, pola je „sačuvano“ za regularne porođaje. Da bi to moglo da bude objašnjenje, odnosno “jedno od objašnjenja”, direktor Narodnog Fronta dr Željko Miković potvrdio je za Istinomer, ali je dodao da to i ne mora da bude tačno, jer je, kako kaže, najveći broj porođaja bio tokom letnjih meseci kada su radila sva porodilišta u Beogradu. To je znak, dodao je, da GAK Narodni Front radi dobro.\nDa li se, zaista, može govoriti o “bebi bumu” u korona godini, pa čak i tvrditi da je u Beogradu rođeno najviše beba u poslednjih 20 godina, kao što to rade pojedini mediji?\nSudeći po poslednjim podacima Republičkog zavoda za statistiku (RZS), ne da u Beogradu nije rođeno najviše beba u poslednje dve decenije, nego nije rođeno ni više beba u odnosu na prošlu godinu. “Broj živorođenih u Beogradskom regionu u periodu januar-oktobar 2020. je za 806 manji od broja živorođenih u istom periodu 2019. godine ili za 4,8 odsto”, navodi se u poslednjem izveštaju RZS-a.\nU istom izveštaju RZS-a navodi se da je broj umrlih u Beogradskom regionu od januara do oktobra 2020. za 966 veći od broja umrlih u istom periodu 2019. godine ili za pet odsto.\nSlično je i na nivou cele Srbije. U prvih deset meseci ove godine u Srbiji je rođena 51.753 beba, što je za isti period prošle godine manje za 1.329, odnosno za 2,5 odsto.\nS druge strane, broj umrlih u Srbiji za prvih 10 meseci 2020. iznosio je 86.798 i u odnosu na isti period prethodne godine, kada je broj umrlih bio 84.168, beleži se rast od 2.630 ili za 3,1 odsto, stoji u izveštaju RZS-a.\nDakle, iako je u porodilištu Narodni Front od početka godine rođeno najviše beba za poslednjih 20 godina – iz ovih ili onih razloga, ne može se govoriti o nekakvom “bebi bumu” u korona godini ili čak tvrditi da je “u Beogradu rođeno najviše beba u poslednjih 20 godina”, kada vidimo da je samo prošle godine u Beogradu rođeno više beba. Upravo suprotno – pogledom na tabelu iz zvanične baze podataka RZS, možemo videti jedino da je stanovnika u Srbiji sve manje i da je prirodni priraštaj već 20 godina negativan (od 1999. do 2019.), te da će taj trend zadržati i ove godine.\ndemografija natalitet RZS


Brnabić o načinu ulaska u Srbiju: "Neće moći tek tako da se pređe granica"\nBrnabić o načinu ulaska u Srbiju: “Neće moći tek tako da se pređe granica”\nPremijerka Srbije Ana Brnabić najavila je u Skupštini Srbije da će u petak ili u ponedeljak „izaći sa jasnom preporukom” o ulasku u Srbiju bez određivanja obaveznog karantina.\n„Jedino o čemu sada razmišljamo je da li će to biti dokaz da osoba koja ulazi u Srbiju nije zaražena, da li će to biti PCR test u starosti od 24 sata, dakle negativan PCR test, ili ćemo raditi PCR ili brze testove na granicama u Srbiji”, rekla je Brnabić.\nKada su u pitanju migranti ona je kazala da će u Vladi danas danas biti održani sastanci, kao i da će javnost sutra biti obaveštena o tome kakve će dodatne vanredne mere biti uvedene da bi se sačuvalo javno zdravlje. Ona je rekla da će se prema migrantima postupati humano, ljudski, ali uz sve mere opreza i prevencije.\nSlika iz centra BG: Red za Zaru na ulici, kupci se uželeli šopinga (VIDEO)\nPingback: Brnabić o načinu ulaska u Srbiju: “Neće moći tek tako da se pređe granica” - biznis24.rs\nMere ulaska u zemlju moraju biti reciprocne merama drugih drzava prema nasim gradjanima, da ne dodjemo u situaciju da drugi mogu kod nas a mi ne mozemo kod njih. Meni licno je potrebno zbog posla da putujem po zemljama balkana, ali nikako da dodjemo u situaciju da drugi mogu kod nas pre nego mi kod njih...


Članice eurozone odobrile kredit Portugaliji, okreću se Grčkoj\nZnak eura ispred Evropske centralne banke u Frankfurtu, 11. maj 2010.\nMinistri finansija zemalja članica eurozone odobrili su na sastanku u Briselu trogodišnji, 78 milijardi eura vrijedan paket pomoći Portugaliji.\nOdluka da se odobri paket pomoći Portugaliji, treća je te vrste u posljednjih godinu, nakon što su EU i MMF prethodno odobrili program za spas Grčke vrijedan 110 milijardi eura, a potom i Irske od 85 milijardi.\nNo, ministri još uvjek brinu za sve veće ekonomske probleme Grčke i pored evropske pomoći.\nEvrozoni preti bankrot\nProgram pomoći Portugaliji pokriće finansijske potrebe do najviše 78 milijardi eura, a troškove će ravnomjerno, po 26 milijardi eura, podijeliti Evropski fond za finansijsku stabilnost (EFSF), Evropski mehanizam za finansijsku stabilizaciju (EFSM) i MMF.\nNavedeno je i da će Lisabon tražiti od privatnih investitora da ne prodaju svoje obveznice.\nPortugalske vlasti tražiće od njih da na dobrovoljnoj bazi zadrže obveznice koje trenutno posjeduju, a od zvaničnog Lisabona se očekuje i da pokrene program privatizacije kako bi ojačao javne finansije.\nPorugalski ministar finasija Fernando Tekseri dos Santos zadovoljan je usvojenim programom pomoći.\n"Program je snažan, amabiciozan i sveobuhvatan odgovor na sve izazove sa kojima se suočavamo sada", istakao je on.\nOlakšanje za dos Santosa je i što se Finska saglasila sa uslovima paketa za spasavanje.\n"Finska se saglasila sa programom i vjerujem da će on ispuniti njihove uslove i odagnati zabrinutost", kaže Santos.\nProblemi sa Stros-Kanom\nFinska podrška bila je vrlo važana budući da je u toj zemlji nedavno narastao euroskepticizam nakon što je Istinska finska partija postala treća po snazi na izborima koji su održani prošlog mjeseca.\nI dok je MMF saopštio da je da je uplatio 2,24 milijarde dolara u zajmovima za Irsku, jer su zaključili da Dablin grabi na putu oporavka, eurozona je podjeljena u pristupu grčkom dugu.\nVodeći zvaničnici eurozone ne slažu se da li treba razmotriti izmjene uslova za otplatu grčkih državnih obveznica, što je prema nekim ocjenama neizbježno a prema drugim suviše riskantno za širu evropsku finansijsku stabilnost.\nŠef grupe 17 ministara finansija država koje za zajednički novac imaju euro, Žan-Klod Junker, izjavio je na sastanku u Briselu da "ne isključuje" odlaganje otplata grčkih državnih dugova koje bi Atini dalo više vremena da sredi privredu i povrati poverenje tržišta:\nPremijer Luksemburga i predsednik Evrogrupe Žan-Klod Junker, Brisel, 16. februar 2010.\n"Niko nije spomenuo potrebu za velika restrukturiranja. Ne bih isključio određenu vrstu preusmjeravanja, ali to nije izolovano pitanje. Prvo nam sada trebaju nove Grčke mjere za ostvarivanje fiskalnih ciljeve za 2011. i onda treba da obezbijedimo program privatizacije koji će biti u obimu koji će zadovoljiti nas, ECB i EK", kaže on.\nTome se suprotstavila francuska ministarka finansija Kristin Lagard koja je odbacila mogućnost odlaganja vraćanja grčkih dugova, što je znak da se evropski zvaničnici i dalje preganjaju oko toga šta da se radi povodom grčke krize.\nJunker je u utorak odbio da odgovori na pitanje kakav će uticaj imati seksulani skandal sa direktorom MMF, Dominik Stros-Kanom, na rad eurozone kada je riječ o paketima pomoći.\n"Nijesmo razgovarali na sastnku o situaciji sa gospodinom Stros-Kanom ali moram reći da sam vrlo tužan i zabrinut. On je moj vrlo dobar prijatelj i nije mi se dopala slika koju sam jutros vidio na televiziji. Bilo je duboko tužno i dramatično, ali gospodin Stros-Kan sada je u rukama američkog pravosuđe", kaže Junker.


posted Aug 15, 2010, 12:20 PM by Kaja Kas [ updated Apr 24, 2019, 7:54 AM by Dusan Orlovic ]\nSa Palića je otišla i prva ekipa na takmičenje u Kanjižu: dvosed K2 500: Dušan Orlović - Đerđ Teleki i osvojili su bronzanu medalju.\nposted Aug 16, 2009, 10:38 PM by Kaja Kas [ updated Apr 24, 2019, 7:56 AM by Dusan Orlovic ]\nKkk Kula je dobila novog (starog) takmičara, seniora Milana Orlića, koji se zajedno sa bratom, Dušanom Orlovićem, takmičio na regati u Kanjiži u dvosedu seniora na 500 metara. Od 12 čamaca su bili dvanaesti, ali su tri čamca veslali van konkurencije tako da su trku završili na 9-om mestu.\nposted Aug 2, 2009, 11:37 PM by Kaja Kas [ updated Apr 24, 2019, 7:55 AM by Dusan Orlovic ]\nI kulski kajakaši su počeli da se takmiče. Prvo takmičenje je bilo u Bećeju 8.7.2009. Takmičili smo se u dvosedu na 500 metara: Dušan Orlović i Dragan Vulić. Više slika možete naći na http://picasaweb.google.com/kulakajak/Becej2009?feat=directlink


mirza_cubro – Page 27 – Eurasia\nHome/mirza_cubro (page 27)\nApril 24, 2009\tBalkan Press, Bosnia Hertegovina, Eurasia Press, Special Reporters Comments Off on Imovina\nAuthor: Mirza Čubro Priča o raspodjeli državne imovine pretvorila se u agoniju kojoj se, nažalost, ne nazire kraj. Komisija koja bi trebalo da priprema zakon o državnoj imovini od svog osnutka osuđena je na neuspjeh. Sastav komisije odražava odnos snaga na političkoj pozornici. Iluzorno je, stoga, očekivati da nacrt zakona …\nSrđan Arnaut: Kučevićevo puštanje na slobodu odluka je Suda\nApril 24, 2009\tBalkan Press, Bosnia Hertegovina, Eurasia Press, Special Reporters Comments Off on Srđan Arnaut: Kučevićevo puštanje na slobodu odluka je Suda\nAuthor: Mirza Čubro Sud, po važećem zakonu u BiH, u svakom pa i u slučaju Tasima Kučevića odlučuje hoće li osuđenik biti pritvoren ili pušten na slobodu nakon izricanja presude, kaže Srđan Arnaut, zamjenik ministra pravde BiH. Odbio je da komentariše činjenicu da je Tasim Kučević, nakon što je u …\nApril 22, 2009\tBalkan Press, Bosnia Hertegovina, Eurasia Press, Special Reporters Comments Off on Osuđeni na slobodu\nAuthor: Mirza Čubro Pronaći sve odgovorne za planiranje, podstrekivanje i izvršenje ratnih zločina u cijeloj BiH prvi je i ključni preduvjet za izgradnju povjerenja, dobrih odnosa i suživota u BiH. Hapšenje svih osumnjičenih za ratne zločine posebno je važno za povratak. Povratnici ne mogu spokojno živjeti u svojim domovima ako …\nOsuđeni još na slobodi\nApril 22, 2009\tBalkan Press, Bosnia Hertegovina, Eurasia Press, Special Reporters Comments Off on Osuđeni još na slobodi\nAuthor: Mirza Čubro SARAJEVO – Udruženje stradalnika “Grabovica 93” traži od vlasti BiH da Nihada Vlahovljaka, Seada Karagića i Harisa Rajkića, bivše pripadnike Armije RBiH osuđene na po 13 godina zatvora zbog ratnog zločina u selu Grabovica, odmah upute na izdržavanje kazne. “Svakom normalnom čovjeku je nezamislivo da se odgovorni …\nOštetili firmu lažnim prikazivanjem dobiti\nApril 22, 2009\tBalkan Press, Bosnia Hertegovina, Eurasia Press, Special Reporters Comments Off on Oštetili firmu lažnim prikazivanjem dobiti\nAuthor: Mirza Čubro SARAJEVO – Osiguravajuća kuća “Sarajevo osiguranje”, u kojoj Vlada Federacije BiH ima oko 45 odsto vlasničkog udjela, u 2007. godini nezakonito je uvećala svoju dobit za nekoliko miliona KM. Pokazala je to dosadašnja istraga o poslovanju ove firme koju provodi Finansijska policija FBiH. “Emisijom dionica urađena je …\nOptužnica protiv Brankovića i Bičakčića\nApril 22, 2009\tBalkan Press, Bosnia Hertegovina, Eurasia Press, Special Reporters Comments Off on Optužnica protiv Brankovića i Bičakčića\nAuthor: Mirza Čubro SARAJEVO – Kantonalno tužilaštvo u Sarajevu podiglo je jučer optužnicu protiv aktuelnog i nekadašnjeg premijera Federacije BiH Nedžada Brankovića i Edhema Bičakčića. Na teret im je stavljeno da su zloupotrebom položaja 2000. godine budžet FBiH oštetili za 114.000 KM, a komapaniju “Energoinvest” za oko 150.000 KM. Nezakonitom …\nApril 22, 2009\tBalkan Press, Bosnia Hertegovina, Eurasia Press, Special Reporters Comments Off on Plate\nAuthor: Mirza Čubro Poslanici parlamenta BiH predložili su smanjenje svojih plaća i plaća ministara, članova Predsjedništva te ostalih visokih državnih dužnosnika. Cinici bi rekli da se lako odreći dijela plaće kada mjesečno za nerad dobijete između 4.000 i 5.000 KM. Mnogi će se složiti sa ovom konstatacijom jer uistinu funkcioneri …


Đelić: „Pozitivan izveštaj i 300 miliona!“ | Evropa | DW | 18.09.2009\nĐelić: „Pozitivan izveštaj i 300 miliona!“\n„Srbija će dobiti odličnu ocenu u novom godišnjem izveštaju EK“, potvrdio je Božidar Đelić u Briselu. Pored 100 miliona evra koje Srbija dobija danas potpisanim finansijskim sporazumom, obezbeđeno je još 200 miliona.\n"Konkretan učinak evrointegracija".\n„Od predstavnika Evropske komisije dobili smo potvrdu da će novi godišnji izveštaj biti veoma pozitivan – najbolji koji je Srbija ikada dobila. To je potvrda da evropske integracije Srbije daju konkretne rezultate koji će omogućiti bolji život našim građanima“, rekao je potpredsednik Vlade Srbije Božidar Đelić.\nOn je sa evropskim komesarom za proširenje Olijem Renom u Briselu potpisao finansijski sporazum o budžetskoj pomoći IPA 2009 u iznosu od 100 miliona evra. Đelić je posle sastanka sa evropskim komesarom za monetarna pitanja Hoakimom Almunijom izjavio da je, pored već „sigurnih“ 100 miliona, odobreno još 200 miliona evra pomoći Srbiji.\n„Odlučeno da se dodeli 200 miliona evra makrofinansijske pomoći Srbiji koja će pomoći da se pokrije budžetski deficit sledeće godine. To je odluka koju će Evropa doneti do kraja godine.“\nGde će otići 100 miliona?\nĐelić je, posle sastanka sa Renom, ocenio da je finansijski sporazum od velikog značaja za Srbiju. On objašnjava da se radi o budžetskoj podršci Srbiji, jedinoj zemlji zapadnog Balkana koja je dobila takvu povlasticu. Taj novac će u budžet republike Srbije biti prebačen iz dva puta – 50 miliona evra do kraja ove godine i 50 miliona evra tokom prve polovine sledeće godine.\n„Moći ćemo da upotrebimo novac za one potrebe za koje Srbija smatra da su prioritetne- od isplate penzija, investicija u infrastrukturu, subvencija za našu stanogradnju. Sa druge strane, uslovi za dobijanje te budžetske podrške su dalja implementacija programa sa MMF-om sa jedne strane i dalji rad na evropskim integracijama sa druge strane“, kaže Đelić.\nEvropska komisija uz Srbiju\nKomesar za proširenje Oli Ren kaže da je Sporazum koji je danas potpisan čin konkretne evropske pomoći Srbiji i njenim građanima kako bi se izborili sa efektima ekonomske krize, ali i kako bi nastavili sa neophodnim reformama na putu evrointegracija.\n„Evropska komisija u potpunosti podržava evropski put Srbije. Srbija ima potencijal da brzo napreduje ka EU i Komisija će nastaviti da joj pomaže u tom procesu. Današnji Sporazum pokazuje koliko nam je stalo do Srbije i njenih građana koji ima evropsku budućnost“, rekao je Ren.\nPotpredsednik Vlade Božidar Đelić očekuje da Srbija do kraja godine dobije jedan od najpozitivnijih izveštaja o napretku u procesu evropskih integracija. Ren se nada da će do kraja godine u okviru EU biti postignut konsenzus o primeni Prelaznog trgovinskog sporazuma što će, kako je istakao evropski komesar, biti preduslov da Srbija aplicira za članstvo u EU.\nTrajni link https://p.dw.com/p/Jiwx


UREĐENJE DNEVNOG BORAVKA: Predivni primjerni za spušteni plafon od gipsa! - Uređenje i dizajn doma\nUREĐENJE DNEVNOG BORAVKA: Predivni primjerni za spušteni plafon od gipsa!\nBy Dizajn\t On Nov 21, 2017 0\nKlasično uređenje dnevnog boravka podrazumjeva promjena namještaja, boje zidova, parketa ili laminata ili jednostavno napravljeni razmještaj stvari i namještaja u neki drugi raspored.\nZašto ne bi uradili nešto sasvim novo u uređenju dnevnog boravka što će stvoriti skroz novu dimenziju i izgled prostorije i izgledat će dosta luksuzno.\nNaime spušteni plafoni od gipsa se vraćaju ponovo u domove, prije par godina su bili dosta aktuelni i onda su naglo zaboravljeni. Ovaj način uređenja se sve više radi u novogradnji pa su ljudi počeli i da namjenski ih stavljaju u svoje domove. Spušteni plafoni od gipsa se najviše preporučuju oštećenim plafonima ili velikim plafonima ogromnih površina zbog punijeg i ljepšeg izgleda – također mogli bi na ovaj način i uštedneti na grijanju svake zime.\nOvaj način uređenje se najviše preporučuje u dnevnom boravku i možda nekim trpezarijama. Zaista fenomenalno izgleda te ako imate mjesta i novca da uradite ovakvo nešto, obavezno uradite!\nkerativne idejespusteni plafoni od gipsauredjenje domauredjenje plafonauređenje dnevnog boravka\nSAVJETI I TRIKOVI: Uštedite prostor savršenom organizacijom malog stana!\nKako vizuelno povećati izgled prostora


Real-Madrid-Osasuna-Vinisijus-gol-i-suze | Sport | Fudbal\n23. October, 09:46\nNije lako nositi Realov dres: Zvižduci, gol, pa SUZE! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nNije lako nositi Realov dres: Zvižduci, gol, pa SUZE!\n25.09.2019. / 22:24\nMladi Brazilac sjajnim pogotkom "probio led".\nVelika očekivanja imaju u Real Madridu od 19-godišnjeg Vinisijusa Žuniora, a navijači se nadaju da će - bez obzira na svoje godine - već ove sezone biti među najvećim zvezdama skupocenog tima.\nNije, međutim, dobro počelo po mladog Brazilca, pošto u prvih pet utakmica nije bio strelac, a nestrpljivim - često i razmaženim - pristalicama "kraljevskog kluba" to se nije dopalo.\nOve srede, u duelu sa Osasunom, sa tribina "Santjago Bernabeu" stadiona mogli su se čuti zvižduci upućeni Vinisijusu.\nMladi napadač ih je, ipak, utišao u 36. minutu, kada je sjajno šutirao sa 17-18 metara.\nKoliko je bio pod pritiskom da "probije led" kada je u pitanju aktuelna sezona, pošto je u prošloj postigao četiri gola (dva u Primeri, dva u Kupu kralja), najbolje pokazuje to što je briznuo u plač kada se zatresla mreža Osasuninog gola.\nVinisijus je, inače, stigao u Real leta 2018. iz Flamenga za 45.000.000 evra. Posle odličnih partija za B tim, brzo je dobio priliku i u najjačoj postavi, a očekuje se da već ove sezone zablista. Iako mu je tek 19 godina...\nReal Madrid Primera\nUpravo gledate PRVI WINGBASE SKOK U CRNOJ GORI! 0 Video Prije 25 min Avanturista Marco Milanes izveo je fenomenalan "wingbase" skok iznad Bokokotorskog zaliva, i kazao da je i pored...\nUpravo gledate DŽEJKOB VAJLI: ZAISTA UŽIVAM U PODGORICI, DA ŠETAM GRADOM I SRIJEĆEM LJUDE 0 Video Prije 35 min Džejkob Vajli se sjajno snašao u KK Budućnost Voli, sudeći po komentarima i reakcijama publike, jedan je od...\nUpravo gledate DRAGANA ŽIVKOVIĆ: ZA MENE JE OVO EKATERINBURG! 0 Video Prije 44 min Razgovarali smo sa mladom, talentovanom draganom zivkovic koja nam je otkrila kakav je osjećaj pobijediti najveći...


Ukupno nađeno: 434 primera\nU dokumentima tipa propisi od ukupno 386 pronadjenih primera ovde je prikazano 12 nasumice izabranih.\nZa evidentiranje ugovora o poveravanju stranom licu poslova zastupanja, odnosno prodaji robe sa konsignacionog skladišta, odnosno obavljanju servisne službe u inostranstvu, kao i za brisanje iz evidencije, po svakom zahtevu - 5.630\nZa evidentiranje ugovora o zastupanju stranih lica, odnosno ugovora o prodaji strane robe sa konsignacionog skladišta, odnosno ugovora o pružanju servisnih usluga, kao i za brisanje iz evidencije, po svakom zahtevu - 9.840\n122112\tPotraživanja za prodatu komisionu i konsignacionu robu\n11) prijem novčanih sredstava od komisionara, odnosno konsignatera , u slučaju kada se potraživanje naplaćuje od ovih lica;\nNa računu 133 - Roba u skladištu, stovarištu i prodavnicama kod drugih pravnih lica, iskazuje se vrednost zaliha robe koja je data na skladištenje, komisionu i konsignacionu prodaju.\nNa računu 202 - Kupci u zemlji, iskazuju se potraživanja po osnovu prodaje u korist odgovarajućih računa prihoda (grupe 60 i 61). Na ovom računu pravna lica i preduzetnici, koji vrše komisionu i konsignacionu prodaju iskazuju potraživanja od kupaca u korist računa 442 - Obaveze na osnovu komisione i konsignacione prodaje.\nNa računu 203 - Kupci u inostranstvu, iskazuju se potraživanja od stranih lica po osnovu izvoza robe i usluga u korist odgovarajućih računa prihoda (grupe 60 i 61). Na ovom računu izvoznici evidentiraju i potraživanja iz inostranstva na osnovu izvoza u svoje ime za tuđi račun, u korist računa 441 - Obaveze po osnovu izvoza za tuđ račun i računa 442 - Obaveze po osnovu komisione i konsignacione prodaje.\nNa računu 212 - Potraživanja iz komisione i konsignacione prodaje, iskazuju se potraživanja po osnovu te prodaje, u korist računa grupe 60 - Prihodi od prodaje.\nNa računu 442 - Obaveze po osnovu komisione i konsignacione prodaje, iskazuju se obaveze prema domaćem vlasniku robe na teret računa 202 - Kupci u zemlji (za prodatu tuđu robu u komisionu) i računa 203 - Kupci u inostranstvu (za prodatu tuđu robu u konsignaciji ).\nNa računima grupe 88 - Vanbilansna aktiva, iskazuju se sredstva uzeta u zakup, osim sredstava uzetih u finansijski lizing, preuzeti proizvodi i roba za zajedničko poslovanje, komisiona roba, roba u konsignaciji , materijal primljen na obradu i doradu i ostala sredstva koja nisu u vlasništvu pravnog lica i preduzetnika.\nRok zastarelosti potraživanja po osnovu cene robe prodate i odjavljene u konsignacionoj prodaji je na osnovu čl. 374. ZOO - 3 godine jer se radi o prometu robe i usluga.\nKod prodaje robe sa konsignacionog skladišta porez na promet se plaća prema mestu u kome je sedište konsignacionog skladišta.\nPotpisivanjem potpisanih lista od strane dužnika kojim je izvršen popis robe na konsignaciji , nije prekinuta zastarelost potraživanja tužioca - samo jasno, određeno i bezuslovno priznanje dga od strane ovlašćenog lica dužnika dovodi do prekida zastarevanja.\nPri prodaji strane robe s konsignacionog skladišta imalac konsignacionog skladišta nastupa prema kupcu u svoje ime, a za račun inostranog proizvođača, ukoliko inostrani proizvođač i imalac konsignacionog skladišta nisu drukčije ugovorili.\nPitanje: Kod konsignacije , kada i koliko će se plaćati PDV?Kod uvoza robe za konsignacionu prodaju, da li i kada će se plaćati PDV? Ako se ista roba zatim izveze u zemlju iz koje je uvezena, da li se kod izvoza plaća PDV?\nU dokumentima tipa modelirana akta od ukupno 39 pronadjenih primera ovde je prikazano 9 nasumice izabranih.\nBanka iz ul. br. , koju zastupa , direktor, kao Konsignatar i\nKONSIGNANT i KONSIGNATAR su se sporazumeli da KONSIGNANT otvori kod KONSIGNATARA konsignaciono skladište radi čuvanja i prodaje sledeće robe iz programa proizvodnje KONSIGNANTA, i to:\nKonsignaciono skladište nalaziće se u poslovnim prostorijama KONSIGNATARA u , ul. br. .\n1. da isporuči KONSIGNATARU robu koja je predmet ovog ugovora u vrednosti od:\nRoba koju primi KONSIGNATAR i koja se nalazi na konsignacionom skladištu je vlasništvo KONSIGNANTA sve do momenta kada KONSIGNATAR plati KONSIGNANTU vrednost robe koja je izdata sa konsignacionog skladišta;\n2. da na zahtev KONSIGNATARA vrši popunu asortimana i količina robe na konsignacionom skladištu, a prema narudžbinama KONSIGNATARA , u okviru zajednički utvrđene specifikacije, i to u roku od dana od dana prijema narudžbine ako ima gotove proizvode na svom skladištu, odnosno najdalje u roku od dana ako ih mora proizvesti.


Ako nije moglo topovima, ne može ni mikrofonima\nNaslovnica Novine Ako nije moglo topovima, ne može ni mikrofonima\nBiH – Dodikovo spominjanje “mirnog razlaza” u BiH izazvalo je žestoka reagovanja u Bosni i Hercegovini prije svih Harisa Silajdžića, Predsjedavajućeg Predsjedništva.\n“Možemo da razgovaramo o mirnim razlazima. Zašto je to nemoguća varijanta? Zašto mora biti neka varijanta za koju misli samo neki stranac da je moguća?” – izjavio je jučer premijer tzv. Republike Srpske Milorad Dodik.\nOvakve izjave, koje se kose sa Dejtonskim sporazumom, “na nož” je dočekao Haris Silajdžić:\n“Dakle to je samo retorika. To su samo izjave koje ne mogu imati nikakvog efekta. Ako nije moglo topovima, ne može ni mikrofonima, sasvim sigurno. A onaj kome nije dobro u Bosni i Hercegovini, on može da ide iz Bosne i Hercegovine, ali ne može ništa da uzme iz nje.”\nZa visokog prjedstavnika Valentina Incka, izjava premijera RS predstavlja pokušaj da se u predizbornom periodu postignu jeftini politički poeni.\n“Suverenitet i teritorijalni integritet BiH su zagarantovani međunarodnim pravom, uključujući i Dejtonski sporazum. RS i Federacija BiH sastavni su dijelovi BiH i njihova legitimnost proizlazi iz Dejtonskog sporazuma i Ustava BiH”, kažu u OHR-u.


source.ba | RBI rezultati za 9 mjeseci: Unatoč utjecaju COVID-19, konsolidovana dobit od 599 miliona eura\nFOTO: Johann Strobl, generalni direktor Raiffeisen Bank International AG\nU prva tri kvartala 2020. godine, Raiffeisen Bank International (RBI) ostvarila je konsolidovanu dobit od 599 miliona eura. Negativni utjecaj recesije uzrokovane pandemijom COVID-19 na RBI prvenstveno se manifestovao u gubicima po osnovu rezervisanja za finansijska sredstva u iznosu od 497 miliona eura (rast od 417 miliona eura). Kao rezultat toga, konsolidovana dobit opala je za 276 miliona eura u odnosu na prethodnu godinu.\n"Imajući u vidu veoma loše uslove, možemo biti zadovoljni rezultatima ostvarenim u prvih devet mjeseci," izjavio je generalni direktor RBI, Johann Strobl. "Smanjenja kamatnih stopa kao i veliki pad ekonomske aktivnosti u fazama lockdown-a, a naročito devalvacija nekoliko valuta SIE, odrazili su se na našu zaradu. "Stoga su stroga disciplina u trošenju te dosljedna implementacija naše strategije digitalizacije od ključnog značaja."\nOpći administrativni troškovi umanjeni su za 81 milion eura na godišnjoj osnovi i iznose 2.164 miliona eura. Koeficijent trošak/prihod opao je za 4,0 procentna poena na 54,6 procenata.\nNPE koeficijent od 1,9 procenata je za 0,2 procenta manji nego na kraju prethodne godine, uglavnom zahvaljujući povećanom obimu kredita, dok su nekvalitetni krediti ostali manje-više nepromijenjeni. Koeficijent pokrivenosti NPE poboljšan je za 2,8 procentnih poena na 63,8 procenata.\nUključujući rezultat posmatranog perioda, zabilježeni su sljedeći pokazatelji (potpuno ispunjen): Koeficijent CET 1 opao za 0,9 procentnih poena na 13,1 procenat, koeficijent tier 1 (umanjen za 0,3 procentna poena) u vrijednosti od 15,1 procenat i koeficijent ukupnog kapitala (opao za 0,1 procentni poen) u vrijednosti od 17,8 procenata.\nNeto kamatni prihod manji je za 55 miliona eura nego u prethodnom kvartalu te iznosi 770 miliona eura. Na razvoj poslovanja u trećem kvartalu utjecale su mjere uzrokovane pandemijom, a naročito smanjenja ključne stope na nekoliko tržišta te viškovi likvidnosti. Neto kamatna marža opala je za 20 baznih poena na 2,00 procenta, uglavnom kao rezultat značajnog rasta krotkoročnih investicija i manjih marži uslijed smanjenja kamatnih stopa povezanog sa COVID-19.\nOpći administrativni troškovi umanjeni su za 29 miliona eura u odnosu na prethodni kvartal i iznose 690 miliona eura.\nGubici po osnovu rezervisanja za finansijska sredstva, od 185 miliona eura, veći su za 27 miliona eura nego u prethodnom kvartalu.\nKonsolidovana dobit, u vrijednosti od 230 miliona eura, premašila je nivo iz prethodnog kvartala za 38 miliona eura.\n"Finansijsku godinu završit ćemo sa dobiti i konsolidovanim povratom na kapital u vrijednosti srednje brojke jednocifrenog raspona. Naši izgledi ostaju nepromijenjeni unatoč novom lockdown-u," kazao je Johann Strobl.\nOčekujemo skroman rast kredita u 2020. godini.\nPrema trenutnim očekivanjima, koeficijent rezervisanja za finansijsku 2020. godinu trebao bi biti oko 75 baznih poena, ovisno o dužini i težini poremećaja.\nCilj nam je da u srednjoročnom periodu postignemo koeficijent trošak/prihod od nekih 55 procenata te nastojimo procijeniti koliko će se sadašnje okolnosti odraziti na koeficijent u 2021. godini.\nNaš srednjoročni cilj je konsolidovani povrat na kapital od približno 11 procenata. Zaključno sa današnjim danom, a temeljem naših najboljih prognoza, očekujemo da će konsolidovani povrat na kapital u 2020. godini biti u vrijednosti srednje jednocifrene brojke.\nPotvrđujemo da naš srednjoročni ciljani koeficijent CET1 iznosi oko 13 procenata.\nU skladu s tim, planiramo distribuirati između 20 i 50 procenata konsolidovane dobiti.


Dijeta za skidanje sala sa kukova butina i zadnjice: Evo zašto imate telo u obliku kruške… – Dijeta i fitnes\nAugust 18, 2019 admin Dijete 0\nU ovom članku saznaćete kako skinuti salo sa zadnjice, kukova i butina, kako treba da izgleda dijeta za skidanje sala sa donjeg dela tela ali i zašto imate višak težine baš na tim delovima tela.Veoma važno je da shvatite uzrok kako bi ste se na pravi način izborili sa ovim problemom!\nKukovi i butine su najčešća mesta na kojima se kod nekih žena skladišti višak sala. Premda „ciljani trening“ tih regija može da deluje primamljivo, taj cilj nije dostižan. Samo ukupno smanjenje telesne težine može da smanji veličinu bilo kog dela tela. Sa gubitkom telesne težine i smanjenjem telesnog sala uočićete da nestaje salo nakupljeno oko kukova, butina i zadnjice kao i na ostalim delovima tela.\nAko želite da se rešite ovog sala, moraćete da probate kombinaciju dijete za skidanje sala sa kukova butina i zadnjice, kardiovaskularnih vežbi i vežbi jačanja.\nŠta izaziva povećanje težine u donjem delu tela?\nVeći deo povećane telesne težine u zrelom dobu posledica je upornog konzumiranja više kalorija od onih koje možete da sagorite. Čak i 100 kalorija više svakog dana, može za godinu dana da dovede do povećanja telesne težine od oko 5kg. Gde će se salo taložiti zavisi od vašeg genetskog tipa tela, što je obično uslovljeno polom i hormonima. Žene su posebno podložne povećanju telesne težine u donjem delu tela – naročito oko kukova, butina i na zadnjici.\nŽene češće imaju salo u donjem delu tela\nŽene imaju veće šanse za dobijanje na telesnoj težini u donjem delu tela posebno u predelu zadnjice i butina, za razliku od muškaraca kod kojih se višak kilograma najčešće javlja na stomaku.\nSalo se gomila u predelu karlice na butinama i zadnjici zbog ženskih hormona. Ovo skladištenje sala potpomaže trudnoću i dojenje. Dok su mali, dečaci i devojčice obično imaju približno istu količinu sala, ravnomerno raspoređenog, ali kada nastupi pubertet žene dobijaju salo većom brzinom od muškaraca. Do 25. godine žene imaju oko dva puta više sala od muškaraca. Najveća masa sala se kod devojčica javlja oko kukova, butina i na zadnjici – a kod nekih i u grudima. Nakon tinejdžerskog uzrasta, u normalnim okolnostima, više ne dobijate ćelije sala. Ćelije koje već imate počinju da se šire kada skladištite bilo koji višak unetih kalorija.\nSalo u donjem delu tela je zdravije\nPremda vam se možda neće dopasti estetski aspekt sala u donjem delu tela, poželjnije je da težinu nosite u tom delu tela nego duboko u stomaku. Duboko stomačno salo ima metabolički aktivna svojstva, što povećava stepen rizika od pojave hroničnih bolesti, kao što su kardiovaskularne bolesti i dijabetes tipa 2.\nSalo koje nosite u donjem delu tela je subkutano (potkožno), što znači da je smešteno odmah ispod kože. Ono ispumpava više korisnih jedinjenja, u koja spada i leptin, hormon koji smanjuje apetit i pobuđuje organizam da metaboliše uskladišteno salo. Subkutano salo takođe proizvodi hormon adiponektin, koji pomaže organizmu da delotvorno preradi masti i šećer, pa vam tako smanjuje verovatnoću za nastanak dijabetesa. Subkutano salo ima i antiinflamatorna svojstva korisna za krvne sudove.\nAko ste izašli iz puberteta, a i dalje dobijate salo na zadnici i butinama, najverovatnije jedete više kalorija nego što možete redovno da sagorite.\nU donjem delu tela ćelija sala se šire da bi uskladištile višak energije. Samo 100 kalorija više svakog dana mogu da dovedu do toga da za godinu dana dobijete oko 5kg telesne težine. Ako dodate i gazirane sokove, 30g sira, kafu sa mlekom ili oko 30g čokolade na kalorije koje već unosite, možete da se ugojite.\nAko ste zbog posla vezani za radni sto više nego obično, ova smanjena aktivnost umanjuje broj kalorija koje svakodnevno sagorevate i može da dovede do povećanja telesne težine. Prekovremeni rad zbog koga propuštate teretanu ili šetnju u vreme ručka, takođe su mogući uzroci povećanja telesne težine.\nDobijanje na težini koje nije povezano sa promenom ishrane ili nivoom aktivnosti, može da bude posledica hormonskih promena koje dolaze sa starenjem. Ako ste zabrinuti, posavetujte se svojim lekarom o drugim mogućim uzrocima.\nSkidanje sala sa zadnjice kukova i butina\nSubkutano salo je poželjna vrsta sala, ali ako vas količina koju imate svrstava u kategoriju osoba sa nezdravom telesnom težinom, bilo prema vašem indeksu telesne mase ili proceni lekara, moraćete da skinete malo sala. Ipak, ne možete da ciljate na specifične regije za skidanje sala.\nAko imate telo kruškastog oblika – sitniji gornji i krupniji donji deo tela – kada smršate, bićete samo manja kruška. Vaš opšti oblik tela se neće promeniti skidanjem viška kilograma, već će se proporcionalno skupiti.\nSubkutano salo, posebno na kukovima i butinama, skida se teško, ali će na kraju reagovati na klasičnu strategiju „manje jela – više kretanja“. 500 do 1000 kalorija manje svakodnevno, usled sagorevanja više kalorija i smanjenja količine hrane, za rezultat će imati gubitak od 0,5 – 1kg nedeljno.\nU jednostavne načine za smanjenje unosa kalorija spada dijeta i ograničenje konzumiranja zašećerenih napitaka i poslastica, kao i uzimanje voća ili jogurta za užinu umesto prerađenog čipsa li krekera.\nBrza šetnja od 30 – 45 minuta ili jedna sesija na eliptičnom trenažeru, mogu da vam pomognu da sagorite više kalorija. Druga mogućnost je da svakodnevno dodajete male kretnje, kao što je penjanje stepeništem umesto liftom, hodanje dok telefonirate ili obavljate kućne poslove.\nDijeta za skidanje sala sa kukova butina i zadnjice\nŽene s telom u obliku kruške se šire na bokovima i bedrima imaju povišen nivo ženskog hormona estrogena.Ovo stanje može izazvati preterano stvaranje sala, zadržavanje vode i naduvenost.\nKako bi trebalo da izgleda dijeta za žene sa telom u obliku kruške sa kojom se cilja salo na zadnjici, kukovima i butinama?\nDijeta za skidanje sala sa kukova butina i zadnjice bi pre svega trebalo da utiče na smanjenje estrogena u organizmu.Od presudne je važnosti da se izbegavaju namirnice koje povećavaju nivo estrogena i u većoj količini unose one koje smanjuju njegov nivo.\nSoja i sve što sadrži soju: Nefermentirani proizvodi od soje mogu povećati estrogen u organizmu\nKafa: Previše kafe može izazvati povišene nivoe estrogena.\nTestenine /hleb i peciva: Visoki glikemijski indeks i prosti ugljeni hidrati koje u velikoj količini sadrži ovakva hrana uzrokuju zadržavanje vode i povećavaju gomilanje sala.\nMesne prerađevine: Sve mesne prerađevine, salame, kobasice, viršle, pršuta i sl. sadrže previše soli i uzrokuju zadržavanje vode u organizmu i povećaju nivo estrogena jer u današnje vreme zbog masovnog uzgoja životinja i ishrane koncentratima meso sadrži životinjske hormone.\nAlkohol takođe izaziva povećanu proizvodnji estrogena i povećava rizik od raka dojke.\nŠtetne masti: Ovo uključuje većinu biljnih ulja suncokretovo, sojino, kukuruzno, palmino i margarin.Zdrava ulja su maslinovo i kokosovo.\nNa kojim namirnicama bi trebalo da bude bazirana vaša dijeta za skidanje sala?\nLaneno seme: Ovo je namirnica koja pomaže eliminaciji viška estrogena.Semenke lana sadrže mikrohranjive sastojke nazvane polifenoli. Polifenoli se nalaze u biljkama i smanjuju nivo estrogena u krvotoku. Prema informacijama sa Univerziteta Oregon, semenke lana sadrže najviši nivo od svih semenki.\nLaneno seme je takođe jedan od najbogatijih izvora lignana, koji deluju kao fitoestrogeni. Mnogi faktori određuju zdravstvene efekte fitoestrogena, uključujući koliko efikasno čovek apsorbuje i metabolizuje fitoestrogene.\nZbog svog složenog hranljivog sastava, lanene semenke mogu pomoći kod snižavanja estrogena kod nekih ljudi. Za druge, oni ne mogu pomoći ili čak oponašati simptome dominacije estrogena.\nPovezano⇒ Kako se koristi laneno seme za mršavljenje i bolje zdravlje (dnevna doza)\nLisnato povrće poput brokolija, kupusa i karfiola: Sadrži visok nivo izotiocijanata fitonutrijenata, koji pomažu u snižavanju estrogena.\nCvekla: Ovo povrće bogato vlaknima oslobađa suvišnog lošeg estrogena i takođe sadrži veliku količinu vlakana. Takođe podržavaju zdravu funkciju jetre, pomažući eliminaciji estrogena.\nMahunarke i pasulj: Sadrže visok nivo glukonske kiseline (350mg / 100g) koja ometa reapsorpciju estrogena iz gastrointestinalnog trakta. Takođe je dobar izvor vlakana i proteina.\nU nastavku sledi jelovnik za dijetu kojom se može skinuti salo sa kukova i butina ali je veoma važno da shvatite šta je estrogen i zašto on utiče na gomilanje sala u dobjem delu tela.\nDijeta za skidanje sala sa kukova butina i zadnjice jelovnk\nDoručak: Jogurt i laneno seme.U čašu jogurta dodajte kašiku mlevenog lanenog semena.Najbolje je da ga sami svakodnevno meljete u blenderu jer brzo užegne.Zeleni čaj\nUžina: Čia semenke u vodi sa kašičicom meda.Dodajte kašiku čia semenki u čašu vode i malo meda za desetak minuta će se natopiti i dobićete gelastu smešu.Čia semenke možete kupiti u bolje snabdevenim marketima i prodavnicama zdrave hrane.Ova dijeta za skidanje sala predviđa svakodnevo konumiranje chia semena.\nRučak: Tanjir posnog pasulja, kupus salata.\nVečera: Mešano bareno povrće karfiol, brokoli, šargarepa…Danas u prodavnicama možete naći veliki broj različitih mešavna smrznutog povrća od kojih brzo možete spremiti večeru.\nDoručak: Kefir i laneno seme.Priprema se isto kao i mleveno laneno seme sa jogurtom.Zeleni čaj\nUžina: Čia semenke u vodi sa kašičicom meda\nRučak: Grašak, salata od cvekle\nVečera: Grilovani ili prženi šampinoni\nDoručak: Jogurt i lan\nRučak: Kuvano sočivo, salata od kupusa – Sočivo (Recepti, kalorije, nutritivna vrednost i uticaj na zdravlje)\nVečera: Mešano bareno povrće po izboru\nDoručak: Kefir i lan, zeleni čaj\nRučak: Kuvane leblebije ili pasulj.Salata od cvekle\nVečera: Pečurke po izboru (bukovače, šitake, vrganj ili šampinoni.)\nDoručak: Ovsena kaša, zeleni čaj\nRučak: Integralni pirinač sa malo graška, šampinjonima i kuvanim kukuruzom\nVečera: Kaša od prosa ili tanjir kuvanog ovsa sa kašičicom meda ….\nOva dijeta je dizajnirana da snizi nivo estrogena i smanji ukupan dnevni unos kalorija.Trudite se da hleb izbacite iz ishrane ili pojedite parče nekog integralnog hleba bogatog semenkama.\nDijeta za skidanje sala sa butina i zadnjice je veoma efikasna, posle 5 dana ponovite jelovnik još jednom i posle 10 dana bićete iznenađeni rezultatima.Sama dijeta će biti efikasnija ako povećata fizičku aktivnost makar to bila i brza šetnja u trajanju od pola sata.\nBilans estrogena je važan za postizanje i održavanje gubitka masti.Kod muškaraca i žena u premenopauzi, previše estrogena, dovodi stvaranja sala na zadnjici i butinama zadržavanje vode, naduvenost i mnoštvo drugih zdravstvenih problema.\nAko ste se pitali kako skinuti salo sa butina kukova i zadnjice ova dijeta je najbolje rešenje!\nUzroci dominacije estrogena\nPostoje samo dva načina za akumuliranje viška estrogena u telu: ili ga sami proizvodimo previše (loša genetika) ili ga dobijamo iz svog okruženja ili ishrane. Nažalost, do nagomilavanje estrogena dolazi lako i brzo. Konstantno smo izloženi jedinjenjima sličnim estrogenima u hrani koja sadrži toksične pesticide, herbicide i hormone rasta. Za mnoge od ovih toksina se zna da uzrokuju gomilanje sala, a ono podstiče još veću proizvodnje estrogena iz masnih ćelija.\nBakterijska neravnoteža u crevima i drugi problemi koji kompromituju varenje ometaju pravilno uklanjanje estrogena iz tela kroz probavni trakt.Zato je veoma važno da uključite neki probiotik koji možete kupiti u apoteci.Uzimajte 1-2 kapsule dva puta dnevno na prazan stomak.\nNerastvorljiva vlakna se takođe vežu za višak estrogena u digestivnom traktu, koji se nakon toga izlučuje iz tela. Dodatak vlakna takođe može uticati na sastav crevnih bakterija i smanjiti stvaranje i ponovnu apsorpciju estrogena koji je slobodan.Nabavite neki dodatak vlakana i konzumirajte pre ili posle obroka najbolji su psilijum, mleveno laneno seme ili čia semenke.\nPovezano⇒ Čia semenke za mršavljenje i zdravlje (kako se jedu)\nTelo zahteva dovoljan unos cinka, magnezijuma, vitamina B6 i drugih osnovnih hranljivih materija ne samo da podrže razgradnju i eliminaciju estrogena, već i da pomogne funkciji enzima odgovornih za pretvorbu testosterona u estrogen. Svakako dodajte visokokvalitetni multivitaminski dodatak svakodnevno.\nIzbegavajte kontracepcijske pilule.\nDugotrajan manjak sna uzrokuje smanjenje hormona melatonina, koji pomaže u zaštiti od dominacije estrogena. Trudite se da redovno priuštite sebi 8 sati sna.\nDijeta za skidanje sala će biti efikasnija uz vežbe i pojačanu fizičku aktivnost! Ali…\nNema vežbi za skidanje sala sa samo jednog mesta na donjem delu tela\nČučnjevi, izbačaji i tegovi za noge jačaju i oblikuju mišiće donjeg dela tela, ali ne sagorevaju salo direktno u samo jednoj regiji. Jednostavno ne možete da ciljate regiju sa koje želite da skinete salo. Vaš organizam mobiliše zalihe sala iz čitavog tela i koristi ih kao energiju, a ne iz samo jednog određenog dela za koji radite vežbe. Verovatnije je da ćete ubrzati smanjenje telesne težine čitavog tela pomoću redovnih kardiovaskularnih vežbi, koje sagorevaju kalorije i tako povećavaju kalorijski deficit.\nPremda nema ciljanih vežbi za salo u donjem delu tela, trening za jačanje svake veće grupe mišića, poboljšava vaš telesni odnos nemasnog i masnog tkiva. Što je više nemasne mase – posebno nemasne mišićne mase – to metabolizam brže sagoreva salo i olakšava mršavljenje.\nTakođe, obratite pažnju da je mesto na kome najpre dobijate višak kilograma (kukovi, butine, zadnjica) ujedno i poslednje mesto sa koga će višak kilograma nestati. Donji deo tela je zato dobro poznata „problematična regija“, ali uz usklađene vežbe i dijetu za skidanje sala sa kukova, butina i zadnjice možete da smršate do zdrave telesne težine.


Jedan od najčudnijih susreta koji je ikada viđen na stranicama stripa, ipak je krajnje uzemljen, smislen i protkan emotivnim dubinama likova.\nDakle, Nindža Kornjače i Šreder su transportovani u Gotam nakon svog poslednjeg sukoba sa Krangom, vanzemaljskim osvajačem koji se na ovaj način rešio smetnji u osvajanju Njujorka. Strip se drži praktičnog template-a kada je krosover u pitanju. Betmen i Kornjače su u istovremenoj potrazi za Šrederom koji krade tehnologiju kako bi izgradio portal koji će ga vratiti u njegov univerzum. Zaplet nastaje kad Kornjače i Splinter saznaju da njihov mutagen ne funkcioniše u drugom univerzumu, te će se, ako se uskoro ne vrate u svoj svet, vratiti u svoja prvobitna stanja običnih kornjača. S druge strane, Betmen je prinuđen da prihvati postojanje nepoznatih, mutiranih stvorenja u Gotamu, sa kojima kasnije udružuje snage protiv zajedničkog neprijatelja.\nPročitajte: Reboot stripa Buffy the Vampire Slayer\nNarativ je prilično jednostavan, bez preteranih iznenađenja i okreta. Iako ovaj krosover nije ponudio ništa inventivno u bilo kom smislu, na nivou zabave sve funkcioniše savršeno. Šta se desi kada je Betmen prinuđen da proba picu? Kakav je rezultat detinjaste borbe Mikelanđela i Donatela protiv Damijana Vejna a.k.a Robina oko video igrice? Šta se desi sa Betmenovim negativcima koji bivaju zaraženi mutagenom i poprime animalne oblike Bebopa i Rokstedija? Sve su to odlični detalji i odgovori na pitanja kada je u pitanju maštovitost i istraživanje potencijala dve različite stripovske franšize.\nIpak, ono najbolje što ovaj strip nudi je međusoban odnos između Mračnog Viteza i Nindža Kornjača. Njihova zanesenost Betmenom je toliko stvarna i predstavlja upravo reakciju svakog deteta kada bi se našlo u situaciji da upozna svog omiljenog superheroja. Donatelo je oduševljen njegovom tehnologijom, gedžetima i pećinom. Mikelanđelo gori od želje da vozi Betmobil. Leonardo ispoljava divljenje prema Betmenovim borilačkim veštinama i snažnoj volji. Jedino Rafael, naravno, nije oduševljen, jer Betmena smatra bogatašem koji se protiv kriminala bori zarad adrenalina. Ali, to se menja kada ga Betmen odvede na mesto na kome su mu ubijeni roditelji i objašnjava kako je smisao njegove borbe da nijedna porodica više nikad ne doživi to što je on doživeo kao dete.\nUmetnost crtača Freddy Williams-a II je na zavidnom nivou. Njegov prikaz Nindža Kornjača prevazilazi karikature iz animiranih filmova i serija za mlađu populaciju, stapajući ih sa mračnom atmosferom Gotama. Upravo zbog toga se ovo smatra najbolji prikaz Nindža Kornjača na stripu. Isto tako veliki i mišićavi prikaz Betmena, koji se možda ne bi uklopio u serijale kao što je Milerov Batman: Year One, ovde je neophodan zbog ujednačenja Betmena sa svojim zelenim prijateljima na svakoj stranici. Williams se takođe pokazao kao neko ko dobro kapira atmosferu Gotama, pa je grad nacrtan tako da bi uprkos konstantnoj opasnosti čitalac i dalje poželeo da živi u njemu.\nŠto se tiče scenariste James Tynion IV je pomalo hazarderski pokušao da prevaziđe Betmenovu traumu zbog gubitka roditelja, usađujući takve odnose da su mu na kraju Kornjače postala neka vrsta surogat porodice. I to je, koliko god otkačeno zvučalo, ispalo odlično, čak i emotivno. Dirljiva dinamika između karaktera, pogotovo na samom kraju stripa je vrlo dobro ispala.\nOvaj mini-serijal od 6 brojeva nudi neprestanu zabavu uz maštovita uparivanja, prožet neočekivanom količinom emotivne dinamike između Betmena i Nindža Kornjača.\nTags: batman, batman i teenage, betmen, betmen nindža kornjače, dc, krosover, ninja turtles, strip\nPrevious Zašto lišiti čoveka lepih snova, zarad stvarnosti pune jada? (VIDEO)\nNext Oni su jedini spoznali put, “do pakla i nazad” (VIDEO)\nOvaj Šreder izgleda neodoljivo u svakom crtaću ili stripu, moja ljubav <3


Naslovna » Izlasci » Muzika » Novi spot » Novi spot grupe E-Play: Možda neko\nNada Mandić 1. novembar 2015. Novi spot Postavite komentar\nNa novom spotu grupa je radila puna tri meseca.\nE- Play, Foto: Marija Piroski\nCrno – beli video sniman u Titelu i Beogradu, setnim vojvođanskim monohromnim pejzažima kojima kontriraju kadrovi gradske vreve savršeno prati atmosferu muzike i teksta.\nE – Play na snimanju spota, foto: Marija Piroski\nZa realizaciju spota zaslužni su Vojkan Gostiljac (režija i kamera), Milan Radojčić (kamera) i Luka Trajković (asistent kamere).\nSpot je premijerno prikazan u Mikser Haus-u.\nMaja Cvetković, Goran Ljuboja Trut i Kika Jovanović su se zahvalili celoj ekipi koja je vredno radila na ekranizaciji ove numere. Oni su iskoristili priliku da pozovu publiku na njihove koncerte u Nišu (13. novembar), Beogradu (27. novembar, klub „Gun“) i Novom Sadu (28. novembar). (danubeogradu.rs)\nTagovibend dub e-play grupa muzika novi spot vesti video\nPrethodni Shopping centar Karaburma\nSledeći Dokumentarac o hip-hop kulturi: Stani na put


Statistika – Макроекономија\n19. новембра 2010.\tz Milan Knežević Ostavite komentar 708 Pregleda\nNajautentičniji svedok o stanju u privredi trebalo bi da bude statistika. Međutim, naši su političari zloupotrebu ove nauke doveli do savršenstva. Statistika po sebi često ne odražava potpunu istinu ako se ne sagledaju statističke činjenice u odnosu na sve relevantne faktore i zato često statistika ulazi u logički paradoks: umesto da tvrdi ona služi za obmanjivanje javnosti\nNe postoji tema o kojoj se u poslednje dve godine više govorilo, a manje učinilo nego što su to činili politički poslenici govoreći o privredi. Godinama privreda nije bila ničija tema. Da ironija bude veća Ministarstvo privrede je ukinuto. Podrazumevalo se da privreda postoji samo zato da bi iz nje „budžetska“\nelita zahvatala koliko joj treba. Svetska ekonomska kriza aktualizovala je stanje u našoj privredi o kojoj su najednom svi imali ponešto da kažu jer je postala politički profitabilna i trebalo ju je „unovčiti“ većim brojem glasača. U tom politikantskom govoru javio se niz estradnih ekonomskih mišljenja koja su imala\nza cilj održavanje iluzije da je stanje u srpskoj privredi normalno. Najautentičniji svedok o stanju u privredi trebalo bi da bude statistika. Međutim, naši su političari zloupotrebu ove nauke doveli do savršenstva. Statistika po sebi, često ne odražava potpunu istinu ako se ne sagledaju statističke činjenice u odnosu na sve relevantne faktore i zato često ulazi u logički paradoks: umesto da tvrdi ona služi za obmanjivanje\njavnosti. U rukama političara statistika je još ubitačnije sredstvo za tu vrstu obmane.\nSvaki statistički podatak ima vrednost po sebi, vrednost u odnosu na početnu bazu i ishodišni rezultat, dakle, broj 2 ima vrednost po sebi, u odnosu na broj 1, broj 3 kao i beskonačni brojčani niz. U svoj „našoj pampers statistici“ podaci se iskazuju u odnosu na nulu ili u odnosu na goru vrednost od one koja se poredi.\nDakle, ako hoćete da imate pozitivan rezultat onda ćemo se uvek meriti sa Albanijom ili zemljama\niz okruženja, tj. lošijim od sebe ili sebi sličnima. Istinu o stanju u našoj privredi dalo bi, recimo, poređenje sa privredom japana, Nemačke ili Amerike. Dakle, podjednako je važan podatak gde smo u odnosu na najbolje kao i u odnosu na lošije od sebe. Naši politički manipulanti znaju da se u mraku i svitac doima\nkao reflektor. A jezikom mrske statistike privreda Srbije, ako se tako uopšte može nazvati to jada što je\nod nje ostalo, izgleda ovako: 90.000 preduzeća završilo je prošlu godinu sa gubicima oko 373 milijarde dinara ili devet odsto više od prethodne godine. Od gubitka privrede koji je 1994. iznosio 3,8 milijarde dinara uspeli smo da nazidamo gubitak od 1.606 milijardi dinara, od čega oko 500 milijardi dinara predstavlja potpuni gubitak sopstvenog kapitala u preduzećima. U blokadi je oko 64.000 preduzeća i preduzetničkih radnji. Oko 13.000 preduzeća je nerazvrstano i najverovatnije fantomski deluju perući\nnovac i robu. U ovim preduzećima vodi se kao zaposleno oko 144.000 radnika . Na kraju 2009. imovina naše privrede vredela je 5.442 milijarde dinara. Sopstveni kapital, umanjen za kumulirane gubitke, bio\nje 3.539 milijardi dinara. To znači da nedostaje sopstveni capital vredan oko 1.883 milijarde dinara.\nZalihe od 1.064 milijade dinara finansirane su pogubnim kratkoročnim pozajmicama. Prošlu godinu pozitivan bilans je imalo 51.000 preduzeća dok je sa minusom poslovalo čak 31.260 preduzeća\nsa ukupnim gubitkom 95,7 milijardi dinara; gubici su veći za 120 odsto od prošle godine.\nNišta nije manje sumorna slika o broju zaposlenih u preduzećima:\n20.000 preduzeća nema nijednog zaposlenog radnika, 21.000 ima samo jednog radnika, 13.000 je nerazvrstano. čak 80\nodsto preduzeća ima manje od 10 zaposlenih radnika.\nSrpska privreda je dužna i Bogu i narodu. Duguje između sebe, duguje domaćim i stranim bankama, duguje i potražuje od države a opstaje zahvaljujući intravenoznom upumpavanju subvencionisanih kredita za likvidnost. Oni će obezbediti preživljavanje u vremenu krize ali ne i normalan privredni život. Privreda Srbije se ne može oporaviti jer nema šta da se oporavi. Za uspostavljanje pozitivnih trendova njenog rasta potrebno je izvršiti generalno spremanje zemlje; reformu javnog sektora, smanjenje javne potrošnje, reformu poreskog sistema, smanjenje obima crnog tržišta i sive ekonomije, poboljšanje efikasnosti rada sudova, departizaciju ekonomije, depolitizaciju kadrova…\nStatistička istina je jako mrska i mnogi je političari ne žele videti i građanima obznaniti. Zbog toga ćemo još dugo biti taoci „loše beskonačnosti“ koji će činiti ekonomski negativni trendovi. Jednom ćemo morati reći zašto smo tu gde jesmo jer dalje nećemo moći dok ne prođemo kroz senku sopstvenih obmana. Ovo danas je život u iluzijama. Na to ima pravo pojedinac ali nikako oni koji vode državu.\nPrethodna Penzije i socijalna pravda


Stručnjaci upozoravaju: Izbjegavajte jesti banane – Ubijaju vas sporo i bolno, OVO NIKO NIJE ZNAO “Vidite da ih ni majmuni ne jedu toliko puno” – Pozitiv Media\nAugust 21, 2020 08:56\nJasno je da nas svi svakodnevno bombardiraju raznim informacijama o tome koliko je zdravo voće i povrće, ali niko nam ne govori o tome koliko bismo trebali tog voća i povrća jesti i u koje je vrijeme najbolje jesti.\nU ovom današnjem članku govorimo o bananama, a one su jako zdrave, ali trebali biste se ipak pobrinuti za njih. Sadrže jako puno magnezija, kalija i vlakana, a stručnjaci savjetuju da ih nikako ne jedemo za doručak i da ih generalno ne jedemo u prevelikim količinama.\nOsim ovih elemenata i minerala, banane uz to sadrže 25 posto šećera, što samim time povećava novi inzulin u rekordnom vremenu, a posljedica toga je da se jako brzo umorimo i brzo ogladnimo.\nDakle, ako ujutro pojedete bananu za doručak na poslu, to će se negativno odraziti na vašu energiju, što uopće neće biti dobro za obavljanje posla, a što je najgore, brzo ćete se ogladniti i posegnite za nekim nezdravim grickalicama ili sebi naručite sebi neki fast food.\nAli, ako se stvarno ne želite odreći banana ujutro, tada vam preporučujemo da ih jedete radi zdravih masti, začina ili začinskog bilja, poput kokosovog maslaca, badema ili chia sjemenki.\nOni će neutralizirati kiselost banane i dat će vam korist od kalija, vlakana i magnezija bez straha da će vam razina inzulina skočiti.\nKakav je vaš komentar na ovo? Jedete li bananu i koliko često je jedete?


Pravda sa povišenom temperaturom\nNekada davno, u prekorona svetu, stranke i advokati su često opušteno stajali ispred ulaza u sud, svako iz svojih (uobičajenih) razloga. Sada, u korona svetu, primećuje se ista pojava prolongiranja ulaska u zgradu suda ali sa značajnom razlikom u odnosu na ta bezbrižna vremena, koja razlika se ogleda u tome što je, sada, jedan od…\nAdv. Nevena Fürst (30)\nARHIVA TEKSTOVA Изабери месец септембар 2020 јул 2020 мај 2020 фебруар 2020 јануар 2020 децембар 2019 октобар 2019 септембар 2019 август 2019 мај 2019 април 2019 март 2019 фебруар 2019 јануар 2019 децембар 2018 новембар 2018 септембар 2018 август 2018 јун 2018 мај 2018 април 2018 фебруар 2018 јануар 2018 новембар 2017 октобар 2017 септембар 2017 август 2017


Xwave MP4 player S-35 2 GB: MP4 Plejeri: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKarakteristike proizvoda: Xwave MP4 player S-35 2 GB\nVideo: podržava MTV video format\nKonverzija u MTV format: AVI, MOV, 3GP, MPEG,MPG\nDimenzije: 90 x 41 x 7.8mm\nOpis proizvoda: Xwave MP4 player S-35 2 GB\nUžiivajte u omiljenoj muzici, fotografijama ili video snimcima uvek i na svakom mestu pomoću ovog fantastičnog MP4 plejera. Na ovom uređaju možete gledati razne video fajlove u MTV formatu bez ikakvih probelma na 1.8 inčnom kolor ekranu. U MTV formt možete kovertovati AVI, MOV, 3GP, MPEG, MPG fajlove. Ako Vam jedna te ista muzika dosadi, pustite radio i saznajte nejnovije vesti ili hitove.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 13190\nSifra 13190, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 13190, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Prva cijena “hljebnog zrna” maksimum 17 dinara po kilogramu?\n21.06.2014. / 16:44\nNOVI SAD, Direktor novosadske Produktne berze Žarko Galetin procjenjuje da će ovogodišnja pšenica startovati s cijenom od maksimum 17 dinara /oko 0,15 evra/ po jednom kilogramu.\nTo je, kako je rekao danas, na nivou cijena nove pšenice u državama okruženja Srbije, kao i na međunarodnom tržištu.\n“Ta cijena u ovom trenutku je najrealnija s obzirom na cijene nove pšenice na berzama svijeta, Evrope, kao i zemalja iz okruženja Srbije. Upravo danas, posjetili su nas predstavnici berze u Osijeku, koji kažu da će prva cijena nove pšenice u Hrvatskoj biti gotovo istovjetna našim procjenama. Osim toga, oko 17 dinara bila je i cijena po kojoj je na Berzi ugovarana kupoprodaja pšenice na zeleno”.\nOn je dodao da u prilog njegovoj procjeni ide i cijena ovogodišnjeg stočnog ječma, kojim se počelo trgovati na novosadskoj Berzi.\n“Prvi ugovori na Berzi, kad je riječ o novom ječmu, sklapani su po cijeni nešto nižoj od 17 dinara. Iz iskustva znamo da kad na tu cijenu dodamo 20 do 30 para /oko 0,002 evra/ ili oko jedan procenat dobijemo početnu cijenu nove pšenice. Žetva ječma počinje sedam do deset dana prije žetve pšenice, zbog čega je uvijek pouzdan indikator cijena novog roda hljebnog zrna”, rekao je Galetin.\nPrema njegovom mišljenju, u Srbiji se u ovogodišnjoj žetvi može očekivati prinos od 2,2 do 2,5 miliona tona pšenice.\n“Prve preliminarne procjene ukazuju da će s oko 560.000 hektara u Srbiji požnjeti između 2,2 i 2,5 miliona tona pšenice. To je prosječan prinos, koji će i kao takav imati solidan izvozni višak pšenice. A, definitivno je i odagnao crne slutnje da će Srbija ostati ove godine bez pšenice zbog nedavnih katastrofalnih poplava”, konstatovao je Galetin.\nU Srbiji će za nekoliko dana početi žetva pšenice, a još ni izdaleka nije poznata njena ovogodišnja otkupna cijena. Iz raznih udruženja vojvođanskih poljoprivrednika očekuju da će za novu pšenicu dobijati od otkupljivača najmanje 20 dinara /oko 0,17 evra/ po kilogramu.\nUdruženja upozoravaju državu i otkupljivače da pšenicu neće prodavati, odnosno da će je lagerovati do “boljih vremena” ukoliko bude ispod cijene od 20 dinara. Srna\nTagovi: jecamproduktna berzapsenicazarko galetin


City Magazine | Neverovatne transformacije balkona u Francuskoj - City magazine\nNeverovatne transformacije balkona u Francuskoj\nDani su i dalje prijatni, iako smo zakoračili u septembar, pa i dalje možemo da uživamo na otvorenom. Stoga, u današnjem tekstu odlučili smo da se pozabavimo terasama, koje mogu biti naš kutak za punjenje baterija pred novu sezonu. Ideja je da vam fotografije koje smo izdvojili pruže inspiraciju za povratak prirodi u svetu koji se svakodnevno ubrzava. Izbor je šarolik, jer svako od nas ima svoje potrebe, a dosta zavisi i od same površine balkona. Nadamo se da ćete u narednih nekoliko minuta uživati i dobiti inspiraciju za poduhvat renoviranja.\nBilo da volite da vam terasa bude zelena oaza ili birate minimalizam sa ležaljkom u glavnoj ulozi, verovatno vam potencijalno preuređenje zadaje dileme. Dok su jedni spremni da se odreknu dosadašnjeg nameštaja i detalja, drugi ipak odluče da zadrže neki deo, tako što im izmene raspored. Naravno, nekada je potrebno dotrajalom izgledu vratiti stari sjaj…\nUrednici sajta houzz.fr odlučili su da potraže zanimljive fotografije terasa pre i posle renoviranja, a rezultat ćete imati priliku da vidite u galeriji koja sledi. Ovaj online kutak spaja građevinske radnike različitih zanata, i olakšava zainteresovanim korisnicima izvođenje, kako jednostavnih, tako i zahtevnih radova u životnom prostoru. Francuzima nikad nije bilo lakše da osmisle svoju kuću iz snova, ali verujemo da ćemo i vas motivisati i ohrabriti, ako ništa, bar da maštate.\nTri, dva, jedan… Krećemo!\nIZVOR: Terrasses des Oliviers / Houzz Pre...\nIZVOR: Terrasses des Oliviers / Houzz Posle\nIZVOR: Kevin Clare / Houzz Pre...\nIZVOR: Kevin Clare / Houzz Posle\nIZVOR: Les Mains de Jardin / Houzz Pre...\nIZVOR: Les Mains de Jardin / Houzz Posle\nIZVOR: Anouck Barcat / Houzz Pre...\nIZVOR: Anouck Barcat / Houzz Posle\nIZVOR: Tina Merkes Architecture / Houzz Pre...\nIZVOR: Tina Merkes Architecture / Houzz Posle\nIZVOR: L'Atelier d'à Côté / Juliette Berny Photographer / Houzz Pre...\nIZVOR: L'Atelier d'à Côté / Juliette Berny Photographer / Houzz Posle\nIZVOR: Terrasses des Oliviers / Meero / Houzz Pre...\nIZVOR: Terrasses des Oliviers / Meero / Houzz Posle\n#balkon #fotografije #francuska #inspiracija #pariz #pre i posle #renoviranje


Trodimenzionalna Offtopicharnica - Page 7 - 3D i modelovanje - Dizajn Zona\nalekba 950 posts\nTo cu videti kada instaliram neki noviji :), mada... ima cari i tu tome da se rucno sve modeluje :D\nIma cari ali kosta vremena. :)\nznam da su pitanja... :blush: ...\nunapred zahvalan na odgovoru... :)\nNemas problema ;)\nAli neka ti plejn bude nekih dimenzija kao slika (kako god to zvucalo,valjda kapiras sta hocu da ti kazem :) )\nOnaj koji je modelovan u maxu :D\nHeh, odgledah Inception... :D Kako ono bese, najbolji efekti su oni koje ne prepoznas, jel? MAESTRALNO i dozirano sa merom, sto je najbitnije...\nNeki tutovi za mental ray shadere? Za max? Zna neko nesto? :)\nToni Bratincevic demistifying DMC Sampler za korisnike Vray-a.\nZa opsirnije objasnjenje: http://jeffpatton.net/2010/11/gtxquadrotes...ering/#more-202\nForest pack?? Ili mozda da ne koristis najnoviji ray... :D\nNI FOREST PACK NE RADI! To mi je bila sledeca varijanta... A to da ne koristim dvojku tesko vala, nabih onaj novi carPaint sejder na milion automobila :D Vise mi se isplati da kopiram svaku travku nego da menjam sve to :D :D setih se u medjuvremenu da sam koristio neki proxy painter, ne znam hoce li hteti...


Schieder: Mala i srednja preduzeća u BiH imaju veliki potencijal za nova radna mjesta - Klix.ba\nSchieder: Mala i srednja preduzeća u BiH imaju veliki potencijal za nova radna mjesta\n28.1.2015. u 14:22\nMartin Schieder (Foto: FENA)\nSarajevska regionalna razvojna agencija SERDA danas je predstavila projekt "Podrška razvoju brzorastućih malih i srednjih preduzeća (MSP) i lokalnog poslovnog okruženja", koji finansira Evropska unija (EU).\nUkupna vrijednost projekta je 520.670 eura, od čega EU finansira 441.470 eura iz sredstava Instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA) 2011. Projekt će narednih 16 mjeseci provoditi SERDA u saradnji s Općinama Ilijaš, Vogošća, Novi Grad Sarajevo, te Udruženjem poslovnih savjetnika (LESPNet).\nNačelnik Općine Ilijaš Akif Fazlić zahvalio je SERDA-i i predstavnicima Delegacije EU u BiH za pokretanje projekta čiji je cilj jačanje kapaciteta lokalnih uprava u segmentu ekonomije, te pružanje podrške razvoju brzorastućih MSP-a.\n"MSP će kroz projekt dobiti grant sredstva za nabavku mehanizacije, brendiranje proizvoda, certificiranje, te marketinške aktivnosti, za sve ono što doprinosi jačanju tržišne pozicije tih preduzeća", kazao je Fazlić, dodajući da ukupna vrijednost grantova iznosi 150.000 eura koje će preduzeća dobiti putem javnog poziva.\nŠef sekcije operacija za ekonomski razvoj Delegacije EU u BiH Martin Schieder istakao je da EU ulaže napore kako bi pružila podršku razvoju MSP-a, jer "brzorastuća mala i srednja preduzeća imaju veliki potencijal u pogledu jačanja ekonomije i otvaranja novih radnih mjesta".\nTakođer, kako kaže, jačanje ekonomije i otvaranje novih radnih mjesta prioriteti su Sporazuma za rast i zapošljavanje u BiH (Compact for Growth), te je to "još jedan razlog što EU pomaže razvoj sektora MSP."\nSenior program menadžer u SERDA-i Asad Karišik kazao je da MSP ne mogu generirati ekonomski rast ukoliko ambijent u kojem posluju nije povoljan, te je jedan od ciljeva projekta i poboljšanje poslovnog okruženja za održive ekonomske aktivnosti.\nS tim u vezi, pojašnjava Karišik, potrebno je otkriti zajedničke probleme MSP-a, kao i njihove prednosti, koje treba podržati, zatim spriječiti negativne i ojačati jake postojeće trendove, te stvoriti nove inicijative i nova radna mjesta.\n13.03.2019. u 09:44