Full Version: Potražnja\nsamo-opusteno Lektire & knjige\nOdg: Potražnja By: mimibora Date: Septembar 16, 2010, 02:22:23\ntreba mi prepricana pesma boj na cokesini...help pleasee\nPostovi spojeni: [time]Septembar 16, 2010, 02:28:50 am[/time]\ntreba mi prepricana pesma boj na cokesini...pls...\nPostovi spojeni: Septembar 16, 2010, 02:29:21\ntreba mi prepricana pesma boj na cokesini...pls\nOdg: Potražnja By: Suza6 Date: Septembar 16, 2010, 17:55:49\nTrazim lektiru "Bela Griva" ukratko prepricanu.\nOdg: Potražnja By: milos96vb Date: Septembar 23, 2010, 16:54:07\nTREBA MI SMRT OMERA I MERIME PREPRICANO,HITNOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOO,HVALA U NAPREd\nOdg: Potražnja By: nikola197 Date: Septembar 23, 2010, 16:59:09\nPostovi spojeni: [time]Septembar 23, 2010, 04:59:19 pm[/time]\nPostovi spojeni: [time]Septembar 23, 2010, 04:59:28 pm[/time]\nPostovi spojeni: [time]Septembar 23, 2010, 04:59:38 pm[/time]\nPostovi spojeni: Septembar 23, 2010, 16:59:47\ni boj na deligradu\nOdg: Potražnja By: milos96vb Date: Septembar 23, 2010, 18:27:22\nljudi trebami Hitno analiza pesme SMRT OMERA I MERIME Hitno,hvala u naped\nOdg: Potražnja By: MEDVJED Date: Septembar 23, 2010, 20:48:05\nMOOLIM HITNO LEKTIRA PREPRICANA:SAMO JOS KOSOVI ZVIZDUCU. UNAPRED HVALA\nPostovi spojeni: Septembar 23, 2010, 20:54:36\nCitat: MEDVJED Septembar 23, 2010, 20:48:05\nOdg: Potražnja By: biljadg Date: Septembar 24, 2010, 11:19:50\nMolim vas potrebna mi je detaljno prepricana lektira U registraturi[ Anta Kovacica. Unapred hvala!\nOdg: Potražnja By: NiKooLaa Date: Septembar 24, 2010, 12:15:19\nCitat: biljadg Septembar 24, 2010, 11:19:50\nA da koristiš pretragu?\nOdg: Potražnja By: orchid993 Date: Septembar 26, 2010, 13:00:25\nNisam primetila starac i more-ernest hemingvej, treba mi celo delo a moze i analiza\nOdg: Potražnja By: DaRkOoO Date: Septembar 26, 2010, 19:07:54\nCitat: orchid993 Septembar 26, 2010, 13:00:25\nOdg: Potražnja By: vislavski Date: Septembar 27, 2010, 18:36:13\nJel ima negde prepričana lektira od Branislava Nušića Autobiografija.HITNOooo\nOdg: Potražnja By: Milenitza123 Date: Septembar 27, 2010, 19:17:15\nZasto svi kazete da koristimo pretragu ,kad npr. lektiru koju ja trazim nema tamo.\nP.S. Hitno mi treba prepricana lektira Zil Verna- Petnaestogodisnji kapetan.Unaprijed ,HVALA.\nOdg: Potražnja By: nadalina Date: Oktobar 05, 2010, 19:05:17\ndrugari, može li mi neko dati ukratko prepričana tri sužnja od perovića batrića?? našla sam na wikipediji nešto malo, ali ima li neko nešto malo ozbiljnije\nPostovi spojeni: Oktobar 05, 2010, 22:32:29\nsnašla sam se otprilike\nPesme o oslobođenju Crne Gore i Srbije\nU pesme „novijih vremena o vojevanju za slobodu" spadaju ciklusi oslobođenja Crne Gore i oslobođenja Srbije.\n„Oslobodilačka borba u Crnoj Gori" – kaže B. Pavićević – „započeta crnogorskim ustankom u toku morejskog rata (1684 –1699) ušla je na početku XVIII vijeka u fazu borbe za političku emancipaciju od turske vlasti i za nezavisnost Crne Gore. Spremnost seljačkih masa da se bore protivu feudalizma udvostručavala je činjenica što je taj feudalizam bio „inovjerni". Drukčije rečeno, ova tipična seljačka buna imala je formu oslobodilačkog rata. Na čelu te borbe stajali su knezovi, vojvode, serdari... Ta čudna podudarnost interesa siromašnih i ugnjetenih seljačkih masa i interesa ostataka nekadašnje domaće vlastele može se objasniti nizom unutrašnjih društveno-ekonomskih činilaca i osobitim međunarodnim okolnostima u kojima se tada našla Crna Gora (napad na samoupravu Crne Gore ispoljen sredinom XVII stoleća, pojačane feudalne dažbine nad stanovništvom, tj. težnja mnogih, upravo svih, okolnih sandžakbegova da uzimaju danak od Crne Gore, uticaj Mletaka, kasnije uticaj Rusije itd.). Ulazeći u XVIII vijeku u fazu borbe za nezavisnost, oslobodilački pokret Crnogoraca morao je pojačati nužnost stvaranja jačeg jedinstva Crne Gore, rušenja plemenske izolovanosti i svih onih manifestacija koje su poticale iz takve izolovanosti (krvna osveta, opšta pravna nesigurnost itd.), da bi se uspješno mogla voditi borba protiv Turaka. Tada oživljava i tradicija o staroj državnoj nezavisnosti itd. Ta će borba da traje čitavo jedno stoleće, da bi početkom XIX vijeka ušla u fazu rušenja plemenske samostalnosti i stvaranja državnih i javnih institucija u Crnoj Gori."\nO ovoj borbi govori ciklus oslobođenja Crne Gore. On – prema Pavlu Popoviću – obuhvata pesme „o poznatoj istrazi poturica (1707) koju je Njegoš proslavio u Gorskom vijencu, kao i o junacima toga događaja i vremena. Tu se peva o vladici Danilu (umro 1735), i braći Martinovićima, koji su glavni učinioci događaja od 1707; peva se baš događaj, od trenutka kad vladika bude zarobljen pa sve dok ne „pogiboše crnogorski Turci". Zatim se iznosi boj na Carevu lazu (1712); junaci njegovi jesu po pesmi: Vuk Mićunović, koji je predstavljen kao najveći junak toga vremena (ima pesama koje i njegovu smrt opisuju); Janko Đurašinović, koji je u tom boju poginuo, tada. Najposle se iznose sitni bojevi, upadi turski u sela crnogorska, „udari na ovce", smrt i osveta junaka; tu se peva o Vuku Tomanoviću, koji je „slavni junak crnogorski", o Lazaru Pecirepu, Batriću Peroviću (Osveta Batrića Perovića je izvor sceni pokajnica u Gorskom vijencu) i drugim junacima i četovođama crnogorskim. Zanimljivo je da mnoge pesme pevaju i o Vuku Mandušiću, koji nam je poznat iz ranijeg ciklusa; ovde ga pesme smatraju kao Crnogorca i eto kao i druge. – Ovaj ciklus različan je umnogom od ranijih. „U crnogorskim pjesmama više je istorije nego poezije", rekao je još Vuk i ovaj je ciklus odista takav. Pesme su u njemu umnogom istinite. Kratke i proste, uglavnom bez poetičnih opisa, bez dugih beseda, skoro sasvim bez motiva o vilama i gavranima, one realno pevaju bojeve crnogorske s Turcima, slave samo realne ličnosti i kad najmanje ličnosti pominju, održavaju topografiju radnje uvek tačno i dosledno... U njima žene i ljubav ne igraju nikakvu ulogu... One su često ispevane u slavu jednog junaka. U njima nema mašte, kao što nema ni humora; u njima je samo izvestan trezven realizam u opisu. Izlaganje je njihovo prosto i zbijeno; jezik je u njih prost i krepak, nimalo retorski. – Možemo smatrati da se ovaj ciklus proširuje pesmama koje pevaju doba posle vladike Danila. Ima pesama o događajima za vladike Save i Vasilija (1735 –1767). Obično su sitni bojevi tu opisani; najveći junak toga vremena je po pesmi sin Vuka Tomanovića Nikac od Rovina, koji je, kao „sin Obilića", ubio bosanskog pašu pod šatorom. Ima pesama i o Šćepanu Malom (1767 –1774); njihov su predmet srećni bojevi Crnogoraca kad su Turci i Mlečići na njih napali. Više je pesama o velikim događajima pod vladikom Petrom (1782 –1830), o mnogim i srećnim bojevima protiv Mahmut-paše Bušatlije i inače. Ne izostaju ni pesme iz vremena vladike Rada (1830-1851), kneza Danila (1851 –1860), i sve do današnjih dana. Sve ove pesme su po karakteru iste kao i one o vremenu vladike Danila. U nekim od njih ima naročite živopisne boje, plastičnosti slikanja. To važi za one u kojima se iznosi specijalni pastirski život, po negdašnjoj granici Crne Gore, na Rudinama, na Grahovu i drugde, gde su bila mnoga stada, sve torina do torine; gde su ta stada jednako bila otimana, sa strane turske kao i s crnogorske; gde su vlasti turske (spuški kapetan, nikšićki čuveni kapetan Hamza) imale vazda posla, organizovale celu policiju, gradile kule i stražare zbog toga. Pesme koje opisuju taj život idiličan i krvav, gde se lila i krv i mleko u isto doba, imaju katkad slike tog života sasvim realne, intimne, detaljne, Primeri: Ovce Nikca od Rovina, Udar na ovce kneza Vujadina".\nBorba za oslobođenje Srbije vođena je protiv istog neprijatelja i sa istim ciljem: da se stvori nezavisna domaća država. Ta borba je u stvari, kao što smo to već rekli, nastavak vekovnog hajdučkog vojevanja i niza većih i manjih ustanaka. Da se ona rasplamti u pobedonosni ustanak, doprineli su, nesumnjivo mnogo, revolucionarni događaji u Evropi krajem XVIII i početkom XIX veka (posle francuske revolucije) i slabljenje turske imperije (zbog ratova s Rusijom i inače). Neposredno su je izazvala janičarska nasilja na početku XIX veka. Ubivši 1801. godine dobrog Hadži-Mustaj-pašu, janičari sa četvoricom dahija na čelu zaveli su nesnošljiv režim u bergradskom pašaluku. „Sad već" – kaže Vuk Karadžić – „ni sudija drugijeh nije bilo u zemlji osim dahija i njihovijeh kabadahija i subaša: knezovi su poslije Hadži-Mustajpašine smrti odmah izgubili vlast u narodu, a i kadija, gdje se koji nalazio, nije smio od njih ni pomoliti svoga ćitapa. Oni su ljud'ma sudili i presuđivali po svojoj volji, ljude bili i ubijali, globljavali, otimali (ili uzimali kao svoje) konje i oružje, i drugo što im se god dopalo, najposlije stanu silovati žene i djevojke: izgonili su ih u kolo, da igraju pred njihovijem hanovima i čardacima, ili pred čadorima, pa koje su im se dopadale, one su uzimali k sebi; tako danas jednu, a sjutra drugu; kad-što po jednu, a kadšto i po dvije i po tri ujedanput." Zato se u Srbiji pohajdučila „desetina naroda; malo u kojoj knežini nije bio po jedan harambaša najmanje s desetak druga, a osim toga bilo je pet puta po toliko ljudi koji se nijesu bili sasvijem odvrgli u hajduke, nego su samo zazirali od Turaka i krili se po šumi i po drugijem selima kod svojijeh prijatelja i poznanika". U takvoj situaciji sasvim prirodno javila se misao o buni, naročito kod ljudi koji su se i ranije – uz austrijsku vojsku – dizali na Turke. Aleksa Nenadović, najviđeniji Srbin toga vremena, uputio je početkom 1803. godine jedno pismo u Zemun tražeći džebanu za ustanak protiv dahija. Uhvativši Aleksino pismo i dobivši od sultana ferman koji im je naređivao da prestanu sa zulumima, dahije – da bi onemogućile ustanak i uklonile svedoke svojih nasilja – odluče da poseku knezove i da na njihovo mesto postave svoje ljude. Ovu odluku Turci su ostvarili početkom 1804. godine. Ali, umesto da umire raju, podstakli su je na bunu. Knezovi koji su izbegli seču i hajduci odmah su počeli dizati narod na ustanak. Pokušaj dahija za izmirenje morao je propasti. Ubrzo je za vođu ustanka izabran Karađorđe, koji, – kako je Vuk rekao – „počevši odmah gospodarski suditi i zapovijedati, i umjesto prijetnje iz pištolja gađati, oglasi starješinstvo svoje po Srbiji". Ubrzo raja se pretvorila u vojsku kadru da se meri sa carskom vojskom. To su u prvom ustanku, od 1804. do 1813, pokazale mnoge bitke. To su pokazali i bojevi u drugom ustanku (1815).\nSkoro sve pesme o ovom vremenu ispevali su borci, učesnici u ratnim događajima ili očevici tih događaja. Od samoga Filipa Višnjića, koji je jedan od najdarovitijih narodnih pesnika, potiče čitav niz pesama: Početak bune protiv dahija, Boj na Čokešini, Knez Ivan Knežević, Boj na Salašu, Boj na Mišaru, Miloš Stojićević i Meho Orugdžić, Hvala Čupićeva, Boj na Loznici, Luko Lazarević i Pejzo, Bjelić Ignjatije, Lazar Mutap i Arapin, Stanić Stanojlo. A Filip Višnjić, od 1809. do 1813. godine, „jednako je živeo po srpskim logorima oko Drine". Starac Raško, drugi veoma darovit narodni pesnik, – po svoj prilici – ispevao je pesmu Boj na Deligradu, „jer je ja" – kaže Vuk Karadžić – „ni od koga tako po redu nisam mogao čuti kao od njega, a i oni od kojih sam je slušao – svi su mi kazivali da su je na Deligradu čuli od njega i da ju je on onde često pevao Petru Dobrnjcu". Sem toga, u Loznici 1807. godine – kaže opet Vuk Karadžić – „slabo se kad ručalo ili večeralo bez pevača (i budući da je i g. prota Nenadović rado slušao junačke pesme, tako su nam kapetani izbirali i dovodili najbolje pevače iz njihovih kumpanija); a u Kladovu i Brzoj Palanci imao sam gusle u kući, i, osim različnih vojnika koji su mi pevali, jedno momče iz nahije šabačke najviše smo zato držali u službi (kao kuvara) što je vrlo lepo znalo uz gusle pevati".\nNastale neposredno posle događaja o kojima govore, mahom beležene na prvom izvoru, bez promena koje unose drugi pevači, nedoterane i katkad nedovršene, pesme „novijih vremena o vojevanju za slobodu" dragoceni su dokumenat i – kadšto – znatno umetničko dostignuće. U suštini, po svome duhu, po glavnoj temi, one se ne razlikuju od pesama srednjih i starijih vremena. I u jednima i u drugima osnovni motiv je borba za oslobođenje od turskih nasilnika. I jedne i druge ispunjene su junačkim podvizima i herojskom ljubavlju prema otadžbini. Postoje, naravno, razlike u situacijama, uslovima i načinu borbe, ali glavna je razlika u emocijama i izrazu; u pesmama srednjih i starijih vremena ima raznorodnijih, razvijenijih, lepših poetskih slika, svestranijeg i podrobnijeg opisivanja unutrašnjeg života pojedinih ličnosti; u pesmama novijih vremena sva pažnja je usredsređena na viteške poduhvate i u njih je sabijena čitava fizička i duhovna aktivnost opisivanih ljudi. To je borba bez odmora, bez predaha, i u njoj ljudi mogu osećati samo gnev zbog nasilja, žudnju za osvetom, težnju za pobedom, radost pobednika, mržnju prema kukavičluku i izdajstvu. Drugim osećanjima nema mesta. Klonuća su retka, optimizam dublji, nežna raspoloženja ugušena ili veoma oskudno, u dve-tri reči nagoveštena.\nIdealan čovek bio jesamo onaj „koji može stići i uteći, na tijesnu mjestu pričekati, za ranjena prihvatiti druga, i na oštru udariti đordu, kome nije žao poginuti". Takvog čoveka predstavljaju – između ostalih – Vuksan od Rovaca, Mrčarić Pejo, Ilija Birčanin, Petar Dobrnjac, Miloš Pocerac.\nVuksan od Rovaca, junak pesme Tri sužnja, odlikuje se ne samo junaštvom nego i retkom pameću. U trenutku kad treba da pogine on ne žali ni majku, ni sestru, ni ljubu, ni imanje, nego žali što će umreti „bez zamene". On ume da doskoči podmuklom Turčinu i da izbegne smrt. On izgovara one reči koje imaju dubok smisao:\nAko tamo kud naprijed nemam,\nni natrag se nemam kud vratiti.\nNatrag se nije moglo, jer je tamo bila tamnica, mučenje, smrt. Život je zvao napred i Vuksana od Rovaca i čitav narod.\nMrčarić Pejo je budna savest narodna. U trenutku opšte malodušnosti i popuštanja neprijatelju odjeknuo je prekorno i čestito njegov muški glas:\nBolje nam je svima izginuti\nno u Turke davati đevojke.\nOn poznaje granicu na kojoj se gubi čast i opravdanje života. Birati se ne može, bolji je grob od sramote. I Pejo zove u borbu za odbranu ljudskog dostojanstva, zove u „planine i krševe ljute" i u „pećine, kuće zazidane, što su njini stari zazidali od velika straha i zuluma". Svojom gvozdenom voljom on opštu malodušnost preobraća u opšti prkos koji se sliva u drsku poruku paši: „Ne damo ti ništa do kamena, da s njim biješ u oba ramena".\nIlija Birčanin ima u sebi nešto od čega se diže kosa na glavi, kao da je saliven od vekovnog gneva i tuge celog naroda. Iz njega bije mrak nezadovoljstva, u njegovim rečima oseća se potmuli tutanj velike bune. Ali pustimo da o njemu govori Višnjić kroz usta Fočića Memed-age:\nKud gođ ide, sve kr'ata jaše,\non buzdovan o unkašu nosi,\na brkove pod kalpakom drži;\non Turčinu ne da u knežinu:\ntopuzom mu rebra isprebija;\n„More, sluge, tamo pašče bac'te\nće mu gavran kosti naći neće!"\n„Memed-aga, eto ti poreze,\nviše tebi davati ne može".\n„Memed-aga, zar ćeš je brojiti?\nA ja više brojiti ne smijem,\nveć porezu ukraj sebe bacim, –\njedva čekam da se skine b'jeda,\njer ne mogu da gledam u njega.\nPetar Dobrnjac ima neustrašivo srce, mudru pamet i nesalomljivu volju velikog vojskovođe. Njegova vojska je teško izginula, njegovim vojnicima je „lice potamnelo od prokleta topa i kumbare, od brzoga praha i olova". Ali on je kadar da na tamna lica baci svetlost borbenog zanosa. On često šeta „po bedemu i po meterizu i slobodi svu družinu redom", ispunjava srca ratnika pouzdanjem u sopstvene snage. Pogođen nepršateljskim zrnom, klonule ruke niz čohanu dolamu, on se drži tako kao da se ništa nije dogodilo – „da ne tura strave u družinu", jer zna da će Turci, ako osvoje Deligrad, osvojiti „svu našu Srbiju". Više nego rana peku ga stradanja Srbije.\nMiloš Pocerac je junačka pesma za sebe. Njegova ruka je rada da se igra s Turcima, a sablja mu je žedna turske krvi. Na đogatu on izleće na gornju kapiju lozničku i seče Turke oko grada. „A kad đogat pod njime sustane, on se onda ev' u grad povrati, ćđoga sjaše, dorata uzjaše, pa izgoni dora na kapiju, sve jednako Miloš s'ječe Turke." Zato i njega, i zemlju koja ga je dala, i majku koja ga je rodila, prati vatreni narodni blagoslov:\nVeseli se, pod Cerom Pocerje,\nu tebe se po soko izleže,\nVeseli se, Miloševa majko,\nVeseli se, Pocerac-Milošu!\nDesna ti se posvetila ruka\nkoja znade pogubiti Meha,\nsvim Turcima hrabrog poglavara,\na Srbima svima dušmanina!\nDugo ti se ime spominjalo,\ndokle teklo sunca i mjeseca!\nOčigledno, ovi likovi imaju mnogo zajedničkog sa junacima iz srednjih i starijih vremena. Da nadmaši junake iz pesme, naprezala se celokupna raja. Ona je bila rada kavzi, ona je znala da je „krvca iz zemlje provrela", ona je osećala da je „zeman došo" kad „valja vojevati", ona je htela „svaki svoje da pokaje stare". Iz tame vekovnog robovanja ona se pomolila kao sunce iz mutne noći i plaho zaiskala svoje pravo na život čoveka. Ona je hrabrošću na smrt rešenih sjajno dokazala da boj ne bije svetlo oružje, nego junačko srce.\nS tim moralom raja je išla iz pobede u pobedu. Naša zemlja postala je za Turke nenasita grobnica. Gospođa Turkinja u strašnom snu gledala je pod svojim grlom ustaničku ruku koja joj kida đerdan, slušala kobne zvuke i opažala nesrećne boje. Gavrani su sletali na turske kule i donosili zle glase. Zalud su Turci u vojsku uzimali „sve bekriju goreg od gorega", u duše nasilnika useljavao se samrtni strah. Turčin se jadao:\nRobe, pale i sijeku Turke,\nrazbijaju po drumu trgovce,\nodjaviše iz planine ovce,\nodagnaše konje i volove,\npoharaše gospodske dvorove,\nraskopaše kule i čardake.\nTurske kuće ostajale su puste. Na munare je padala paučina. Gde su bili turski drumovi i kaldrme, „i kuda su Turci prolazili i konjskijem pločam' zadirali", iz klina je pronicala trava. Ostvarivalo se zlo proročanstvo turskih mudraca: „Drumovi će poželjet Turaka, a Turaka nigde biti neće". Bilo je došlo vreme da prestane tursko gospodstvo i da „druga postane sudija".\nOdg: Potražnja By: DZON Date: Oktobar 17, 2010, 11:43:13\nde moze li mi ko dati kratak sadrzaj istiniti zulum simeuna djaka i grob slatke duse....please\nOdg: Potražnja By: pupeti Date: Oktobar 18, 2010, 14:26:24\ntreba mi prepricana lektira "guliverova putovanja"....\nPostovi spojeni: Oktobar 18, 2010, 22:29:20


Načelnik Lukavca Delić i zvanično zatražio da 18 vijećnika plati troškove referenduma - Istinomjer\nNakon završenog referenduma o opozivu načelnika opštine Lukavac, Edin Delić načelnik ove opštine “službeno je uputio izjavu na adresu 18 općinskih Vijećnika (SDA, SBiH, LDS i dva vijećnika nacionalnih manjina), prema kojoj bi svaki od njih trebao “iz svog džepa” platiti 1/18 troškova za, kako kaže, nepotrebni referendum za opoziv načelnika Lukavca”.\nU jednom od primjeraka izjave stoji:\n“Referendum za opoziv načelnika Lukavca građane je koštao 96.000 KM, a plaćen je sredstvima iz Budžeta općine. S obzirom da sam ja, Admir Mosorović svojim glasom izglasao za provođenje referenduma na kome je većinom glasova građana Općine Lukavac odbijen zahtjev, čime je učinjen trošak i šteta po budžet općine, saglasan sam da snosim dio od 1/18 troškova referenduma u iznosu od 5.333,33 KM. Potvrđujem saglasnost da se namirenje navedenog iznosa izvrši preusmjeravanjem sredstava iz novčane naknade za rad vijećnika u Općinskom vijeću, dok se ne isplati iznos u cjelosti ili do isteka mandata. Saglasan sam da se iznos mjesečnih naknada uplaćuje direktno u Budžet Općine Lukavac sa naznakom ‘za troškove referenduma za opoziv načelnika˝.\nDelić je još dodao “kako će organizirati potpisivanje peticije sa zahtjevom da vijećnici preuzmu troškove i štetu koju su načinili građanima, ukoliko njih 18 ne prihvati ovaj zahtjev”.\nPodsjećamo, nakon što je Opštinski odbor SDA Lukavac, na čelu sa Tarikom Arapčićem pokrenuo inicijativu za opoziv načelnika Opštine Lukavac, Edina Delića istu je 22. januara ove godine potpisalo i pokrenulo 18 vijećnika Opštinskog vijeća Lukavac.\nOpštinsko vijeće Lukavac pomenutu inicijativu je usvojilo 22.02.2018. godine, te donijelo odluku o održavanju referenduma na dan 13.05.2018. godine, na kojem su građani Lukavca imali priliku da odgovore na pitanje “Da li ste za opoziv načelnika Općine Lukavac, Edina Delića?”, o čemu je Istinomjer detaljno pisao.\nU skladu sa rezultatima referenduma koje je potvrdio predsjednik Komisije za provođenje postupka opoziva načelnika Općine Lukavac, Ermin Prijić na referendum u Lukavcu izašlo 20.244 glasača ili 47,87 posto od ukupno 44.264 građana s pravom glasa. Protiv opoziva načelnika Lukavca, Edina Delića glasalo je 15.559 birača ili 76,57 posto, dok je za opoziv bilo 4.614 ili 22,71 posto. Time su građani Lukavca odlučili da Edin Delić ostaje načelnik njihove opštine.\nDa je Delić i prije održavanja referenduma predlagao da se na pomenuti način nadomjeste sredstva utrošena za organizovanje i održavanje referenduma svjedoči i ova njegova izjava:\nMoje mišljenje i prijedlog je da ovu avanturu trebaju platiti oni koji su je i pokrenuli: političke stranke od novaca koje primaju iz Budžeta i vijećnici od svojih paušala. Posebno ako nakon referenduma ostane isti načelnik…Ukoliko smjena uspije i postave svog načelnika moći će i mijenjati Budžet kako su naučili, ali ako se desi očekivani scenario fijaska SDA na referendumu, onda bi do kraja mandata općinskog vijeća svojim stranačkim honorarima i vijećničkim paušalima plaćali avanturu za koju su sami krivi. Istina, onda bi bili oštećeni i vijećnici koji nisu bili za referendum, ali zanimljivo je da ih većina prihvata ovakvu mogućnost i podržava prijedlog.\nEdin Delić, 20.02.2018.\nSamo dva dana nakon referenduma Delić je, naglašavajući da je “budžetski novac uludo utrošen pozvao sve one odgovorne za to, svih 18 vijećnika koji su podržali referendum ili su bili suzdržani, da od svojih naknada vrate novac”, ponovo adresirao pitanje utrošenog novca, nagovještavajući svoje dalje korake po tom pitanju:\nOvi vijećnici su prouzročili štetu građanima od oko 100 hiljada KM. Ja bih kao vijećnik napisao izjavu da se odričem honorara u Vijeću dok se ne isplati taj iznos.\nEdin Delić, 15,05.2018.\nNakon što je načelnik opštine Lukavac danas i službeno uputio pomenutu izjavu na adrese 18 opštinskih vijećnika koji su podržali inicijativu o održavanju referenduma, a “prema kojoj bi svaki od njih trebao “iz svog džepa” platiti 1/18 troškova za nepotrebni referendum za opoziv načelnika Lukavca”, Istinomjer stav Edina Delića po ovom pitanju ocjenjuje dosljednim, uz napomenu da ćemo nastaviti pratiti dalji razvoj situacije kada je ova inicijativa u pitanju.


NDB: Lažni zeleni zbunjuju birače - JUGPRESS\nNDB: Lažni zeleni zbunjuju birače\nPokret Ne davimo Beograd (NDB) saopštio je da je cilj formiranja “lažnih zelenih” političkih stranaka, organizacija i pokreta da zbunjuju birače i skreću glasove koalicije “Moramo”.\nKako je navedeno, “naprednjački režim” nema odgovor na veliku podršku građana autentičnoj zeleno-levoj koaliciji “Moramo” i zato želi da plasira “svoje lažne zelene” – organizaciju “Savez90/Zelenih Srbije”.\nPokret Ne davimo Beograd istakao je da je “Savez90/Zelenih Srbije” u stvari “preimenovana Konzervativna stranka, koja nikada do sada nije učestvovala na izborima”.\nSpecifično za tu organizaciju je što je u nju za samo par meseci “upumpan ogroman novac” za iznajmljivanje i brendiranje prostorija u velikom broju gradova, ukazao je NDB i dodao da “Savez90/Zelenih Srbije” plaća “veoma skupe reklame” i plasiranje poruka kod influensera na društvenim mrežama.\nOsnovna uloga te partije je da otkine deo glasova istinskim zelenim opcijama u Srbiji i da tako obezbedi dugovečniji opstanak na vlasti Srpskoj naprednoj stranci, zaključio je NDB.\nAuuu…ala su se uplašili ovi zeleni od juče…Dobrica,Radomir,Zelenovic…pa vi ste lažni zeleni…NGO sa stranom lovom.


Bravacasa\t27.09.2014 15:16\nBilo da se radi o sređivanju sobe za bebu koja je tek došla u naš dom ili o kreiranju kupatila za malo dete, osećaj i mogućnosti su beskonačni.\nOvde imamo nekoliko odličnih inspiracija za dečija kupatila, koja vam mogu pomoći pri razvijanju ideja i pružiti vam inspiraciju da nađete ono što bi funkcionisalo u vašem domu.\nZapamtite da je na kraju dana najvažnije da ono za šta ste se odlučili funkcionalno i da se sviđa kako vašoj deci tako i vama.


Tri nova filma i “Porodični dan” ove nedelje u Cineplexxu | Ritam Grada - vesti Kragujevac\nTri nova filma i “Porodični dan” ove nedelje u Cineplexxu\nNa repertoaru bioskopa Cineplexx Kragujevac Plaza ove nedelje se nalaze tri nova naslova i jedan događaj. Ljubitelji filma moći će tokom ove nedelje da pogledaju naslove “Manu Munja”, “Ružnjići” i “Uteja: 22. jul”, ali i da prisustvuju novom “Porodičnom danu” u u bioskopu Cineplexx Kragujevac Plaza.\n,,Manu Munja” SINHRONIZOVANO – Manu odrasta verujući da je galeb, kao njegovi roditelji Iv i Blanš, i brat Luka. Trudi se da pliva, lovi ribu i leti poput njih, ali izgleda da nije mnogo nadaren. Na prvom času letenja otkriva da je usvojen i da pripada retkoj vrsti ptica – čiope, koje nisu u dobrim odnosima sa galebovima. Posle velikog šoka, Manu upoznaje pripadnike svoje vrste koji mogu da skakuću po vazduhu, baš kao i on. Tada saznaje da oni imaju i posebnu moć da predosete oluju. Manu leti sa njima i uživa. Hrabar je i odlučan da spasi jaja svoje vrste od pacova koji ih kradu.\nLena Kovačević izvodi glavnu numeru u filmu, a ostatak ekipe sinhronizacije je: Ognjen Drenjanin, Branislav Platiš, Vladimir Vasilić, Đorđe Simić, Miomir Dragićević, Sofija Trifunović, Jovana Cavnić, Simona Ćirović, Ana Mirović, Peđa Damnjanović, Jelena Popivoda, Marko Dolaš, Milan Zoričić i Zoran Stojić.\n,,Ružnjići” SINHRONIZOVANO – U neodoljivom gradiću Ružnjogradu slavi se čudno i drugačije, lepota je u oku posmatrača. Moksi i njen Ružnjić prijatelj svaki dan slave život i njegove beskrajne mogućnosti. Stanovnici Ružnjograda povremeno gledaju u nebo iznad grada, i čekaju da se pojavi novi Ružnjić kog će primiti u svoju zajednicu. Jednoga dana Moksi okuplja grupu svojih najbližih prijatelja i kreće u potragu za onim što je s druge strane Ružnjograda . Tamo otkrivaju drugi svet – Savršenstvo. Ružnjići se suočavaju se sa time šta znači biti drugačiji, boriti se sa željom da budeš voljen, i konačno otkriti da je najvažnija stvar saznati ko si zaista.\nEkipu sinhronizacije čine: Sara Jovanović, Ivan Jovic Ikac, Slaven Došlo, Jelena Jovičić, Boris Milivojević, Dušica Novaković, Bojan Perić i Marko Gvero.\nNe propustite “Porodični dan” u bioskopu Cineplexx Kragujevac Plaza u nedelju od 12 do 17 časova uz bogat kreativni sadržaj i poklone za najmlađe. Posetioci imaju priliku da upoznaju Manu Munju i stanovnike Ružnjićgrada, junake dva ovonedeljna naslova.\n,,Uteja: 22. jul” – Film je zasnovan na istinitoj priči! Priča prati osamnaestodogišnju Kaju i njene prijatelje koji su se zatekli u žarištu ovog terorističkog napada.\nNa ostrvu Uteja u trenutku napada je bilo prko 600 tinejdžera, koji su spas od pomahnitalog ubice tražili po stenama, iza drveća i u zgradama.


beskontaktno plaćanje - Netokracija\nUskoro će 7 od 10 ljudi živjeti u gradovima, koji se suočavaju sa sve većim izazovima koje donosi brza urbanizacija. Mastercard rješenje tih izazova vidi u suradnji javnog i privatnog sektora, ali i povezivanju gradova koji se suočavaju sa sličnim izazovima. A to je, zapravo, većina gradova.\nMia Biberović 07. 01. 2020.


Ko će još propjevati – Monitor\nHapšenjem Nemanje Krstajića povećava se broj osoba koje su dospjele iza rešetaka zbog sumnje da su sarađivali sa Darkom Šarićem, i raste mogućnost da progovori još neko od osumnjičenih ili optuženih za umiješanost u poslove Pljevljaka. Krstajić je uhapšen po potjernici Interpola Srbije u rodnim Pljevljima. On je osumnjičen da je pomagao Darku Šariću da opere novac zarađen od krijumčarenja kokaina iz Južne Amerike u zapadnu Evropu.\nKrstajić, koji je dugo živio u Beogradu, da bi se u posljednjih godinu dana skrasio u Pljevljima, uhapšen je na zahtjev srpskog pravosuđa, koje protiv njega vodi postupak. Poslije saslušanja u Višem sudu u Bijelom Polju, određen mu je ekstradicioni pritvor.\nIstražni organi Srbije u ovom trenutku Krstajića ne dovode u vezu sa švercom kokaina, već se sumnja da je umiješan u krivično djelo pranja novca. Krstajić koji prema prvim saznanjima medija nije do sada imao posla sa policijom, bio je, kako je „procurelo” iz Republike Srpske, gdje se vodi istraga o poslovanju klana Šarić, prvi čovjek u dvije firme pljevaljskog narko-bosa.\n,,Očekuju se nova hapšenja ljudi, koji su se prije izvjesnog vremena iz Beograda preselili u Pljevlja”, naveo je izvor Večernjih novosti (VN) blizak istrazi. ,,Riječ je o mještanima, koji su bili na visokim pozicijama u firmama koje su poslovale u Šarićevoj poslovnoj imperiji. Njihov glavni zadatak je bio pranje novca zarađenog švercom kokaina.”\nŠarić je, prema rezultatima istrage, posjedovao niz of-šor kompanija čija je svrha bila ubacivanje u legalne tokove miliona eura zarađenih krijumčarenjem. Prema saznanjima VN, ima indicija da se jedna od dvije firme, koje je vodio Krstajić, bavila stambenom izgradnjom, a da je novac za te poslove stizao iz nekih of-šor firmi registrovanih u Sjedinjenim Američkim Državama.\nBlic piše pak da Krstajića srpsko Tužilaštvo za organizovani kriminal tereti da je umiješan u pranje novca grupe Darka Šarića preko dva preduzeća u Vranju 2009. godine. Navodno je osumnjičeni Pljevljak prao novac od prodaje kokaina, koji mu je davao Boban Stoiljković iz Vranja, inače uhapšen u aprilu 2011. sa sugrađaninom Aleksandrom Mišićem i Beograđaninom Markom Dabovićem, jer su u septembru 2009. organizovali transport 990 kilograma kokaina zaplijenjenih na jahti Maui u urugvajskim vodama.\nStoiljković je blizak saradnik Darka Šarića. Obojica su imala slovački pasoš i Šarić je dok je bio u Slovačkoj živio u Stoiljkovićevom stanu. Vranjanac se tereti i da je dva puta putovao u Brazil kako bi organizovao isporuku više od dvije tone kokaina.\nSumnja se da je Stoiljković vlasnik fabrika hljeba i mlijeka, kao i da je kupovao mehanizaciju i pogone od vranjske Novogradnje. Vjeruje se i da je Stoiljković gazda dvije pumpe Europetrol u Vranju.\nJoš se ne zna kada će Krstajić biti izručen Beogradu. Poslije perioda žalbe on bi mogao da se nađe u sudnici Posebnog odjeljenja Višeg suda u Beogradu, već na jesen. Za septembar je zakazan i nastavak suđenja protiv grupe Darka Šarića ne samo za trgovinu narkoticima već i za pranje para. Optužnicama je obuhvaćeno čak 56 osoba, pisale su proljetos VN.\nProtiv Šarićeve grupe se postupci vode i zbog prodaje narkotika u Italiji. Pod istragom su i narko-kanali u Danskoj i zemljama Skandinavskog poluostrva.\nMoćna američka Agencija za borbu protiv narkotika (DEA) je, uz još nekoliko obavještajnih službi država u svijetu, bila zainteresovana za kartel Darka Šarića. DEA je sa srpskom Bezbednosno informativnom agencijom (BIA) pokrenula akciju Balkanski ratnik na razotkrivanju Šarićevih poslova.\nPočetkom jula je započet iznova krivični postupak, pošto su prvobitnoj optužnici pridodate još tri zbog šverca narkotika iz Južne Amerike. Optuženi se terete za šverc više od ukupno tri tone kokaina iz Latinske Amerike u Zapadnu Evropu tokom 2008. i 2009. U toku je sudski proces i zbog pranja novca stečenog od trgovine drogom koji je ubacivao u legalne tokove privrede u Srbiji u toku privatizacije.\nPrva optužnica kojom je, osim Šarića, obuhvaćeno još 20 optuženih, podignuta je 12. aprila 2010. i njom se terete za šverc kokaina zaplijenjenog u Urugvaju 15. oktobra 2009. Oni se sumnjiče da su u septembru 2009. organizovali primopredaju i transport 990 kilograma kokaina, koji je bio dio ukupne količine od 2.174 kilograma, zaplijenjenog na jahti Maui u Urugvaju.\nDruga je uslijedila nedugo potom i njom se Šariću i nekolicini srpskih advokata i privrednika sudi zbog pranja novca stečenog preprodajom kokaina, odnosno zbog ubacivanja ,,prljavog novca” u legalne tokove kupovinom preduzeća u privatizaciji, poljoprivrednih dobara, objekata…\nU septembru 2011. na pravnu snagu stupila je treća optužnica podignuta zbog šverca 1,1 tone kokaina u Brazilu, na kojoj su, osim Darka Šarića, i Goran Soković, zatim Željko Vujanović, braća Marko i Miloš Pandrc, Radan Adamović, Miloš Cajić, Nikola Dimitrijević, Mirko Miodragović, Aleksandar Miodrag i Darko Gazdić.\nČetvrta optužnica podignuta je u oktobru 2011. protiv Šarića i još četvorice optuženih zbog krijumčarenja 990 kilograma kokaina nabavljenog u Brazilu, za koji se sumnja da je deo od 2.174 tone kokaina zaplijenjenog na brodu Maui u Urugvaju 15. oktobra 2009.\nKrajem oktobra prošle godine tužilaštvo je podiglo još jednu, petu optužnicu protiv Šarića, na kojoj su osim Šarića, Gorana Sokovića i Željka Vujanovića, Milan Milovac zvani Cigla, Živko Sibinski i Boško Nedić. Optužnica se odnosi na zapljenu 235 kilograma kokaina u blizini Pize u Italiji 19. januara 2009.\nNeki od optuženih su i dalje u bjekstvu. U bjekstvu su najtraženiji – narko bos Darko Šarić i njegovi najbliži saradnici Soković i Vujanović.\nZa Šarićem je iz Srbije raspisana Interpolova ,,crvena” potjernica još u januaru 2010. No, njemu se izgubio trag u oktobru 2009. tokom akcije Balkanski ratnik, kada je misteriozno nestao iz Crne Gore.\nU procesima za šverc kokaina do sada su sedmorica okrivljenih već osuđena na osnovu sporazuma sa tužilaštvom za organizovani kriminal po kojem su priznali krivicu u zamjenu za četiri do 10 godina zatvora, a pojedinima od njih trajno je oduzet dio imovine koju su stekli vršeći krivična djela. Prema pisanju beogradskih medija još dvojica optuženih pregovaraju o nagodbi.\nSporazum o priznanju krivice sa Tužilaštvom su do sada zaključili optuženi Miloš Pandrc, Marko Vorotović, Dejan Rakić Raka, Nikola Pavlović Džoni, Aleksandar Miodrag, Miloš Krpović i Mirko Miodragović.\nVN saznaju, advokati ostalih optuženih su tražili od suda da im budu dostavljeni sporazumi o priznavanju krivice i izjave onih koji su odlučili da na taj način okončaju krivični postupak. Branioci onih protiv kojih se postupak nastavlja na taj način žele da se vidi šta su to sve oni priznali. Pored toga, kako advokati najavljuju, tražiće da se tako osuđeni pojave kao svjedoci, kako bi na glavnom pretresu odbrana ostalih optuženih dobila mogućnost da im postavlja pitanja, u skladu sa načelom neposrednosti.\nTrojica Šarićevih saradnika dobila su status svjedoka saradnika: Radan Adamović, Nebojša Joksović i Draško Vuković. Oni će se opet naći pred sudom u septembru, kad će ponoviti sve što im je poznato o poslovanjima Darka Šarića i ostalih.\nPrvi koji je donio odluku da prizna krivicu u zamjenu za blažu kaznu bio je Nikola Dimitrijević, vlasnik firme DTM rilejšns, optužen u drugom postupku za pranje para.\nVečernje novosti su pisale kako Dragan Labudović i Boris Laban, dvojica optuženih za pripadnost kriminalnoj grupi Šarića pregovaraju sa srpskim Tužilaštvom za organizovani kriminal. U zamjenu za priznanje krivice dobili bi blaže zatvorske kazne.\nPrema informacijama medija veliku pomoć u razotkrivanju ovog narkokartela pružili su svjedoci saradnici, čije su tvrdnje potkrijepljene dokazima. Upravo zahvaljujući njihovim svjedočenjima, pokrenuto je još nekoliko istraga, koje su rezultirale podizanjem novih optužnica.\nNadležni iz Tužilaštva navode da su spremni da pregovaraju sa svim optuženima, kako bi se proces ubrzao.


Agrokor od danas posluje kao Fortenova grupa, evo što to točno znači | ABC\n818 ABC portal 01.travnja 2019. 07:15\n'Ime Fortenova predstavlja novu snagu koja će donijeti novu vrijednost našim zaposlenicima, dioničarima i svim drugim dionicima te simbolizira našu predanost usmjeravanju nove snage prema zdravijim odnosima unutar tvrtke i u svim interakcijama koje imamo', rekla je krajem veljače Irena Weber, zamjenica izvanrednog povjerenika Fabrisa Peruška.\nPo odobrenju Trgovačkog suda u Zagrebu, 1. travnja 2019. obavit će se prijenos gospodarske cjeline pod Izvanrednom upravom Agrokora na Fortenova grupu, čime nova kompanija započinje s radom.\nOd ukupno 159 kompanija koje djeluju u sastavu Agrokor grupe, u RH će kroz implementaciju nagodbe prvo proći 77 kompanija pod Izvanrednom upravom. Od toga se 45 insolvenrnih kompanija zrcali i nove 'plus' kompanije počinju s radom u Novoj grupi.\nIstodobno, u starim, neodrživim društvima započinje proces pripajanja Agrokoru d.d. Nakon što sva imovina i društva budu pripojena, utvrdit će se završetak postupka izvanredne uprave, a Agrokor se briše iz Sudskog registra.\nUdjeli 32 insolventne kompanije u Hrvatskoj se prenose u Novu grupu, a po prijenosu udjela, te kompanije izlaze iz postupka izvanredne uprave. Imovina i udjeli 82 kompanije koje su izvan Hrvatske i koje nisu u postupku izvanredne uprave, na Novu grupu će se prenositi sukladno zakonima mjerodavnih jurisdikcije, što je ranije moguće i na troškovno najefikasniji način.


Da li znaš šta je ENERGIJA? | Grotto - The Way Of Life.\nPočetna Vesti Da li znaš šta je ENERGIJA?\nDa li znaš šta je ENERGIJA?\nPrvi dvodnevni muzički festival Energija, pod otvorenim nebom u Pomoravlju desiće se 28. i 29. jula u Paraćinu, na prostoru bivše vojne kasarne “7. Juli”, koji je kao stvoren za ovakva dešavanja, oivičen lepim parkom i vrlo blizu centra grada.\nU subotu, 24. juna je održana press konferencija festivala, a evo šta je za naš portal izjavio Nikola Đikić, predsednik udruženja “Full House”, koje je organizator festivala: “Ideja o muzičkom festivalu u Paraćinu nije nova, ali je dugo čekala realizaciju. Projekat je nastao prošlog leta, nakon čega je potencijal za razvoj prepoznala Opština Paraćin, koja je i pokrovitelj festivala. Cilj je da animiramo mlade ljude u Paraćinu, Pomoravlju i Istočnoj Srbiji, kojima bi ovo bilo i najbliže muzičko dešavanje, ali i mlade iz većih gradskih centara, koji slične projekte već imaju u svojoj sredini – poput Kruševca, Niša i Kragujevca. Želimo da se Paraćin pozicionira na turističkoj mapi gradova sa sličnim manifestacijama, kojima se mladi rado vraćaju iz godine u godinu. Želimo da svi mladi imaju ovakav festival bliže svojoj kući i da ovo bude festival koji će svi mladi koji to vole, moći i da priušte.\nDa radimo pravu stvar, pokazuje veliko interesovanje za festival za kratko vreme od njegovog objavljivanja, a raduje nas i to što se veliki broj mladih uključuje u organizaciju, voljni da pomognu festivalu i svom gradu što je moguće bolje”, kaže Nikola i dodaje: “Ostaje žal što, osim Opštine Paraćin niko od poslovnih subjekata u okruženju za sada nije podržao projekat, tako da raspolažemo skromnim sredstvima i, samim tim nešto skromnijom ponudom u odnosu na druge, veće festivale, ali se nadamo da će se sve to promeniti u godinama pred nama, nakon uspešno održanog ovog prvog izdanja.”\nOno što organizatori smatraju “skromnom” ponudom, zapravo deluje kao vrlo pažljivo upakovana i interesantna muzička ponuda. Prvog dana festivala, publici u Paraćinu predstaviće se fantastični DJ duo Zap Me Strobe, kao i miljenik publike na sličnim festivalima u zemlji Cavin Viviano. Pored njih, tu su i Troublemakers-i iz Kruševca, misteriozni WortexX i lokalna podrška Zv1 i Andrija Anzel.\nDrugo festivalsko veče, biće rezervisano za nešto tvrđi, techno zvuk, koje će predvoditi “svetsko, a naše” ime Andrew Meller i harizmatična mlada dama Aleksandra Duende, uz podršku fantastične ekipe – Filthy Kid-a iz Niša, Mark Andersson-a iz Kragujevca, Rivet Spinners-a iz Zrenjanina i lokalne podrške, nezaobilaznih DJIX & TeachR-a.\nProdaja jednodnevnih i dvodnevnih festivalskih ulaznica za Energija Fest je nedavno počela na zvaničnom sajtu festivala, po ceni od 300 i 500 dinara.\nPrethodni tekstIndonežanska pijaca na Bali Wonderlandu!\nSledeći tekstŠtab Pogon večeras puni pet godina


Amazon, Microsoft i Nokia razmišljaju da kupe proizvođača BlackBerry-a — Online Tržište\nObjavio(la) admin u kategoriji Akvizicije, Amazon, Microsoft na dan 21. Decembra 2011. / ostavite komentar\nDanas je više izvora objavilo da Amazon, Microsoft i Nokia razmatraju kupovinu sada već posrnulog, a nekada vrlo popularnog proizvođača BlackBerry smartphone-a, kompaniju Research In Motion (RIM).\nAmazon je navodno letos angažovao investicionu banku koja je trebala da razmotri potencijalno spajanje sa kompanijom RIM. Amazon je, navodno, vodio povremene razgovore sa ovom Kanadskom kompanijom ali nikada nije dao formalnu ponudu. S druge strane, izvori navode da su se u priču uključili Microsoft i Nokia sa svojom zajedničkom ponudom, koja takođe nije formalno objavljena.\nKompanija RIM godinama se bori sa konkurentima Android-om i iOS kako bi se održala na Američkom smartphone tržištu. Nekada je ovaj proizvođač smartphone-a mogao da računa na više od 45 procenata Američkog smartphone tržišta, ali ove godine njegov udeo na ovom tržištu je bio svega 9,5 odsto. Prema svim predviđanjima ovaj trend će se nastaviti i u doglednoj budućnosti, posebno nakon što Nokia i Microsoft krenu agresivnije prema tržištu sa svojim Windows Phone smartphone uređajima.\nTržišna vrednost kompanije je pala za 77 odsto u poslednjih 12 meseci, na oko 6,8 milijardi dolara, nakon niza razočaravajućih kvartalnih izvještaja, kašnjenja sa novim modelima, slabe prodaje PlayBook Tablet-a i drugih pogrešnih koraka koje je kompanija napravila. Akcije kompanije su prošle nedelje ponovo oslabile nakon ponovne objave loših kvartalnih rezultata kao i najave odlaganja lansiranja novog BlackBerry 10 smartphone-a.\nPotpuno je jasno da sve zainteresovane strane žele da poboljšaju svoje pozicije na tržištu mobilnih uređaja. Uspeh koji je Amazon napravio ove godine sa Kindle Fire naveo je mnoge analitičare da spekulišu o tome treba li kompanija da lansira i svoj smartphone sledeće godine. Microsoft plaća kompaniji Nokia milijarde dolara kako bi koristila njegov mobilni operativni sistem, tako da bi kompanija RIM sa svojih 75 miliona BlackBerry korisnika svakako bila pun pogodak u nastojanju Microsoft-a da uzme malo veći dio kolača na ovom tržištu na kom su za sada lideri Google Android i Apple iOS. Kupovinom kompanije RIM, Microsoft-u neće garantovati uspeh na tržištu ali je možda najbolja šansa da se ozbiljnije umeša u borbu sa konkurentima.\nNa ove glasina o mogućem preuzimanju reagovala je i berza pa su tako akcije kompanije RIM skočile za 10 odsto na NASDAQ.\nTagovi: blackberry, kupovina, nokia, preuzimanje, Research In Motion, RIM


Rekordan broj poseta Kulturnom centru Novi Pazar ‹ KCNP\nOvih meseci Kulturni centar Novi Pazar beleži rekoran broj poseta. Samo proteklog vikenda, tačnije 27. i 28. novembra Kulturni centar posetilo je više od 1700 ljudi. 17 folkolornih ansambala, njihovih orkestara i tehničkog osoblja kao i veliki broj publike bio je deo Smotre folklornih ansambala Srbije koji je minulog vikenda održan u Kulturnom centru Novi Pazar. U protekla dva meseca, oktobru i novembru beležimo nezapamćen broj posetilaca koji boravio u našoj instituciji. Radi se o cifri koja je dosegla preko 26.000 posetilaca Kulturnom centru Novi pazar. Podaci su prikupljeni iz zvaničnih dokumenata Kulturnog centra Novi Pazar, iz brojnih zahteva za korišćenje prostorija kao iz prodatih ulaznica i statistike koju vodi tim Kulturnog centra Novi Pazar.\nZahvaljujemo se na posetama i na tome što pratite naš program.


VAR tehnologija i Mundijal: Sve što treba da znate o inovaciji koja je podigla najveću prašinu u svetu fudbala! | Telegraf - Najnovije vesti\n14. jun 2018 | 20:45\nVAR tehnologija i Mundijal: Sve što treba da znate o inovaciji koja je podigla najveću prašinu u svetu fudbala!\nKontroverzi je mnogo, ali se pri sistemu ostaje\nVAR sistem, koji se praktikuje za sporne odluke i služi kao "video asistent" glavnom sudiji, ovog leta biće premijerno korišćen na Svetskom prvenstvu u Rusiji.\nUmesto da otkloni debate oko odluka o suđenju, novi sistem je rezultirao većom raspravom i kontroverzama nad odlukama nego što se očekivalo.\nBilo je dobrih i loših trenutaka za VAR i sigurno će i dalje biti tema razgovora tokom Svetskog prvenstva.\nKoja je zapravo uloga video tehnologije i koje su joj dobre i loše strane? Evo svega što treba da znate o velikoj promeni načina na koji se fudbal sudi.\nNekad je asistencija ključna Foto: Tanjug/AP\nVAR je skraćenica za video assistant referee. To je tim od tri osobe koje zajedno proveravaju određene odluke glavnog sudije gledajući video snimke.\nTim se sastoji od sudije zaduženog za video tehnologiju (koji će biti aktuelni ili bivši sudija), njegovog asistenta i operatera snimaka. Oni se nalaze u sali za video operacije u kojoj je veliki broj monitora koji nude različite uglove kamere.\nVideo snimci koristiće se kako bi pomogli sudijama prilikom nejasnoća oko toga da li je postignut gol, dosuđivanja kaznenih udaraca, dodeljivanja crvenih kartona ili utvrđivanja koji je igrač kriv za određeni prekršaj.\nKada se dogodi neka sporna situacija, glavni sudija može da traži pomoć od video sudije, ili može naknadno da bude obavešten o incidentu.\nSudija tada ima mogućnost da prihvati savet i preduzme određene mere, ili da traži da sam pregleda video materijal. To ostvaruje pravljenjem pravougaonih pokreta rukama, nakon čega odlazi do ivice terena, gde na ekranu proverava spornu situaciju.\nZna i Mažić dobro da barata sa VAR tehnologijom Foto: Tanjug/AP\nTrenutna upotreba VAR-a\nProba VAR-a u okviru FIFA bila je 2016. na Svetskom klupskom prvenstvu, kao i prošle godine na Kupu konfederacija.\nTehnologija će sledeće sezone biti korišćena i u holandskom fudbalskom šampionatu, Erediviziji.\nOdluku FIFA žele da slede u Holandiji, kao što su ranije prihvatili u italijanskoj Seriji A, nemačkoj Bundesligi, američkoj MLS ligi, od naredne sezone će i u španskoj Primeri, dok se za sada u Engleskoj koristi samo u kup takmičenjima.\nZa sada je sigurno da VAR sistema neće biti u Ligi šampiona u sezoni 2018/2019, što je potvrdio predsednik UEFA Aleksander Čeferin.\nInfantino je uvek za promene Foto: Guliver/Valeriano Di Domenico/Getty Images\nKoliko dobro VAR radi?\nKoliko dobro VAR radi zavisi od toga koga pitate.\nFIFA i Infantino insistirali su da je sistem - iako nesavršen - bio uspešan.\nIgračima i trenerima se taj način donošenja odluka ne sviđa. Česta žalba je vreme za razmatranje odluka na način koji izaziva konfuziju i zaustavlja igru.\nInfantino je dodao da će igrači prihvatiti video tehnologiju kada pobede zahvaljujući snimku koji će pomoći sudiji da donese ispravnu odluku.\n"Bilo je konfuzije, ali oni to sigurno razumeju i razumeće nužnost njene upotrebe kada jednom pobede zahvaljujući njoj. Na to vredi utrošiti 30 sekundi. Nismo pogrešili uvođenjem tog sistema. Rezultati su dobri, a igra da se gotovo i ne prekida", rekao je Infantino.\nSituacije koje izazivaju kontroverze Foto: youtube.com\nŠef sudija pri FIFA Masimo Buzaka ne slaže se sa ocenom kritičara da pregled snimka oduzima previše vremena. "Gubi se vreme i kada igrači padaju na teren, a takođe kradu vreme i prlikom izvođenja prekida. Odluka će, na kraju, uvek biti u rukama glavnog sudije", rekao je Buzaka.\nMnogi smatraju da je definitivno došao trenutak za uvođenje video tehnologije u fudbalu kako se više ne bi ponavljale nepravde kao što je “ruka Henry-ja” na meču baraža za Svetsko prvenstvo 2010. ili nepriznati gol Marka Devića na meču Evropskog Prvenstva između Ukrajine i Engleske. Takođe, setimo se Svetskog prvenstva 2010. i nepriznatog gola Lamparda, utakmice Milan - Juventus kada nije priznat gol Muntariju, koji je možda odlučio sezonu, dok je Stefanu Kislingu priznat gol kada je lopta ušla kroz rupu u mreži sa spoljne strane.\nMundijal u Rusiji održaće se od 14. juna do 15. jula, a Srbija je u grupi E sa Brazilom, Švajcarskom i Kostarikom.\nVIDEO - Moćna Rusija "petardom" pregazila Saudijsku Arabiju\nUpoznajte Kalinjingrad: Gde je najbolja hrana, najjeftinije pivo i šta sve nudi grad u kome će Orlovi igrati najvažniju utakmicu na SP (FOTO)\neSport | 0 shares\nTagovi: FIFA, Milorad Mažić, Mundijal, sp 2018, var tehnologija, Viber Rusija 2018\nGruja 14.06.2018 23:31\nNa svetu je vec skoro sve upropasteno ali nemojte i fudbal molim vas\nNezavisan 14.06.2018 22:04


Srbi u Hoči odbili susret sa premijerom\nU okviru poseta i razgovora sa predstavnicima opština i naselja u kojima žive pripadnici manjinskih zajednica, premijer Kosova Agim Čeku je posetio opštinu Orahovac i tom se prilikom susreo sa zvanićnicima opštine. Odbijanje Srba u Velikoj Hoči da se sa njim sastanu, Čeku je objasnio situacijom u kojoj je srpska zajednica i manipulacijom koja se vrši:\n«To me nije iznenadilo, to je ogledalo stanja u kojoj je danas srpska zajednica, koja je manipulisana, dirgovana. Ja sam ubeđen da obični građani žele da vide svog premijera, da čuju odgovore na pitanja koja ih interesuju.»\nČeku je dodao kako je srpska zajednica na Kosovu zbunjena, jer ima mnogo pitanja na koje, zbog uticaja iz Beograda, nemaju odgovora:\n«Srpska zajednica ima mnogo briga, dok je najveća briga koji će biti njihov položaj posle statusa. Mi treba da sa njima komuniciramo, da ih posećujemo, da im objasnimo situaciju, da im objasnimo dileme koje oni mogu da imaju. Treba da im garantujemo da će nezavisnost Kosova biti i u njihovu korist, sigurno je da će biti u boljem položaju nego li danas, ili ranije. Mi treba da učinimo napore da oni imaju više poverenja u nas.»\nPremijer Kosova je ocenio da je iz informacija koje je dobio jasno da je Orahovac učinio dosta na povratku raseljenih i posebno istakao činjenicu da u ovoj opštini veoma dugo nije bilo ekscesa na nacionalnoj osnovi. Premijer Čeku je posetio i selo Zočište, gde se za Srbe povratnike gradi oko četrdesetak kuća.


Put ženske košarke u Nikšiću | Novine Nikšića\nHome Slajdovi Put ženske košarke u Nikšiću\nPočetkom osamdesetih godina, najvjerovatnije 1983., grupa uglednih profesora nikšićkog Školskog centra formirala je źensku košarkašku sekciju. Početak ove priče o Rolingu ili „graditeljima slave“, kako je ovaj klub nazvao ugledni beogradski NIN početkom devedesetih godina upravo ćemo početi imenima tih profesora.\nVeselin Jovović,Mijat Božović i Dušan Bato Milošević angažovali su se radeći jedan mukotrpni posao koji su drugi nastavili i koji traje već tri decenije. Tri godine su bili najuspješniji školski sastav u ovom sportu u Crnoj Gori.\nKad su napravili ovakve rezultate, kazali su zašto ne napraviti klub. I formiraše ga. Bilo je to 1985. godine.\nA onda, prije nego što je klub ponio današnje ime,zvao se Sutjeska, Mladost Koni, Alema, Mladost Point, Sutjeska Unit i eto konačno Roling.\nKlub su činili, igračice i njihove familije, treneri, vjerna publika, brojni prijatelji, tehničko osoblje i Uprave.\nOd igračica da počnemo. Za tri decenije stasale su tri generacije. Prva,kojoj je i najteže bilo jer je krčila put,kao i profesorima koji su je vodili,talentovana,neiscrpna…\nGordana i Mirjana Nikolić, Jelena Mirković, Tanja Popivoda, Borka Kostic, Mileva Doknić, Lidija Spajić, Nada Pištalo, Olga Zlopaša, Vesna Karadžić, Snežana Backović, Milena Ćipranić, Biljana Djogo, Danijela Tomašević, Tanja Goranović….i puno još njih branilo je boje Rolinga. I ne samo Rolinga već i reprezentacije. Reprezentativni dres nosile su Jelena Mirković i Tanja Popivoda. Mi koji se sjećamo tog perioda moramo se sjetiti devet trojki Borke Kostić protiv Studenta iz Niša, tada jedne od najboljih ekipa YU prostora. Pobijedili su ih u fantastičnom ambijentu pred prepunom salom Ekonomske škole. Ali prepričava se i zakucavanje i lom table Tanje Goranovic na jednoj od utakmica diljem Srbije.\nNo prije nastavka ove priče, dužnost je tekstopisca reći, da se nešto piše na osnovu sjećanja a nešto na osnovu dokumentacije pa vjeruje da će još neko to preciznije zabilježiti.\nDok je pomenuta generacija odradjivala razna takmičenja, od republičkih do saveznih, u salama Nikšića,grupa mladih trenera, radila je sa novim generacijama. Posebno ih je takmičarski kalila kroz kadetska i juniorska takmičenja. Skoro su bile bez premca u tom uzrastu u konkurenciji Zvezde,Partizana, Vojvodine, Hemofarma, Budućnosti…\nI onda niču…Aleksandra Vujović, Jasmina Bigović, Biljana Pavićević, Slavica Jocović , Lidija Bečanović, Vesna Radulović, Nikolina i Nataša Popović, Radmila Popović, Ana Baletić, Jelena Subotić, Živana Janković, Sladja Todorović, Ana Manojlović, Maja Krnjević, Ranka Todorović, Jovana Maltez…i opet moramo reći još niz igračica.\nVećina njih igrala je u reprezentativnim selekcijama različitog uzrasta , ranije Srbije i Crne Gore, a kasnije Crne Gore. Nekima još traje karijera u kvalitetnim evropskim klubovima. One su pobijedile Zvezdu u Beogradu oktobra ’98. godine. Prva A liga. Roling : C.Zvezda 70 : 69. Vujovic postiže fantastičnih 28 poena. Zvezdu je tada predvodila Milka Bjelica aktuelna reprezentativka Crne Gore koja je tada postigla 14 poena.\nTreću generaciju predvodi Jelena Dubljević, biser crnogorske i evropske košarke. U Rolingu je provela pet sezona a onda se otisnula u Evropu. Ne zaboravlja svoju reprezentaciju i rado se uvijek vraća u Nikšić. Slijede je sestre Turčinović, Jovanovićka, Stanišićka, Vučićka i niz mladih igračica koje se imaju na koga ugledati.\nEvo još jednog rezultata koji karakteriše Roling ali i crnogorsku žensku košarku. Uvijek je postojalo zdravo košarkaško rivalstvo ženskih ekipa iz Cetinja, B.Polja, Podgorice, Nikšića, Herceg Novog, a povremeno i drugih gradova. To rivalstvo stvaralo je vrhunske igračice koje su bili nosioci ženske crnogorske košarke. One obezbjedjuju redovno učešće A selekcije u završnicama Evropskog prvenstva.\nIgraju Roling i Buducnost u Nikšiću u julu ’99. godine. U ekipi Rolinga igraju Pavićević, Bigović, sestre Popović, Dubljević, Vujović, Bečanović…a na drgoj strani u ekipi Budunosti igraju Vlaskalin, Vučinić, Škerović, Perovanović, Ivović…..sve same reprezentativke. Rezultat 56:53 za Roling. Sve sem ,izuzetnog kvaliteta igracica bilo je neizvjesno.\nVećina njih iz svih generacija, uspješne su osobe,formirale su porodice a neke planiraju i ostati u košarci. Dakle biti će u Nikšiću i četvrte i pete i niz generacija.\nOvakav igrački kadar izrastao je zahvaljujući stručnom radu kvalitetnih trenera. Pominjem sledeća imena.Prof.Veselin Jovović, Miodrag Baletić, Zoran Đokić, Rade Petrović, Zoran Glomazić, Mirko Baletić, Nebojša Grbović, Aleksandar Čurovic i drugi. Sve poznata imena koji su bili selektori različitih državnih selekcija i poznatih timova.\nNije ženska košarka sport gdje se zarađuje. Pogotovo na ovim prostorima. Ali u protekle tri decenije uvijek su se našli oni koji su razumjeli šta znači opstanak ovakvih klubova. Pomogoše….Mića Dautović, Dušan Milošević, Mijat Božović, Veselin Barović, Faruk Osmanagić , Velimir Bogdanović, Blagutin Šućur, Blagoje Cicmil, Milo Đukanović, Blagoje Cerović,Zoran Ivanović, Dragan Samardžić, Ratko Krivokapić, Jovan Patić, Milorad Bošković,Luka Mašulović, Duško Luçić, Ministarstvo sporta, SO Nikšić, Nibus, Duvanski kombinat, OŠ Mileva Lajović Lalatović, Ekonomska škola, Sportski centar…i dosta njih manje ili više.\nDobri sportski rezultati su bili plod i navijača. Posebno su bili brojni kada smo uakmice igrali u sali Ekonomske škole. Često je dvorana bila dpke puna. To je bio Rolingov kutak.\n“U ovom tekstu moram pomenuti Mijuška Blagojevića starog drumskog vuka koji pređe desetine hiljada kilometara sa svim selekcijama Rolinga vozeći ih bezbjedno.” kaže naš sagovornik Radoš Šućur.\nNa kraju oni koji su kordinirali rad Rolinga u ovom vremenu: Mijat Božović, Milivoje Đurović, Blagoje Cicmil, Milorad Jovanović i autor ovog teksta. I bi mu čast sa ovakvim igračicama, trenerima, prijateljima kluba i kolegama.\n15. novembra 2013. at 10:43\nDa bilo je to pocetkom 80-tih kad je formirana zenska kosarkaska ekipa tadasnjeg Školskog Centra Nikšić na čelu sa profesorom Veselinom Jovovicem.I tada su osvajale prva mjesta na skolskim takmicenjima, širom Crne Gore zahvljujuci upornom radu i neospornom talentu I to su ,vjerovatno, bili prvi koraci u formiranju Rollinga.Iz tog vremena treba navesti brojna imena clanica ekipe ,Snežana Đuković ,Lidija Spajić ,Momira Papić,Ljiljana Čičarević, Jelena Mirković…


Bentwinds Golf Country Club : hoteli blizu, fotografije, adresa, Сједињене Државе plan, blizu, rezervacija\nBentwinds Golf Country Club (Сједињене Државе)\nAdresa: 6536 Dornoch Pl\nPoštanski kod: 27526-8689\nTelefon 1: 19195525656\nNaziv terena: Bentwinds Golf & Country Club (Bentwinds Golf & Country Club)\nU hotelu Carambola Inn pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije dve zvezdice za grad Fuquay-Varina: n.a.. Stil ovog hotela je Porodičan.Nalazi se u ulici 7155 Sunset Lake Rd, pozicijNastavaka mu je severoistok za grad Fuquay-Varina, a od centra je udaljen samo 7 minuta kolima.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: veš mašina.Sakrijte\nStil ovog hotela kategorije dve zvezdice je Biznis-hotel za grad Fuquay-Varina. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Poslovni centar. Na 5 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel sNastavake nalazi u ulici 511 N. Judd Parkway Ne, a pozicija mu je severoistok za grad Fuquay-Varina. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U njemu postoji brza internet konekcija.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: konferencijske sale.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer teretana. Deo je lanca Holiday Inn Hotels & Resorts.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking.Sakrijte\nNa 5 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 511 N Judd Pkwy Ne sa pozicijom severoistok za grad Fuquay-Varina, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete saNastavakmo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Stil hotela Holiday Inn Exp Fuquay Varina je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Besplatan parking, Klimatizovano. Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer spoljni bazen. Ima brzu internet konekciju.Deo je lanca HI.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nNa 37 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 1400 East William Street, a pozicija mu je jugozapad za grad Edencroft. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okolNastavakine.U hotelu Americas Best Value Inn Apex pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je jedna zvezdica, a stil Povoljan.Pripada hotelskom lancu America's Best Value Inn.Sakrijte\nStil hotela Comfort Inn Apex je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Perionica, Satelitska televizija. Na 37 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 1411 E. WI,LLIAMS ST Nastavak/Durham - NC sa pozicijom jugozapad za grad Edencroft, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: pogodno za osobe u invalidskim kolicima.U njemu postoji brza internet konekcija.Sakrijte


Volt Dizni: Pričalo se da je zamrznut nakon smrti – Aura\n5. decembra 1901. godine, u Čikagu je rođen Volt Dizni. Animator, crtač stripova, producent, režiser, scenarista, osnivač Diznilenda i kompanije “Volt Dizni”.\nVolt Dizni rođen je kao četvrto, od petoro dece. Sa četiri godine preselio se u državu Misuri, gdje je prvi put dobio ohrabrenje za svoje interesovanje za crtanje. Međutim, zbog sve teže finansijske situacije porodice, Volt je napustio srednju školu sa 16 godina i pridružio se Hitnoj pomoći Crvenog krsta.\nInteresantni podaci o Voltu Dizniju\nNakon službe u Crvenom krstu, Dizni se preselio u Kanzas Siti, nadajuću se da će postati novinski karikaturista.\nUjmesto toga, pronašao je posao kreirajući reklame za časopise i bioskope, a zatim se zainteresovao za animaciju.\nGodine 1922. otvorio je filmski studio pod nazivom Laf-O-Gram, ali je imao finansijske probleme i zatvorio ga je 1923. Iste godine se preselio u Holivud i sa starijim bratom Rojem osnovao Diznijev studio. Nakon proizvodnje raznih kratkih, crtanih filmova, studio je 1927. počeo da pravi seriju o liku koji je Volt razvio po imenu Osvald Srećni.\nSljedeće godine, Dizni je izgubio prava na ovaj crtani film, ali nije odustao. Razvio je novi lik prvobitno nazvan Mortimer Maus, koji je kasnije nazvan Miki Maus.\nMiki je zvanično ugledao svjetlost dana u kratkom filmu iz 1928. pod nazivom “Parabrod Vili”, jednom od prvih crtanih filmova koji su koristili sinhronizovane zvučne efekte. Volt je bio nezadovoljan kako je Miki zvučao, pa je odlučio da mu pozajmi svoj glas sve do 1947.\nOsvojio je više Oskara nego bilo ko drugi\nDizni drži rekord po broju pojedinačnih pobjeda za Oskara (22) i kao i za nominacije za tu prestižnu filmsku nagradu (59). Dobio je četiri počasna Oskara: jednog za stvaranje Mikija Mausa, drugog (1939) za “Snježanu i sedam patuljaka”, trećeg (1942) za „Fantaziju” i njen doprinos dizajnu zvuka.\nDa bi prodao ideju za “Snježanu i sedam patuljaka”, Volt ju je izveo kao samostalnu predstavu. Znajući da bi originalnu ideju “Snježane” bilo teško prodati. Dizni je okupio svoj tim i izveo šou za jednog čovjeka. On je sam odglumio cjeli film, oponašajući fizičku statuu, karakteristike i glas svakog od likova. Nakon toga ovaj crtani postaje jedan od najpoznatijih crtanih filmova na svijetu.\nVolt Dizni imao je tri fakultetske diplome, iako nikada nije išao na koledž\nZbog Voltovih izuzetnih dostignuća tokom njegovog života, mnogi od današnjih prestižnih univerziteta dodjelili su mu počasne diplome. Godine 1938. Volt je magistrirao na Univerzitetu Južne Kalifornije (USC), Univerzitetu Jejl i Univerzitetu Harvard.\nUprkos glasinama, Dizni nije bio zamrznut\nPostojale su teorije da je Dizni nakon smrti zamrznut, međutim ovo se ispostavilo kao netačno. Volt Dizni je preminuo u bolnici u Burbanku, 15. decembra, u 65. godini. Nedugo nakon njegove smrti, u tabloidnoj štampi su počele da kruže priče da je filmski stvaralac zamrznut u nadi da bi nauka jednog dana mogla da mu omogući da se vrati u život. On je, u stvari, kremiran, a njegov pepeo je položen u mauzolej na groblju Forest Lavn u Glendejlu, Kalifornija.\nPoslednji film koji je Dizni lično nadgledao prije njegove smrti bio je “Knjiga o džungli”.


Lečenje drugih bolesti u doba korone: Kakva su iskustva Novosađana, a šta kažu u zdravstvenim ustanovama | (Vesti - 16.02.2021) Novi Sad\n16.02.2021 u 12:01h\nIzvor: mojnovisad.com / / Autor: Svetlana Bogićević Fotografija: Ilustracija/mojnovisad.com, Pixabay.com\nLečenje drugih bolesti u doba korone: Kakva su iskustva Novosađana, a šta kažu u zdravstvenim ustanovama\nKoliko puta smo u komentarima na portalima i društvenim mrežama mogli pročitati da ljudi ne umiru "od korone", nego "zbog korone". Takođe, možemo čuti masovne žalbe na nemogućnost preventivnih i kontrolnih pregleda, te raznih dijagnostičkih metoda. Pored negativnog uticaja samog kovida na zdravlje ljudi, često se ističe negativna posledica cele situacije i na rešavanje ostalih zdravstvenih problema.\nOvom prilikom nećemo se baviti samim kovidom, njegovim simptomima i posledicama, o čemu smo već svakodnevno pretrpani informacijama, već ovom drugom stranom koju je pandemija donela. Porazgovarali smo sa onim našim sugrađanima kojima je, kako tvrde, zbog cele situacije otkako se pojavila korona, otežano ili čak onemogućeno adekvatno lečenje od nekih drugih bolesti, a pojašnjenje novog sistema lečenja potražili smo i od novosadskog Doma zdravlja, kao i od Kliničkog centra Vojvodine.\nSmanjen broj raspoloživog medicinskog osoblja, premeštanje lekara, pa i čitavih Domova zdravlja zbog formiranja kovid ambulanti, povećan broj pacijenata koji traže stručnu pomoć, ali i broj doktora koji su kovid pozitivni... sve su to razlozi za koje se veruje da izazivaju poteškoće u organizaciji državnih zdravstvenih ustanova, te se na neke preglede ili kontrole čeka mesecima, a neke je bukvalno nemoguće zakazati. Međutim, pacijenti se žale da na pojedinim odeljenjima ima dovoljno lekara, ali da se ništa sem hitnih slučajeva ne prima, kao i to da su negde gužve, a negde prazne čekaonice.\n– Imam beningni tumor na žlezdi na preponi. Pre korone, u martu, na Poliklinici su mi zakazali su operaciju za maj. Kada sam zvala nekoliko dana pre da proverim termin, rekli su mi da rade samo hitne slučajeve i da se javim za mesec dana, što sam i učinila, te su mi zakazali za avgust. U avgustu su me primili, ponovo pregledali i rekli da to mora na Ph nalaz, ali da su sada sve laboratorije zauzete, te da ne mogu to da mi odrade! Rekla sam da mi smeta i da je poraslo, ali sam dobila odgovor da "to nije ništa", rekli da je leto i da se javim na jesen. U decembru sam dobila termin za septembar 2021, nakon čega sam zakazala operaciju privatno kod plastičnog hirurga – opisuje svoj slučaj Milica R.\nPorodilja Andrea H. kaže da je četiri meseca čekala da obavi kontrolu kod ginekologa u Domu zdravlja, jer se, zbog korone, primaju samo trudnice i hitni slučajevi.\n– Bila sam uporna. Prvi put mi je zakazano i otkazano. Sestra me je pitala da li me nešto boli i da li krvarim, te preko telefona konstatovala da sam dobro. Tako da sam uspela tek pre neki dan da odradim postporođajni ginekološki pregled, a bebi je juče bilo četiri meseca – navodi ova mlada majka i dodaje da je celu trudnoću, sem prvog ultrazvuka, vodila privatno jer, kako kaže, nisu hteli da rade "zbog situacije".\nGinekologije što se tiče, dobar deo ispitanica se požalio na nemogućnost zakazivanja preventivnih i kontrolnih pregleda, ističući činjenicu da je to u ovoj oblasti medicine izuzetno važno.\n– Apsurd je da nas saleću sa informacijama o važnosti rane prevencije raka grlića materice, na primer, a da, osim kod privatnika, nemamo mogućnost da te preglede i obavimo. I, dok prođe korona, ko zna kod koliko žena će se razviti baš ova podmukla bolest i, dok postanu hitni slučajevi da bi bile pregledane, možda će biti kasno... Dakle, ko nema para, u velikom je riziku – zaključuje Jovana T.\nPetar A. se zbog jake alergijske reakcije na koži uputio kod dermatologa u Dom zdravlja, jer mu je prethodno rečeno da je preglede nemoguće zakazati i da se primaju samo hitni slučajevi. Tu je dobio pregled i terapiju, ali je primetio nešto što ga je zbunilo.\n– Otišao sam tamo i, na moje iznenađenje, zatekao prazan hodnik. Nigde nikog od pacijenata, a očekivao sam gužvu, čim nijedan termin nije dostupan. Radila su čak dva doktora, a pacijenata ni od korova. Ništa ne razumem. Pa, kad su već tu, na svom radnom mestu, zašto ne primaju pacijente, pa makar i smanjenim obimom? Zašto bismo sve živo plaćali privatno ili trpeli? Ja sam imao "sreće" što su imali dobru volju da me prime kao hitan slučaj, ali čemu lekari u ordinacijama ako ne mogu da rade svoj posao... – o svom nedavnom iskustvu govori ovaj Detelinarac.\nDejana S. želi da pohvali ljubaznost osoblja koje je njenog oca primilo kad mu je pozlilo, ali je primetila da su i njima "vezane ruke" što se prijema svih pacijenata tiče.\n– Izgleda da je sve palo na teret opšte prakse, oni sve živo rade i dovijaju se kako da nas pošalju kod specijalista, jer je to postala "nemoguća misija". Mog oca su, zbog problema sa srcem, uspeli da pošalju, jedva, ali zato drugi članovi moje porodice nisu uspeli da zakažu nijedan pregled. U šali kažem da ćemo i oćoraviti i ostati bez zuba dok prođe pandemija, jer sve što nije hitno ostavljamo za posle. Najgore je što to čekanje nekog može koštati ozbiljnijih posledica – kaže naša sagovornica.\nOna napominje i to da razume ako je cilj da ne bude gužve po čekaonicama, ali da to nije postignuto ukoliko su neki lekari preopterećeni, a drugi skoro i da ne rade.\n– Ukoliko niste hitan slučaj, bolje da ni ne pomišljate na zakazivanje pregleda, bilo da je u pitanju dijagnostika ili kontola, a o preventivnim pregledima, o čijoj važnosti se godinama besomučno priča, bolje da i ne govorim. Možda ćete i imati sreće da naletite na nekog ko će naći način da vas "uglavi" negde ako ga izmolite, ali na regularan način stvarno bolje da ne računate. Znam da nema dovoljno osoblja i da je situacija vanredna, znam i lekare i sestre koji stvarno padaju s nogu od posla i nije im dobro sve ovo vreme i smatram ih istinskim herojima, ali verujte da ima i onih koji kao da su jedva dočekali ovakvu situaciju i debelo koriste priliku da ne rade – revoltirana je Maja G.\nDijagnoza mlade Novosađanke Jelene P. je maligni karcinom dojke, a suprug joj je na Institutu u Kamenici, na hemioterapijama, zbog karcinoma testisa.\n– Sve je otežano i usporeno otkako je počela korona. Da bismo u državnim institucijama odradili sve potrebne nalaze, morali smo naći debelu vezu, ili da čekamo po nekoliko meseci, što je kod ove bolesti nedopustivo. Ko to ne uspe, mora da plati privatno, što nisu male pare. Snimanja, histopatološki nalaz, biopsija... sve preko veze. Mislim da najviše trpe oni koji su imali zakazane kontrole, kao i snimanja poput magnetne rezonance i CT-a, jer je to otkazano do daljeg ili pomereno za nekoliko meseci – opisuje Jelena, koja naglašava da je Institutu u Kamenici pod kovid režimom, a da osoblje uvek radi punom parom, te nikog od njih ne okrivljuje za nastale probleme, već su oboleli, eto, kolateralna šteta cele situacije.\nMirjana Č. je još jedna Novosađanka sa težom dijagnozom, koja tvrdi da se baš namučila u prethodnom periodu.\n– Pre korone mi je, zbog tumora, punktirana dojka, nakon čega sam bila primorana da ultrazvuk i mamografiju odradim privatno, jer nije bilo termina, iako epidemija još nije bila zvanično počela. Neposredno pre pojave kovida u našoj zemlji radili su mi pet incizija na živo i u martu mi je trebala operacija, ali je tad ovo sve počelo i odloženo je. Proletos sam imala ozbiljne bolove i nemogućnost prilaska Institutu mi je baš predstavljao problem. Gomile pregleda privatno, gomile lekova bez prava da ih dobijem besplatno, sa objasnjenjem lekara iz Doma zdravlja da moja dijagnoza ne podrazumeva antibiotik na taj način... Moje stanje dojke je bilo akutno, gde sam, pored čvorića, imala i gnojni apces, što podrazumeva užasne bolove i temperaturu. Zemlja je bila zatvorena, pila sam antibiotike i sanirala sama sebi ranu. Doktor iz Kamenice je, samo svojom dobrom voljom, uspeo nekako da izdejstvuje da me krajem maja ipak operišu, jer je znao koliko se mučim. Dobila sam da pride odem kod kardiologa, na ultrazvuk štitne žlezde, na ultrazvuk srca i kod ginekologa. Jedino što sam uspela da obavim državno jeste poseta kardiologu. Za štitnu i srce su mi dva puta otkazivali. Kod ginekologa sam uspela da stignem, ali me nije ni saslušala, pustila me je iz ordinacije samo sa papa testom. Ne znam ni sama koliko sam novca dala do sad za sve privatne preglede i snimanja, i sve koje znam moraju da rade tako – kaže ova sagovornica, u četrdesetim godinama života.\nVladimiru B. bio je potreban specijalistički pregled koji ne spada u hitne, te je, kako kaže, stavljen na listu čekanja, ali mu se u međuvremenu stanje pogoršalo toliko da je ipak morao potražiti lekarsku pomoć.\n– Zaista nemam novca da sve preglede obavljam privatno, ali drugog načina nije bilo. Deca su videla da se već mučim i platili su mi pregled kod specijaliste u privatnoj klinici. Oni koji to ne mogu sebi da priušte, mogu samo da se muče. Meni je terapija trebala kako ne bih trpeo bolove. Svestan sam da mi život nije bio ugrožen i da time nisam prioritet, ali nije humano ni dozvoliti da se bolest nekome pogorša – navodi naš sugrađanin.\nS jedne strane, nailazimo na medicinsko osoblje zaista iscrpljeno od prekomernog rada, a s druge strane, svedoci smo praznih čekaonica u određenim objektima, na kojima smo ipak zatekli lekare koji, zbog odluka viših instanci, ipak ne primaju pacijente, sem hitnih slučajeva. Logično je da takve situacije unose zbunjenost među one kojima je u ovom periodu medicinska pomoć potrebna. Međutim, ovo primećuju i sami lekari.\n– Radila sam neprestano od početka pandemije do leta, slobodnog dana nisam uzela, a na leto sam jedva dobila nekoliko dana odmora, pa opet u isti mod. Imam puno pacijenata, iako nam je naloženo da primamo samo hitne, jer u oblasti u kojoj radim dosta toga može da se pripiše pod "hitno", ne toliko u smislu ugroženih života, već zaista realne smetnje u kvalitetu života. Shodno tome, moja lekarska etika mi zaista ne dozvoljava da takve slučajeve odbijam. Nisam jedina koja tako radi, ima dosta mojih kolega koji glavu ne dižu, ali postoje i one kolege koje su iskoristile datu situaciju sa koronom i čim pre uzele bolovanje ili se izvukle na razne druge načine, što baš i nije kolegijalno... A postoje i oni koji dolaze na posao, ali im se ne radi, a trenutno i ne moraju, pa svoj rad sa pacijentima svode na minimum – rekla nam je doktorka koja je zamolila da ostane anonimna.\nZDRAVSTVENE USTANOVE: "Svi naši kapaciteti u ljudstvu su maksimalno angažovani"\nOdgovore na ovu temu smo potražili i od Doma zdravlja "Novi Sad", a komentar njihove Službe za odnose sa javnošću prenosimo u celosti:\n– Podsećamo vas da je i dalje na snazi epidemija korona virusa i da kompletno zdravstvo u državi radi po izmenjenom režimu. Dom zdravlja "Novi Sad" ne samo što od marta prošle godine ima Kovid ambulante koje rade 24/7, već je mesecima uključen u masovnu vakcinaciju građana protiv virusa korona. Ako pritom dodamo i to da se naš najveći objekat na Limanu 4 i dalje renovira, dakle, nije u funkciji, nije teško pretpostaviti uslove u kojima radimo. I pored svih navedenih prepreka, mi svakog dana obavimo preko 6.000 pregleda non-kovid pacijenata, dakle, niko kome je potrebna medicinska pomoć nije odbijen. Od proglašenja pandemije ne rade se skrining programi, kao ni preventivni. Svi naši kapaciteti u ljudstvu su maksimalno angažovani. Građane molimo za strpljenje i podršku, budući da dajemo svoj maksimum u borbi protiv korone – navode u Domu zdravlja "Novi Sad".\nSaopštenje u vezi s datom problematikom koje smo dobili od PR službe KCV-a glasi:\n– Klinički centar Vojvodine je od marta meseca 2020. godine u kovid režimu rada, te je rad Specijalističke poliklinike i operativnog programa u potpunosti prilagođen aktuelnoj epidemiološkoj situaciji. Pregledi se zakazuju putem IZIS-a i termini su kontinuirano dostupni. Takođe, od jula meseca 2020. godine putem IZIS-a se zakazuju termini za laboratorijske usluge, čime su se ispoštovale epidemiološke mere i smanjile gužve, a termini su kontinuirano dostupni – navodi se u odgovoru KCV-a našem portalu.\n10.01.2021. - PSIHOLOG: Obratite pažnju na moguće probleme kod dece i adolescenata u toku kovida\n04.05.2020. - KCV: Specijalistička poliklinika u petak počinje s prijemom pacijenata zakazanih putem IZIS-a\nPovezane teme Dom zdravlja Novi Sad epidemija korona virusa klinički centar vojvodine lečenje maligne bolesti novosađani zdravstveni pregledi\npre 214 dana i 1 sat\nMa da, vojska i policija su prioriter ove "drzave", da bi državi vrh zaštitio svoje bulje od eventualnih revolucija. Ne kažem, ima i pozivitnih stvari npr. putevi i železnice, ali ako narod ne može da se leči... lekari će još više krenuti u smeru gde su bolje plaćeni - danke Deutschland.\nPandemija....ali samo u državnim ambulantama i bolnicama. Lekar otvoreno upućuje pacijenta kod sebe, privatno... Pa, ko može, leči se a onaj koji preživljava, kasno stigne do lečenja jer ništa ne obavi preventivno. Hipokrat se u grobu prevrće\npre 213 dana i 23 sata\nHvala na ovom clanku! Sve je istina! I neki doktori rade previse, i sve je palo na njih, a drugi imaju izliku da i ono malo sto su radili ranije u normalnim okolnostima, sad svedu na gotovo nulu....\nKolegninici su zakazanu operaciju tumora za mart 3x otkazivali...\npre 213 dana i 19 sati\nJedna od vrlo gadnih stvari koje mogu da vam se dese je da vam neko od bliskih bude ovih meseci u bolnici, teško bolestan na lečenju. Posete nisu dozvoljene, pacijenti boluju i mnogi umiru sami, pogotovo stariji, još uvek nesvesni zašto su zaboravljeni i niko ih ne posećuje. Bolnicama nedostaje sve živo, pa sve morate da pakujete i dajete na prijemu za onog ko vam je u bolnici i nadate se da će sve to do te osobe stvarno i stići (nema garancije da hoče pogotovo lekovi koje je teško nabaviti i koji su skupi, mnogi usput "nestanu"). Ljudi bespotrebno umiru od bolesti od kojih nikad dosad nije bio toliki procenat smrtnosti. Mnogi umiru u većem procentu ne samo zato što je broj lekara i sestara mali i posvećenost pacijentima nikakva, nego i zato što se osećaju odbačeno usamljeno i niko ih ne posećuje. Užasno je! PItam se da li su ove "konovske" mere donele svima nama više štete nego koristi. Ionako će velika većina ljudi ipak preboleti koronu na kraju, ali ćemo usput izgubiti mnogo ljudi od svih ostalih bolesti, bar desetine puta više nego što smo ikad izgubili. Pa sračunajte da li je krizni centar išta pametno uradio.


Vujović razočaran: Sad ćemo Iskru dobiti deset razlike i glumit mangupe\nVeselin Vujović ogorčen nakon debakla Borca: Sad ćemo da pobijedimo neku Iskru deset razlike, a oni će da glume mangupe...\n- Ovdje kao da je, ma u stvari jeste, gostovala Evropa, mi smo daleko od Evrope, između ostalog je rekao strateg banjalučkog tima\nNadali su se navijači Borca da crveno-plavi rukometaši mogu da nadoknade minus četiri protiv Gorenja i naprave evropski iskorak o kojem je govorila uprava ove zime, ali umjesto toga debakl!\nGorenje je demoliralo Borac rezultatom 32:16 i ostavilo ga na najmanje postignutih golova u Evropi u ovom milenijumu, a možda i duže, piše mondo.ba.\nSamo deset minuta Borac se držao, a onda su Slovenci krenuli da stvaraju prednost koja je na kraju iznosila pomalo i nevjerovatnih šesnaest golova prednosti.\n- Šteta što nije bilo publike da više ljudi vidi ovu sramotu, jer danas je ovo bilo sramno! Znaš šta bi bilo gore? Da smo se nešto kao borili, pa ispolirali ovaj poraz. Ovako ovo je ozbiljan šamar čini mi se u pravom trenutku pred početak domaćeg prvenstva, rekao je Vujović odmah po završetku utakmice, a onda nastavio žestoko:\n- Nikada u životu u svojoj karijeri nisam doživio ovakav poraz i da moja ekipa postigne pet golova za poluvrijeme. Ovdje kao da je, ma u stvari jeste, gostovala Evropa, mi smo daleko od Evrope.\nOn je dodao da je rezultat prve utakmice zavarao njegovu ekipu i da je pred njima sada težak zadatak da se izborimo za titulu ili za kup.\n- I sada će doći neka Iskra i mi ćemo pobijediti deset razlike, neki igrači koji su nestali sa terena tu će da se izigravaju, glume mangupe, frajere. Na takvim utakmicama se ne pokazuje kakav si igrač, to se pokazuje na ovim utakmicama. Tu su trebali da pokažu i karakter i znanje i borbenost, danas većina njih nije zaslužila da nosi dres Borca niti ja kao trener, koji apsolutno snosim odgovornost iako sam mjesec dana tu, nema opravdanja. Nama nije bio prioritet ovo takmičenje. Ta prva utakmica probudila je neku energiju, snagu, ali su ovdje oni demonstrirali silu, odučili su nas od rukometa. Ako smo se digli korak poslije prve utakmice, ovo je pet koraka unazad, istakao je Vujović.\nVeselin Vujović upisao je dva poraza u prva dva evropska meča na klupi Borca, a nakon oproštaja od EHF Evropskog kupa slijedi borba na domaćem frontu.\n- Već u srijedu dolazi Sloboda, čekaju nas teški mečevi pogotovo poslije ovakvog poraza. Teško je dići ekipu poslije ovoga, ali ja sam tu trener,treba da pokažem zbog čega sam doveden u Banjaluku i daću sve od sebe da to dokažem, zaključio je Vujović.


TotalCar.rs » Prodaja automobila i dalje „na leru“\n0 komentara 2651 pregleda\nU Srbiji je u junu prodato 2.029 novih automobila, što je za 59 vozila više nego u maju mesecu. Ovaj podatak ne znači da je vreme da se vrate osmesi na lica prodavaca novih putničkih vozila. Jer, pad od oko 200 automobila u odnosu na isti mesec u 2013. godini je pokazatelj da naše tržište četvorotočkaša i dalje tone. Brojka od 5.389 prodatih novih automobila u pomenutom mesecu u 2008. pre izbijanja ekonomske krize u Srbiji, još je ilustrativnija za sadašnji zastoj.\n– Pad kupovne moći stanovništva Srbije, neizvesnost, velika bankarska zaduženja, mala kreditna sposobnost anuliraju napore dilera da sa nižim cenama, bez marže, sa jednostavnom, kako bi rekli, prostom reprodukcijom, očuvaju svoj biznis – ocenjuje dr Miloš Petrović, predsednik Srpske asocijacije uvoznika novih automobila. – Na dnu smo i samo uz pomoć države, kojoj smo predlagali brojne mere za oživljavanje tržišta, možemo da spasemo desetine hiljada radnih mesta.\nMeđu najznačajnijim merama koje je Srpska asocijacija dilera predlagala nadležnim ministarstvima u Srbiji je vraćanje “originalnog” sistema prodaje “staro za novo”. To znači da bi kupac novog vozila koji preda svoj stari automobil “na procenu” dobijao značajnije umanjenje poreza, jer bi PDV plaćao samo na razliku između cene novog i svog starog vozila. Ali, i ova inicijativa nikako da dođe na red kod nadležnih.\nKada se zna da su za prvih šest meseci u Srbiji, čiji je vozni park jedan od najstarijih na svetu, prodata svega 10.584 nova vozila, onda nikoga ne čudi da se zatvaraju brojni auto-saloni i da se u njima sada otvaraju samoposluge, kao što je to slučaj sa nekada jednom od najuglednijih auto-kuća na Balkanu, AK “Voždovac”.\nPrema procenama i sadašnjim kretanjima na tržištu, vrlo je verovatno da će godišnji rezultat prodaje biti još slabiji nego lane, kada je samo 20.140 naših sugrađana uspelo da kupi novi automobil.\nNajviše automobila u junu ove godine u Srbiji je prodala “Škoda” – 316. Na drugom mestu je “Folksvagen” sa 263, a tek na trećem “Fijat” sa ukupno prodatih (“500l” i svi ostali) 242 vozila. Od početka godine “škoda” je prodala 1.811 automobila, slede “Fijat” sa 1.564 i “Folksvagen” sa 1.192 vozila.


Pripreme za izradu Strategije prema mladima TK | Aktuelno.ba\nPrva radionica o informisanosti, slobodnom vremenu, mobilnosti i aktivizmu mladih koja će pomoći u izradi nacrta Strategije prema mladima Tuzlanskog kantona za period 2020 – 2024. godine održana je danas u organizaciji Ministarstva za kulturu, sport i mlade Tuzlanskog Kantona. Prisustvovalo je 17 predstavnika iz različitih organizacija koje su povezane ili predstavljaju mlade na području TK. U saradnji sa Ekonomskim institutom iz Sarajeva bit će prikupljani podaci u svrhu analize trenutnog stanja u ovoj oblasti, primijenjen multidisciplinarni pristup rješavanju detektovanih problema, te razmotreni pravci djelovanja u budućnosti.\nU TK potvrđeno 169 novih slučajeva zaraze koronavirusom\nFacebookTwitterLine Nakon što je obrađeno 419 testova, u Tuzlanskom k\nU TK potvrđeno 38 novih slučajeva zaraze koronavirusom\nFacebookTwitterLine Nakon što je obrađeno 135 testova, u Tuzlanskom kan


eKapija | Broj građevinskih radnika u Novom Sadu bliži se pretkriznom nivou - Samo gradnja Galensovog solitera zaposliće 500 ljudi\nIzvor: Novosti | Ponedeljak, 24.10.2016.| 11:48\nBroj građevinskih radnika u Novom Sadu bliži se pretkriznom nivou - Samo gradnja Galensovog solitera zaposliće 500 ljudi\nDani krize su za građevinske radnike, po svemu sudeći, prošlost. Broj radnika na gradilištima i u fabrikama, koje proizvode građevinski materijal, konstantno se povećava, a tome u prilog ide i podatak da je Novi Sad procentualno prvi u Srbiji po broju izdatih građevinskih dozvola.\nTrenutno je, prema proceni Josipa Modića, predsednika gradske organizacije Samostalnog sidnikata građevinskih radnika, uposleno oko devet hiljada radnika.\n- Broj građevinaca u Novom Sadu, pre tri godine pao je na 5.800. Pre privatizacije velikih građevinskih firmi, bilo je angažovano oko 10.000 neimara. Kako sada stvari stoje, primičemo se tom broju, tim pre što smo dobili najave od gradskih vlasti i investitora o otvaranju novih, velikih gradilišta - navodi Modić.\nModić napominje da bi na izgradnji Galensovog solitera u centru grada trebalo da bude direktno zaposleno oko 500 radnika.\n- Bio sam na nekim gradilištima ove kompanije i zaista mogu samo da iskažem pohvale. Ne samo da radnici imaju savremenu zaštitnu opremu, već dobijaju i topli obrok na gradilštu - ističe Modić.\nPrvi sindikalac građevinara navodi i da bi priličan broj radnika trebalo da bude angažovano i na izgradnji obilaznice oko Petrovaradina, na kojoj je predviđen veći broj lukova, podvožnjaka i sličih građevinskih objekata.\n- Imali smo sastanak u gradskom Zavodu za urbanizam, gde su nam predočili najznačajnije projekte. Nadam se da će trend povećanja broja radnika biti nastavljen, kao i kvalitetan socijalni dijalog, koji smo uspostaviili sa gradskim vlastima i najvećim investitorima - zadovoljan je Modić.\nModić ocenjuje da se polako smanjuje trend neprijavljivanja radnika na gradilištima.\n- Imamo, istina, i sada dosta neprijavljenih, kao i radnika koji rade bez adekvatne zaštitne opreme, ali novi Zakon o planiranju i izgradnji, kojim su inspekcijama data veća ovlašćenja, počeo je da daje rezultate - ističe.\nSamostalni sidnikat građevinskih radnika Novi Sad\ngrađevinski radnici u Novom Sadu\nprivatizacija građevinskih firmi\ngradilišta u Novom Sadu\nobilaznica oko Petrovaradina


Konferenciju su otvorili dr Jadranka Jelinčić, direktorka Fondacije za otvoreno društvo; mr Jasmina Kiurski, zamenica Apelacionog javnog tužioca i predsednica Programskog saveta Udruženja tužilaca Srbije; Milan Antonijević, direktor YUCOM-a i Miodrag Plazinić, viši javni tužilac u Valjevu, potpredsednik Upravnog Odbora Udruženja i glavni urednik časopisa Udruženja „Tužilačka reč“.\nNakon uvodnih izlaganja gospođa Kiurski upoznala je učesnike sa aktivnostima koje su preduzete u okviru projekta, održanim okruglim stolovima koje je organizovalo Udruženje u saradnji sa YUCOM-om, rezultatima upitnika koji su tom prilikom podeljeni i podacima koji su prikupljeni u usmenoj komunikaciji sa predstavnicima javnih tužilaštava. Gospođa Kiurski govorila je i o tužilačkoj istrazi i novim ovlašćenjima javnog tužioca u zaštiti ljudskih prava i krivičnim delima protiv slobode i prava čoveka i građanina.\nNakon gospođe Kiurski prisutnim učesnicima obratio se Milan Antonijević, direktor YUCOM-a. Gospodin Antonijević upoznao je učesnike sa trenutnom situacijom u pogledu stanja ljudskih prava u Srbiji i regionu i doprinosom civilnog društva u procesu njihove zaštite. Nakon toga, gospodin Antonijević predstavio je aktivnosti koje su Udruženje tužilaca i YUCOM preduzeli u okviru projekta, informisao učesnike o aktivnostima i rezultatima rada YUCOM-a i na samom kraju preneo iskustva javnih tužilaštava u kojima su organizovani okrugli stolovi.\nPoslednji se učesnicima obratio Miodrag Plazinić, viši javni tužilac u Valjevu. Gospodin Plazinić upoznao je učesnike sa doprinosom Udruženja na planu zaštite ljudskih prava, aktivnostima koje Udruženja sprovelo i koje se tek planiraju, kao i sadržajem najnovijeg broja časopisa Tužilačka reč koji je posvećen ulozi javnog tužilaštva u zaštiti ljudskih prava. Na konferenciji je prisutnim učesnicima podeljen i novi 26. broj časopisa Tužilačka reč. Novi broj časopisa sadrži tekstove koji se bave najčešćim oblicima povreda ljudskih prava, vidovima njihovog sankcionisanja i upustvima za postupanje javnog tužioca u zaštiti ljudskih prava u postupku.\nNakon izlaganja usledila je diskusija. Diskutovalo se o povredama ljudskih prava u oblasti radnog prava, osnivanju posebnih fondova pomoći žrtvama nasilja, torture i trgovine ljudima, pitanjima mobinga. Takođe, diskutovalo se o prezumpciji nevinosti i i nedovoljnom poštovanju privatnosti učesnika u postupku, a naročito prilikom iznošenja u javnost podataka o osetljivim grupama lica. Diskusija je protekla u aktivnoj atmosferi i prisutni govornici odgovarali su na pitanja učesnika.\nNa konferenciji je prisustvovalo 50 učesnika iz Republičkog, Apelacionog, viših tužilaštva i Apelacionog suda kao i velikog broja organizacija: Asocijacija potrošača Srbije, Pokrajinski zavod za zaštitu prirode, Centar za evropske integracije, Fond za humanitarno pravo, Magma Film, Žene u crnom, Udruženje roma, Udruženje za prava žena, Udruženje omladine, Udruženje pomoći deci, Udruženje invalida iz Beograda, Kragujevca, Niša, Subotice, Leskovca, Kruševca, Velike Plane, Smederevske Palanke, Aleksinca, Ćuprije, Svilajnca, Sremske Kamenice i Gornjeg Milanovca, koje se bave zaštitom ljudskih prava.


Đoković: Cilj je zlato na Olimpijskim igrama u Tokiju (VIDEO) - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » Đoković: Cilj je zlato na Olimpijskim igrama u Tokiju (VIDEO)\nPrvi teniser sveta pred odlazak na Olimpijske igre u Tokio\nĐoković: Cilj je zlato na Olimpijskim igrama u Tokiju (VIDEO)\n„Imam najviše ambicije u Japanu, to sam pomenuo i posle Vimbldona i Rolan Garosa. Idem na najviše odličje, idem na zlato, to nije tajna, to je veliki cilj i velika ambicija. Pre početka ove sezone rekao sam da su cilj četiri grend slema i Olimpijske igre, zacrtao sam da tu odigram najbolji tenis i da budem na vrhucu forme“, rekao je Đoković na konferenciji za novinare na aerodromu „Nikola Tesla“ uoči puta u Japan.\n„Imao sam mnogo dobijenih mečeva, što uliva dodatno samopouzdanje i novu energiju. Kada igrate za svoju zemlju to je najveća čast i privilegija, to su verovatno najlepši momenti koje sportista može da doživi. Ja sam deo individualnog sporta i retke su prilike da učestvujem na ekipnom takmičenju. Osvajao sam Dejvis kup i ATP kup sa Srbijom, a ono što mi fali je zlatno odličje sa Olimpijskih igara“, rekao je.\n„Osećam se odlično, trenirao sam dobro, motivisan sam i inspirisan da odigram najbolji tenis“, dodao je Đoković.\n„Predstavnik ste svoje zemlje, takmičite se sa najboljim sportistima na svetu. Igre razlikuje činjenica da ste u Olimpijskom selu sa sportistima iz različitih sportova i zemalja, delite zajedničko vreme, jedete pod istim krovom, spavate u istim blokovima zgrada. Ne znam kako će biti zbog kovid restrikcija, ali druženja se rado sećam iz prethodnih iskustava, to je osećaj koji je nezamenljiv i dao mi je podstrek u nastavku karijere“, naveo je.\nOn je dodao da će sportistima biti korisno da vide kako treniraju ostali, da podele iskustva i znanja među sobom.\nĐoković je istakao da je obavio odlične pripreme u Crnoj Gori.\n„Ne bih rekao da je bio nekovencionalan načim priprema, već izvlačenje najboljeg iz uslova u kojima se nalazim. Ne može sve idealno da bude. Imam mnogo više uloga od tenisera u svom životu, ja sam otac i suprug, moram familiji da se posvetim, pokušavam da uravnotežim sve“, rekao je on.\n„Odlične su bile pripreme, imao sam super sparing partnera koji je radio sa mnom kondicione treninge, teniske treninge, bilo je odlično vreme, sjajna atmosfera, dali su mi vetar u ledja koji nosim sa sobom u Tokio“, dodao je sprski teniser.\n„Izdvojio bih Medvedeva, Cicipasa i Zvereva. To su tri najteža protivnika. Dug je turnir, svašta može da se desi. Finale se igra na tri dobijena seta, treba doći do finala jer ipak učestvovanje na Igrama donosi odredjene pritiske i oečkivanja i emocije koje se razlikuju od drugih turnira, to sam iskusio. Trudiću se da tretiram Olimpijske igre kao i ostale turnire kako bih ostao usredsredjen na cilj“, rekao je Đoković.\nNovak ĐokovićOlimpijske igreTenisBeograd\nJedno reagovanje na “Đoković: Cilj je zlato na Olimpijskim igrama u Tokiju (VIDEO)”\n28. jula 2021. u 10.16\nIdemoooooo Novak Đoković.\nKošarkaši CSKA iz Moskve pobedili su večeras na svom terenu ekipu Olimpijakosa sa 88:82 (20:25, 28:13, 18:21, 22:23), u meču petog kola Evrolige.\nKošarkaši Crvene zvezde pretrpeli su treći poraz u Evroligi....\nKošarkaši Igokee pobedili su večeras na svom terenu ekipu...


Uspešno finale prve Data Science Akademije – ICTHub\nUspešno finale prve Data Science Akademije\nData Science Akademija je počela pre tri meseca i okupila je 12 polaznika iz tri velike kompanije – Vip Mobile, Societe Generale Srbija i Delhaize Srbija. ,,Nauka o podacima kao oblast, zahteva set različitih veština u svakodnevnom radu, tako da su i polaznici odabrani tako da njihove veštine obuhvataju tehnološke i poznavanje domenskog biznisa industrije iz kojih dolaze – telekomunikaciona industrija, inudstrija maloprodaje i bankarske usluge.’’, rekao je Miloš Milovanović. Svaka od ovih firmi podelila je određene podatake iz svog domena poslovanja sa polaznicima. Učesnici su nasumično raspoređeni po timovima i učenje je moglo da počne. Tokom tri meseca, oni su dva puta nedeljno dolazili na radionice i radili sa mentorima koji su eksperti u oblasti nauke o podacima, a između radionica vredno radili na svojim projektima. Neki od polaznika imali su tehničko predzanje, dok je bilo polaznika bez predznanja. ,,Pre svega, moram da naglasim da ja nisam tehničko lice, nikada se nisam bavila programiranjem i nikad pre dolaska na akademiju nisam napisala ni liniju koda u svom životu. Za nekoga ko je došao ovde, gde se radi o naprednom programiranju, ova avantura je bila prilično uzbudljiva i veoma izazovna. Bilo je izazovno i teško, ali ne i nemoguće. Samu sebe sam iznenadila količinom stvari koju sam naučila i načinom na koji sam uspela da savladam neke teme.’, podelila je sa nama Jovana Barjaktarević iz Vip Mobile. Među njima su se našli matematičari, programeri, ekonomisti, psiholozi, pa čak i jedan difovac. Delovalo im je kao da su potpuno nasumično odabrani da budu tu, ali kako je vreme polako prolazilo, shvatili su da dopunjuju jedni druge i da postaju pravi timovi. ,,Akademija je bila veliki izazov za nas, nas 12 koji smo iz različitih industrija, različitih obrazovanja. Iako smo bili podeljeni u tri tima, ja na to gledam kao da smo svi bili jedan tim, jer smo zajedno prolazili sve te sesije prethodna tri meseca. Akademija je bila i više nego korisna, a verujem da ćemo se svi potrduiti da znanje koje smo stekli koristimo još više na poslu, ako do sada nismo koristili. Već sam tražila da mi instaliraju Python na poslu.’’, izjavila je jedna od polaznica akademije, Dragana Rosić Milovanović iz Societe Generale banke. Pored toga što su upoznali sa programiranjem, učesnici prve Data Science akademije, naučili su kako izgleda model po kom se realizuje jedan data science projekat. Ali, nije sve tako glatko išlo. Jedan od velikih problema sa kojima su se susreli, bio je kvalitet dobijenih podataka, pa su mnogo vremena utrošili na sređivanje i pripremu istih. Shvatili su koliko je priprema podataka bitan proces, koji može odrediti dalji tok samog projekta. ,,Sretao sam se sa podacima tokom celog života. Ovde sam naučio da može malo drugačije da se radi sa tim podacima, da se na brži način obrađuju i da može da se dobije neki model koji će praviti predviđanje i daće nam vrednost iz tih podataka koja će kasnije moći da se iskoristi u poslu.’’, rekao je polaznik Srđan Nešić, koji dolazi iz Delhaize Srbija.


IFO: Skraćeno radno vreme najčešće kod proizvođača brodova..\nTanjug 9. jula 2019. 12:05\nMINHEN – Nemački proizvođači transportne opreme i tekstila najviše koriste šemu skraćenog radnog vremena (kurcarbajt) u cilju izbegavanja masovnih otpuštanja, u uslovima kada je proizvodni sektor i dalje u recesiji, pokazalo je istraživanje ekonomskog instituta Ifo.\nBrojne posrnule kompanije su takozvanu šemu „kurcarbajt“ koristile tokom recesije 2008. i 2009. godine. U tom periodu su kompanije, usled slabe iskorišćenosti proizvodnih kapaciteta, tražile od vlade da radnicima isplaćuje nadoknade za smanjene plate kako bi sačuvale radna mesta.


Majami i San Antonio počeli drugu rundu ubedljivim pobedama\nPočetak druge runde plej-ofa u potpunosti je pripao favoritima. Najpre je Majami nastavio dominaciju na Vašington Vizardsima i pobedom od 19 poena razlike – 105:86 poveo sa 1-0 u seriji, da bi San Antonio bio još ubedljiviji protiv Sijetla – 103:81, koji je sredinom druge četvrtine ostao bez Reja Alena i Vladimira Radmanovića.\nMajami – Vašington 105:86 (1-0)\nKao i u prethodna četiri duela ove sezone, Majami je sa lakoćom pobedio Vašington iako ni Šakil O'Nil, a ni Dvejn Vejd nisu bili uobičajeno dominatni. O'Nil je imao problema sa ličnim greškama, na kraju odigrao svega 26 minuta, uz učinak 19 poena i 7 skokova, dok je Vejd 15 od ukupno 20 koševa postigao u drugom poluvremenu, i pride imao 7 asistencija i 5 skokova. Izabranici Stena Van Gandija dobro su počeli meč, već u drugoj četvrtini vodili sa 17 razlike (39:22), ali su gosti predvođeni Gilbertom Arinasom i Lerijem Hjuzom poluvreme završili serijom 25:10 i na odmor otišli sa svega dva poena zaostatka (49:47).\nPočetkom trećeg "kvotera" Vizardsi su čak prišli i na "pola koša", ali se u tom periodu razigrao Dvejn Vejd, koji je ubacio 11 poena, uz 4 asistencije, a pridružili su mu se i Edi (12 poena, 8 skokova, 5 asistencija) i Dejmon Džons (10 poena, 4 asistencija) i Kion Duling (15 poena). Majami je serijom 7:0 otišao na 58:50, a četvrtinu završio sa 14:3, za već tada nedostižnih 82:64. Pored Arinasa, koji je završio sa 25 poena i 6 ukradenih lopti i Hjuza, koji je uz 23 koša imao i 7 skokova, u timu Vašingtona istakao se Entuan Džejmison sa 13 poena i 8 uhvaćenih lopti, ali je početkom poslednje četvrtine napustio igru zbog povrede kolena. Jedini rezervista gostiju koji se "upisao" bio je Itan Tomas sa 5 poena.Druga utakmica serije igra se sutra uveče, takođe u Majamiju, a naredne dve su u prestonici SAD u četvrtak i subotu.\nSan Antonio – Sijetl 103:81 (1-0)\nSan Antonio je još lakše izašao na kraj sa Sijetlom, a kao i obično dominirali su Toni Parker sa 29 i Tim Dankan sa 22 poena, s tim da je dvostruki MVP ligaškog dela sezone imao i 9 skokova, 5 asistencija i 4 blokade. Sparsi su već imali dvocifrenu prednost, kada su tokom druge četvrtine u rasponu manjem od 60 sekundi, najpre Radmanović, a potom i Alen, zbog povrede skočnog zgloba morali da napuste parket. Još se ne zna da li će i koliko njih dvojica pauzirati, ali je očigledno da je Alenova distorzija nešto blaža, s obzirom da je sam napustio parket za razliku od Radmanovića, koga su izneli Džerom Džejms i Deni Fortson. Već na poluvremenu bilo je 62:35 i pobednik je bio odlučen. Najefikasniji kod poraženih bio je Rašar Luis sa 19 poena.\nPlej-of se nastavlja večeras, prvim utakmicama u serijama Detroit - Indijana i Finiks - Dalas.


Tommy Hilfiger Na-platformu Plava Sandale - Elena 78c1 - Office Shoes - Online prodavnica obuće\nŠifra proizvoda: FW56824075-MID\nPrepoznatljivi stil modne kuće Tommy Hilfiger i ove godine nudi vanvremenske modele sandala koje sa sobom nose eleganciju, udobnost i stil. Neophodne svakoj ženi koja se uz Tommy Hilfiger modele oseća srećno i zadovoljno. Visina platforme je 11 cm.