Veeam | | PC Press\nOsim javnog cloud‑a, postoje i druge opcije koje mogu biti prikladnije za potrebe razvijenih kompanija, dinamičnog poslovnog okruženja i preduzeća koja posluju na više lokacija. Upoznajmo virtuelne privatne data centre (VPDC) i upravljani privatni oblak.\nU poslovnom svetu, cloud rešenja godinama su sinonim za fleksibilnost, efikasnost i, pre svega, ekonomičnost, što potvrđuju najnovija istraživanja koja pokazuju da njihova popularnost i dalje raste. Kompanija Gartner upravo je objavila da se ove godine očekuje porast od čak 18 odsto u korišćenju usluga javnog cloud‑a, kao i to da će sve više odluka u IT kompanijama biti vezano za odabir, kupovinu i implementaciju novih cloud rešenja.\nZbog sve veće potrebe za bezbednijim i fleksibilnijim okruženjem za čuvanje podataka širi se dijapazon cloud usluga kako bi ispunio očekivanja modernog poslovanja. Na koji način će kompanija pristupiti cloud strategiji i koje će rešenje odabrati, zavisi samo od njenih potreba. Osim javnog oblaka, postoje i druge opcije koje mogu biti prikladnije za potrebe razvijenih kompanija, dinamičnog poslovnog okruženja i preduzeća koja posluju na više lokacija.\nU Srbiji se sve više preduzeća oslanja baš na takva rešenja, pa tako i ponuda na domaćem tržištu postaje sve bolja. Otvaranjem data centra američke kompanije phoenixNAP u Beogradu, najsavremenije IT usluge postale su dostupne kompanijama u zemlji i regionu.\nVirtuelni privatni data centar: ekonomičnost i fleksibilnost\nZa virtuelni privatni data centar (Virtual Private Data Center, VPDC), kao jedno od cloud rešenja, odlučuje se sve veći broj srednjih i velikih preduzeća. Najveća prednost VPDC‑a jeste u tome što, kao okruženje u kom više klijenata ili „stanara“ deli iste IT resurse, pruža ekonomičan način za unapređenje IT infrastrukture. Uz VPDC nije potrebno uložiti puno u kupovinu i održavanje opreme, a koristi su višestruke. VPDC nudi snagu najsavremenije tehnologije i predstavlja idealnu platformu za kompanije koje agresivno razvijaju svoje poslovanje ili planiraju značajno proširenje.\nVrlo je bitno odabrati pružaoca usluga koji može da ponudi potpunu pouzdanost, uz brzo i sigurno podešavanje infra-\nstrukture. Idealno je poslovati s kompanijom koja ima dokazanu pouzdanost na globalnom tržištu i koja radi s najsavremenijim tehnologijama, kao što su VMware vCloud, najnoviji Intel Xeon procesori i Brocade mrežna oprema.\nKao dugogodišnji partner upravo ovih kompanija, phoenixNAP obezbeđuje pristup najsavremenijim IT resursima, pa tako i prostor za brži rast na svetskom nivou.\nUz usluge phoenixNAP‑a, postiže se kontrola nad korišćenim resursima, dok sami klijenti nemaju toliko odgovornosti pri održavanju IT infrastrukture, što im omogućava da se fokusiraju na svoje poslovanje i ostvarivanje ključnih ciljeva.\nUpravljani privatni cloud: sigurnost i performanse\nKada je reč o fleksibilnosti cloud okruženja, upravljani privatni cloud (Managed Private Cloud, MPC) jedno je od najefikasnijih rešenja za preduzeća koja žele potpunu kontrolu nad svojim IT resursima. MPC nudi sve prednosti Infrastrukture kao usluge (Infrastructure as a Service, IaaS), tj. kompletne platforme projektovane za potrebe samo jedne kompanije ili projekta. Uz rad s timom arhitekata infrastrukture, planira se čitava konfiguracija IT resursa koje će koristiti samo jedan klijent prema svojim poslovnim zahtevima.\nTakva infrastruktura nudi najviši nivo bezbednosti, napredne performanse i veliku fleksibilnost, te je najčešći izbor većih kompanija ili korporacija čija infrastruktura mora da podrži sofisticirane i jedinstvene potrebe njihovog poslovanja.\nKao Premier Service Provider u programu VMware vCLoud Air Network i Platinum Veeam Cloud & Service Provider, phoenixNAP nudi opremu i usluge svetske klase, i to na globalnom nivou kroz data centre u SAD, Evropi i Aziji. Kancelarije phoenixNAP-a u Beogradu kompanijama iz zemlje i regiona pružaju pristup najstručnijim data centar i cloud inženjerima na lokalnom nivou.\nAuthor Nenad VeljkovićPosted on 21. March 2017. 3. August 2017. Categories TechnologyTags PhoenixNAP, Platinum Veeam Cloud & Service Provider, Premier Service Provider, Veeam, Virtual Private Data Center, VMware vCLoud, VMware vCLoud Air Network, VPDC\n#BIZIT2016: DRaaS kao deo sveobuhvatne strategije dostupnosti\nVeeam omogućava oporavak od gubitka podataka kao uslugu (DRaaS) kao deo sveobuhvatne strategije dostupnosti, obuhvatanjem virtuelizacije i investicija u diskovni prostor u vašem data centru i njihovim proširenjem kroz hibridni cloud. Pristupačna i efikasna “image-based” VM replikacija pruža pravi “cloud-based” oporavak od gubitka podataka za sve aplikacije (RTPO <15 minuta) putem najboljih i najpoverljivijih DRaaS provajdera širom sveta – samo odaberite provajdera koji najbolje odgovara vašim potrebama!\nIskoristite maksimum od DRaaS-a sa Veeam Cloud Connect VM replikacijom, obezbeđujući potpuno integrisan, brz i siguran DR (data recovery) na bazi cloud-a. To uključuje:\nCloud host za DR sa CPU, RAM, disk i raspodelu mrežnih resursa od DRaaS provajdera\nPotpuno prebacivanje sajta u slučaju greške do udaljenog DR sajta sa bilo kog mesta putem samo nekoliko klikova preko sigurnog veb portala i delimično prebacivanje sajta u slučaju greške za momentalni prelazak samo na izabrane VM replike\nPotpuni i delimični povratak u slučaju greške za oporavak normalnog poslovanja\nUgrađene uređaje za proširenje mreže za pojednostavljenje kompleksnosti umrežavanja i očuvanje komunikacije sa i između pokrenutih VM-a, bez obzira na fizičku lokaciju\nOrkestraciju prebacivanja u slučaju greške 1 klikom za brzo izvršenje i testiranje prebacivanja sajta u slučaju greške za simulaciju prebacivanja, bez ometanja produkcionih radnih opterećenja\nKonektivnost sa jednim portom preko sigurne, pouzdane TLS/ SSL veze sa pružaocem usluga sa enkripcijom mrežnog saobraćaja\nVišestruke tehnologije za redukciju mrežnog saobraćaja, uključujući ugrađene tehnologije WAN akceleracije i “replica seeding”\nJednostavno izaberite Veeam pružaoca usluga i usmerite vaše poslove replike ka cloud hostu prikazanom od strane DRaaS provajdera.\nVeeam Cloud Connect. Jednostavno cloud formiranje rezervnih kopija\nJednostavan, efikasan način da se pružaocu usluga omoguće “offsite” rezervne kopije\nVeeam pruža moćne i pouzdane karakteristike i funkcionalnost da vam pomogne da izbegnete rizik od katastrofalnog gubitka podataka. Sa Veeam Cloud Connect-om dobijate:\nHostovane “offsite” rezervne kopije: Omogućite svoje “offsite” rezervne kopije u hostovanom cloud repozitorijumu putem sigurne SSL konekcije bez potrebe za dodatnim Veeam licenciranjem\nPotpunu vidljivost i kontrolu: Pristupite i oporavite podatke u hostovanim repozitorijumima rezervnih kopija direktno iz konzole za formiranje rezervnih kopija; pratite potrošnju cloud repozitorijuma i primajte podsetnike za hostovana obnavljanja diska\nModernu arhitekturu formiranja rezervnih kopija: Maksimalno iskoristite Veeam-ovu modernu tehnologiju formiranja rezervnih kopija, uključujući poslove formiranja rezervnih kopija sa ugrađenim tehnologijama WAN akceleracije, zauvek inkrementalne rezervne kopije, GFS (grandfather-father-son) politike zadržavanja i još mnogo toga — sve ugrađeno u jednom proizvodu\nEnd-to-end enkripciju: Opustite se putem enkripcije svih podataka na izvoru (pre nego što napuste vaš mrežni prostor), u pokretu i u mirovanju, bez negativnog uticaja na koeficijente redukcije podataka ugrađene kompresije i tehnologije WAN akceleracije.\nPravilo 3-2-1 tvrdi da je potrebno da čuvate tri kopije vaših podataka, koje se skladište na dve vrste medija, sa jednom “offsite” kopijom. Omogućavanje “offsite” rezervnih kopija može biti izazovno usled ograničenog propusnog opsega, eksplozivne količine podataka i nedostatka resursa potrebnih za izgradnju ili održavanje pravog “offsite” repozitorijuma rezervnih kopija.\nSa Veeam Cloud Connect-om, možete da savladate pravilo 3-2-1 bez bacanja novca i resursa na drugi sajt ili dodavanje propusnog opsega — samo maksimalno iskoristite usluge cloud repozitorijuma rezervnih kopija od Veeam Cloud & Service provajdera i iskoristite Veeam-ove ugrađene tehnologije WAN akceleracije i još mnogo toga.\nAuthor Marko NešovićPosted on 17. October 2016. 7. April 2017. Categories BusinessTags Bizit2016, draas, Pravilo 3-2-1, Veeam, Veeam Cloud Connect, virtuelizacija\nAuthor Marko NešovićPosted on 12. October 2016. 15. March 2017. Categories NewsTags 10 godina poslovanja, Izveštaj o dostupnosti, Veeam, Veeam FastSCP, VeeamON, VMware ESX Server, VMworld\nVeeam proširuje integraciju skladištenja u Veeam Availability Suite verziji 9.5\nIntegracija skladištenja sa HPE-om, NetApp-om i EMC-om – i sada sa Nimble Storage-om – dalje proširuje Veeam-ovo prisustvo u velikim preduzećima\nVeeam Software, kompanija sa inovativnim rešenjima koja pružaju stalnu dostupnost preduzeća (Availability for the Always-On Enterprise), najavila je da će proširiti postojeću integraciju skladištenja kako bi uključila Nimble Storage kao deo novog rešenja Veeam Availability Suite verzija 9.5, koje će biti pušteno u prodaju kasnije ove godine.\nTroškovi i posledice zastoja i izgubljenih podataka predstavljaju velik izazov prilikom ispunjenja modernih ugovora o nivou usluga (SLA) za dostupnost aplikacija i podataka. Pored postojećih integracija sa ponudama za skladištenje preduzeća od HPE-a, NetApp-a i EMC-a, Veeam će dodati integraciju sa Nimble Storage-om u Veeam Availability Suite verziju 9.5, čime se povećava dostupnost i omogućavaju poboljšane operativne performanse za sve korisnike Nimble Storage-a.\nVeeam Explorer for Storage Snapshots: Oporavlja pojedinačne stavke aplikacije, gostujuće datoteke ili celokupne VM-e brzo i efikasno sa periodičnih snimaka trenutnog stanja iz Nimble Storage-a i njihovih replikovanih kopija kreiranih od strane Veeam-ovih zadataka ili pomoću lokalnog planera;\nOn-Demand Sandbox for Storage Snapshots: Koristi snimke trenutnog stanja iz skladišta u primarnim i sekundarnim sistemima skladištenja za kreiranje kompletno izolovanih kopija proizvodnog okruženja u samo nekoliko klikova, za brz i lak razvoj, testiranje i rešavanje problema.\nOva nova integracija će biti puštena u prodaju sa rešenjem Veeam Availability Suite verzija 9.5 – koje izlazi kasnije ove godine – sa skupom funkcija koje će povećati dostupnost i poboljšati operativne performanse za Veeam Backup & Replication i za Veeam Backup Essentials. Prijavite se za predstojeću epizodu VeeamLIVE kako biste saznali više.\nAuthor Bojan StanojevićPosted on 29. April 2016. 10. April 2017. Categories TechnologyTags Veeam, Veeam Availability Suite V5, VeeamLIVE\nAuthor Ana MaksimovićPosted on 30. March 2016. 15. March 2017. Categories NewsTags Veeam, wad, world availability day\nAuthor Bojan StanojevićPosted on 14. January 2016. 10. April 2017. Categories BusinessTags Availability Suite v9, Veeam


Trivan najavio donošenje zakonskih rešenja problema buke | N1 Srbija\nTrivan najavio donošenje zakonskih rešenja problema buke\n24.09.2019. |20.56 >21.01 |\nMinistar zaštite životne sredine Goran Trivan je najavio donošenje zakonskih rešenja problema buke za koji je rekao da je značajno ekološko pitanje za građane, saopštilo je ministarstvo.\n"Buka mora biti rešena kroz zakonski propis kojim će biti ustanovljena jasna pravila, efikasna inspekcijska kontrola, a istovremeno omogućiti sektorima da se prilagode u svom poslovanju", kazao je Trivan odgovarajući na pitanja poslanika neformalne Zelene poslaničke grupe tokom seminara na Zlatiboru.\n"Upravljanje otpadom, reciklaža, predstavljaju paradigmu onoga što se preduzima da bi Srbija bila čista", rekao je Trivan.\nMinistar je obavestio poslanike da Nacrt pregovaračke pozicije Srbije za Poglavlje 27 u pregovorima sa EU razmatraju druga ministarstva, i da očekuje da taj dokument Vlada Srbije odobri u oktobru i uputi ga Evropskoj komisiji do kraja ove godine. Time će se steći pretpostavke za otvaranje preegovora Srbija-EU o Pregovaračkom poglavlju 27 - životna sredina i klimatske promene, rekao je Trivan.\ngoran trivan buka Otpad ekologija\nEvo ministre, lak zadatak. Resite problem buke nocnih klubova na Adi Ciganliji koji terorisu 100.000 gradjana novobeogradskih blokova i Banovog brda. Ako ne znate kako idite do Grcke i prepisite njihov model.\nАјде више,прође ти мандат,а ти ништа не уради у свом ресору,трла баба лан


Društvo – Strana 17 – GRAD Kruševac\nNaslovna » Društvo (strana 17)\n12. oktobra 2020.\tKomentari su isključeni na Utrošene vakcine protiv sezonskog gripa 84 Pregleda\n11. oktobra 2020.\tKomentari su isključeni na Ukradeno pet satova iz zlatare u centru grada 315 Pregleda\n11. oktobra 2020.\tKomentari su isključeni na Članice Kola, u Dečijoj nedelji, darivale najmlađe 41 Pregleda\n10. oktobra 2020.\tKomentari su isključeni na Vodovod završava radove u centru grada do kraja novembra 74 Pregleda\n10. oktobra 2020.\tKomentari su isključeni na Danas veliko spremanje grada – na ulicama tridesetak kamiona i oko 200 radnika 206 Pregleda\n9. oktobra 2020.\tKomentari su isključeni na U susret Svetskom danu mentalnog zdravlja – ulična akcija u Kruševcu 86 Pregleda\n9. oktobra 2020.\tKomentari su isključeni na Viši sud razmatra žalbe u slučaju Jutka 79 Pregleda\n9. oktobra 2020.\tKomentari su isključeni na Kruševački planinari pred još jedan Jastrebački marš 255 Pregleda\n8. oktobra 2020.\tKomentari su isključeni na Selo Veliko Grkljane dobilo gradsku vodu 95 Pregleda\nMeštani Velikog Grkljana od danas će se vodom za piće snabdevati sa akumulacije “Ćelije”. Investicija je vredna oko 18, 5 miliona dinara, a ovo je 67. od ukupno 101 naseljenog mesta na području grada Kruševca koje je dobilo zdravu pijaću voduGradonačelnica Jasmina Palurović koja je simbolično sa česme u porti crkve Svetog Agatonika u Velikog Grkljanu popila prvu čašu vode, ...\n8. oktobra 2020.\tKomentari su isključeni na Rad ugostiteljskih i trgovinskih objekata do 23 sata 150 Pregleda\nŠtab za vanredne situacije grada Kruševca, u skladu sa epidemiološkom situacijom na teritoriji Grada i na osnovu preporuka Kriznog štaba, doneo je odluku da se radno vreme trgovinskih i ugostiteljskih objekata ograničini do 23 sataTržni centri, marketi, kafići, barovi, restorani, hoteli-hotelski restorani, kladionice koje pružaju ugostiteljske usluge i svi ostali objekti na teritoriji grada Kruševca, od danas (8.oktobar) mogu da ...\nStrana 17 od 274« Prvi...10«1516171819\t»\t203040...Poslednji »\n24. novembra 2020., 07:20


VOJVODINA – ČELAUL 3:0 (1:0) – FK Vojvodina\nHome/Izveštaji, Pripreme, Prvi tim/VOJVODINA – ČELAUL 3:0 (1:0)\nVOJVODINA – ČELAUL 3:0 (1:0)\nZLATIBOR: Stadion hotelskog kompleksa Palisad\nSudija: Đurović (Zlatibor)\nStrelci : Ivanić (14 min.), Makarić (60 min.) i Gaćinović (62. min)\nVOJVODINA: Jovanić, Puškarić, Nastić, Pekarić, Miletić, Radoja, Poletanović, Ivanić, Veselinović, Alivodić, Makarić.\nIgrali su još: Milinković – Savić, Živković, Kočović, Pankov, Zogović, Popara, Grgić, Luković, Asani, Ilić i Gaćinović.\nČELAUL: Kalentea, Dumitraš, Mark, Kazan, Ikin, Konču, Akin, Tepeš, Popadijuk, Ma|ine, Lukaš.\nIgrali su još: Jović, Rusu, Stefanesku, Matejik, Kitoške, Klarin, Vajdaš, Matuška, Gorija.\nFudbaleri Vojvodine su na završetku drugog dela priprema na Zlatiboru odigrali još jedan susret protiv petoplasirane ekipe rumunskog šampionata, Čelaula. Za razliku od prve utakmice koju su sa istim rivalom odigrali nerešeno, Novosađani su ovaj put ostvarili ubedljivu pobedu. Rumuni su za 90 minuta igre stvorili samo jednu polupriliku, dok su fudbaleri Vojvodine pored tri postignuta gola mogli još koji put da savladaju rumuske golmane.\nVeć na samom startu utakmice, posle nekoliko minuta igre, Vojvodina je propustila lepu priliku za vođstvo da bi u 14. minutu jednu odbijenu loptu Ivanić uspeo da pošalje u mrežu. Potom su se jedna za drugom ređale lepe akcije „crveno–belih“. Najagilniji su bili Lazar Veselinović i Enver Alivodić ali je do kraja prvog dela ostalo 1 : 0.\nDrugi gol Novosađani su postigli u 60. minutu kada je posle solo prodora Lazar Veselinovć odigrao povratnu loptu koju je Makaić smestio iza leđa Jovića.\nPosle ovog gola trener Vojvodine Zoran Marić u vatru je ubacio mlađe snage ali odnos snaga na terenu nije se promenio što je rezultiralo i trećim golom čiji je strelac bio mladi reprezentativac Mijat Gaćinović.\nduka-master2014-07-09T20:10:17+02:009. jula 2014.|


7 pitanja za gradonačelnika - Ne da(vi)mo Beograd - Peščanik\n7 pitanja za gradonačelnika\nNe da(vi)mo Beograd22/09/2016\nJoš u oktobru 2015. godine, u svojoj Drugoj deklaraciji koja se bavi Beogradom na vodi, Akademija arhitekture Srbije uputila je 7 pitanja stručnoj i širokoj javnosti, predstavnicima lokalne samouprave Beograda i vlastima Republike Srbije.\nOd tada je prošlo skoro godinu dana, a da ni na jedno od ovih pitanja nije dat nikakav odgovor iako je bilo prilika. Na brojnim javnim nastupima glavnih zagovarača ove poslovne avanture, premijera i gradonačelnika, ponavljane su tvrdnje, brojke i računice koje jednostavno ne odgovaraju Ugovoru o ulaganju u projekat Beograd na vodi.\nOva pitanja još jednom su dobila na aktuelnosti nakon gostovanja gradonačelnika Siniše Malog u emisiji Insajder emitovanoj 20. septembra 2016. godine.\nAkademija arhitekture Srbije je reprezentativno udruženje arhitektonske struke, nezavisna naučnoumetnička asocijacija stvaralaca, dobitnika najviših priznanja u oblasti arhitekture, urbanizma, istorije i teorije arhitekture. Udruženje čini 40 članova, među kojima su 17 profesora univerziteta i stvaraoci koji su poslednjih 60 godina planirali, projektovali i gradili u Beogradu, gradovima Srbije i širom sveta.\nPrenosimo tekst Deklaracije sa 7 pitanja o Beogradu na vodi:\n1. Zašto se javnosti i dalje predočava ulaganje stranog partnera od 3,5 milijarde evra, kada je to samo mogući obrt kapitala u narednih 30 godina, od koga bi samo jedna trećina pripala Republici Srbiji, i kada je, kao što vidimo, iznos ulaganja 150 miliona evra?\n2. Zašto je potpisan ugovor po kome se do isteka narednih 30 godina neće znati šta je konačna fizička struktura „Beograda na vodi”? Dakle, ni „čuvena” maketa ni Prostorni plan područja posebne namene ne znače ništa, već će strani partner graditi po svom nahođenju 30 godina šta on misli da treba, gde i kad mu treba, da bi domaći partner, na kraju, uradio nekakav projekat izvedenog stanja! Iako je Srbija zbog slabe države već dovela do odnosa pravne i bespravne gradnje 1:1, ovo bi bila najveća bespravna ad hoc gradnja svih vremena.\n3. Kako se i zašto u novoformiranom društvu došlo do odnosa prava vlasništva i prava odlučivanja od 68:32 procenta u korist stranog partnera? Ničim to nigde nije obrazloženo niti utemeljeno. Obaveze ulaganja domaćeg partnera su minimizirane, bez jasne analize i finansijske procene svega onoga što – a posebno kada! – Srbija mora da uloži i uradi do 31.12.2019. godine. U Ugovoru se uopšte, osim jedne stavke, ne vidi šta mora da uradi strani partner. On nema nikakav rizik jer je dobio pravo da za svoj uloženi kapital od 150 miliona evra (koji svakako treba poštovati) gradi kuću po kuću, pa kada jednu završi i proda, od dobijenog novca gradi dalje u sledećih 30 godina. Takav princip bi prihvatio mnogi koji naš ili drugi strani krupni investitor. Istovremeno, Srbija preuzima ogroman rizik i obavezu da za četiri godine od zagađene ledine napravi opremljeno građevinsko zemljište sa svim komunalnim instalacijama, ogromnih kapaciteta, na čitavoj teritoriji od 100 hektara, na kojoj se unapred ne zna konačni razmeštaj objekata.\n4. Zašto je Ugovorom sa naše strane prihvaćeno da, po završetku nekog od objekata i dobijanja upotrebne dozvole za najviše 30 dana, odmah može biti izvršena konverzija u pravo svojine i pravo prenosa svojine trećim licima?\n5. Zašto, nadalje, strani partner dobija opremljeno građevinsko zemljište od 100 hektara bez plaćanja nadoknade (ili „doprinosa”, od kojih se gradi infrastruktura grada)? Kako se uopšte može razumeti da strani partner dobija opremljeno zemljište u zakup na 99 godina „bez ikakve nadoknade” i šta je tu onda uopšte zakupljeno? Kako Srbija može da sa privatnim stranim licem, koje je u isto vreme i izvođač i garant, sklapa ugovor koji treba da važi tri decenije, bez ikakvih bankarskih i drugih garancija i za našu stranu zaštitnih klauzula?!\n6. Zašto je već u prvoj fazi gradnjom kuća na početku, u sredini i na samom kraju kompleksa otvoreno čitavo gradilište, i to uz samu reku? Pitamo se i kako može da izgleda svakodnevica stanara useljenih u prve stambene kule i da li je njihovo useljavanje moguće uz gradilište rašireno na milion kvadratnih metara, uz blato i buku mašina koje pobijaju šipove i tresu čitavu Savamalu?\n7. Zašto su predstavnici vlasti pristali na svakako najskandalozniji član Ugovora, kojim se za dato područje stavljaju van snage svi važeći zakoni RS sem Ustava, čime se zamrzava svaka dalja zakonska regulativa u narednih 30 godina koja bi se mogla odnositi na ovaj projekat?! Time je faktički, iz ugla legislative građenja, prihvaćena eksteritorijalnost ovih 100 hektara. Prema Ugovoru, takođe, strani partner i njegova povezana lica jedini su i isključivi „dobavljači svih usluga” projektovanja, izgradnje, upravljanja, prodaje i marketinga. Budući da za to dobijaju poseban honorar od 3% na ukupnu vrednost projekta, koji u ovom slučaju prelazi iznos od 100 miliona evra, strani partner samo po ovom osnovu ima priliku da povrati veći deo svog uloženog kapitala.\nAAS zato ovim putem poziva sve pravnike, pravne stručnjake, advokate i institucije zadužene za zaštitu pravnog poretka da jasno i javno provere i ustanove kakav je u pravnom smislu ugovor o izgradnji „Beograda na vodi”, koji je očito pisan negde drugde, a ne u Srbiji. Urbanističke i ostale nelogičnosti i strahovite opasnosti ranije nagoveštene kroz kampanju za „Beograd na vodi” dobile su sada svog blizanca u pravnim, ugovaračkim elementima, koji se graniče sa opisom teške pronevere javnog interesa.\nZbog svega navedenog AAS zahteva da Ugovor o zajedničkom ulaganju u projekat „Beograd na vodi” bude HITNO RASKINUT, dok su štete još na početku umnožavanja, a realni ulozi partnera iz Emirata skromni. Tražimo i da se područje „Beograda na vodi” vrati u okrilje Generalnog urbanističkog plana i da budu raspisani međunarodni konkursi za urbanističko‐arhitektonsko rešenje i za izbor najboljeg partnera.\nAnaliza ugovora o zajedničkom ulaganju u projekat Beograd na vodi inicijative Ne da(vi)mo Beograd\nUgovor o zajedničkom ulaganju u projekat Beograd na vodi


Grad Herceg Novi - Početna | Vijesti | Linkovi | Kontakt | English Vijesti\tPrvi Klaster zdravstvenog turizma za unapređenje Crne Gore kao destinacije zdravljaPrvi Klaster zdravstvenog turizma Crne Gore koji je osnovan u Podgorici trebalo bi da promoviše državu kao destinaciju zdravlja. Cilj udruženja je i povezivanje vodećih stručnjaka iz područja zdravstva, turizma i srodnih djelatnosti kako bi se unapredila ukupna ponuda zdravstvenog turizma i zajednički nastupalo na regionalnom i međunarodnom tržištu, što bi rezultiralo produžetkom sezone.\nDok su posljednih godina tokom recesije svi drugi vidovi turizma bilježili pad, zdravstveni turizam je pokazivao stalni uspon i to po značajnoj stopi od 15-20%.Kako kaže predsjednica Upravnog odbora Marina Delić, ne samo daleke zemlje, već i države iz našeg okruženja krenule su putem uključivanja u tokove zdravstvenog turizma, što podrazumijeva osnivanje ovakvih klastera.Iskustva zemalja iz regiona pokazuju da je rezultat udruživanja povećana produktivnost i konkurentnost Marina Delicna tržištu, otvaranje novih radnih mjesta i povećanje prihoda od turizma."Crnogorski klaster osnovan je uz oslanjanje na ta iskustva", kaže doktorica Delić, dodajući da je ono što dugoročno možemo očekivati "produženje turističke sezone, samim tim veću uposlenost ljudi u tom segmentu, što bi doprinijelo i povećanoj ekonomskoj snazi cjelokupnog društva".Klaster će formirati i Sektore za različite segmente i to: sektor za razvoj, sektor za zdravstvo, sektor dentalnog turizma, sektor za spa i wellness, sektor za marketing, sektor za obrazovanje, sektor za sportsko rekreativni turizam kao i sektore za opremanje i turističke agencije.Očekuje se da će se u budućnosti, kao članovi ili partneri, pridružiti i ostala fizička i pravna lica koje svojim djelovanjem mogu doprinijeti promociji i razvoju Crne Gore kao destinacije zdravlja" , saopšteno je nakon osnivačke skupštine.Podršku za formiranje Klastera zdravstvenog turizma pružilo je Ministarstvo održivog razvoja i turizma kroz obezbjeđivanje osnovnih sredstava dok će kancelarija Klastera biti u sklopu Ministarstva održivog razvoja i turizma.Regionalni partneri su Balkan Spa Samit, Udruženje termalnih banja Slovenije, Udruženje banja Srbije, Wellness Klaster Hrvatske i SPA Asocijacija Bugarske.Izvor: TV BokaNazad Copyright Turisticka org. Herceg Novi


VREME U KOJE SE BUDITE NOĆU, OTKRIVA ŠTA U VAŠEM TELU NIJE DOBRO! Evo u 1\t89\nTUŠIRATE SE SVAKI DAN, A TO JE VELIKA GREŠKA! Evo koliko puta bi trebalo 1\t22\nOVO JE RAZLOG ZBOG KOJEG SU MEGAN I HARI POBEGLI IZ BRITANIJE! 2 stvari 30\nKOH OD GRIZA JE BOLJI OD ORIGINALNOG RECEPTA! Jednom kad ga probate, uvek 35\nBJELA VIŠE NIJE ŠEF MAFIJE! Evo ko mu je zamena u Južnom vetru! OVO JE 2\t64\nDEVICA SAM I TO JE GREH! Svi urnisali njenog SUPRUGA komentarima, a nisu 1\nMUŽ JE GODINAMA VARA SA KOLEGINICOM! Ne znam da li da joj KAŽEM! Ispovest\nTEOFIL NAMESTIO DRUGARU NINOVU NAGRADU: Dva pajtaša, autor i urednik, oba 1\t109\nMEGAN U ŠETNJI SA SINOM I PSIMA! Njen izraz lica najbolje pokazuje šta 5 1\t6\n16.12.2019. 13:13h 16.12.2019. 13:13h\nGlumac Džon Sevidž (70) priznaje da se vidno podmladio pored partnerke, koleginice Blanke Blanko (38) i da mu je sve lakše otkako su zajedno. Njih dvoje su se upoznali pre deset godina na setu i odmah je proradila hemija, a počeli su da se zabavljaju nekoliko meseci kasnije.\n"Veoma dobro razumemo prirodu posla, užurbanost na snimanju i naporan raspored. Neko ko nije u ovoj priči teško da bi to mogao da shvati na pravi način. Velika smo emotivna podrška jedno drugome", otkriva Džon za magazin "Glorija".\nZbog brojnih obaveza i projekata u kojima učestvuju, nemaju često prilike da negde otputuju zajedno. Kad su zajedno trude se da se što više posvete jedno drugome.\n"Uživamo u mirnom okruženju, često i meditiramo. Pokušavamo da se napunimo pozitivnom energijom kako bismo što spremniji dočekali nove obaveze. Trenutno smo u pregovorima za snimanje filma u kome bi oboje trebalo da glumimo, realizacija se očekuje sledeće godine", priča Džon, a Blanka ističe da se oboje raduju snimanju pošto će to biti prilika da više vremena provode zajedno.\nSada su ponovo boravili u Srbiji, gde se Džon već odomaćio, pošto je ovde snimio filmove "Bićemo prvaci sveta", i "Povratak". Stigao je na poziv kolege iz "Povratka", glumca Mihajla Nestorovića, zbog premijere mjuzikla "Kosa" u novosadskom Pozorištu mladih.\nDA LI JE MOGUĆE DA JE OVO BORAT? Supruga komičara objavila snimak sa treninga i niko ne može DA GA PREPOZNA! (VIDEO)\nKRIO SAM SE OD LJUDI I PUŠIO MARIHUANU! Bred Pit se teško borio sa pritiskom slave, a jedno vreme nije želeo da ima SE*S\nDENIS KVEJD ZGROZIO SVE KAD JE VERIO 39 GODINA MLAĐU STUDENTKINJU! Lora će da doktorira, a glumac ZAPUŠIO USTA svima!\nDžon SevidžBlanka BlankovezaljubavNovi Sadglumacglumica\nVREME U KOJE SE BUDITE NOĆU, OTKRIVA ŠTA U VAŠEM TELU NIJE DOBRO! Evo u kom periodu je to posebno LOŠ znak! 1\t89\nTUŠIRATE SE SVAKI DAN, A TO JE VELIKA GREŠKA! Evo koliko puta bi trebalo da perete RUKE I ZUBE! 1\t22\nOVO JE RAZLOG ZBOG KOJEG SU MEGAN I HARI POBEGLI IZ BRITANIJE! 2 stvari više NISU mogli da PODNESU! 30\nKOH OD GRIZA JE BOLJI OD ORIGINALNOG RECEPTA! Jednom kad ga probate, uvek ćete ga tako praviti! (RECEPT) 35


Svjetska muslimanska liga odala počast žrtvama genocida - TK PORTAL\nU okviru posjete članovi Svjetske muslimanske lige su odali počast žrtvama genocida nad Bošnjacima u Srebrenici, te se sastali sa predstavnicima Memorijalnog centra Srebrenica – Potočari i predstavnicama udruženja koja okupljaju preživjele žrtve genocida.\n“Nema sumnje da je bitno da postoje dobri odnosi među različitim nacijama na Balkanu jer to vodi miru. To je ono za što se mi zalažemo, a takođe naša vjera se zalaže za uspostavljanje mira. Nadamo se da će i drugi tako postupiti. Stanje čitavog svijeta će se dovesti u red samo na ovakav način koji uključuje međusobnu komunikaciju i dobre odnose“, rekao je Al-Issa koji dodaje da je istorija najbolji svjedok o genocidu u Srebrenici:\n“Istorija je najbolji svjedok i ona najbolje govori o onome šta se desilo u Srebrenici. Ko ne vjeruje neka pogleda u istoriju. Nama je žao što su se ovakve stvari desile, bilo ovdje bilo u ostatku svijeta. Mi ovdje ne govorimo o pojedincima i njihovim stavovima. Mi želimo čuti šta istorija o tome kaže, i da to bude u konačnici presudno“.\n“Mi ne želimo govoriti o pojedincima i njihovim stavovima, nego zasnivamo svoj sud na činjenicama i stvarnosti koja se desila. Mi vjerujemo u činjenice i istinu koja se ovdje desila. Ne želimo nikog prisiliti da vjeruje u to, mi smo uz istoriju. Pored istorije gledamo u budućnost. Mi pozivamo miru, i izgradnji sigurne budućnosti. Izvlačimo korist i poruke iz prošlosti. Suosjećamo sa svim ovdje ubijenim i molim Boga da im podari dženet“, rekao je Al-Issa.\n“Danas su predstavnici Svjetske muslimanske lige poklonili se i odali počast žrtvama genocida u Srebrenici. Iskreno se nadamo da će ova organizacija biti oslonac žrtvama genocida. Nadamo se da će ova organizacija raditi na promicanju istine o genocidu“, istakao je Hafizović.\nI Munira Subašić, predsjednica udruženja “Pokret majke enklava Srebrenica i Žepa” smatra današnju posjetu značajnom.\n“Ova današnja posjeta je jako značajna. Više bi bila značajna da su predstavnici Svjetske muslimanske lige prvo došli u Srebrenicu, pa tek onda u Beograd. Tu imamo zamjerku, jer znamo da su oni koji su ubijali u Srebrenici blagoslovljeni od strane crkve. Prvo su trebali doći u Srebrenicu. Poslije holokausta Srebrenica je mjesto gdje svi trebaju doći. Neki trebaju da traže oprost, drugi da budu s nama, i treći da nauče iz prošlosti“, kazala je Subašić.\nBivši pripadnik Armije RBiH osuđen u Beogradu na pet godina zatvora\nKombijem se zaletio u kućice na granici RH i Mađarske, ozlijeđena 3...\n52-godišnjak iz Lukavca preminuo u UKC-u Tuzla...\nMinistar Begić posjetio farmu Milo selo...


NSinfo: 100 miliona dinara za investicije u oblasti obrazovanja u Vojvodini\n100 miliona dinara za investicije u oblasti obrazovanja u Vojvodini\nobrazovanje, propise, upravu i nacionalne manjine – nacionalne zajednice Mihalj Njilaš, uručio je ugovore u vrednosti 100 miliona dinara za investicije u oblasti obrazovanja u 2018. godini.\n„Plan je da popravimo i osavremenimo ustanove obrazovanja i vaspitanja u kojima uče i borave deca, nakon čega sledi njihovo opremanje. Sredstva koja smo danas dodelili su izdvojena rebalansom pokrajinskog budzeta i usmerena su prema prioritetima za ustanove sa najvećim potrebama“, istakao je Njilaš.\n... ap vojvodina, investicije, Novi Sad, obrazovanje, ulaganje


07-10-2018 09:42 Video TV Sport Košarka\nGost nove epizode emisije ,,Forum'' bio je Vladimir Kuzmanović, predsednik Saveza košarkaša u kolicima Srbije.\nEmisija Forum (Foto: Jutjub)\nKuzmanović je govorio o uspesima, ali i problemima sa kojima se sreće Saveza košarkaša u kolicima Srbije. O sudbinama igrača i tome kako im je ovaj sport pomogao da drugalčije gledaju na život nakon bolesti i povera.\nEmisija se realizuje u saradnji portala Pravda i Narodne televizije. Autor i voditelj emisije je Marija Gojković.


Ponedeljak oblačan i maglovit, tokom dana moguća slaba kiša | Radio Magnum 103 MHz\nHome / Vesti / Ponedeljak oblačan i maglovit, tokom dana moguća slaba kiša\nPonedeljak oblačan i maglovit, tokom dana moguća slaba kiša\nU Srbiji se danas očekuje oblačno, ujutro suvo, tokom dana s kišom, vetar umeren i jak, povremeno i olujni, saopštio je danas Republički hidrometeorološki zavod Srbije. Najniža temperatura oko osam, najviša oko 11 stepeni, a od sredine dana u padu.\nU Zaječaru danas pre podne oblačno i maglovito, posle podne oblačno sa kišom. Najviša dnevna temperatura 7 stepeni. U utorak promenljivo oblačno, sa mogućom slabom susnežicom tokom dana. Minimalna temperatura -3, najviša dnevna 5 stepeni.\nU utorak će u celoj Srbiji biti pretežno oblačno, vetrovito i još malo hladnije, na severu suvo, u ostalim krajevima mestimično s kišom i snegom. U sredu promenljivo oblačno, u većem delu suvo, samo u planinskim predelima sa snegom, uz slabljenje severozapadnog vetra. U toku noći sa severozapada novo prolazno naoblačenje, ponegde sa slabim snegom. U četvrtak pretežno oblačno, mestimično s kišom i snegom. Zatim do kraja perioda suvo, a od subote postepeni porast temperature.\nPutevi prvog, drugog i trećeg prioriteta su suvi, na pojedinim deonicama delimično vlažni, vidljivost je dobra, a sitnih odrona ima duž svih nestabilnih kamenih kosina, u klisurama, usecima i zasecima. Najizraženiji su na Đerdapskoj magistrali.


Javni poziv za investiranje na području Općine Ilijaš – UP "Pozitiv"\nJavni poziv za investiranje na području Općine Ilijaš\nFederaclja Bosne i Hercegovine\nNa osnovu člana 15. Zakona o principima lokalne samouprave u Federaciji Bosne i Hercegovine («Službene novine Federacije BiH», broj: 49/06 i 51/09), člana 57. Statuta Općine llijaš – prečiščeni tekst («Sl.novine Kantona Sarajevo«, broj: 20/09), i člana 9. Odluke o pogodnostima za investiranje na području Općine llijaš u svrhu razvoja i poticaja industrijske proizvodnje za 2017.godinu („Službene novine Kantona Sarajevo”, br. 30/17), Općinski načelnik, dana 21.08.2017. godine, raspisuje:\nza sticanje prava na pogodnosti (poticaje) za investiranje na području Općine llijaš u svrhu razvoja i poticaja industrijske proizvodnje u 2017.godini\nPoticajem u kontekstu ovoj javnog poziva se smatra učešće Općine llijaš uplatom dijela sredstava prema korisniku poticaja iz namjenskih sredstava odobrenih od strane Vlade Kantona Sarajevo, a koja će biti realizirana putem Ministarstva privrede Kantona Sarajevo u korist Općine llijaš, u svrhu refundacije dijela prethodno uplaćene naknade za rentu i uplačenih troškova uređenja gradskog građevinskog zemljišta.\nPravo učešća na javnom pozivu imaju domaći privredni subjekti koji namjeravaju graditi nove proizvodne kapacitete od 500 i više kvadratnih metara korisnog prostora na teritoriji Općine llijaš, izuzimajući privredne subjekte koji imaju udio državne svojine u svom vlasništvu sa pozitivnim poslovnom bilansom u prethodne dvije godine, koji upošljavaju najmanje pet radnika i koji su u protekloj godini ostvarili ukupni prihod preko 250.000,00 KM.\nPoticaje mogu ostvariti investitori koji pribavljaju odobrenje za gradnju nakon stupanja na snagu Odluke o pogodnostima za investiranje na području Općine llijaš u svrhu razvoja i poticaja industrijske proizvodnje za 2017. godinu (“Službene novine Kantona Sarajevo”, br., 30/17)\nInvestitor u postupku sticanja prava na poticaj je dužan osigurati potkrepljujuće dokaze o namjeri upošljavanja određenog broja novih radnika u periodu od minimalno dvije godine nakon izdavanja pravosnažnog iješenja – odobrenja za upotrebu proizvodnog kapaciteta.\nRok za izgradnju proizvodnog kapaciteta po osnovu kojeg se koristi poticaj iz ovog Javnog poziva ne može biti duži od 24 mjeseca od dana potpisivanja Ugovora o korištenju poticaja.\nSticanje prava na poticaj će se utvrditi na bazi ostvarenog broja bodova u postupku apliciranja, putem Komisije koja će biti formirana od strane Općinskog načelnika.\nShodno broju ostvarenih bodova utvrdit će se proporcionaino učešće svakog pojedinog aplikantu u ukupnoj masi sredstava predviđenih za poticaje, a što je detaljno precizirano Pravilnikom o utvrđivanju uslova, kriterija i postupaka za ostvarivanje prava na pogodnosti za investiranje na području Općine llijaš u svrhu razvoja i poticaja industrijske proizvodnje za 2017. godinu. Poticaj u smislu refundacije sredstava u korist investitora, ne može iznositi više od 75 % ukupne vrijednosti sredstava koja su prethodno uplaćena prema Općini llijaš u postupku izdavanja odobrenja za građenje, a koja se odnose na rentu i troškove uređenja gradskog građevinskog zemljišta.\nJavni poziv će se provesti u dvije faze. U prvoj fazi će se ispitati relevantnost prijavljenih aplikanata (eliminatorni kriterij u postupku kvalificiranja projekta). Aplikanti koji uspješno prođu prvu fazu, u toku druge faze će trebati prikupiti potrebnu dokumentaciju kako bi aplikacije bile bodovane\nAplikanti trebaju podnijeti prijave za prvu fazu u roku od 30 dana od dana objave javnog poziva na oficijelnoj web stranici Općine llijaš: http://www.ilijas.ba na propisanom obrascu, lično na protokol Općine ili preporućenom poštom, na adresu : Općina llijaš, ul.126. Ilijaške brigade br. 6, sa naznakom ,,za Javni poziv za sticanje prava na pogodnost za investiranje na području Općine llijaš u svrhu razvoja i poticaja industrijske proizvodnje za 2017. godinu”, te uz prijavu u zatvorenoj koverti, dostaviti sljedeću dokumentaciju :\n1. Rješenje o upisu subjekta u sudski registar i Obavještenje o razvrstavanju dijelova pravnog lica prema klasifikaciji djelatnosti izdato od strane Federalnog zavoda za statistiku\n2. Uvjerenje Porezne uprave FBiH o izmirenim porezima i doprinosima kojim se potvrđuje da su uredno izmireni direktni porezi, doprinosi za PIO/MIO i zdravstveno osiguranje (ne starije od 30 dana od dana podnošenja prijave)\n3. Uvjerenje Uprave za indirektno oporezivanje BiH o izmirenim indirektnim porezima, kojim se dokazuje da aplikant uredno izmiruje indirektne poreze (u skladu sa Zakonom o porezu na dodatnu vrijednost, ne starije od 30 dana, od dana podnošenja prijave)\n4. Završni obračun za 2015. i 2016. godinu (Bilans stanja i Bilans uspjeha),\n5. Listing/Potvrdu Porezne uprave FBiH o broju uposlenih/prijavljenih radnika (ne stariju od 30 dana od dana podnošenja prijave)\n6. Idejni projekat planiranog proizvodnog kapaciteta, koji se može odnositi na izgradnju, dogradnju ili nazidivanje, odnosno izgradnju novog ili proširenje postojećeg kapaciteta\n7. ZK izvadak, kojim dokazuje da ima u vlasništvu zemljište na kojem gradi ili da na zemljištu na kojem gradi ima pravo korištenja zemljišta radi građenja upisano u ZK operatu (ne stariji od 30 dana od dana podnošenja prijave)\n8. Važeću urbanističku saglasnost za građenje proizvodnog kapaciteta za izgradnju/dogradnju/naziđivanje.\nAplikanti koji uspješno prođu prvu fazu, tokom druge faze će trebati u roku od 15 dana od dana dobijanja obavijesti da su prošli prvu fazu, lično na protokol Općine ili preporučenom poštom, na adresu : Općina llijaš, ul.126. Ilijaške brigade br. 6., sa naznakom „za provedbu II faze apliciranja po Javnom pozivu za sticanje prava na pogodnost za investiranje na području Općine llijaš u svrhu razvoja i poticaja industrijske proizvodnje za 2017. godinu”, u zatvorenoj koverti dostaviti sljedeću dokumentaciju:\n1. Potvrdu da je pokrenut postupak za izdavanje odobrenja za građenje proizvodnog kapaciteta (ne stariju od 30 dana od dana prijema obavijesti o relevantnosti aplikacije sa aspekta ispunjenosti uslova iz I faze)\n2. Rješenje o obračunu naknade za rentu i uređenje gradskog građevinskog zemljišta\n3. Izjavu o planiranom broju upošljavanja novih radnika nakon završetka izgradnje proizvodnog kapaciteta\n4. Planiranu sistematizaciju radnih mjesta za proizvodni pogon koji je predmet aplikacije za dodjelu poticajnih sredstava – na bazi date izjave o planiranom broju upošljavanja novih radnika po završetku izgradnje proizvodnog kapaciteta\n5. Izjavu o prihvatanju obaveze izgradnje proizvodnog kapaciteta u predviđenom roku – 24 mjeseca od dana potpisivanja Ugovora o korištenju poticaja\n6. Izjavu da novosagrađeni proizvodni kapaciteti neće biti predmet prometa nekretnina najmanje dvije godine od dana pribavljanja Upotrebne dozvole za objekat\nte opcionu dokumentaciju, koja nije obavezujuća, ali utiče na ukupnu ocjenu aplikacije sa aspekta bodovnog kriterija, koji se odnosi na izvoznu orijentaciju subjekta, i to:\n7. Uvjerenje/Potvrda Vanjskotrgovinske komore BiH kojom se dokazuju stepen direktne izvozne orijentiranosti proizvodnog subjekta, odnosno ostvarena vrijednost izvoza u protekloj godini poslovanja.\nRezultati po ovom Javnom pozivu će biti objavljeni najkasnije do 31.10.2017. godine putem oficijelne web stranice Općine llijaš (http://www.ilijas.ba) i na oblasnoj ploči. Aplikanti imaju pravo prigovora na rezultate javnog poziva u roku od 8 dana od dana objave putem web stranice. Po isteku roka za prigovore, Općinski načelnik će donijeti Odluku o sticanju prava na poticaje, nakon čega će kandidati koji su stekli pravo na poticaj biti pozvani na potpisivanje Ugovora o međusobnim pravima i obavezama u vezi implementacije odobrenih poticajnih sredstava.\nOpćina llijaš će, kao instrument obezbjeđenja za ispunjavanja ugovornih obaveza investitora tražiti od investitora da prilikom potpisivanja ugovora dostavi bankovnu garanciju u visini poticajnih sredstava, te Ugovor o otvorenom transakcijskom računu kod banke.\nPropisani Obrazac za podnošenje prijave aplikanti mogu preuzeti na Info pultu Općine llijaš ili putem web stranice.\nPotpis podnosioca priiave mora biti ovieren pečatom privrednog društva. u ime kojeg se podnosi prijava. Ako lice koje podnosi prijavu u ime privrednog društva. nije ovlašteno lice za zastupanje subjekta upisa u Rješenju o registraciii. uz priiavu ie potrebno priložiti i punomoć za podnošenie priiave.\nSve priiožene Izjave ovlaštenih lica. pored potpisa ovlaštenog lica. također moraju biti ovjerene pečatom privrednog društva. Ako lice davalac iziave niie ovlašteno lice za zastuoanje upisano u Rješenju o registraciji privrednog društva. uz prijavu je potrebno priložiti i ovlaštenje/punomoć za davanie iziava u predmetnom postupku.\nOpćina zadržava pravo prikupljanja dodatnih dokaza tokom implementacije II faze (bodovne faze) odabira korisnika poticaia.\nllijaš, 21.08.2017. godine\nRaspisan tender za izgradnju tramvajskih stajališta sa elektronskim sistemom naplate\nLED Vision iz Lukavca pravi svijetleće saobraćajne znakove\nPrvi regionalni sajam ugostiteljstva "GAST FEST" u Sarajevu


Novinari kao glineni golubovi: Minimalne kazne za prijetnje po život - SafeJournalists\nHome News Belgrade Novinari kao glineni golubovi: Minimalne kazne za prijetnje po život\nBANJALUKA – Linija za pomoć novinarima, koja je uspostavljena u okviru Udruženja „BH novinari“, u prošloj godini zabilježila je dva fizička napada na novinare, 15 slučajeva prijetnji, te oko 25 slučajeva raznih vidova političkih pritisaka na medije, a ono što je posebno zabrinjavajuće je da svi ti postupci pred sudovima u BiH obično traju veoma dugo, a zaprijećene kazne su minimalne ili uslovne i najčešće izostaju.\nU Udruženju „BH novinari“ ističu da su sve učestalije online prijetnje, govor mržnje, te online napadi na novinare, te da su tužilačke istrage duge i bez većih rezultata u pronalasku napadača.\n„Zaprijećene kazne su niske, postupci u slučaju napada na novinare i medije su većinom prekršajni, a ne krivični. S druge strane tužilaštvo u većem broju slučajeva donese odluku o nesprovođenju dalje istrage navodeći da nema elemenata krivičnog djela“, naglašavaju u Udruženju „BH novinari“.\nObustavljena istraga za prijetnje po život\nNovinar „EuroBlica“ Nikola Morača kaže da su prijetnje sastavni dio novinarskog posla, a najgori oblik su, kaže, prijetnje usmjerene prema porodici.\n„Kada je u pitanju moje iskustvo, prijetnji je uvijek bilo, a na policiji je koliko će taj slučaj shvatiti ozbiljno i procesuirati odgovorne. Konkretno, primio sam telefonski poziv gdje mi je čovjek prijetio da će moja djeca ostati siročad. Uredno sam slučaj prijavio policiji, gdje mi je inspektor koji je vodio slučaj, pored uobičajene bahatosti, dobacio kako on riječi koje su mi upućene uopšte ne doživljava kao prijetnju. Naime, onaj dio kada mi je čovjek, inače blizak rod osobe o kojoj sam u to vrijeme pisao i čiji je identitet bio poznat policiji, rekao „da pripazim šta pišem, jer bi moja djeca mogla ostati siročad“ inspektor je tumačio da je to isto kao kada vam neko kaže da pripazite da ne padnete niz stepenice. Komentar je suvišan“, kazao je Morača.\nKako ističe, postupak je obustavljen, ali njemu je bilo u interesu da bude prijavljen, da ukoliko nekad u policiju dođu „pošteni“ inspektori mogu da utvrde kako su im kolege radile.\n„Bilo je i slučajeva koji su završavali u sudu i onih kada su mi prijetili ubistvom, linčovanjem porodice, a izricane su mizerne kazne poput novčanih. Takvo je naše pravosuđe, a napad na novinare se i dalje ne tretira kao napad na službena lica, pa se pitam šta nam rade tolika udruženja. Sve u svemu, novinar su prepušteni sami sebi i ako se neće vlastitim sredstvima odbraniti od onih koji im prijete, niko im neće ni pomoći“, zaključio je Morača.\nNikad nisu otkriveni nalogodavci napada na Kovačevića\nNovinar portala Gerila.info Vladimir Kovačević prije četiri godine je teško pretučen, a kako kaže, iako su počinioci procesuirani, do danas niko nije mrdnuo prstom kako bi otkrio nalogodavca pokušaja ubistva na njega.\n„Iz Tužilaštva nikada nisu pozvali ljude, na koje sam ja iz određenih razloga ukazao da sumnjam da su nalogodvaci, da ih ispitaju, pa makar da oni kažu da nisu i da Tužilaštvo kaže da ništa ne može dokazati. Što se toga tiče, niko nije prstom mrdnuo da makar pokuša otkriti ko su nalogodavci napada“, naglasio je Kovačević.\nDodao je da su nakon napada na njega počinioci uhapšeni, jedan odmah, a drugi nešto kasnije, te da, po pitanju toga, nema gotovo nijednu zamjerku.\n„Ostaje mučnina u tome što nije učinjeno ništa da se otkrije nalogodavac jer su ta dva momka manje – više i nebitni, oni su samo puki izvršioci. Bitnije je ko stoji iza toga“, istakao je Kovačević.\nZa četiri godine 35 predmeta\nU Tužilaštvu Kantona Sarajevo su za CAPITAL istakli da su u posljednje četiri godine u radu imali ukupno 35 predmeta koji se vezuju za napade na novinare.\n“Od navedenog broja, otvorenih predmeta (faza provjera navoda iz prijave) koji su u radu kod ovog Tužilaštva trenutno je devet, u dva predmeta podignuta je optužnica, od kojih je jedna i potvrđena od strane Opštinskog suda, a donesene su i tri pravosnažne presude Opštinskog suda u Sarajevu – dvije osuđujuće i jedna oslobađajuća”, naveli su nedavno u ovom Tužilaštvu.\nPrema njihovim riječima, Tužilaštvo je riješilo i 22 prijave naredbom o obustavi, odnosno, nesprovođenju istrage.\nNajveći dio prijava odnosi se na ugrožavanje sigurnosti kao i na izazivanje rasne i vjerske mržnje, razdora ili netrpeljivosti.\nSvaki slučaj poseban\nU Okružnom javnom tužilaštvu (OJT) u Banjaluci kažu da u pogledu trajanja istraga a koje provodi Tužilaštvo svaki predmet treba cijeniti pojedinačno.\n“Dužina trajanja istraga zavisi od svakog konkretnog slučaja to jeste događaja kao i brojnosti istražnih radnji (prikupljanje dokaza) koje je neophodno provesti u predmetu”, naveli su u OJT Banjaluka.\nPrevious articleZaštita i bezbednost novinara\nNext articleIzveštaj SAD o stanju ljudskih prava u Srbiji: korupcija, pritisak na medije i pravosuđe…


Tanasković: Srpsko-turski odnosi su u nasmejanom razdoblju, ali - koliko smo daleko od 29. jula 1990? - Sve o Srpskoj\nTanasković: Srpsko-turski odnosi su u nasmejanom razdoblju, ali – koliko smo daleko od 29. jula 1990?\nPO(R)UKE I PITANJA POVODOM POKUŠAJA DRŽAVNOG UDARA PROTIV ERDOGANA 2016. I 29. JULA 1990. U N. PAZARU\nSva diplomatsko-konzularna predstavništva Turske dobila su iz Ankare instrukciju da organizuju manifestacije povodom Dana demokratije i nacionalnog jedinstva. Novouvedenog praznika, posvećenog 15. julu 2016. kada je u Turskoj ugušen pokušaj državnog udara. Izuzetak nije, naravno, ni Srbija\nObeležen je u Novom Pazaru, otvaranjem biblioteke u Muzeju „Ras“ koja je dobila ime „15. juli“, a opremljena je zahvaljujući angažovanju turske državne „Agencije za saradnju i razvoj“ (TIKA)\nDa li je primereno, a uobičajeno svakako nije, da se kulturnim ustanovama, kao u vremenima slavljenja Velikog Oktobra, daju imena državnih praznika stranih zemalja, kao i da li je preporučljivo vezivati se na taj način za datume čiji je praznični status neizvesne trajnosti?\nPre dvadeset devet godina, 29. jula 1990, na novopazarskom stadionu, pred tridesetak hiljada razdraganih i euforičnih pristalica, ovacijama „Aljo, Aljo!“ pozdravljen je Alija Izetbegović. Tada je na novopazarskom stadionu uzleteo enfant terrible muslimansko-bošnjačko-šiptarske antisrpske ideje, Sulejman Ugljanin. On je i dalje u sedlu… a njegove pristalice kliču „Sandžak – republika“\nRadovati se neuspehu vojnog puča protiv „demokratskog poretka“ u stranoj državi i biblioteku u Muzeju „Ras“ imenovati datumom pobede demokratije u (geografski) udaljenoj Turskoj, a otvoreno ili prikriveno podsticati na nepoštovanje Ustava u svojoj državi – nije baš uverljiv znak političke i moralne doslednosti\nPRE tri godine, 15. jula 2016, osujećen je pokušaj državnog udara u Turskoj. Na poziv predsednika Redžepa Tajipa Erdogana, narod se na mostu preko Bosfora, po ulicama i trgovima Istanbula i prestonice Ankare, odlučno suprotstavio ne baš najbolje organizovanim pučistima i odbranio demokratski poredak u zemlji.\nO samom puču, a i o odbranjenom poretku koji otelotvorava i simbolizuje moćna Erdoganova figura, i u Turskoj i van nje ima, dakako, mnogo nedoumica i nepodudarnih mišljenja, ali je činjenica da je slamanje puča bila velika predsednikova pobeda i da je on u tom kritičnom trenutku imao stvarnu podršku većine Turaka. Nije, stoga, iznenađujuće da je 15. juli ustanovljen kao novi državni praznik – „Dan demokratije i nacionalnog jedinstva“.\nKako se na nedavnim lokalnim izborima pokazalo da mnogi građani Turske nisu za državne udare, koji su obeležili savremenu istoriju ove velike zemlje, ali da nužno nisu baš ni za Erdogana i poredak koji on oličava, razumljivo je da se zvanično insistira na što svečanijem obeležavanju 15. jula. I to ne samo u Turskoj.\nSva diplomatsko-konzularna predstavništva ove zemlje dobila su iz Ankare instrukciju da na odgovarajući način u državama svoje akreditacije organizuju manifestacije povodom novouvedenog praznika demokratije i nacionalnog jedinstva. Izuzetak nije, naravno, ni Srbija, tim pre što su njeni bilateralni odnosi sa Turskom danas u primetnom uzletu.\nIz više razloga, pažnju privlači mesto koje je odabrano i način na koji je odlučeno da se turski praznik obeleži u Srbiji. Novi Pazar, Muzej „Ras“ i otvaranje muzejske biblioteke koja je dobila ime „15. juli“, a opremljena je zahvaljujući angažovanju turske državne „Agencije za saradnju i razvoj“ (TIKA).\nSvečanost otvaranja biblioteke upotpunjena je foto-izložbom o pokušaju državnog udara, postavljenom u dvorištu Muzeja, upriličena je tribina o značaju „15. jula“ za odbranu demokratije, a Asocijacija maturanata Turske organizovala je i fudbalski turnir.\nSkupu u biblioteci prisustvovali su, pored ostalih, ambasador Republike Turske u Srbiji Tanžu Bilgič, koordinatorka agencije TIKA za Srbiju Čajla Gultekin Tosbat, predsednica Bošnjačkog nacionalnog vijeća dr Jasmina Curić, gradonačelnik Novog Pazara Nihat Biševac, predsednica Skuštine grada Ifeta Radončić…\nOdržani su prigodni govori, u kojima je, sa strane domaćina, naročito istaknuta bliskost građana Novog Pazara i Sandžaka sa Turskom, zabrinutost koju je kod njih izazvao pokušaj državnog udara i olakšanje uspešnom odbranom demokratskog poretka, dok je ambasador Bilgič toplo zahvalio na takvim osećanjima, ali nije propustio ni da upozori da se pripadnicima terorističke organizacije Fathulaha Gulena (FETÖ), koju vlast u Ankari smatra glavnim vinovnikom zavere protiv demokratije, „ne sme dozvoliti oka da otvore“, kako u Turskoj tako i van nje.\nPoznato je, inače, da je Gulenova organizacija „Hizmet“, raniji Erdoganov saveznik, tokom dužeg vremena razvijala veoma snažnu aktivnost među balkanskim muslimanima. Nedavno je predsednik Erdogan u Sarajevu energično zahtevao da se svi identifikovani gulenisti bez odlaganja izruče Turskoj, a prilično srdžbe ispoljio je ne tako davno, istim povodom, i prema nekim predstavnicima vlasti u Prištini.\nVerovatno je i predsedavajući Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Bakir Izetbegović imao ponešto da mu o tome objasni i požali se na nepovoljan razvoj političkih prilika kod kuće, tokom boravka u Ankari, gde je uz bok čoveka kome je njegov otac navodno „ostavio Bosnu u amanet“, u novoj Narodnoj džamiji (Milet džamiji) sred kompleksa Erdoganove sultanske rezidencije na Baštepeu, zahvaljivao Alahu na neuspehu vojnog puča.\nZanimljivo je podsetiti se da je upravo on 2017, na dvogodišnjicu udara, u sarajevskoj Vijećnici otvorio izložbu sličnu novopazarskoj. Tradicija, očigledno, ubrzano nastaje…\nObeležavanje „Dana demokratije i nacionalnog jedinstva“ u Srbiji pobuđuje na razmišljanje u različitim pravcima.\nBilo bi zanimljivo, recimo, izvršiti uporednu analizu toga u kojim su državama i na kakav sve način diplomatska predstavništva Turske u inostranstvu organizovala manifestacije povodom „15 jula“. Zatim, postavlja se pitanje da li je primereno, a uobičajeno svakako nije, da se kulturnim ustanovama, kao u vremenima slavljenja Velikog Oktobra, daju imena državnih praznika stranih zemalja, kao i da li je preporučljivo vezivati se na taj način za datume čiji je praznični status neizvesne trajnosti, usled uslovljenosti razvojem političkih prilika u datoj državi.\nOtkuda tolika brižnost pred ugrožavanjem „demokratskog poretka“ u Turskoj, a ne, recimo, u Siriji ili Egiptu?\nBilo bi intelektualno izazovno, čisto teorijski, pozabaviti se navedenim i još nekim pitanjima, ali to nam ovom prilikom nije namera. Zadržimo se na konstataciji da je turski „Dan demokratije i nacionalnog jedinstva“ u Novom Pazaru obeležan na lep način, u pozitivnoj atmosferi i sa prijateljskim porukama, što je besumnje pohvalno i ohrabrujuće.\nNa svoj način, i to je pokazatelj nasmejanog razdoblja kroz koje se od pre izvesnog vremena uzlazno kreću tursko-srpski odnosi. A nije u Novom Pazaru baš uvek bilo tako..\nTurska je vazda bila prisutna. Nije stoga naodmet, u ovom kontekstu, prisetiti se i jedne godišnjice koja pada baš na današnji dan, a koja teško da će biti javno obeležena. Bar zasad…\nPre dvadeset devet godina, 29. jula 1990, na novopazarskom stadionu, pred tridesetak hiljada razdraganih i euforičnih pristalica, ovacijama „Aljo, Aljo!“ pozdravljen je Alija Izetbegović. Bošnjački (tada muslimanski) lider došao je, prvi i jedini put u Novi Pazar, sa celom svojom političkom svitom, da pozdravi i podrži osnivanje sandžačke filijale SDA. Bio je to pravi praznik za muslimansko stanovništvo Raške oblasti, a bogme i Kosova i Metohije. Turska je i tada bila prisutna…\nEvo kako je atmosferu pred početak mitinga doživeo i opisao pokojni novinar Života Tokalić u dragocenoj knjizi Sandžak. Zemlja Raška (1991):\n„Od ranih jutarnjih časova Novim Pazarom su odjekivale sirene iz hiljada automobila na čijim krovovima su sa uzdignutim rukama sedeli mladi Novopazarci, kao i njihovi gosti. Mnogi automobili imali su instalirane zvučnike iz kojih je odjekivala turska muzika. Na čelu svake kolone bilo je nekoliko turskih zastavica, kao i zastava islamske zajednice. Bili su tu automobili iz Novog Pazara, Sjenice, Tutina, Tetova, Peći, Prizrena, Prištine, Brčkog, Zagreba i Sarajeva i ko zna još odakle. /…/ Skandiralo se islamu, Turskoj, zviždalo Srbiji i Srbima“.\nUz „Zmaja od Bosne“, koga su obezbeđivali žastoki sandžački momci, u prvom redu, sa svojim neizostavnim „borselinom, Muhamed Tunjo Filipović, Muhamed Čengić, Adil Zulfikarpašić, pa rođeni Sjeničak, sarajevski profesor filozofije i opsesivni srbomrzac Rasim Muminović… Glavna zvezda dana bio je stomatolog Sulejman Ugljanin koji je, izgleda upravo na preporuku Rasima Muminovića, zadobio poverenje partijske središnjice u Sarajevu i bio izabran za prvog predsednika SDA Sandžaka. Na toj funkciji je ostao tri godine, a onda emigrirao u Tursku. Kasniji krivudavi put ovog protivrečnog političkog tribuna dobro je poznat. Bio je čak i ministar u vladama Srbije, ali se nikada nije odrekao dvaju postulata izrečenih tog 29. jula 1990. godine na novopazarskom stadionu.\nJedan je saopštio on sam: „Ja odavde poručujem da ćemo taj Ustav poštovati onoliko, koliko on bude poštovao nas!“ Reč je, naravno, o Ustavu Republike Srbije. Drugi „aksiom“ je postavio Alija Izetbegović: „Čuli ste za zahtev za ujedinjenje Srbije i Crne Gore. To neka odluči narod te dve republike. Mi ćemo, međutim, u tom slučaju tražiti političku autonomiju za Sandžak“. Dakle: proizvoljnost u uslovnom poštovanju Ustava i autonomija Sandžaka, kao politička meta!\nOd tog eksplozivnog mitinga na novopazarskom stadionu Srbijom i Raškom oblašću, odnosno Sandžakom, prohujale su mnoge oluje. Bez obzira na sva iskušenja i duboku krizu međunacionalnog poverenja u najtežim trenucima, kad su pojedine političke i verske vođe pribegavale zapaljivoj retorici i povlačili rizične poteze, većinski je na svim stranama prevladala razboritost i sačuvano je ono najdragocenije – mir među ljudima, bez obzira na sve moguće pripadnosti.\nTo je veliki učinak, za koji zasluge pripadaju onima na društvenoj i političkoj sceni koji su, iako neretko različitih pogleda i stremljenja, shvatili da su svim žiteljima ove, u svakom pogledu složene oblasti interesi pred budućnošću objektivno zajednički.\nPosle izvesnih kolebanja, shvatili su to i u vazda prisutnoj Turskoj. Nije Ankara odustala od svojih strategijskih ambicija na Balkanu, pa ni u Sandžaku, ali je, kako izgleda, sazrelo uverenje da će ih trajnije i potpunije ostvarivati ako uvaži balkansku realnost, a deo te realnosti su i legitimni interesi Srbije i srpskog naroda.\nTo je logika koja je, u krajnjoj liniji, i ambasadora Bilgiča i njegove saradnike dovela u Muzej „Ras“ i u njegovu biblioteku ovog 15. jula.\nKoliko smo stvarno daleko od 29.jula 1990. godine?\nIskustva prošlosti navode na oprezno zaključivanje. Ipak, uprkos tvrdnjama mudrih ljudi da se od istorije malo šta ikada nauči, valja se nadati da se ondašnje grotlo novopazarskog stadiona više neće razjapljivati i ugroziti budućnost svih stanovnika Sandžaka, a samim tim i Srbije, kao njihove zajedničke države.\nPre nešto manje od dve godine, neposredno po izboru za direktora Muzeja „Ras“, izvrsni turkolog, pored ostalog i turski đak, a beogradski doktor Fuad Baćićanin, dao je veoma sadržajan, gotovo programski intervju sarajevskom časopisu „Stav“.\nIspoljivši visok stepen zrelosti i mudre diplomatičnosti, istakao je tada presudan značaj kulture za učvršćivanje identiteta, razvoj i napredak naroda, bošnjačkog, ali ne samo bošnjačkog. Tako se ovog 15. jula ophodio i kao domaćin svečanosti povodom obeležavanja turskog državnog praznika. S obzirom na to da je ovaj mladi, svestrano osposobljeni stručnjak istovremeno već duže vreme i politički aktivan u SDA i da je većnik Bošnjačkog nacionalnog vijeća, njegov nastup može samo imponovati i nagoveštavati konačni otklon od onog obrasca „političke kulture“ po kojoj je zapamćen 29. juli 1990. godine.\nSve, međutim, nije do kraja bistro, ni izvesno.\nEnfant terrible muslimansko-bošnjačko-šiptarske antisrpske ideje, Sulejman Ugljanin, i dalje je u sedlu u koje je pre tri decenije uskočio na novopazarskom stadionu.\nOd pre izvesnog vremena više nije predsednik Bošnjačkog nacionalnog veća, za koje Fuad Baćićanin u „Stavu“ kaže da je „naš dom“, ali je, posle ostavke Esada Džudže, to postala dr Jasmina Curić, sa Ugljaninove liste „Samoopredeljenje“, čije je ime sasvim slučajno identično imenu stranke kosovskog ekstremiste Aljbina Kurtija, sa kojim Suljo ostvaruje bratsku saradnju.\nUgljanin se glasno zalaže za „specijalni status Sandžaka“, što je samo drugačija formulacija zahteva za autonomiju („Sandžak autonomija: formula opstanka“ glasio je natpis iznad glava prisutnih prilikom predstavljanja Ugljaninovih kandidata za BNV), a njegov slogan o poštovanju Ustava Srbije u meri u kojoj on poštuje Bošnjake i dalje je na snazi.\nProslavljajući pobedu na prošlogodišljim izborima za savete nacionalnih manjina, Ugljaninove pristalice su, pored ostalog, klicale i „Sandžak – republika“. Kandidat za većnika na ovoj listi bio je i Fuad Baćićanin.\nRadovati se neuspehu vojnog puča protiv „demokratskog poretka“ u stranoj državi i biblioteku u Muzeju „Ras“ imenovati datumom pobede demokratije u (geografski) udaljenoj Turskoj, a otvoreno ili prikriveno podsticati na nepoštovanje Ustava u svojoj državi nije baš uverljiv znak političke i moralne doslednosti.\nNa današnji dan ne možemo, a da se ne upitamo neće li uvezenu pozitivnu simboliku godišnjice 15. jula ipak jednom zasenčiti izvorni smisao domaćeg, potisnutog, ali neupokojenog duha 29. jula? Ovo pitanje nikako ne znači da bismo voleli da tako bude ili da znamo da će tako biti. Naprotiv, ali…\n„Alah neće promeniti stanje jednog naroda, ako taj narod ne promeni sebe“, poruka je iz „Kurana“. Ima li snage za takvu, istinsku promenu?\nTagoviDarko Tanasković Novi Pazar Raška Redžep Tajip Erdogan Sandžak Srbija Turska


Žitounija traži uvoz pšenice, proizvođači semena protiv - AgroSmart\n„Proizvodjači brašna su smanjili prosečan mesečni izvoz brašna od 21.000 tona na oko 16.000 tona zbog nemogućnosti da od domaće pšenice proizvedu brašno visokog kvaliteta za peciva, lisnata testa i burek“, rekao je Šajatović.\nDodao je da mlinari žele da uvezu pšenicu da ne bi i dalje gubili kupce na domaćem i stranom tržištu.\n„Mlinari su tražili ukidanje carine na šest meseci da bi uvezli oko 30.000 tona pšenice, poboljšivača kvaliteta iz Madjarske“, rekao je Šajatović. On je ocenio da Srbija ne bi izgubila prihode od carine na potencijalni uvoz neke druge pšenice jer je godinama ne uvozi, poslednji put je uvezla pre desetak godina kada je domaću pšenicu napala žitna stenica i smanjila joj kvalitet.\nBrašno od domaćih sorti pšenice prosečnog kvaliteta, prema rečima Šajatovića, košta 200 evra po toni, a od vrhunskih sorti oko 300 evra po toni.\nOn je rekao da poboljšivač mora da se uveze iz Madjarske jer je nema na domaćem tržištu, kako tvrdi konsultant firme BSP iz Srbobrana koja proizvodi te sorte, Miroslav Malešević.\n„Mlinovima bi bilo lakše da mogu da kupe pšenicu, poboljšivač kvaliteta na domaćem tržištu, ali je nema na Novosadskoj berzi i drugim tržištima“, rekao je Šajatović. Dodao je da mlinari nemaju naviku da za kupovinu pšenice raspisuju tender.\nMalešević, medjutim, tvrdi da je ove godine u Srbiji zasejano najmanje 80.000 do 100.000 hektara visokotehnološki kvalitetnom pšenicom, koja se koristi kao poboljšivač, ali da mlinari nisu hteli posle žetve da je plate dva dinara skuplje u odnosu na slabije sorte koje daju veći prinos, pa je proizvodjači više seju.\n„Mlinari nisu reagovali kada su, posle žetve prekupci sa Kosova, Hrvatske i Bosne, kupovali kvalitetne sorte u Srbiji i izvozili, a te pšenice je ove godine u Srbiji bilo oko 500.000 tona prema količini semena koje je kupljeno“, rekao je Malešević. On je rekao da je najbolje proveriti da li tog žita ima još na domaćem tržištu ako se raspiše tender.\nIstakao je da je izričito protiv uvoza zato što, kada se skine carina, tada će kontrola biti skoro nemoguća i uvoziće se „svakakav kvalitet“. Problem je, kako je rekao, i to što ni država nema nikakvu regulativu oko korišćenja domaćih visokokvalitetnih sorti pšenice, a ima ih desetak.


O “Boju na Kosovu” odlučiće Strazbur - Glas Srpske\nO “Boju na Kosovu” odlučiće Strazbur\nDragana Orlović 11.07.2019 10:13\nBanjaluka - Izgubivši vjeru u ovdašnje sudove, nekadašnji pripadnik Vojske RS i Oružanih snaga BiH Radenko Borojević po pravdu je otišao čak u Strazbur, odakle već dvije godine čeka epilog dugogodišnje pravne borbe protiv Ministarstva odbrane BiH, od kojeg traži da mu vrati njegove slike.\nBorojevićeva bitka po raznim sudovima traje skoro sedam godina i polako, kako kaže, gubi nadu da će ikada vratiti svoja autorska prava.\nSlike “Boj na Kosovu” i “Koridor života”, koje su registrovane i u Institutu za zaštitu intelektualnog vlasništva, te serijal od pet slika “Srpski vojnik kroz istoriju i ratovanje” njegova su djela koja su bila motiv mnogih manifestacija. Ta djela obilježila su razne istorijske datume, a našla su se i u dva filma, iako od Borojevića niko nije tražio dozvolu za njihovo korišćenje.\n- Sve manje vjerujem u pravni sistem i mislim da polako gubim ovu bitku za svoja autorska prava, koja traje evo već sedam godina - razočarano poručuje Borojević.\nBorojević objašnjava da je 20. januara 2017. godine poslao apelaciju Ustavnom sudu BiH, koji je, kako navodi, samo prepisao odluku Suda BiH, zbog čega je 7. septembra te godine predmet poslao u Strazbur.\n- Sve što sam mogao uradio sam. Ali, teško da će se išta promijeniti u ovom slučaju - dodaje Borojević.\nOn napominje da nikada nije dobio bilo kakvu naknadu za svoje slike i njihovo korišćenje.\n- Jednostavno, prisvojili su ih - ističe ogorčeno Borojević i dodaje da njegov ugovor o angažmanu u vojsci nije u vezi sa njegovim umjetničkim radom.\nBorojević kaže da je riječ o djelima koja je naslikao dok je još bio u vojnoj službi i izložena su u Klubu VRS u kasarni “Kozara”. Međutim, sa vojnom službom se oprostio 2013, zbog prelaska starosne granice od 35 godina. Tada je i zatražio od Ministarstva odbrane BiH da mu slike budu vraćene, ali zahtjev je odbijen, uz obrazloženje da su uknjižene kao vlasništvo vojske.\nU bici za vraćanje svojih djela našao je uporište i u Zakonu o autorskim i srodnim pravima BiH, na osnovu kojeg je dobio dvije presude Suda BiH u svoju korist. Prvu u junu 2015. i drugu u aprilu ove godine. Međutim, njegova sreća kratko je trajala. Obje presude su poništene. Takva odluka obrazložena je time da je Borojević slike uradio tokom radnog vremena u vojnoj službi i da nema autorska prava nad njima.\nZakon o autorskim pravima predviđa da ako djelo nastane u izvršavanju radnih obaveza ili po uputstvima poslodavaca, sva autorska prava prenesena su na poslodavca za period od pet godina od dana završetka tog djela. Međutim, to nije slučaj ukoliko je ugovorom ili drugim aktom drugačije regulisano. Poslije isteka roka od pet godina prava poslodavca prestaju i prelaze na autora. Ova procedura je drugačije regulisana ako je poslodavac zatražio ponovni prenos prava, a u tom slučaju autoru pripada odgovarajuća naknada.


Prema saznanjima "Blica", njih dvojica su se sukobili pre nekoliko meseci, a sve se završilo fizičkim obračunom u kome je Đorđević izvukao deblji kraj.\n- Zašto su se sukobili, zasad nije poznato, ali je interesantno da su obojica hapšena zbog droge. Ono što je međutim sigurno je da Đorđević nije mogao da pređe preko tih batina i čekao je izvesno vreme da bi se osvetio za njih. Ali nije se osvetio pesnicama, već oružjem 18. aprila u klubu u beogradskom naselju Savamala, u kojem je bila privatna, zatvorena proslava i Radulović gost na njoj. Prišao je Raduloviću koji je stajao za šankom, kratko ga pozdravio, izvadio pištolj i ispalio u njega nekoliko hitaca od kojih je jedan narko-dilera pogodio u grudi - kaže sagovornik “Blica” upoznat s istragom.\nmiks Znači ubica je već pravosnažno bio oslobođen za pokušaj dvostrukog ubistva??? Pa što ne bi čovek opet rokao kad vidi da mu neće niko ništa\nPavle krokodil Mnogo dilera je ubijeno u poslednjih godinu dana. Jako mnogo. Oni vise ne rade. Dakle pitanje je, ko danas radi drogu?\nDzoni Svi poznati dileri...ljudi da li je ovo normalno??Ovo je jos jedan dokaz da mocni narko dileri vladaju Srbijom.\nVlad "interesantno je da su obojca hapseni zbog droge"?!..ne baš suprotno. Senzacionalno bi bilo da nisu!\nUroš "sve poznati dileri" ali su zato naučnici nepoznati, kao i deca sa zlatnim medaljama sa takmičenja u znanju\nRodjaci U Srbiji Narko dileri, dobijaju nanogice.A, gradjani za saobracajni prekrsaj idu u zatvor.\nZeljko Poznat kao diler? Jel ima neko koga policija ne poznaje, ili ko ne potplaćuje policiju?\npaja Nama trebaju Kineski zakon za dilere droge za godinu dana sve bi bilo reseno.\nvlajko Ovaj apelacijoni sud treba zabraniti zakonom da postoji.....\nIvan @paja Pa zar stvarno mislis da drzava to zeli da resi?


Najaktuelniji roman u 2015. godini, u Europi. Dobitnik nagrade Medicis za najbolji strani roman objavljen u Francuskoj u 2015. godini.\nŠto više slušate o nesreći izbjeglica u svijetu, to više trebate znati o ljudima koji koriste njihovu nevolju. Surova istina o trgovini ljudima.\nPrenosimo prikaz knjige "Još" koji je za dnevni list Oslobođenje napisao Jasmin Agić:\nPrikaz knjige: Putovanje u središte pakla\n"Još", Hakan Gunday, Šahinpašić, Sarajevo, 2015.\nTurska obala Mediterana još je od starog vijeka bila centar svjetskih zbivanja, a put preko Bosfora i Dardanela mnogi su istočni zavojevači koristili kao najzgodniji prelaz da svoje razularene horde prebace iz Azije u Evropu nastojeći ovladati cijelim poznatim svijetom. I poslije, kada je antički svijet nestao, putevima koji su kroz Tursku vodili sa istoka prema zapadu koristili su se svakojaki ljudi zamišljajući kako je ono što ih čeka na kraju putovanja vrijedno svakog napora. Za Arape i Otomane Evropa je bila izazov, prijetnja i cilj, a svaki pokušaj da se ovlada njenim prostorom izrastao je iz želje da se gospodari onim što je u simboličkom smislu posjedovalo najveću vrijednost. Predstave o bogatstvu evropskog prostora poprimale su groteskne i egzotične promjere, ali svakako da je to imaginarno bogatstvo bilo motiv dugovijekovne i neprekinute žudnje i želje koja nije ugasla čak ni u vremenu naše savremenosti.\nTurski romanopisac Hakan Gunday napisao je roman u kojem je opisano jedno takvo putovanje samo što tema njegove fikcije nije romansirana historijska anegdota nego priča o putovanju hiljada očajnih ljudi koji, koristeći se drevnim putevima, nastoje dospijeti u Evropu uvjereni kako će dospijeće na taj kontinent prekinuti agoniju njihovog siromaštva i društvene besperspektivnosti. U središtu Gundayevog romana "Još" nalazi se lik malodobnog trgovca ljudima Gaze, koji zajedno sa svojim ocem Ahadom prevozi unesrećene migrante iz anadolijskih planina do obale Sredozemnog mora. Surov i nemilosrdan posao trgovine ljudima dovodi malog Gazu u bezbroj dijaboličnih situacija, a vođen demonskim savjetima svog bezskrupuloznog oca on postaje dijete bez ikakvih osjećanja. Otupio na nesreću drugih, bez razvijenih empatijskih nagona prema ljudima i potpuno nesojetljiv prema patnji svojih klijenata Gaza usavršava znanja iz međunarodne trgovine ljudskim životima družeći se sa svijetom iz kriminalnog podzemlja. To je šarolik i surov svijet kojim vladaju darvinovski zakoni preživljavanja i u kojem je svaki normalan osjećaj slabost zbog koje se može izgubiti život.\nOdnos koji Gaza razvija prema bešćutnom ocu Ahadu jedna je posebna mješavina odbojnosti i straha koju na jednom podsvjesnom nivou nadopunjuju osjećaji divljenja i strahopoštovanja. Iako je žrtva čestih očevih izliva brutalnosti Gaza to nasilje ispoljeno prema njegovom dječijem tijelu ne doživljava kao nepravdu. Za njega fizičko nasilje, psihičke torture i ponižavanje ljudske ličnosti prerastaju formu ekscesa preobražavajući se u dječijem umu u mjesto norme, zakonitosti i uobičajenosti. Hiljade onih koje, u zakamufliranim kamionima, prevoze do obale mora, a zatim smještaju u posebno izgrađenu prostoriju za nadzor u Gazinoj svijesti stapaju se u jedno bezlično i amorfno lice koje nema ljudskih facijalnih obrisa. Oni su u sistemu trgovine ljudima brojke, a za ljude koji se bave tim prljavim poslom samo roba i zato svaki onaj koji onemoća i posustane, ili se pobuni protiv nehumanosti i sitnih sadističkih ugnjetavanja biva eliminisan i ubijen. U takvom sistemu Gaza je uspješan radnik na kojega se otac i njegovi partneri mogu osloniti dobro znajući da će njegova neumjerena revnost u izvršavanju zadataka biti ekspeditivna i učinkovita čak i kada se od njega zatraži da ubije čovjeka.\nGundayeva pripovijest u mnogim svojim djelovima nadilazi zastrašujuću dokumentarnost, a njegova namjerna hiperbolizacija događaja i ponašanja likova čini se da ima jasnu namjeru. Tim se sredstvom literarne gradacije Gunday služi kako bi što nedvosmislenije obznanio s kakvim nemilosrdnim aktivnostima se njegovi likovi zanimaju ne dozvoljavajući čitaocu da dovodi u pitanje njegove otvorene karakterizacije i komentarisanja događaja u fabuli. Likovi njegovog romana nisu jednodimenzionalni niti stereotipni, ali osjećaj kako je to roman u kojem se opisuju gnusna djela ljudi koji nimalo ne drže do ljudskog života ili njegovog dostojanstva sasvim je interpretacijski ispravan. I Gaza koji je prisiljen još kao dijete odbaciti norme učtivog i dopustivog nije ličnost prema kojoj čitalac gaji simpatije, a onoga trenutka kada počne uživati u savršeno osmišljenim mučenjima, kojima zabavlja svoju dokonost, on postaje literarni antijunak i potpuni otpadnik od normalnog.\nU životnom padu koji Gaza doživljava pretvarajući se iz prosječnog djeteta u nekrofilnog mučitelja prelomno mjesto dešava se tokom jedne monstruozne igre koju je osmislio i sproveo u djelo. Svjestan kako život ljudi koje čuva u ogromnom, hermetički, zatvorenom prostoru zavisi samo od njegove pažnje za Gazu počinje bivati izazovno ne samo u ludističkom nego i metafizičkom smislu. Razmišljanje o neobičnosti situacije u kojoj desetine odraslih ljudi bespogovorno izvršavaju svaku komandu dobivenu od četrnaestogodišnjeg dječaka provociraju u njemu želju da postane njihov apsolutni gospodar. On među zatočenim ljudima bira jednog sredovječnog čovjeka, Afganistanca Rastina, i odlučuje s njegovom pomoći izvršiti jedan sociološki eksperiment. Nizom lukavih obmana, a koristeći bezizlaznost njihovog položaja, Gaza ubjeđuje cijelu grupu kako će biti ubijeni ne budu li strogo i bez otpora slijedili svako njegovo uputstvo. Kada shvati da su preplašeni ljudi spremni učiniti sve što naredi, Gaza se počinje igrati njihovim zajedništvom osjećajući neopisivo zadovoljstvo u posmatranju konsekvenci svog malog despotovanja. Testirajući njihovu spremnost podvrgavanja suludim naredbama Gaza počinje uviđati neodoljivost diktatorske moći shvatajući istovremeno da je umijeće manipulacije zahvalnije oružje od ponižavanja ljudi fizičkim kaznama.\nNalazeći se na dobrom putu da od marginalne ličnosti u međunarodnoj trgovini ljudima postane važna figura tog zločinačkog svijeta Gaza i Ahad doživljavaju saobraćajnu nesreću u kojoj otac i svi migranti pogibaju, a Gaza ostane živ samo pukom srećom. Vlasti otkrivaju istinu o poslovima njegovog oca, ali im uloga Gaze ostaje tajnovita. Njihovo neznanje i nespremnost da za tako strašne zločine okrive malodobnog dječaka Gaza koristi da samog sebe amnestira od prošlosti i zločina koje je činio. Bez roditelja, bez novčanih primanja i bez mogućnosti da se jednostavno vrati u tokove normalnog života Gaza postaje štićenik jednog doma za nezbrinutu djecu u Istanbulu. Tamo upoznaje sustav odgoja napuštenih maloljetnika koji u njemu još više produbljuje uvjerenje kako je društvo neoprijateljski nastrojeno prema pojedincu, a kada više ne mogne izdržati neprekidna seksualna iskorištavanja svojih vaspitača njegovo ponašanje postaje nepredvidivo i suicidalno.\nKao osobu sklonu naizmjeničnoj katatoniji i nekotroliranim izljevima bijesa Gazu hospitaliziraju u ustanovi za mentalno oboljele osobe. Ali, čak ni tamo ne pronalazi duševni mir i gledajući kako nemar, nebriga i korupcija čak i na takvim mjestima izjedaju društvene ćelije i uništavaju pojedinca Gaza neumjernenim uživanjem u morfiju bježi u neki sopstveni svijet iluzija. Ovisnost se nastavlja i po izlasku iz ludnice, a taj osjećaj otpadništva pojačava se njegovom nesposobnošću da prihvati svijet uljuljkan u uspokojavajuće licemjerje. Živi potucajući se ulicama svog rodnog grada ili se krijući od svijeta u mračnim i prljavim hotelskim sobama halucinirajući kako razgovara sa mrtvim Afganistancem Rastinom koji mu se počinje ukazivati i na javi i u snu. Tek kada shvati da je Rastinova magličasta pojava antropomorfizacija njegove savjesti Gaza počinje uviđati koliko je monstruozan i nakaradan bio njegov život. I tada odlučuje da priču svoga života zapiše u svesku vjerujući kako će njegovo svjedočenje pomoći da se obustave sva ta putovanja koja, uz samo jednu želju, kreću iz Azije – cilj tih prislinih pustolovina je da se dospije u Evropu čak i po cijenu gubitka vlastitog dostojanstva.\nUvijek su ta epska putovanja kojima se iz Azije nastojalo doprijeti do Evrope, čak i ona arogantna osvajačka, nosila u sebi nevidljivu klicu tragičnosti, ali samo su današnja putovanja migranata tragedija bez ostatka. Talenat turskog pisca Hakana Gundaya dočarao je svu bijedu tih nesretnih i nerijetko isprovociranih pothvata u kojima se snovi o sreći i ugodnijem životu preobražavaju u najgoru noćnu moru. Gundayeva sposobnost da dramski napeto sučeli dva suprotstavljena svijeta, onaj migranata i njihovih krijumčara, pomogla je njegovom literarnom naumu u kreiranju ubjedljive, strašne i ganutljive priče, a kritičnost u prikazivanju uloge državnih činovnika i izostanka romantizacije likova učinili su njegov roman otvoreno suprotstavljenim zvaničnim objašnjenjima turske državne politike o odnosu koji ima prema izbjeglicama i migrantima. Sve su to bili razlozi da Gundayev roman Još dobije priznanje Prix Medicis etranger i tako bude proglašen najboljim prevedenim djelom u Francuskoj za 2015. godinu.


Najnovija američka istraživanja o sreći pokazuju da najsrećniji ljudi nisu ni najbogatiji, ni najuspešniji, ni oni koji imaju najbolje poslove, već oni koji imaju svakodnevne i kvalitetne interakcije sa drugima i dobre međuljudske odnose.\nNije ni čudno, da je intereaktivnost još u teoriji predstavljena kao najviši nivo emocionalne pismenosti. Za razliku od osnovnih komponenti emocionalne inteligencije, koja stavlja zadovoljnog pojedinca u centar, socijalna inteligencija u centar stavlja odnos između jedinki. Upravo je interaktivnost ta koja predstavlja adekvatno reagovanje na emocije u komunikaciji.\nDanas u poslovnom svetu često se koristi i pogrešno upotrebljava, reč „interes“. Umesto da akcenat bude stavljen na zajednički interes u kome jedan posao može da donese dobit obema stranama, moderni biznismeni više razmišljaju o jednostranom interesu gde je druga strana na gubitku. U partnerskim odnosima dešava se slična stvar. Interes se svodi na zadovoljenje potreba jednog člana, a zanemaruje se kvalitet odnosa.\nPrvi korak duševnog opismenjavanja upravo je vraćanje sebi, a zatim gajenje dobrih međuljudskih odnosa, koji donese produktivnost i boljem kvalitetu života.\nVraćanje sebi podrazumeva svest i gajenje svojih misli i osećanja. Svoju svest možete da zamislite kao vrt koji ima neobične plodove, ali i korov koji vam smeta… Taj isti korov može da se počupa i spali, a zatim zasadi seme radosti i ljubavi. Isto je i u interaktivnim odnosima… ako u njih ubacujete dobre misli, dela i osećanja i ako ih budete gajili, oni će pustiti koren i pretvoriti se u vrt koji će vas samo radovati.\nLjubica Bogetić – MA psiholog\n20. jula 2015. | 0 Comments


Published on Friday, 15 September 2017 11:41\nAli prije nego pređem na zadatu temu hoću da vas obavijestim da smo hvala Allahu, dželle še'nuhu, mi hadžije iz Bosne i Hercegovine i bošnjačke dijaspore u našim dovama na hadžu sjećali se Ummeta, našega naroda, Domovine i svih onih koji imaju hak u našim dovama i nadamo se da su naše dove bile kabul! Prekjuče ujutro je Allahovom, azze ve dželle, voljom u Meki preselio naš hadžija Muhamed Baltić, a istoga dana na akšam namazu mu je dženazu klanjalo preko milion klanjača, nakon čega je u Meki ukopan u mezarju Šerai'. Molim Allaha, subhanehu ve te'ala, da se smiluje našem hadžiji Muhamedu i svima nama i sastavi nas u Firdevsu!\nOvakur'anskaistinaostajesvedoSudnjegadanaionjojnemapolemike i ona se danas obistinjuje i u Mijanmaru gdje živi oko 60 miliona stanovnika, a većinski budisti Rohinja muslimane vide isključivo kao bangladeške muslimane koji dolaze da bi im oteli zemlju. Burmanski generali iz vojne hunte koja je decenijama vladala tom zemljom smatrali su da „ti ilegalni imigranti nemaju nikakve veze sa Mijanmarom“. Budisti im čak osporavaju ime Rohinja i zovu ih Bangladešanima, uz dodatak „ilegalni imigranti“.