SVJETSKA ZDRAVSTVENA ORGANIZACIJA I ECDC UPOZORAVAJU: Delta soj koronavirusa dominira u velikim dijelovima Evrope, brzo se širi među… | Slobodna Bosna\nSVJETSKA ZDRAVSTVENA ORGANIZACIJA I ECDC UPOZORAVAJU: Delta soj koronavirusa dominira u velikim dijelovima Evrope, brzo se širi među…\nDelta varijanta već je otkrivena u gotovo svim evropskim zemljama i nastavit će se širiti i potiskivati druge varijante, osim ako se ne pojavi novi virus.\nZaraznija delta varijanta koronavirusa sada dominira u velikim dijelovima Europe, objavili su Evropski centar za prevenciju i kontrolu bolesti (ECDC) i Svjetska zdravstvena organizacija (WHO).\nPodaci prikupljeni između 28. juna i 11. jula pokazuju da je delta varijanta dominanta u 19 od 28 zemalja s dovoljno informacija.\nProsječni udio analiziranih slučajeva zaraženih delta varijantom u ovih 19 zemalja iznosi 68.3 posto. Ranije dominantna alfa varijanta dosegla je udio od 22.3 posto.\nIstovremeno, zdravstvene ustanove sa sjedištem u Kopenhagenu i Stockholmu skrenule su pažnju na potrebu ponovnog pojačavanja napora kako bi se spriječilo širenje koronavirusa.\nBroj potvrđenih slučajeva porastao je u Evropi u svakom od posljednje četiri sedmice, s posebno brzim porastom među mlađim ljudima.\n"Dobra je vijest da podaci jasno pokazuju da primanje pune serije vakcina znatno smanjuje rizik od teške bolesti i smrti. Kad ih se na to poziva, ljudi bi se trebali vakcinisati", rekao je direktor WHO-a za Europu, javlja Hina.\nČETVRTI TALAS KORONAVIRUSA U BiH: Sve više oboljelih od virusa korona među mladima, trudnicama i porodiljama (VIDEO)\nDELTA SOJ UZIMA SVE VIŠE MAHA U BOSNI I HERCEGOVINI: Bolnice proširuju kapacitete, nadležni zvone na uzbunu (VIDEO)\nKORONA BUKTI U BiH, VISOK PROCENAT TEŠKIH KLINIČKIH SLIKA: Bolnice u Sarajevu pune, fali kapaciteta, kadrova i opreme


SEEbiz.eu / RS / Srpsko tržište osiguranja još uvek zaostaje\nSrpsko tržište osiguranja tržište osiguranja Dunav osiguranje Rade Bjelobaba Grawe Mirko Petrović Zoran Blagojević Wiener Stadtische\nDatum objave: 07.01.2019. - 20:03:26\nBEOGRAD - Razvijenost tržišta osiguranja ukazuje na ekonomsku snagu i finansijsku stabilnost zemlje. U proteklih desetak godina, otkad Narodna banka nadzire rad osiguranja kod nas, tehničke rezerve kompanija porasle su sedam puta, a uplata premija trostruko, što govori o skoku životnih polisa. Ipak, ukupnim rastom osiguranja od 5,2 odsto u prošloj godini, taj sektor nije zadovoljan.\n"Nažalost, kada pričamo o prva tri kvartala, imamo situaciju da tržište osiguranja nedovoljno raste u odnosu na rast društvenog proizvoda", kaže direktor Wiener Stadtiche osiguranja Zoran Blagojević.\n"U prilog tome, govori podatak da se 89 posto od ukupne imovine nalazi u novčanim fondovima, 10 posto u balansiranim, a samo jedan posto u fondovima rasta, tj. akcijskim fondovima", navodi direktor Investicionog fonda-Raiffeisen Rade Bjelobaba.


STOP PORODIČNOM NASILJU - Peticije.online\nSTOP PORODIČNOM NASILJU\nPETICIJA ZA SUZBIJANJE NASILJA U PORODICI KROZ UVOĐENJE OBAVEZNOG\nPSIHOSOCIJALNOG TRETMANA ZA POČINIOCE NASILJA U PORODICI\nSvrha psihosocijalnog tretmana počinilaca jeste da u Srbiji, bude što manji broj izvršenih krivičnih dela nasilja u porodici.\nTretmanom se postiže povećanje bezbednosti, dugoročna sigurnost žrtava nasilja i sprečava se prenošenje modela nasilja sa roditelja na decu. Еvaluacija u Srbiji, slično kao i u Evropi, ukazuje da kod око 80% počinilaca nasilja, koji prođu kroz tretman, nije bilo recidiva (povrata) nasilničkog ponašanja.\nCilj ove peticije je da se uvede psihosocijalni tretman, kao obavezna mera i dopuna dosadašnjeg sistema kažnjavanja počinilaca, a ne zamena za kaznu.\nDosadašnji sistem kažnjavanja počinilaca, nije obavezno uključivao ovaj tretman, pa samim tim nije mogao uticati na suštinski uzrok ovog problema, a to je promena u svesti i ponašanju samih počinilaca, koja je neophodna, da bi došlo do trajnog prestanka nasilja.\nIAN Medjunarodna mreza pomoci Kontaktirajte autora peticije\nPotpisivanjem, ovlašćujem IAN Medjunarodna mreza pomoci da preda moj potpis onima koji imaju moć odlučivanja po ovom pitanju.\nDodajte peticiju "STOP PORODIČNOM NASILJU" ovom spisku\nSve vreme 973 789\n24 sati 365 291\nSve vreme 833 657\n24 sati 141 110\nSve vreme 906 778\n24 sati 97 82\nSve vreme 2590 2237\nSve vreme 12935 6755\nSve vreme 535 490\n24 sati 15 11\nSve vreme 1018 806\nSve vreme 16635 12077\n24 sati 10 8\nSve vreme 52 31\n24 sati 6 3\nSve vreme 4127 3446


source.ba | Adis Gološ u videu poručuje "Nemojte doći u Sarajevo": Razbijanje predrasuda i neistina o našem gradu!\nAdis Gološ je na svoj YouTube kanal postavio neobičan i zanimljiv promotivni video o Sarajevu pod naslovom "Don't visit Sarajevo".\nOn je u svom videu govorio o ljepotama Sarajeva, usput razbijajući predrasude ili neistine o glavnom gradu Bosne i Hercegovine, te stvari koje nemaju veze sa istinom, a često se govore o Sarajevu.\nO čemu se radi, pogledajte u ovom zanimljivom videu.\nTagovi: SarajevoAdis Golos


Dečak iz najtužnijeg filma Čarlija Čaplina ima još tužniju intimnu priču - Recepti Balkana.net\nDečak iz najtužnijeg filma Čarlija Čaplina ima još tužniju intimnu priču\nby Admin · 7 Jula, 2018\nDžeki Kugan je dečak koji je ušao u istoriju zahvaljujući filmu Čarlija Čaplina “The Kid”. Njegova intimna priča je dovela do uvođenja zakona koji i dan danas štiti decu glumce u Holivudu.\nMalog Kugana je otkrio Čarli Čaplin u jednom pozorištu u Los Anđelesu i tada je počela karijera u kojoj je snimio 19 nemih filmova, a kasnije ga je publika zavolela u ulozi ujka Festera u čuvenom sitkomu “Porodice Adams”.\nBio je jako mali kada je zahvaljujući Čaplinovom filmu “The Kid” zaradio četiri miliona dolara, što je u to vreme bio još veći novac nego danas. Tinejdžerske godine je proveo turbulentno i navodno je bio umešan u linčovanje uličnih lopova koji su kidnapovali i ubili Bruk Kart, Kuganovu prijateljicu. Otac mu je poginuo u saobraćajnoj nesreći, baš kao i najbolji drug Džunior Durkin. Džeki je bio u kolima i bio je jedini preživeli.\nUprkos činjenici da je kao dete zaradio bogatstvo, nije imao ništa od toga. Njegova majka i očuh su novac trošili na dijamante, skupe automobile i luksuzan život.\nKada je odrastao, shvatio je da ga rođena majka potkrada celog života i da mu neće dati ništa od para koje je zaradio. Čarli Čaplin mu je finansijski pomagao kada je imao probleme s preživljavanjem.\n– Nikada nismo obećali da ćemo Džekiju dati bilo šta. Svaki dolar koji dete zaradi pre 21. pripada njegovim roditeljima – izjavila je njegova majka.\nPosle godina mučenja, Kugan je rešio da stvar uzme u svoje ruke. Odlučio je da tuži majku i očuha 1938. Dobio je presudu i zbog njega je donet novi zakon. Od 1939. deo novca koji zarade deca glumci ostaje njihov i sve je uređeno ugovorima. Ni to nije bilo najsrećnije rešenje, jer samo 15 odsto od dečjeg novca mora da se izdavaja na stranu, na poseban račun, a taj iznos deca mogu da koriste kada postanu punoletna.\nPROČITAJTE 6 nenamjernih grešaka koje ponavljate, a njima ugrožavate zdravlje bubrega\nSam Kugan nije profitirao mnogo jer je njegova majka potrošila veliki deo onoga što je zaradio, tačnije ostalo mu je 126.000 dolara. U poređenju s četiri miliona, ovo jeste mala suma.\nZbog svega toga je kadar iz filma “The Kid” u kom mali Kugan plače još dirljiviji. Ne zbog novca, nego zbog činjenice da ga je majka prevarila zbog novca.\nNext story Sarajlija smislio način pranja automobila\nPrevious story Tragičan prizor sa Dunava je poslednja opomena za planetu Zemlju\nZnate li u kakvom vam je stanju imunitet? Ove vam pretrage mogu na to odgovoriti 11 Januara, 2022\nUZELA JE PAPIR I MAKAZE, A ONO ŠTO JE NAPRAVILA ODUŠEVIĆE VAS: evo kako da napravite jeftin i ukrasan venac za ulazna vrata (VIDEO + URADI SAM) 29 Avgusta, 2018\nMASER I CVEĆARKA OPERISALI ŽENE U BEOGRADU: 5 godina radio u centru Beograda predstavljajući se kao plastični hirurg?! 13 Maja, 2021


Estradna oblast na prostoru Republike Srpske uređena je Zakonom o estradnoj djelatnosti Republike Srpske br. 01-387/04 (Sl. glasnik RS br. 46/04 od 21.05.2004. godine) i Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o estradnoj djelatnosti br.01-1595/09 (Sl. glasnik RS br. 106/09 od 02.12.2009. godine). S obzirom na činjenicu da je ovim Zakonom predviđen rad samo jednog estradnog Udruženja u Republici Srpskoj, sva estradna udruženja morala su da usklade svoje poslovanje i na preporuku Ministarstva kulture, formirano je jedinstveno udruženje na nivou Republike Srpske.\nUdruženje estradnih radnika i estradnih umjetnika Republike Srpske, "Estrada Republike Srpske" - "ERS", osnovano je 21. jula 2004. godine, Sudsko rješenje br: F-1-193/04 od 4.10.2004. god, matični br. 019842209, JIB: 4402107760003, žiro račun: 5620990001777340 sa sjedištem: Banja Luka, Ulica Drage Malića 3. sa svojih šest regionalnih podružnica i to: I-Banja Luka, II-Prijedor, III-Doboj, IV-Istočno Sarajevo, V-Bijeljina, VI-Trebinje.\nUdruženju estradnih radnika i estradnih umjetnika Republike Srpske u okviru njegove nadležnosti povjereno je vršenje javnih ovlašćenja: nadležno je za pitanja utvrđivanja estradnog svojstva i estradne kategorije i licenciranje estradnih radnika i estradnih umjetnika; vodi evidenciju estradnih radnika, estradnih umjetnika i izvođača; izdaje članske karte članovima Udruženja; propisuje način oglašavanja, rješava u pitanjima organizovanja estradnih programa; određuje uslove prijave za bavljenje estradnim radom na području Republike Srpske; donosi rješenja, daje mišljenja, izdaje potvrde i druge isprave o činjenicama o kojima odlučuje ili vodi evidenciju; organizuje estradne programe, vrši agencijske poslove i obezbjeđuje angažmane za članove.\nEstradnom djelatnošću i javnim izvođenjem estradnog programa mogu se baviti lica koja imaju priznato svojstvo estradnog radnika i estradnog umjetnika ili vrhunskog estradnog umjetnika u skladu sa odredbama Zakona o estradnoj djelatnosti. Sticanje estradnog svojstva bliže je regulisano u Pravilniku o kriterijumima za priznavanje i sticanje statusa estradnog radnika, estradnog umjetnika i vrhunskog estradnog umjetnika u Republici Srpskoj koji je propisao Ministar prosvete i kulture Republike Srpske.\nViše o dosadašnjem radu --->\nOrganizovanje estradnih programa - sve potrebne informacije možete pronaći ovdje->>>\nОbrasce možete odštampati i popuniti ručno ili izvršiti popunu na računaru i poslati na e-mail. Ukoliko nemate program za čitanje PDF dokumenata, možete ga preuzeti оvdje->>>.


Poznat termin kada će Đoković početi borbu za novi trofej! | Meridian Sport\nNaslovna Tenis Poznat termin kada će Đoković početi borbu za novi trofej!\nNajbolji teniser na svijetu Novak Đoković u utorak počinje borbu za drugi pehar Rolan Garosa.\nPrvi protivnik protiv kojeg igra Novak u prvom kolu biće Šveđanin Mikael Imer, trenutno 80. igrač na ATP listi.\nŠveđaninu je najbolji plasman u karijeri bilo 67. mesto na svetskoj listi, a 22-godišnji igrač se do sada nije sastajao sa prvim reketom planete.\nNema sumnje da će Đoković nakon diskvalifikacije na US Openu imati veliki motiv “za osvetu”, a mečevi na početku Rolan Garosa poslužiće mu kao “zagrijavanje” za završnicu.\nPrethodni tekstKošarkaši Budućnosti nadigrala Mornar\nSljedeći tekstRafael Nadal: Novak je u pravu, pobjediv sam na šljaci, ali ću se boriti do kraja\nOstali sportovi Aleksandra Šćepanović - 23 oktobra, 2020 0\nBarselona u januaru dovodi tri pojačanja\nBRZI TIKET – Liverpul u Amsterdamu poslije 53 godine! Bajern i Atletiko u Minhenu!\nRašad Von nije više košarkaš Budućnost Volija\nGilbert – Predstojeći US Open će biti velika enigma\nAleksandra Šćepanović - 19 avgusta, 2020 3\nĐoković deklasirao Berankisa i plasirao se u 3 kolo RG!\nMarija Bakić - 1 oktobra, 2020 0


Trosoban stan, Beograd, Gradić Pejton, prodaja, 74m2, 157753e, id734714 - Oglasi SveNekretnine\nCENTAR-157753EĐerdapska, Gradić Pejton, Vracar, Beograd, Srbija\nDODATNI PODACI:Zgrada savremenog dizajna u izgradnji na odličnoj lokaciji beogradske opštine Vračar. U neposrednoj blizini Južnog Bulevara, Doma zdravlja Vračar, O.Š. Siniša Nikolajević i O.Š. Kralj Petar drugi, i dr.\nU izgradnji se koriste najkvalitetniji materijali sa tržišta vodeći računa o: hidroizolaciji, termičkoj izolaciji, zvučnoj izolaciji. Spoljašnji I unutrašnji zidovi se zidaju Klima Blokom.\nPosebno se posvećuje pažnja prirodnoj osvetljenosti stanova korišćenjem kvalitetne aluminijumske stolarije (proizvodjača ETEM najvišeg modela E68 ) sa termo prekidom i trostrukim izo staklenim površinama (selektivno propuštaju količinu svetlosti i vrstu zračenja). Medjuprostor izmedju stakala ispunjen je gasom (argon). Stepenište i hodnici su obloženi kvalitetnim prirodnim kamenom. Lift proizvodjača KLEEMANN povezivaće garažu sa preostalih 5 spratova. Omogućen je normalan prilaz podzemnoj garaži preko rampe koja se zimi greje u slučaju niskih temperatura i snega. Garaža je prostrana i za parkiranje SUV vozila sa najsavremenijim sistemom parkiranja renomirane nemačke kompanije WOHR. Video nadzor : u garaži , ispred ulaza i u zadnjem delu zgrade. Prednju fasadu ćine: veliki prozori (na visini 60cm od poda i do plafona) i ventilirajuća fasada sa postavkom najsavremenijih i dugovečnih materijala renomirane Italijanske kuće za uredjenje fasada DECO.\nU enterijeru stanova primenjujemo najsavremnija i praktična rešenja npr. Prostor za veš mašinu i bojler se nalazi u posebnom plakar\n155.000€ 76 m2\n155.000€ 72 m2\n155.000€ 67 m2\n155.000€ 75 m2\n159.000€ 78 m2\n157.753€ 74 m2\n155.000€ 78 m2\n162.647€ 70 m2\n160.000€ 70 m2\n156.000€ 78 m2


Novi Grad: Protest zbog odlagališta nuklearnog otpada | MTELBA\n10.09.2019. | 19:22 > 19:24 0\n"S obzirom na to da je za 30. septembar najavljen sastanak resornih ministara Slovenije i Hrvatske u vezi sa dogovorom o zajedničkom odlagalištu na lokaciji Vrbine, naša namjera je da još jednom jasno i nedvosmisleno ukažemo da je za građane Novog Grada i susjednih opština sa obje strane rijeke Une neprihvatljiva lokacija Trgovska gora, mikrolokacija Čerkezovac", rekao je Drljača.\n"Smatramo da je krajnje vrijeme da potvrdimo jedinstven stav i da nakon 20 godina istrajavanja i protivljenja namjerama Hrvatske, ne dozvolimo podjele po bilo kojoj osnovi, naročito političke perfomanse usmjerene na prikupljanje jeftinih političkih poena", istakao je Drljača.


Nakon preuzimanja slovenskog Žita Podravka postaje novi prehrambeni lider u regiji - Privredna štampa\nNakon završenog procesa preuzimanja slovenskog Žita, Grupa Podravka se svrstava u sam vrh prehrambene industrije na tržištu regije s ukupnim prihodom na godišnjoj razini od oko 600 milijuna eura.\n„Akvizicijom Žita stvaramo novog prehrambenog lidera sa značajnim potencijalom rasta na brojnim tržištima na kojima je Podravka prisutna. Ovo predstavlja snažan iskorak u internacionalizaciji poslovanja, pri čemu tržište Slovenije, pored Hrvatskog te tržišta BiH, postaje jedno od Podravkinih najznačajnijih tržišta. Žito je kompanija s vrlo kvalitetnim proizvodima, prepoznatljivim markama te uređenim sustavom poslovanja. Namjera nam je prije svega učiniti ovu kompaniju još uspješnijom i boljom te iskoristiti sve sinergijske učinke koje smo u ovom spajanju prepoznali,“ – izjavio je Zvonimir Mršić, predsjednik Uprave Podravke, prilikom prošlogodišnjeg započetog procesa preuzimanja Žita.\nPodravka i Žito imaju vrlo komplementaran asortiman proizvoda – riječ je o prehrambenim proizvodima koji imaju sličan model proizvodnje, prodaje, promocije, distribucije i logistike. Žito u svome portfelju ima široku paletu prepoznatljivih marki proizvoda, koje spadaju u sam vrh po prepoznatljivosti na tržištima regije, poput krovne marke Žito (brašno i pekarski proizvodi), potom Zlato polje (riža, tjestenina, mlinarski proizvodi), Maestro (monozačini), 1001 Cvet (čajevi), Natura (žitarice i mahunarke), Gorenjka (čokolada), Šumi (bomboni). Mnoge od ovih marki proizvoda poznate su i omiljene među potrošačima na tržištu BiH, a od ove će godine zahvaljujući rasprostranjenoj i snažnoj prodajnoj operativi Podravke biti još dostupnije i zastupljenije u trgovinama širom Bosne i Hercegovine.\nProširenjem poslovanja u komplementarnim grupama proizvoda stvaraju se mogućnosti proizvodnih i prodajno – marketinških sinergija, čime se poboljšava efikasnost poslovanja obje kompanije te povećava njihova konkurentnost. Ovim se otvara mogućnost prodaje proizvoda Žita kroz prodajno-distributivnu mrežu Podravke u više od 20 zemalja svijeta.\nVlada HNŽ: Počela isplata po ugovorima o izvansudskoj nagodbi\nVlada Hercegovačko-neretvanske županije (HNŽ) na jučerašnjoj sjednici u Mostaru usvojila je Odluku o odobravanju novčanih sredstava iz Proračuna HNŽ-a…\nSlijedeće sedmice posjeta visoke državne delegacije Kraljevine Saudijske Arabije našoj zemlji


Ekonomski pojas duž Puta svile i pomorski put svile za XXI vek - retrospektiva - EVROA\nU srpskoj nauci i javnosti poznat je donekle karavanski Put svile, koji je u prošlosti povezivao Sijan, jednu od kineskih prestonica, sa Evropom i Rusijom, centralnom Azijom i Bliskim istokom. Ova drevna evroazijska magistrala razmene robe, usluga i znanja, kao i njen nesporan uticaj na Balkan, još uvek nisu dovoljno istraženi, premda osvežena ideja o Putu svile postaje možda najznačajnija perspektiva razvoja privrede u svetu, a time i par excellence geopolitičko pitanje XXI veka.\nIdeju o privrednom oživljavanju Puta svile predstavio je kineski predsednik Si Đinping, septembra 2013. godine, tokom posete Kazahstanu. Bilo je to prvo javno pominjanje strategijske vizije koju danas prepoznajemo kao izgradnju ekonomskog pojasa duž Puta svile i uspostavljanje Pomorskog puta svile za XXI vek.\nU oktobru iste godine, Si Đinping je govorio u skupštini Indonezije, predstavljajući mogućnost uspostavljanja Pomorskog puta svile za XXI vek. U tom smislu, Si Đinping se založio i za tešnju saradnju Kine i zemalja jugoistočne Azije (ASEAN).\nDŽang Gaoli, potpredsednik kineske vlade, na skupu posvećenom industrijskom dijalogu Kine i Evropske unije, održanom krajem maja 2015. godine u Čungćingu, saopštio je da ekonomski pojas duž Puta svile i Pomorski put svile za XXI vek obuhvata šest ekonomskih koridora: Evroazijski kopneni most (“Eurasia Land Bridge”), pravac Kina - Mongolija - Rusija, Kina - centralna Azija - zapadna Azija, Kina - Indokina, Kina - Pakistan i pravac Bangladeš - Kina - Indija - Mjanmar.\nU autorskom tekstu, objavljenom u beogradskoj Politici, kineski ambasador u Beogradu Li Mančang naveo je da ove inicijative (izgradnja ekonomskog pojasa duž Puta svile i Pomorskog puta svile za XXI vek) imaju za cilj da unaprede povezanost azijskog, evropskog i afričkog kontinenta i pomognu da se usklade i koordinišu strategije razvoja zemalja na maršruti Pojasa i Puta, da se iskoristi trgovinski potencijal regiona, promoviše ulaganje i potrošnja, kreira tražnja i mogućnosti za zaposlenje, pospeši saradnja među narodima i kulturna razmena, kao i zajedničko učenje među ljudima relevantnih zemalja, da im pomogne da se razumeju, veruju i poštuju jedni druge i da žive u harmoniji, miru i blagostanju.\nNovembra 2013. godine, sa Treće plenarne sednice 18. saziva Centralnog komiteta KP Kine upućen je poziv da se ubrza uspostavljanje infrastrukturnih veza sa susednim zemljama i olakša sprovođenje strategije o izgradnji ekonomskog pojasa duž Puta svile i Pomorskog puta svile za XXI vek.\nVeć sledećeg meseca Si Đinping je na zasedanju Centralne ekonomske radne konferencije, koja u znatnoj meri utiče na kinesku ekonomsku politiku, govorio o strategijskom planiranju u okviru ove inicijative, unapređenju infrastrukturne povezanosti i izgradnji zajedničkih interesa.\nFebruara 2014. godine Si Đinping i ruski predsednik Vladimir Putin postigli su opštu saglasnost o izgradnji ekonomskog pojasa duž Puta svile i uspostavljanju Pomorskog puta svile za XXI vek. Dvojica lidera usaglasila su se i o povezivanju dve zemlje izgradnjom evroazijske železnice za vozove velikih brzina.\nPrvi koraci u ostvarenju ovih ideja preduzeti su oktobra iste godine, tokom posete kineskog premijera Li Kećanga Moskvi.\nU izveštaju o radu vlade (Državnog saveta), objavljenom marta 2014. godine, Li Kećang se takođe založio za ubrzanje izgradnje ekonomskog pojasa duž Puta svile i uspostavljanje Pomorskog puta svile za XXI vek. U izveštaju je navedeno i da je potrebno ostvariti uravnotežen razvoj ekonomskih koridora Bangladeš - Kina - Mjanmar i Kina - Pakistan.\nU maju 2014. godine okončana je prva faza izgradnje logističkog terminala u luci Ljan-jungang na istoku Kine, u provinciji Đangsu. Reč je o zajedničkom projektu Kine i Kazahstana.\nNovembra iste godine, Si Đinping je objavio da će Kina uložiti 40 milijardi dolara u uspostavljanje ekonomskog pojasa duž Puta svile. Fond Puta svile osnovan je decembra 2014. godine. Fond će, kako je navedeno, plasirati kapital u kinesku kompaniju „Three Gorges South Asia Investment", podružnicu kompanije „Three Gorges" („Tri klisure“), kako bi izgradila hidroelektranu „Karot" na reci Jelumi, na severoistoku Pakistana.\nProjekat će biti finansiran učešćem u kapitalu i kreditiranjem, navodi se u saopštenju Narodne banke Kine.\nPrema rečima Đina Ćija, predsednika Fonda puta svile, struktura ulaganja obuhvatiće međunarodne ulagače i slediće međunarodne standarde, što podrazumeva da će projekat biti izvodljiv, da će biti ostvarena uzajamna korist i pozitivni rezultati za partnere.\nDecembra 2014. godine, uspostavljanje ekonomskog pojasa duž Puta svile i Pomorskog puta svile za XXI vek bili su tema zasedanja Centralne ekonomske radne konferencije u Kini.\nOd početka 2015. godine uspostavljanje Azijske banke za infrastrukturu i investicije postalo je dominantna tema. Želju da se priključe novoj banci izrazile su sve značajne zemlje, osim SAD. Do 15. aprila 2015. godine želju da se priključi ovoj banci izrazilo je 57 država.\nIdeja o osnivanju još jedne međunarodne finansijske institucije, zajedno sa osnivanjem banke zemalja BRIKS-a sa sedištem u Šangaju, postala je neodvojiva od vizije razvoja ekonomskog pojasa duž Puta svile i uspostavljanja Pomorskog puta svile za XXI vek.\nFebruara 2015. godine, Kina je saopštila da su prioriteti inicijative za izgradnju ekonomskog pojasa duž Puta svile i uspostavljanje Pomorskog puta svile za XXI vek transportna infrastruktura, olakšano ulaganje i trgovina, finansijska saradnja i razmena u oblasti kulture.\nPočetkom aprila 2015. godine, kinesko ministarstvo trgovine saopštilo je da će preduzeti odlučne mere za jačanje trgovinskih, investicionih i bilateralnih veza sa zemljama duž ekonomskog pojasa Puta svile i Pomorskog puta svile za XXI vek. Prema slovu saopštenja, Kina će omogućiti stranim preduzećima lakši pristup tržištu.\nU saopštenju je navedeno da će se Kina oslanjati na zone i centre prekogranične saradnje, kao što su centar za utovar i pretovar robe Horgos na granici Kine i Kazahstana (Ujgurski autonomni region Sinđang). Gradiće unapređene platforme za ulaganja, otvaranje novih radnih mesta i unapređenje razmene valuta.\nKrajem istog meseca, Vej Đanguo, bivši zamenik ministra trgovine i zamenik predsednika Centra za ekonomsku razmenu, izjavio je za Čajna dejli da inicijativa o izgradnji ekonomskog pojasa duž Puta svile i uspostavljanje Pomorskog puta svile za XXI vek unapređuju sporazume o slobodnoj trgovini među zemljama koje povezuju. On je istakao da su u toku pregovori tri evropske i azijske zemlje o uspostavljanju zone slobodne trgovine, ali nije naveo o kojim se zemljama radi.\nKrajem maja 2015. godine Kineska razvojna banka saopštila je da će projekti u okviru inicijative za izgradnju ekonomskog pojasa duž Puta svile i Pomorskog puta svile za XXI vek ukupno biti vredni oko 900 milijardi dolara i da će obuhvatiti 900 projekata u 60 zemalja. Banka je saopštila i da je već uloženo preko 10 milijardi dolara u pedesetak projekata u oblasti energetike, rudarstva i telekomunikacija.\nKoliko su izgradnja ekonomskog pojasa duž Puta svile i uspostavljanje Pomorskog puta svile za XXI vek važni za Kinu, govori podatak da je u 2014. godini vrednost trgovinske razmene Kine sa zemljama duž ekonomskog pojasa Puta svile i Pomorskog puta svile za XXI vek iznosila 7 biliona juana (1,13 biliona dolara), 25 odsto ukupne kineske spoljnotrgovinske razmene.\nU prvom tromesečju 2015. godine vrednost trgovinske razmene Kine i zemalja duž ovih kopnenih i pomorskih pravaca iznosila 236 milijardi dolara, odnosno 26 odsto ukupne kineske spoljnotrgovinske razmene. Ove zemlje u ukupnom kineskom izvozu učestvuju sa 28 odsto.\nU isto vreme, izvoz Kine u ove zemlje porastao je za 10 odsto u odnosu na isti period 2014. godine (144,5 milijardi dolara). Vrednost uvoza iz ovih zemalja u Kinu u istom periodu iznosila je 91,5 milijardi dolara (23,4 odsto ukupnog kineskog uvoza).\nNefinansijske kineske investicije u ove zemlje u prvom kvartalu 2015. godine dostigle su vrednost od 2,56 milijardi dolara, a Singapur, Indija i Laos bile su najprimamljivije za ulaganja.\nU ovom trenutku, Kina je uključena u 70 zajedničkih zona saradnje sa zemljama koje su zainteresovane za ovaj format saradnje. Reč je o projektima poput industrijskih parkova koji su do sada privukli investicije u vrednosti od oko 8 milijardi dolara.\nOčekuje se da će do kraja 2015. godine ukupna vrednost ulaganja u ovim zonama dostići vrednost od 20 milijardi dolara i omogućiti otvaranje 200 hiljada radnih mesta.\nPrema izjavi Šen Danjanga, glasnogovornika kineskog ministarstva trgovine, datoj krajem aprila 2015. godine, industrijska zona Rajong, zajednički projekt Kine i Tajlanda, otvorila je oko 3.000 novih radnih mesta.\nU isto vreme, 50 kineskih tekstilnih kompanija u Kambodži je otvorilo oko 10.000 novih radnih mesta.\nVredi pomenuti i da je 18. novembra 2014. godine uspostavljena železnička kargo-linija, duga impresivnih 9.977 kilometara, od industrijskog centra DŽivu, na jugoistoku Kine do Madrida. Kompozicija od 82 vagona za 21 dan je prevalila put od Kine do glavnog grada Španije, kroz Kazahstan, Rusiju, Belorusiju, Poljsku, Nemačku i Francusku.\nDecembra 2014. godine, Kineska železnička korporacija („China Railway Corporation”) potvrdila je da je počela izgradnja železničkog pravca Lasa - Njingči na Tibetu, u blizini pograničnog regiona Arunačal Pradeš, na koji Kina polaže pravo i smatra ga delom Autonomne pokrajine Tibet.\nVrednost ovog projekta je 36,6 milijardi juana (oko 6 milijardi dolara) i biće završen do 2021. godine.\nJuna 2015. godine, uspostavljen je teretni železnički saobraćaj od Harbina na severoistoku Kine (provincija Hejlungđang) sa nemačkim gradom Hamburgom. Ta linija prolazi kroz Mongoliju i Rusiju i omogućava isporuku robe u Evropu, dvostruko brže nego pomorskim putevima.\nPrema rečima Gao DŽangua iz Odeljenja za projekte u provinciji Hejlungđang, nova železnička veza ima očigledne prednosti zato što je železnički koridor Kina - Mongolija - Rusija najveći među šest kopnenih koridora duž ekonomskog pojasa Puta svile i povezuje Rusiju i Evropu sa Mongolijom, Kinom, Japanom i Južnom Korejom. Očekuje se da će vrednost prevezene robe na novouspostavljenoj liniji dostići oko 4 milijarde juana godišnje.\nŽeleznički saobraćaj između Harbina i Hamburga uspostavljen je nekoliko dana nakon otvaranja teretne železničke linije između Urumćija, glavnog grada Ujgurskog autonomnog regiona Sinđang na severozapadu Kine i Moskve.\nOsim toga, redovan teretni voz povezuje Sijan u centralnoj Kini (nekada polaznu tačku Puta svile) sa Almatom u Kazahstanu. Ova železnička linija za prevoz robe uspostavljena je krajem 2013. godine (6 dana, 3.866 kilometara). Ovaj voz skraćuje prevoz na pomenutoj liniji za više od 20 dana.\nU Pekingu je krajem juna 2015. godine saopšteno da će 200 milijardi juana (32 milijarde dolara) biti uloženo u projekte razvoja civilne avijacije povezane sa inicijativom za izgradnju ekonomskog pojasa duž Puta svile i Pomorskog puta svile za XXI vek. Prema rečima Li Đasjanga, direktora Kineske uprave za civilnu avijaciju, od početka ove godine počela je primena 51 važnog projekta koji su tesno povezani sa razvojem ekonomskog pojasa duž Puta svile i Pomorskog puta svile za XXI vek.\nKina je sredinom 2015. godine gradila 15 novih i proširivala kapacitete 28 postojećih aerodroma. U ove poslove uloženo je 4,7 milijardi juana.\nIako ne spada, barem ne zvanično, u viziju razvoja ekonomskog pojasa duž Puta svile i Pomorskog puta svile za XXI vek, pitanje izgradnje kanala Karat, kroz istoimeni zemljouz, između Tajlandskog zaliva i Andamanskog mora, svedoči o važnosti evroazijskih kopnenih i pomorskih veza.\nMediji na Tajvanu preneli su maja 2015. godine vest da će Kina i Tajland prokopati ovaj kanal. Prema tim medijskim navodima, Kina i Tajland 15. maja su u kineskom gradu Guangdžou potpisali memorandum o izgradnji kanala Karat. Ovim kanalom trebalo bi da bude zaobiđen Malajski moreuz koji spaja Andamansko i Južno kinesko more, inače jedan od najvažnijih plovnih puteva na planeti.\nMalajski tesnac dug je 805 kilometara, razdvaja Malajsko poluostrvo od ostrva Sumatra i jedna je od najvažnijih i najfrekventnijih pomorskih saobraćajnica na svetu. Oko 80 hiljada brodova sa robom u vrednosti od oko 500 milijardi američkih dolara prolazi kroz ovaj moreuz svake godine.\nProcenjuje se da bi izgradnja kanala Karat trajati deset godina, a ukupno ulaganje iznosiće 28 milijardi američkih dolara.\nKada bi kanal bio završen, brodovi će moći da zaobiđu Singapur i Malajski tesnac, a dužina plovnog puta biće smanjena za oko 1.200 kilometara, odnosno za 2 do 5 dana.\nKineska ambasada na Tajlandu saopštila je da kineska vlada do sada nije učestvovala u istraživanjima, ni u bilo kom vidu saradnje, niti je iskazala stav po pitanju prokopavanja kanala Karat.\nPored infrastrukturnih ulaganja, Kina višestrano širi i svoj finansijski uticaj u zemljama koje su izrazile želju da učestvuju u razvoju ekonomskog pojasa duž Puta svile i Pomorskog puta svile za XXI vek. Narodna banka Kine najavila je skoro ustanovljenje nacionalnog sistema za međunarodna plaćanja, a kineski sistem platnih kartica „Unionpej" prisutan je u više od pedeset, od ukupno 64 zemlje koje gravitiraju ekonomskom pojasu duž Puta svile i Pomorskom putu svile za XXI vek.\nDobar primer ove saradnje je Kazahstan, gde je, prema rečima Dejvida Lija, zaduženog za saradnju u kompaniji „Unionpej internešenel", uspostavljena tesna privredna i kadrovska razmena, pa je pomenuta kompanija već potpisala sporazum o saradnji sa „Halik bankom", drugom po veličini u toj zemlji. Dve strane složile su se da prošire saradnju u više oblasti, uključujući izdavanje platnih kartica, onlajn plaćanje i finansijsku podršku akademcima iz Kazahstana koji žele da studiraju u Kini. U ovom trenutku oko 70 odsto bankomata i više od polovine prodavnica u Kazahstanu prihvataju „Unionpej" kartice.\nUprkos dobrim privrednim motivima, izgradnju ekonomskog pojasa duž Puta svile nije moguće posmatrati van geopolitičkog okvira. Zapadni analitičari skloni su da istaknu širenje kineske meke moći kao svojevrstan, dakako po Peking koristan, proizvod inicijativa za izgradnju ekonomskog pojasa duž Puta svile i Pomorskog puta svile za XXI vek. Po njima, oživljavanje Puta svile je prilika za širenje kineskih uticaja na Evroaziju. Uz stalnu upotrebu fraze o obostranoj koristi, omiljenoj među kineskim liderima („win-win situation“), Kina, po zapadnim analitičarima, poboljšava svoj imidž i jača regionalni uticaj.\nDŽang Hungdžou sa Tehnološkog univerziteta „Nanjang“ iz Singapura u radu „Izgradnja ekonomskog pojasa duž puta svile - problemi i prioriteti u centralnoj Aziji“ navodi geopolitičke izazove kao najveće izazove ovog projekta.\nPo njemu, Kina je još uvek daleko od uloge dominantne sile u centralnoj Aziji. Vodeća je svakako Rusija koja centralnoazijske zemlje nastoji da uključi u procese evoazijskih integracija (Carinsku uniju i Evroazijsku ekonomsku zajednicu). Rusija zbog sopstvenog dominantnog uticaja na prostorima centralne Azije, stoga, ima pomešana osećanja kada je u pitanju izgradnja ekonomskog pojasa duž Puta svile. Ona je pre svega, po ovom autoru, zainteresovana za pomenute projekte kada je u pitanju njen razvoj na Dalekom istoku, ali ne i u centralnoj Aziji.\nKao argument u prilog tome, DŽang Hungdžou navodi da je Rusija dominantan spoljnotrgovinski partner centralnoazijskih zemalja, a da pri tome etnički Rusi imaju znatan udeo u stanovništvu centralne Azije od oko 7 miliona. U Kazahstanu ih je 21, Kirgistanu 12, Uzbekistanu 6, Turkmenistanu 4 i Tadžikistanu 1 odsto. Osim toga, oko milion Kirgiza i oko milion Tadžika (bezmalo polovina tamošnje radne snage) radi u Rusiji. Doznake radnika iz Rusije, prema podacima Svetske banke, činile su 2013. godine po 25 odsto BDP-a Tadžikistana i Kirgistana i 12 posto BDP-a Uzbekistana.\nDŽang Hungdžou navodi da će izgradnja ekonomskog pojasa duž Puta svile biti postepen proces, zasnovan na bilateralnom pristupu. On veliki potencijal izgradnje ovog ekonomskog pojasa vidi u poljoprivrednoj saradnji i uključenju prostora centralne Azije u Panazijsku proizvodnu mrežu („Pan Asia Production Network”).\nOn u ovom procesu SAD, čiji uticaj u regionu polako slabi, vidi kao potencijalne partnere Kine. Interes koji bi mogao da motiviše države centralne Azije da sve aktivnije pristupaju projektima u okviru izgradnje ekonomskog pojasa duž Puta svile on vidi kao šanse za razvoj privrede, naročito zbog mogućih ekonomskih problema u Rusiji izazvanih sankcijama Evropske unije i SAD, ali i sumornih privrednih kretanja u svetu. Po DŽangu Hungdžou, izgradnja ekonomskog pojasa duž Puta svile je šansa za ove siromašne zemlje u razvoju, koje se uglavnom oslanjaju na eksploataciju prirodnih resursa, poput nafte, gasa i gvožđa. One bi novim razvojnim projektima jačale povezanost, poboljšale bi infrastrukturu i sprovele bi diversifikaciju privredne strukture uz jačanje trgovine.\nPri iznetom, ne treba smetnuti s uma da DŽang Hungdžou akcenat stavlja na tek jedan od mogućih razvoja situacije, svakako veoma blizak pogledima Instituta za odbranu i strateške studije, koji je ključna komponenta „S. Rajaratnam School of International Studies” pri Tehnološkom univerzitetu „Nanjang“ u Singapuru.\nTokom sastanka ruskog predsednika Vladimira Putina sa kineskim vicepremijerom DŽangom Gaolijem, 18. Juna 2015. godine u Sankt Peterburgu, konstatovano je da dve zemlje treba da pojačaju saradnju na integrisanju kineske inicijative za izgradnju ekonomskog pojasa duž Puta svile i uspostavljanje Pomorskog puta svile za XXI vek sa ruskim težnjama u okviru Evroazijske ekonomske zajednice.\nRusija je deo procesa Šangajske organizacije za saradnju, jedna je od zemalja BRIKS-a i nalazi se među zemljama koje su izrazile želju da učestvuju u Azijskoj banci za infrastrukturu i investicije. Moskva je sa Kinom postigla niz dugoročnih energetskih, vojnih, saobraćajnih i drugih sporazuma, a Kina je, sasvim izvesno, prihvatila ulogu dobrog suseda i partnera, kada su ekonomski pritisci SAD i Evropske unije na tu zemlju u pitanju.\nPremda je njegov rad ograničen na prostore centralne Azije, gde DŽang Hungdžou SAD vidi kao nenadanog, ali mogućeg partnera Kini u procesima izgradnje ekonomskog pojasa duž Puta svile i Pomorskog puta svile za XXI vek, širi geopolitički pogled relativizuje takvo stanovište.\nMoguću pretnju ovim inicijativama Kine predstavlja separatistički pokret ujgurskih terorista na severozapadu zemlje, u Ujgurskom autonomnom regionu Sinđang, delimično podržan od centara moći u SAD. Osim toga, izvesna mogućnost za destabilizaciju postoji i na Tibetu, gde takođe postoje separatističke snage.\n"Islamska država", nesuglasice Izraela i arapskih država, kao i animoziteti Turske i drugih zemalja prema Siriji na Bliskom istoku, takođe bi mogli da ugroze ove inicijative, pre svega one koje se odnose na Pomorski put svile za XXI vek. Osim toga, tu je i u ovom trenutku u drugi plan potisnuto kurdsko pitanje u Turskoj i Iraku, sukobi u Jemenu, kao i povremene napetosti između zapadnih sila i Irana.\nIzvori nestabilnosti na Pomorskom putu svile za XXI vek svakako su pitanje izgradnje kineskih objekata na ostrvima i hridima Južnog kineskog mora, čemu se SAD protive, brojni pogranični sporovi u tom regionu, kao i teritorijalni spor sa Japanom oko ostrva Djaoju.\nU ovom smislu, vredi se setiti i pomorskih pretnji pirata iz Somalije i akcija talibana u Avganistanu.\nNova vlada u Nju Delhiju opredeljena je, kako se čini, za privredni razvoj i produbljenje saradnje sa Pekingom, stavljajući pogranične incidente i nesporazume iz prošlosti u drugi plan.\nIzazivanjem sukoba sa makedonskim snagama bezbednosti u proleće 2015. godine, u oblasti Kumanova, posredstvom albanskih terorističkih grupa, SAD su jasno prikazale mogućnost da takvim akcijama preseku Moravsko-vardarski pravac, najpodesniju kopnenu vezu Egejskog mora i centralne Evrope. Ovaj pravac je od najveće važnosti za razvoj kineskih privrednih inicijativa i trgovine iz luke Pirej, jedne od završnih tačaka Pomorskog puta svile, ka centralnoj i istočnoj Evropi, a sutra i moguća trasa evropskog kraka gasovoda Turski tok.\nOsim Indije, koja je, premda na južnoj margini projekta izgradnje ekonomskog pojasa duž Puta svile i uspostavljanja Pomorskog puta svile za XXI vek, važan partner u ovom projektu i koja u poslednje vreme pokazuje veću volju za saradnjom sa Kinom, Turska je još jedan važan činilac. Članica NATO pakta i neverovatno uporan kandidat za člana Evropske unije, ova zemlja ponovo je značajan regionalni igrač u evropskim i azijskim okvirima.\nKoliko je Turska ukorenjena na Putu svile, govori i podatak da Topkapi muzej u Istanbulu, bivšem (istočnoromejskom) Carigradu, čuva oko hiljadu primeraka kineskog porculana iz perioda dinastija Ming i Ćing. Nju sa Kinom povezuju zajednički projekti izgradnje brzih pruga, a Turska tokom narednih nekoliko godina želi da izgradu još oko 4.500 kilometara železničkih pruga.\nNa kraju, treba istaći da se inicijative za uspostavljanje ekonomskog pojasa duž Puta svile i Pomorskog puta svile za XXI vek u Kini doživljavaju pre svega kao prostor razvoja.\nZbog toga, u komentatorskom tekstu u listu Čajna dejli, analitičar Fu Đing ističe postojanje sinergija između ovih inicijativa i investicionog plana Evropske unije. Ova sinergija bi, po Fu Đingu, trebalo da omogući jačanje ekonomskog rasta u Kini i Evropskoj uniji, produbljenje reforme i ostvarenje regionalnih integracija.\nNa kraju, dodajmo da je Organizacija UN za trgovinu i razvoj u izveštaju za 2014. godinu navela da su globalne strane direktne investicije iznosile 1.230 milijardi američkih dolara. Zemlje u razvoju privukle su 681 milijardu američkih dolara investicija, odnosno oko 55 odsto ukupnih svetskih ulaganja. Razvoj projekata duž Puta svile, kopnenog i onog pomorskog, u budućnosti bi ovu drugu sumu mogao još značajnije da uveća, ukoliko privredni rast zemalja u razvoju ne bude prekinut političkom destabilizacijom.\nOve startegijske vizije kineskog rukovodstva podupiru Fond puta svile (vredan 40 milijardi dolara) i Azijska banka za infrastrukturu i investicije koja je u procesu osnivanja.\nOd početka 2015. godine, uspostavljanje Azijske banke za infrastrukturu i investicije postalo je dominantna tema. Želju da se priključe novoj banci izrazile su sve značajne zemlje, osim SAD. Do 15. aprila 2015. godine želju da se priključi ovoj banci izrazilo je 57 država.\nKrajem maja 2015. godine, Kineska razvojna banka saopštila je da će projekti u okviru inicijative za izgradnju ekonomskog pojasa duž Puta svile i Pomorskog puta svile za XXI vek ukupno biti vredni oko 900 milijardi dolara i da će obuhvatiti 900 projekata u 60 zemalja.\nU 2014. godini vrednost trgovinske razmene Kine sa zemljama duž ekonomskog pojasa Puta svile i Pomorskog puta svile za XXI vek iznosila 7 biliona juana (1,13 biliona dolara), 25 odsto ukupne kineske spoljnotrgovinske razmene.\nIzgradnja ekonomskog pojasa duž Puta svile i Pomorskog puta svile za XXI vek postaje i složeno geopolitičko pitanje.\n„China Daily“: ?????? (“Liuda Jingji Zoulang”): Six economic corridors, 29. maj 2015.\nLi Mančang: Glavne inicijative kineske spoljne politike, Politika, 28. april 2015.\nArhiva vesti CRI\nNSPM, 4. septembar 2015.


Bogata ponuda u novobečejskom „Medenom sokaku“\nSanja Milenković | 30. septembar. 2019. | 13:31 | Društvo\nU organizaciji Udruženje pčelara Novi Bečej, proteklog vikenda na platou ispred Srednje škole, 3. godinu za redom, održana je manifestacije pod nazivom „Medeni sokak“. Po rečima organizatora i predsednika ovog pčelarskog udruženja, Ivice Stojšina, interesovanje postoji, a manifestacija svakako ima tendeciju rasta iz godine u godinu.\nOvu jedinstvenu priliku da ljubiteljima meda predstave svoje produkte iskoristili su proizvođači kako iz Novog Bečeja, tako i okoline, pa su se, uz povoljne cene, na štandovima mogle videti tegle sa medom, miksevi za jačanje imuniteta, ali i celokupnog stanja organizma, sveće od pčelinjeg voska, kao i moderna oprema za pčelarstvo.\nOvakvi susreti dobra su prilika da se prazgovara o problemima sa kojima se pčelari jednako susreću u procesu proizvodnje, ali i o nekim manje poznatim proizvodima od meda i njihovim benefitima, slaže se Ljiljana Stojšin, pčelarka iz Novog Bečeja.\nPored nabrojanih, u ponudi su se našli i prirodni kozmetički preparati na bazi meda, pčelinjeg voska i polena među kojima su sapuni, dezodoransi, mirisne kupke, melemi, balzami sa usne i još mnogo toga u pripremi, potvrđuju iz „Prirodne kozmetike Vinisa“.


advokatura | Novosti.rs\nADVOKATURA je poziv u kojem se ne ide u penziju. Bar tako izgleda u praksi. Advokati rade sve dok mogu da hodaju.


Faust je najvece delo ne samo Geteovoga\nFaust je najvece delo ne samo Geteovoga,nego isvjetskoga stvaralasta.Nastajao je 60 godina,od sedamdesetih godina 18. veka do pisceve smrti.Prvi dio je objavljen1808. godine,a drugi deo tek posle pisceve smrti.Faust je osobeno delo,velika sinteza.U njemu se spaja srednji vijek helenizmom i otvara most za novo doba ,prozima se kosmicko sa zemaljskim,stapaju se poezija i filozofija.\nGete ce Faustu dati dramski oblik i nazvati ga tragedijom.Dramska form je zastupljena u svim njegovim elementima,ali je dramsko u samoj prici,u akterima.Medjutim pesnicki genije Getea nije mogao da ostane samo na tome.Faust je slozena drama slozenih zapeta i originalnih sudbina,on je epski siroka prica o covjekovom mukotrpnom putu ka saznanju i ka ostvarivanju sebe kao ljudskoga bica krozx ljubav.\nO istorijskome Faustu,Johanu ili Georg Faust,malo ima podataka.Pretpostavlja se da je ziveo oko 1480 i da je njegov zivot bio skitnicki.Radio je kao ucitelj ali je bio otpusten.Predstavljao se kao lekar,astrolog i carobnjak.Bio je popularan u narodu ali su njegove vjestine cjenjene i u visim krugovima.Umro je nasilnom smrcu oko 1540.Posle njegove smrti pocele su se stvarati legende.One su govorile da je on sklopio pakt sa djavolom,koji ga u obliku psa stalno prati da bi u na kraju oduzeo zivot.\nTa prica je zainteresovala mladoga Getea.Kada je dosao u Vajmar,sve te skice su bile izgubljene.Sacuvan je prepis neke dvorske dame,a on je objavljen 1887.godine pod naslovom Pra-Faust.Gete i dalje pise na Faustu fragment po fragment.Godine 1790 objavjuje te fragmente prvi put.


KARIĆ TRAŽI DA SE 9. NOVEMBAR OBILJEŽAVA KAO DAN SJEĆANJA NA ŽRTVE UBIJENE NA KAZANIMA | Hayat.ba\nKarić je predložila da se 9. novembar uvrsti kao Dan sjećanja na žrtve na Kazanima.\nGradsko vijeće je usvojilo ovu tačku dnevnog reda, te će se kasnije i izjasniti o tome, nakon čega će biti poznato da li će 9. novembar biti dan sjećanja.\nKao obrazloženje za ovakav prijedlog, Karić je navela da je na 9. novembar počela ekshumacija žrtava na tom lokalitetu, prenosi Faktor.ba.\nPONOVO NIJE DOŠAO NA SJEDNICU: PREDSJEDNIŠTVO BIH BEZ KONSENZUSA NA DANAŠNJOJ SJEDNICI


Ja obično ne znam šta sam. Uglavnom sam majka, usput i supruga, freelancer na tajnom zadatku jer na posao idem u kasnim večernjim ili ranim jutarnjim časovima, samoprozvani organizator kulturnih i umetničkih dešavanja bez plate i socijalnih primanja, borac za bolje ekološke uvjete, a naposletku i muzičar. Od trenutnih aktivnosti me mahom boli glava, narod ne kaže za dzabe: mnogo hteo, mnogo započeo. A šta planiram? Kažu da ako želiš da nasmeješ Boga samo mu saopšti svoje planove. Trudim se da ne planiram mnogo (ne polazi mi za rukom, baš), i da pokušam da živim u trenutku kako bih bila prisutna duhom u datoj situaciji.\nVrlo često mi se čini ne da se nisam snašla, nego da sam sve i promašila. Ali me deca nekada onako ohrabre i kažu mi da sam ja najbolja majka koju su sreli, da sam ja njihova majčica radodajčica. Vrlo često me podsete na neke stvari koje sam ih savetovala, pa vidim da možda nisam baš toliko omanula i da će, nadajmo se, neki plodovi tek biti ubirani. Kod mene je to roditeljstvo onako stihijsko, sa većim padovima i manjim usponima.\nVreme ide brzo, sa starošću sve brže, pa se mislim da bolje prolaze one koje su majke postale u 20-im. Ja sam ona iz sredine. Prvo dete sam rodila u 29 godina, a treće u 35 i sa ove vremenske distance vidim da sam već istrošena, mada se ne dam :D. Prednosti i mane ne zavise toliko od godina, koliko od nekih životnih prilika (da li imate posao ili ne, da li radite od kuće ili ne, idu li deca u vrtić ili ne, kakav vam je društveni život i slično). Mi našu decu nismo dali u vrtiće, vrtić je najstarija ćerka videla u predškolskom, a ovo dvoje još uvek nisu tamo kročili. I suprug i ja radimo od kuće i kod kuće, snalazeći se za primanja. Tako da smo mi kao porodica u specifičnoj situaciji. Što kaže moj muž: Mi smo ti, Tanja, i direktori i menadžeri i PR i radnici i čistači. Tako da, možda pre, mogu da govorim na temu šta je (ne)zgodnije – gajiti decu uz posao kod kuće ili van kuće.\nKao novopečena mama pamtim samo stresove. Mi smo sa prvim detetom imali izvesnih zdravstvenih problema koji su povezani sa vakcinacijom i tih prvih godinu dana su prošli u magnovenju. Tek kasnije su došle neke lepe stvari. Ognjenka je zaista bila izvor nepresušne radosti, dete zrelo, odlučno, živahno. Onda i veliki grčevi kod prvog deteta jer se nismo najbolje uklopile oko tog dojenja. Ono – niko da ti kaže šta valja činiti sa grudima punim mleka i bebom koja ima mala usta. Ali nismo se predavale. O hranjenju i vrstama hrane da i ne govorim. Čisto ludilo u mom slučaju. Ali da ste me videli kako to ide kod drugog i trećeg, pa ne biste tu osobu povezale uopšte sa mnom (haha).\nPosebno smešne situacije dolaze kada imaš više dece i u šetnju ideš sam sa sve troje, na primer. Ono jedno visi na sisi, drugo baš u tom trenutku hoće da kaki (a još je malo i ne može samo) i ono treće koje uskače u ulogu majke i pokušava da reši situaciju. Naravno, mnoštvo je predivnih trenutaka, smešnih, tužnih, stresnih, brižnih…sve to ne bih zaista menjala ni za šta na ovome svetu.\nIz sadašnje pozicije, šta biih savetovala mladim ženama – kada je pravo vreme za decu?\nNikada nije pravo vreme i uvek je pravo vreme. Šta to znači? To znači da čovek nikada nije dovoljno spreman za roditeljstvo, da svako dete sa sobom nosi određene izazove u skladu sa sopstvenim karakterom, htenjima, potrebama i da se čovek uglavnom oseća kao manje ili više spretan žongler. Što se nekih saveta tiče jedino bih uputila molbu majkama: ne nasedajte na provokacije i nemojte da mislite da jedino vi želite dobro detetu. To je teško pomiriti, ali mirenje ova dva mišljenja donosi mir, mir sa samim sobom i mir među ljudima. Svaki savet koji dođe sa strane prihvatite sa mišlju da je dobronameran, a onda sedite sa sobom i sa svojim suprugom i vidite šta vam valja činiti.\nNajvažnije je da čovek bude prisutan, ne fizički, nego duhom. Fizičku prisutnost nije teško obezbediti, ali odsustvo prisutnosti duha je pogubno za dečiju dušu i odnose između vas kao roditelja i vaše dece. Pored te prisutnosti dalje ide iskrenost. Iskrenost u odlukama, iskrenost u stavovima, iskrenost u emocijama. Deca preuzimaju od nas životne stavove, ponašanja, nekakve odluke (barem u prvim godinama života, kasnije to sigurno preuzimaju neke druge grupe kao što su, recimo, vršnjaci). Takve posejane klice, kasnije donose plod. I važno je da nemamo prevelikih zahteva sami od sebe, ali ni od dece. Svako je ličnost za sebe sa svojim potencijalima, pa sad sve drugo je neka nadogradnja.\nVažno je da pružamo podršku jedni drugima i da imamo razumevanje jedni za druge. Sve veća teorijska razjedinjenost u roditeljstvu zaista stvara jaz među roditeljima, čak i bliskim prijateljima koji su roditelji, a trebalo bi da bude obrnuto. Trebalo bi da se svi staramo o duhovnoj dobiti naše dece, kada kažem naše dece mislim i na dece naših prijatelja, sestara, braće, komšija, poznanika, pa i onih koje sretnemo jednom ili dva puta na igralištu. Da nam bude važno da sva deca ovoga sveta izrastu u dobre ljude, požrtvovane i lojalne prijatelje, lepo vaspitane, empatične osobe. Danas roditelji mahom polaze od pretpostavke da je drugo dete krivo, a ne njihovo, kada dođe do neke dečije čarke. A mi smo odgajani tako sto su roditelji prvo nas grdili, a tek onda naše drugare.\nKod sebe bih menjala godine postanka majkom, karakter i broj dece. Troje je, ipak, tek početak za pravo roditeljstvo.\nTagovi :intervju, majčinstvo, mama u 20/30/40-im, mame, Tatjana Radić Milutinović\nJedna studija o maternjem jeziku i načinu na koji ga bebe usvajaju otkrila je da majke imaju potpuno posebnu boju zvuka kada razgovaraju sa svojim bebama. Rezultati studije su iznenadili...\nO meni Majka dvoje punoletne dece, pružam savetodavne usluge iz finansijsko-računovodstvene oblasti i planiram da nastavim sa svojim poslovnim aktivnostima - ali umereno, i da se usmerim i na druge...\nKristina\t·21. 06. 2019 · Reply\t·Citiraj\nŽeno ti si kraljica!


PRUGA: Brčko-Banovići - Stranica 14 - www.vozovi.com\nPost Postao/la Otpravnik vozova » sri dec 22, 2010 10:47 pm\nĆiro_bos je napisao/la: Eto vidiš da možeš! I da je ljepše.\nŽelim ti srdačnu dobrodošlicu na ovaj forum i da nastavimo konstruktivno razgovarati u ovoj i drugim željezničarskim temama.\nPridružujem se željama! Isto i ja mislim da to može bolje. ;)\nPost Postao/la stjepan » sri dec 22, 2010 10:51 pm\nZnao sam ja da on zna .Dobro nam došao Guta\nPost Postao/la pregledac_kola » ned jan 09, 2011 11:05 pm\nEv pozdrav za izmirenje no malo sam i sam bacio osmijeh na lice al rekao bi to na engleskom ljepse zvuci samo me zeza gramatika ali "imal igdje bolje biti nego u BiH"- stvarno nisam znao probrati zanimanje nego izvini [email protected] fakat bio sam bezobrazan nije na tvoj racun,samo cu reci da isti vrijedi mnogo vise nego radno mu mjestu cak mnogo vise nego masa koja kupuje faksove li vi to znate bolje nego ja i da pokusat cu ubaciti i koju fotku samo se nesjecam kako sam to radio na zadnjim forumima ali saznam vec ...pozzzz\nPost Postao/la Ćiro_bos » sub jan 22, 2011 7:28 pm\n17.01.2011.g. Ulaz u st. Tinja ili kako se sunce probija kroz gustu maglu...\nPost Postao/la Bo Bo » sub jan 22, 2011 11:36 pm\nMala žuta lijepo izgleda, uslovi za slikanje jako teški, slična je situacija bila i u Sarajevu. Kakvi su komentari putnika na nesmetano odvijanje putničkog saobraćaja tokom grejne sezone?\nPost Postao/la Ćiro_bos » pon jan 24, 2011 9:44 pm\nBo Bo je napisao/la: Mala žuta lijepo izgleda, uslovi za slikanje jako teški, slična je situacija bila i u Sarajevu. Kakvi su komentari putnika na nesmetano odvijanje putničkog saobraćaja tokom grejne sezone?\nNe treba ni pitati kakvi su komentari putnika...pozitivni naravno!\nMoram napomenuti da je situacija krenula na bolje negdje od 10. januara...Naime, dotle je žuja često bila u defektu, nekada i zbog vuče, a grijanje je radilo jedan dan pa tri-četiri ne. Prije toga datuma nikada nisi znao da li će na vozu biti kennedy ili žuja, a ako je ipak ona, onda je garant bez grijanja. Čini se da i sada ima manjih problema, ali je to zanemarivo u odnosu na protekli period.\nPost Postao/la Bo Bo » sub nov 12, 2011 8:33 am\nProslavimo zajedno jubilej 65 godina pruge Brčko-Banovići!\n... Tim povodom, u zgradi Željezničke stanice Banovići, u organizaciji ŽFBiH održat će se svečana akademija sa početkom u 9,30h, na kojoj će prisustvovati ugledni zvaničnici i eminentni stručnjaci. Nakon toga, Željeznice FBiH organizovat će pokretanje svečanog voza iz Željezničke stanice Banovići –Oskova (11,00), koji će se zaustavljati na usputnim stanicama Živinice (11,30), Tuzla (12,20), Srebrenik (13,00) i Brčko.\nPost Postao/la dkw » sub nov 12, 2011 6:36 pm\nPolazak voza iz Sarajeva za Beograd koji u svom sastavu ima vagone za proslavu godisnjice izgradnje pruge Brcko - Banovici.\nPost Postao/la lopina » sub nov 12, 2011 8:21 pm\nB 450 sa vagonima za svečani voz Brčko-Banovići\nPost Postao/la Ćiro_bos » sub nov 12, 2011 8:39 pm\nlopina je napisao/la: B 450 sa vagonima za svečani voz Brčko-Banovići\nHvala kolegama lopina i DKW! Lijepe slike, a od mene sutra odavde...\nOd ove garniture za Tuzlu ne ide samo prvi vagon, koji je ŽS. Zadnji vagon je plavi BR.


Finale županijskog kupa | KK Koprivnica\n16. rujna 2018 | Obavijesti kluba\nFinale Košarkaškog Kupa Kc-Kž Županije na kraju je očekivano završilo pobjedom prošlogodišnjeg prvoligaša Podravca iz Virja.\nMeđutim puno iskusnija ekipa iz Virja nije imala nimalo lak posao u Koprivnici. Ekipa KK Koprivnice je pružila jak otpor renomiranoj ekipi iz Virja te je rezultat bio neizvjestan gotovo do kraja utakmice, na 6 minuta prije kraja utakmice gosti iz Virja su imali samo 4 koša razlike. Tada zbog manjeg broja kvalitetnih igrača te sužene rotacije, je popustila obrana ekipe domaćina što su iskusni igrači iz Virja iskoristili i osigurali pobjedu.\nKod pobjedničke ekipe nezadrživ je bio inače njihov najbolji igrač Stefan Zadravec sa 22 postignuta koša, po 15 koševa su postigli visoki i fizički jaki centri Maslić i Šestak.\nZa domaćine najviše koševa su postigli najiskusniji Beljan 18 koševa i Jančijev 17 koševa. Za ekipu Koprivnice na ovoj utakmici zbog lakše ozljede nije igrao jedan od njihovih ponajboljih igrača Goran Antolić.\nKK Koprivnica : KK Podravac – 76 : 94 (20:25)(15:23)(23:13)(18:33)\nKK Koprivnica: Kuzmić 2, Benotić 0,Šenvald 2, Buković 5, Beljan 18, Stajku 2,Mihoković R. 0, Jančijev 17, Balaško 8, Mihoković D. 12, Androlić 10, Antolić 0. Trener: Kapusta\nKK Podravac: Zadravec S. 22, Zadravec J. 12, Vedriš 14, Hrženjak 0, Balatinec 2, Šestak 15, Kodba 6,Križić 1, Maslić 15, Cestar 2, Matoić 4, Kuzmić 1. Trener: Hrženjak


Niška televizija » Počela Nedelja ruske kulture (VIDEO)\nObjavljeno 25.05.2015. 11:55\nMuzičko-scenskim nastupom studenata departmana za Ruski jezik počela je nedelja ruske kulture na Filozofskom fakultetu, a sve do petka 29. maja zainteresovani će moći da gledaju ruske filmove od 20 sati. Ova manifestacija održava se prvi put u Nišu, a cilj joj je promocija ruske kulture, kažu organizatori.\nAko je suditi po odazivu na facebook stranici, mnogo Nišlija želi da upozna rusku kulturu, kažu na Filozofskom fakultetu. U ponedeljak 25.maja od 18 i 30 studenti departmana za Ruski jezik imaće muzičko scenski nastup, što već tradicionalno rade. Novina je što je cela nedelja posvećena ruskoj kulturi, pa će posle njihovog nastupa i svake večeri do petka 29.maja, zainteresovani moći da gledaju ruske ratne filmove novijeg datuma u amfiteatru Filozofskog fakulteta.\nManifestacja ima za cilj da popularizuje kulturu ruskog naroda, kažu organizatori.\nU organizaciji Nedelje ruske kulture, pored Saveza studenata Filozofskog i departmana za ruski jezik i književnost, učestvuje i Društvo srpsko-ruskog prijateljstva “Nikolaj Rajevski”. Ulaz na sve projekcije je besplatan.


program za obradu zvuka?\nMyCity » Linux -> Linux aplikacije » Program obradu zvuka\nPoslao: 27 Apr 2003 23:03\nPoslao: 28 Apr 2003 14:52\nLjudi nije bitno, sredio sam ga.....\nJoš samo da ga isprobam... nisam imao nešto puno slobodnog tajma zbog drugih obaveza ali OBEĆAVAM da ću ga probati...\nPoslao: 28 Apr 2003 23:25\nGamzzy..jel testiras...treba da stavimo nesto na linux.org.rs...\nPoslao: 29 Apr 2003 05:02\nProgram je dosta dobar, zadovoljiće prosečne potrebe. Može da otvori *.aup, *.aif, *.au, *.snd, *.wav, *.mp3, s tim što je *.aup ekstenzija snimljenog projekta (odnosno samo tako može i da se snimi). Za snimanje ostalih formata se pribegava exsport-u a može da exportuje u Microsoft wave i mp3. Za mp3 codec se u PREFERENCES mora definisati putanja a koristi LAME. Ukoliko nemate instaliran LAME, export u mp3 može da se preobrati kao export u OGG. Kod IMPORTa se može sledeće: može se importovati audio (kao open samo što se ubacuje u postojeći projekat, dok open otvara još jedan audacity), mogu se importovati etikete kao *.txt, može se takođe importovati i MIDI i RAW data.\nKada se otvori neki fajl (ja sam otvorio jedan mp3) na prvi pogled se vidi stereo waveform (kao što smo i navikli ), doduše vrlo malen ali se može jednostavno raširiti na željenu veličinu (full screen). Sam projekat se ne mora pregledati samo kao waveform, nego su ponuđeni spectrum (u živopisnim crvenim\ni plavim nijansama) i pitch (koji nemam pojma šta je ali verujem da će neko znati...). Kod rada sa mp3 fajlom postoji opcija za ID3 tag-ove.\nKada se u jedan projekat učitaju dva waveforma pritiskom na play taster pušta ih istovremeno, što se može iskoristiti i za neko amatersko mixanje loop-ova kao Acid u Windows-u (kompanije Sonic Foundry). Kada je tu učitano više waveform-ova postaju korisne funkcije "mute" i "solo" za pojedinačne waveform-e.\nJedan od zanimljivih padajućih menija je INSERT. tu se nalazi ton generator sinusnih tonova, i bez dodatnog instaliranja (!!!) 21 plugin. tu ima svašta da se proba...\nOno što će (ne znam ni kako da nazovem ovu grupu korisnika) -korisnici ovog programa (verovatno) prvo gledati su efekti a njih ima 13 osnovnih i opet napominjem bez dodatnog instaliranja (!!!) čak 151 plugin!\nAko neko želi da čita help moraće da se poveže na NET da bi ga "pregledali online", nema čak ni man page.\nJako korisna stvar (a pogotovo za vreme početnog experimentisanja sa efektima) je HISTORY. Mislim da ne moram puno da pišem o njoj - dakle pregled svih prethodnih radnji a čak i rada na selekcijama a može se vratiti na bilo koju prethodnu radnju što će biti alternativa za dosadno kliktanje "UNDO-a". Ima i nekoliko alata za analize koje nisam imao vremena da isprobam. ima i neki benchmark koji u stvari (barem kod mene) ništa ne radi...\nNa kraju, verovatno će neko primetiti i jako fancy dizajn samog programa sa 5 VElIKIH tastera za "skip-to-start" / "play" / "stop" / "rec" / "skip-to-end", zatim osnovne funkcije za edit-ovanje: cut, copy, paste, trim,\nsilence-selection, undo, redo, i alati za zoom... zatim i alatke za selection, envelope, draw, time shift... i veliki VOLUME slider.\nTolicko za sada od mene, uživajte...\nPoslao: 29 Apr 2003 11:19\nI uz to program ne puca?\nsvakim danom se sve vise lozim na opensource\nPoslao: 29 Apr 2003 12:55\nBravo gamzzy, ajde sad to lepo uoblici u tekst kao sto su tekstovi u casoopisima pa da mi to objavimo...\nPoslao: 29 Apr 2003 13:25\ndaj ne zezaj coveka, pa mozes i ti nesto da uradis?\nPoslao: 29 Apr 2003 13:55\nMa nije problem sastaviću nešto, mada mi to nije bolja strana...\nA ti Peco (što si pominjao upucavanje) program radi lepo, ne upucava se, jedina mana je što nema preview za efekte na zvucima, ali history ga jako izvlači.\nPoslao: 29 Apr 2003 14:14\nPredrag Damnjanovic ::daj ne zezaj coveka, pa mozes i ti nesto da uradis?\nPa radim ja..pripremam jedan tekst o slackwaru da se objavi\nPoslao: 29 Apr 2003 18:44\nEngleska rec "pitch" se odnosi,barem kada se radi o izgovoru glasova,na visinu tona,pa nema razloga da se sumnja da je i u pogledu muzike drugacije-dakle,visina tona.\nKorisnici trenutno na forumu: A.R.Chafee.Jr., amaterSRB, bato, ekser222, gagidjuric, goxin, ivica976, L3g1oN, manda87, MareRema, MarKhan, Marko Marković, Markoni29, mercedesamg, Mercury, milekNS, RJ, rodoljub, shadower78, stug, Toni, VJ, vlvl


Uskoro olakšice za novo zapošljavanje radnika - Ozon Media\nSremska Mitrovica – Početak primene olakšica za novo zapošljavanje radnika očekuje se 1. jula ove godine.\nPomoćnica ministra finansija u Vladi Srbije, Irina Stevanović Gavrović kazala je da je cilj izmena i dopuna Zakona o porezu na dohodak građana u kojem su te olakšice – smanjenje sive ekonomije na tržištu rada i veće zapošljavanje radnika.\nPredlogom izmena Zakona o porezu na dohodak građana predviđeno je da poslodavci u privatnom sektoru koji zaposle nove radnike imaju pravo na povraćaj dela plaćenog poreza na njihovu zaradu. Kako se navodi u tom predlogu, koji je usvojila Vlada Srbije, poslodavac će imati pravo na povraćaj 65% plaćenog poreza ako je zasnovao radni odnos sa najmanje jednim, a najviše sa devet radnika, 70% ako zaposli od 10 do 99 radnika i 75 procenata za zapošljavanje najmanje 100 novih radnika.\nPoreske olakšice za zarade novozaposlenih ne mogu ostvariti državni organi i organizacije, javna preduzeća, javne službe i drugi direktni ili indirektni budžetski korisnici, kao i poslodavac koji za određeno lice koristi bilo koju vrstu podsticaja u skladu sa odgovarajućim propiso.\nKontrola Poreske uprave biće veoma pooštrena, kao i sankcionisenje prekršilaca.\nPrava radnika u pogledu penzionog osiguranja će u potpunosti biti ispoštovana jer će se knjižiti ukupan iznos poreza i doprinosa bez obzira na to što se deo te sume vraća poslodavcu.\nČlanovi Odbora za trgovinu u Privrednoj Komori Beograda ocenili su da bi olakšice mogle doprineti smanjenju rada na crno, ukazujući na to da je to samo jedan segment suzbijanja sive ekonomije i da je potrebna koordinisana akcija u svim sektorima, navodi se u saopštenju.\nDa li vas je uhvatila groznica zvana „Svetsko prvenstvo u fudbalu“?\n1.930 Mitrovčana čeka na pregled ili operaciju


Prave dvije večere da se ne bi sreli lideri DF-a i Demokrata | Analitika - Informativni Portal\nObjavljeno: 21. 11. 2019 - 07:09 Promjenite veličinu teksta: A A A\nPrva večera biće priređena na Dan oslobođenja 22. novembra u hotelu „Palas“ u Petrovcu, gdje će prethodno biti održana i svečana sjednica Skupštine opštine. Naredni dan, 23. novembra, svečana večera biće upriličena u budvanskom hotelu Avala.\nTagovi: opština budva svečana večera Demokrate DF Lideri\n21. 11. 2019 - 07:42\nOpa. Ima se, može se\n21. 11. 2019 - 08:49\nHahahahaha, ovo je show zamisilte ih da vode frzavu\n22. 11. 2019 - 12:40\nМузички колаж је био изврстан на овом збору. Почело је мјузиклом на који су неки утекли, неки сачекали у предсобљу а већина се смијуљила стојећи и држећи руке у џеповима ... евива није нико рикао.\n21. 11. 2019 - 08:56\nA o cijem trosku se prave te dvije vecere? Ako je o njihovom, nema nikakvih problema. Neka se pravi 10.\n21. 11. 2019 - 12:17\nNE-PLAĆANJEM POREZA, hoteli, konaci, suveniri u Crnogorskim manastirima, SPC dotira sve, puni su ka brod.\n21. 11. 2019 - 09:51\nE šta rade Srbalji\n21. 11. 2019 - 10:07\nEe kako oni trose novac gradjana, zbog njihovih hirova budzet ce nam biti manji za par hiljada\n21. 11. 2019 - 10:09\nI posle treba da se bune kad izgube na izborima? Evo ste imali priliku da pokazete u opstinama svoju strucnost, ali nazalost izgleda da vam to u velikoj mjeri nedostaje, imajuci u vidu politicku krizu u koju je Kotor bio zapao i sadasnje stanje u Budvi\n21. 11. 2019 - 10:11\nKakva koalicija. Wow\n21. 11. 2019 - 10:12\nE kako su im mile fotelje, nece ih oni jos dugo vremena napustati\n21. 11. 2019 - 11:08\nNe znam zasto im se dozvoljava ovo, koje ce pare tu da se potrose ko to zna\n21. 11. 2019 - 11:09\nKo li ce sve ovo da finansira?\nE takav im je sav posao, pi\n21. 11. 2019 - 11:11\nIma li ovo idje, boze sacuvaj i sakloni\n21. 11. 2019 - 11:12\nE da je srece ovi ne bi ni bili na vlast eto, kakvi su nemali ih ovakve\n21. 11. 2019 - 11:32\nPa ovi da vode drzavu podijelili bi je ka amerika i rusija njemacku posle drugog svjetskog\n21. 11. 2019 - 11:35\nAhhahahaha ozbiljni politicari prije svega ,na lokalnim izborima dje izadje 50% budvana oni osvojili po 20% glasova i sad ih puca ego... Shvatate li vi koliko ste nebitni,bukvalno vas je glasalo 1 od 10 budvana zasto se busate toliko? Vise je budvana poslalo poruku da glasa za ostanak miljane kulic u rijalitiju nego sto je za vas na izborima.\n21. 11. 2019 - 11:36\nNista ljepse nego vidjeti kako nam je ,,slozna" opozicija\n21. 11. 2019 - 12:20\nSamo sloga Srbe spašava...Hahaha...\n21. 11. 2019 - 15:07\nCULI STA SE PISE I PRICA ,PA SU ODUSTALI OD DVIJE VECERE\nJasno svi su isti\n21. 11. 2019 - 15:53\nTo bre srmbadijo. Zovite i SDP\n21. 11. 2019 - 15:56\nSrpska hiža ili ruska ambasada?\n21. 11. 2019 - 19:23\nOvakvi ljudi ne mogu biti ozbiljni politicki subjekti u Crnoj Gori\nTesko opoziciji sa njima samima\n21. 11. 2019 - 21:55\nMolim vas Becic iz kopacki je sad navikao na viskou nogu, sad su samo lakovane sjajne cipele, pa iz budzeta Opstine Budva organizuje veceru, a za narod ako bude para.\n21. 11. 2019 - 21:56\nOce li Demokrate sad da placaju novinare i sponzorisane tekstove na Vijestima iz budzeta opstine da bi prenijeli ovu njegovu veceru.\n21. 11. 2019 - 21:58\nKad moze da ide Becic na romanticne vikende sa Pavicevicem onda mora i u ekskluzivni hotel i veceru da organizuje.\n21. 11. 2019 - 22:08\nDa se sretnu pobili bi se za bruku bi ostali!


Arhiva Učenici | Stranica 8 od 9 | Moj Kotor Varoš\nGALERIJA: Učenici stigli sa nagradama iz Beograda u Kotor Varoš\nDvije vrijedne nagrade stigle su u Kotor Varoš, a donijeli su ih učenici Srednjoškolskog centra “Nikola Tesla” Kotor Varoš Nikola Kalamanda i Vida Vučanović. Oni su osvojili nagrade na takmičenju osnovnih i srednjih škola koje […]\nKotorvaroški đaci nagradama pronose Teslinu slavu\nUčenici Srednjoškolskog centra “Nikola Tesla” Kotor Varoš Nikola Kalamanda i Vida Vučanović dobitnici su nagrada na takmičenju osnovnih i srednjih škola koje u nazivu imaju ime naučnika Nikole Tesle i izvode nastavu na srpskom jeziku, […]\nUlice Kotor Varoša večeras su bile modna pista kojom su ponosno prošetali maturanti Srednjoškolskog centra “Nikola Tesla”. Rijetko lijepe slike iz glavne kotorvaroške ulice uljepšao je veliki broj njihove rodbine i prijatelja koji su došli […]\nOsnovci iz Kotor Varoša se vraćaju knjizi\nOsnovci iz Kotor Varoša učesnici su projekta “Čitalići 2017” čiji je cilj podsticanje djece da što više čitaju. Projekat i deset škola iz Kotor Varoša, Banjaluke, Prijedora, Prnjavora, Laktaša i Čelinca koje u njemu učestvuju […]\nNagrađeni radovi učenika, djeca uživala uz Nidžu Cvrčka\nDječija manifestacija “Ja volim Kotor Varoš”, na kojoj su nagrađeni najbolji likovni i literarni radovi učenika osnovne škole, održana je sinoć u okviru aprilskih svečanosti povodom Dana opštine. Priznanja i nagrade za najuspješnije likovne radove […]\nDjevojčica iz Zabrđa pomela konkurenciju u Banjaluci\nUčenica Osnovne škole “Sveti Sava” iz kotorvaroškog naselja Zabrđe Ružica Janković pobijedila je na regionalnom takmičenju za osnovce u atletici u disciplini skok u dalj. Ružica je pobjedu na opštinskom takmičenju na kojem su učestvovali […]\nDominacija djevojčica iz Zabrđa i dječaka iz Kotor Varoša\nUčenici kotorvaroških osnovnih škola nadmetali su se danas u atletici, a najuspješniji su se plasirali na regionalno takmičenje. Đaci iz centralne i područnih osnovnih škola “Sveti Sava”, Osnovne škole “Petar Petrović Njegoš” Maslovare i Osnovne […]\nPeti Sajam preduzeća za vježbu na kojem su proizvode prezentovala četiri virtuelne firme održan je danas u Srednjoškolskom centru “Nikola Tesla” u Kotor Varošu. Na sajmu su se predstavila preduzeća “Ajdučka trpeza” sa tradicionalnim jelima […]


Danas počinje samit G7: Kako je sve počelo i koji su skandali obeležili prethodne sastanke - Telegraf.rs\n11/06/21 | 08:51\nSamit G7 okuplja zvaničnike iz sedam zemalja - Kanade, Velike Britanije, Francuske, Italije, Nemačke, Japana i Sjedinjenih Američkih Država\nDanas počinje 47. po redu samit G7 na kom će učestvovati visoki državnici sedam industrijski najjačih zemalja. Ovogodišnji domaćin je Velika Britanija, a održaće se na jugozapadu zemlje u Kornvolu.\nProšlogodišnji Samit koji je trebao da se održi u Merilendu u SAD, otkazan je zbog pandemije korona virusa, pa je umesto njega održana globalna video konferencija na kojoj je domaćin bio Donald Tramp.\nSamit G7 okuplja zvaničnike iz sedam zemalja - Kanade, Velike Britanije, Francuske, Italije, Nemačke, Japana i Sjedinjenih Američkih Država. Članovi Grupe poseduju zajedničke vrednosti, a glavni principi za koje se zalažu su ljudska prava, demokratija, vladavina prava i održivi razvoj.\nPrvi samit je održan 1975. godine u Rambujeu u Francuskoj, samo dve godine nakon što je velika naftna kriza uticala na ekonomiju najrazvijenijih zemalja. Povod za Samit bilo je pronalaženje zajedničkog rešenja na novonastalu krizu.\nNa ovom trodnevnom okupljanju učestvovali su predstavnici šest vlada - Francuske, Italije, Zapadne Nemačke, Japana, Velike Britanije i SAD. Grupa je tada bila poznata pod imenom G6, a tek naredne godine im se pridružila i Kanada pa je grupa nazvana G7.\nDržavni zvaničnici iz G7 grupe sastaju se tokom cele godine kako bi zajednički diskutovali o globalnim pitanjima. Predsedavanje samitom preuzimaju jedna od druge države članica i uvek se održava u zemlji koja te godine presedava G7. Na sastancima učestvuju i lideri EU, odnosno predsednik Evropskog Saveta i Evropske komisije. Pravilo je da na kraju samita učesnici izdaju zajedničko saopštenje o najvažnijim zaključcima koje su doneli.\nOva grupa kratko je radila u produženom sastavu zajedno sa Rusijom, koja se G7 pridružila 1998. godine. Grupa je tada nazvana G8 i sastajala se u ovom broju sve do 2014. godine kada su Rusiji uvedene sankcije zbog aneksije Krima.\nIste godine Samit je umesto u Sočiju organizovan u Briselu, a domaćin je prvi i jednini put bila Evropska Unija. Vlasti u Rusiji nisu previše tragično shvatile ovaj potez ostalih zemalja, a mnogi Rusi smatrali su da je njihova zemlja dovoljno jaka i da im nije potrebna veza sa Zapadom. Umesto toga planirali su da će oko ekonomskih pitanja ubuduće sarađivati sa Kinom.\nSkandali i problem sa alkoholom\nDogodi se da samit ostane nekad u senci skandala nekog zvaničnika. Tako je ponašanje japanskog ministra finansija na konferenciji za štampu 2009. godine potpuno u drugi plan bacila zaključke sastanka. On se na konferenciji ponašao jako čudno, a mnogi su tvrdili da je visoki zvaničnik bio pod dejstvom alkohola. Njegov potez izazvao je veliku osudu ne samo svetskih medija, već i Japanaca koji su ovaj potez smatrali nedopustivim.\nNi tokom susreta 2018. godine nije bilo ništa manje skandalozno. Šou je ovaj put napravio, niko drugi nego Donald Tramp. On je okupljanje napustio pre vremena, a zatim je tokom leta na Tviteru izneo niz optužbi na račun domaćina samita, premijera Kanade Džastina Trudoa.\nOn je iste godine izjavio da bi i Rusija ponovo trebala da se nađe za pregovaračkim stolom, a mnogi su ove Trampove reči dočekali na nož.\nTadašnji američki predsednik je napustio samit pre nego što su šefovi država razgovarali o klimatskim promenima, a taj razgovor je Merkelova kasnije nazvala "otrežnjujućim i depresivnim".\nNa ovom samitu nastala je i čuvena fotografija koju je nemačka kancelarka Angela Merkel podelila na društvenim mrežama. Na pomenutoj slici prikazani su lideri kako okružuju Trampa u, kako se čini, napetoj razmeni mišljenja.\nLažna dojava o podmetnutoj bombi\nJuče je britanska policija je saopštila da je uhapsila muškarca zbog dojave o bombi u blizini medija centra koji će pokrivati Samit G7, nakon što su snage reda morale da evakuišu hotel zbog izveštaja o sumnjivom paketu u četvrtak rano ujutro.\nSpecijalne jedinice su morali da se pojave u hotelu u gradu Falmut, odakle većina medija pokriva skup lidera G7.\nIncident se dogodio u 3.15 sati po lokalnom vremenu, kada je i pronađen sumnjiv paket.\nToday, @POTUS and @BorisJohnson will have their first in-person meeting in Carbis Bay, Cornwall, ahead of the start of the 47th meeting of the #G7. 🇺🇸🇬🇧 pic.twitter.com/2v0dS935Pa\n— U.S. Embassy London (@USAinUK) June 10, 2021\nSamit G7 će ugostiti lidere iz sedam zemalja: Kanade, Francuske, Nemačke, Italije, Japana, Velike Britanije i SAD, a ove godine su kao specijalni gosti pozvane delegacije iz Australije, Južne Afrike, Indije i Južne Koreje.\nU Kornvolu će se danas sastati premijer Velike Britanije Boris Džonson, japanski premijer Jošide Suga, francuski predsednik Enamuel Makron, Premijer Italije Mario Dragi, premijer Kanade Džastin Trido, nemačka kancelarka Angela Merkel i predsednik SAD Džo Bajden.\nEvropsku uniju će ove godine predstavljati predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen i predsednik Evropskog saveta Šarl Mišel.\nTroškovi održavanja samita G7 u oblasti Kornvol u Velikoj Britaniji premašili su sumu od 70 miliona funti (81 milion evra), objavili su ranije britanski mediji.\nOko 6.500 policijaca će obezbeđivati događaj u selu Karbis bej, blizu grada Sent Ajvs, a osim njih, doći će još 5.000 pripadnika bezbednosnih službi iz Kornvola i okruga Devon, što se naziva "najvećom bezbednosnom operacijom u istoriji Kornvola".\nNeke od najvažnijih tema ovogodišnjeg samita biće odnosi sa Rusijom i Belorusijom, pandemija korona virusa, klimatske promene, digitalizacija, unapređivanje ljudskih prava i uspostavljanje pravednijeh ekonomskog poretka.\nSamit će trajati od 11. do 13. juna.\nOvo je prelepa vila u Ženevi u kojoj će se sastati Putin i Bajden: Gleda na jezero, oko nje blokada\nBajden se oglasio nakon sletanja u Evropu: Putinu ću u lice reći šta imam\nNeobična skulptura svetskih lidera: Merkelova i Bajden napravljeni od starih telefona i ekrana\nNemačka beleži porast broja zaraženih korona virusom\nPožari buktali na 6 lokacija u Boru i okolini: Uzrok spoj na elektro mreži izazvan jakim vetrom\n11. jun 2021 | 10:06\nBez mene ste smešni 😘\n5 puta kada su vrhunski umetnici napravili loša dela


Dr Jasmina Agbaba\nPolutanti od momenta dospevanja u određeni recipijent inicijalno podležu fizičkoj disperziji koja zavisi od fizičkog stanja polutanta, odnosno da li se on nalazi u tečnom, gasovitom ili čvrstom stanju. Fizičko-hemijske karakteristike polutanata, kao što su rastvorljivost i napon pare, uslovljavaju njegovu dalju distribuciju u različite segmente životne sredine (voda, vazduh, zemlja, biota i dr.), kao i sposobnost da se kreće u i kroz određenu sredinu.\nTransportnim procesima polutanti se raspodeljuju u različite delove životne sredine (atmosferu, hidrosferu, litosferu), u zavisnosti od afiniteta komponenti ka svakoj od ovih faza. Na primer, organska jedinjenja sa velikim naponom pare i malom rastvorljivošću u vodi teže tome da napuste vodenu sredinu i pređu u vazduh (isparavanje). Supstance sa malim naponom pare i malom rastvorljivošću u vodi teže da budu asocirane sa sedimentom i čestičnim materijama, dok jedinjenja sa većom rastvorljivošću teže da ostanu u vodi. Tako na primer, supstance koje sadrže polarne funkcionalne grupe (-COOH, -NH2, - OH) ne isparavaju brzo iz rastvora. Supstance sa malom molekulskom težinom i one koje ne sadrže date funkcionalne grupe, imaju veći napon pare. Jedinjenja rastvorljiva u vodi mnogo više i homogenije su rasporedena u vodenoj sredini, nego slabo rastvorna ili nerastvorna jedinjenja.\nDakle, hemijske supstance se raspodeljuju između različitih komponenti životne sredine - između vazduha i vode, vazduha i zemljišta, vode i biote itd., a jedan od najznačajnijih parametara koji definiše njihovu sudbinu je koeficijent raspodele između faza.\nProcesi raspodele supstanci u životnoj sredini. Kada hemijska supstanca dospe u životnu sredinu dolazi do aktivne izmene između faza koje su u direktnom kontaktu, prvenstveno iz faze odnosno, faza u koje je supstanca inicijalno ispuštena. Između faza koje nisu u direktnom kontaktu ne dolazi do direktne izmene supstanci, ali su ipak, usled transporta komponenti iz faze u fazu, svi segmenti životne sredine u efektivnoj interakciji.\nProcesi koji se odvijaju u životnoj sredini, mogu se generalno predstaviti kao procesi izmene izmedu dve faze i to:\n- sediment/voda i\nU vodenoj sredini najznačajniji procesi raspodele hemijskih komponenti izmedu dve faze su:\n- akvatična biota/voda i\nU prvom slučaju, prilikom usvajanja od strane biote hemijskih komponenti rastvorenih u vodi, dominantno dolazi do uspostavljanja ravnotežne raspodele komponenti izmedu lipidne frakcije biote i vode:\nKBL = CBL /CV\nKBL - koeficijent raspodele između lipidne frakcije biote i vode\nCBL - koncentracija komponente u mastima biote\nCV - koncentracija komponente u vodi\nOdređene hemijske komponente, shodno stepenu lipofilnosti, unosom putem hrane i vode mogu u akvatičnim organizmima dostići znatno veće koncentracije od onih koje su prisutne u vodenom okruženju (bioakumulacija). Za vodene organizme dominantni put usvajanja polutanata je preko vode kao medijuma koji ih okružuje odnosno, dolazi do njihove biokoncentracije. Povećanje količine hidrofobnih materija u organizmima posledica je rastvaranja ovih jedinjenja u lipidnoj fazi u organizmu. Sličan pristup može se primeniti kod procesa raspodele izmedu faza sediment/voda.\nPotrebno je istaći, da pored raspodela izmedu faza biota/voda i sediment/voda, za vodenu sredinu sa aspekta sudbine polutanata u njoj, podjednako značajan je i proces raspodele voda/vazduh.\nHemijske komponente koje su jonizovane, pri normalnim uslovima u životnoj sredini, ne podležu evaporaciji u atmosferu. S druge strane, nejonizovane komponente, često nazivane i neutralne komponente, mogu graditi pare i isparavati u atmosferu. Ove neutralne komponente uključuju veliki broj za životnu sredinu značajnih polutanata, kao što su DDT i drugi hlorougljovodonici, naftni ugljovodonici i dioksini.\nProces raspodele između faza atmosfera/voda opisan je Henrijevim zakonom:\np = HxCV\np - parcijalni pritisak posmatrane supstance (Pa);\nCV - koncentracija supstance u vodi (mol*m-3);\nH - Henrijeva konstanta (Pa*m3*mol-1).\nKoeficijent raspodele u ovom slučaju je Henrijeva konstanta, koja se može izraziti dimenzionim jedinicama, koje mogu biti različite u zavisnosti od jedinica vrednosti primenjenih tokom razvijanja konstante. Henrijev zakon u stvari predstavlja odnos parcijalnog pritiska komponente u atmosferi i njene koncentracije u vodi.\nTransformacija i degradacija polutanata. Vreme zadržavanja nekog polutanta u životnoj sredini, kao i potencijal kretanja, zavisi od njegove molekulske stabilnosti. Takođe, biohemijske karakteristike polutanta utiču na mogućnost njegove degradacije ili biološke transformacije (uključujući mikroorganizme prisutne u životnoj sredini), odnosno, mogućnost njegove ekskrecije ili bioakumulacije od strane biote. Za razliku od organskih supstanci metali se ne mogu uništiti niti stvoriti biološkim i hemijskim procesima. Ovi procesi mogu, medutim, da transformišu metale iz jednog oblika u drugi i mogu ih konvertovati u različite neorganske i organske forme. U svakoj fazi, toksične supstance biotičkim i abiotičkim transformacijama mogu biti konvertovane u druge forme manje, neizmenjene ili pak, veće toksičnosti.\nNajznačajnije reakcije abiotičkih transformacija su hidroliza (npr. estri kao što su organofosforni i karbamatni insekticidi), oksidacija i fotoliza (veliki broj hemijskih supstanci). Oksidacija i hidroliza rezultuju formiranjem produkata koji sadrže hidroksilne, karbonilne i druge polarne funkcionalne grupe, što dalje rezultuje povećanjem polarnosti nastalih produkata, a tim i povećanjem njihove rastvorljivosti u vodi. Kada su u pitanju lipofilne komponente, njihovi transformacioni produkti takode su polarnije i u vodi rastvorljivije komponente, Čime ove komponente lakše podležu ekskreciji i uklanjanju iz organizma.\nKao što je već rečeno, abiotičke reakcije obuhvataju i reakcije inicirane sunčevom svetlošću odnosno, reakcije fotolize u kojima svetlosna energija biva apsorbovana od strane molekula rezultujući raskidanjem hemijskih veza i degradacijom polutanta. Svetlost u ultraljubičastom i vidljivom delu spektra dovoljno je energetski bogata da može da prouzrokuje ove reakcije.\nAbiotičke reakcije mogu učiniti toksične supstance više ili manje dostupnim za dalju biotičku transformaciju (biotransformaciju). Ribe, beskičmenjaci, mikroorganizmi i biljke transformišu toksične supstance u različite metabolite nakon što ih unesu u organizam (apsorbuju). Ove reakcije su enzimski posredovane, za razliku od čisto nemetaboličkih hemijskih i fotohemijskih reakcija koje se javljaju u vodi. Biološki ciklus žive u sistemu vazduh/voda/sediment ukazujući na dominantno prisutne oblike Hg u pojedinim segmentima životne sredine, kao i procese koji dovode do njihovog formiranja.\nBiotransformacije posredovane biljkama i životinjama utiču na sadržaj toksičnih supstanci u životnoj sredini. Ipak, za većinu organskih jedinjenja u vodenoj sredini, ovaj efekat nije toliko značajan u poređenju sa mikrobiološkom transformacijom. Biodegradacija (biorazgradljivost) podrazumeva one mikrobiološke transformacije pomoću kojih se hemijske supstance inkorporiraju u ćelijski materijal ili se koriste kao izvor energije za organizam, pri čemu se na kraju prevode u jednostavne molekule. U određenim slučajevima, organske supstance podležu kompletnoj biodegradaciji (mineralizaciji), do ugljen dioksida, vode i prostih neorganskih produkata. Medutim, u mnogim reakcijama, toksične organske komponente zaostaju u sistemu gde nakon usvajanja od strane nekog organizma, dalje podležu metabolitičkim reakcijama detoksikacije o kojima će biti više reči kasnije u tekstu o mehanizmima toksičnosti.\nGeneralno, biotransformacija teži tome da razgradi toksične supstance na polamiju i u vodi rastvornu formu sa manjim stepenom toksičnosti, te je degradabilnost (razgradljivost) poželjna karakteristika hemijske supstance, koja ograničava njenu perzistentnost tj. postojanost u prirodi, bioakumulaciju i biomagnifikaciju. Međutim, postoji velika razlika između grupa i vrsta posmatranih jedinjenja, pri čemu su jedinjenja koja mogu biti metabolizirana od strane jedne vrste, otpoma na dejstvo druge vrste organizama. Ovi postojani molekuli predstavljaju veliku opasnost po životnu sredinu, jer su otporni i na hemijsku i na biohemijsku transformaciju, sa posledicom dugog poluživota u bioti, kao i u zemljištu, sedimentu i vodi. Osim toga, u određenom broju slučajeva nastali transformacioni produkti mogu takođe biti toksični, pa čak i toksičniji u odnosu na polaznu komponentu. Tako na primer, mnogi karcinogeni podležu metaboličkoj aktivaciji od strane živih organizama. Stoga, veoma je važno znati karakteristike metabolita, kao i proizvode hemijske transformacije.\nTransformacioni i transportni procesi se odvijaju brzinom specifičnom za svaku komponentu i za svaku sredinu. Suma ovih procesa dakle, određuje sudbinu zagadujućih materija u životnoj sredini i konsekventnu izloženost biote njihovom štetnom dejstvu.\nPerzistentnost. Srednja vrednost za vreme koje toksična supstanca provede u određenom delu akvatičnog ekosistema (npr. voda, sediment, biota) ili se deponuje, pre nego što se iz posmatranog sistema ukloni putem nekog transportnog procesa, naziva se vreme zadržavanja.\nPerzistentne toksične supstance definišu se kao komponente koje ne podležu u značajnoj meri fizičkoj, hemijskoj i biološkoj degradaciji u životnoj sredini. Polazeći od bilo koje tačke u vremenu (t=0), pa do momenta kada je polovina sadržaja posmatrane supstance degradirana (t), promena sadržaja supstance se može predstaviti izrazom:\n(C0/C1)=l/0,5 = 2\nTo znači da je vreme polu-života (t1/2) za neku određenu komponentu konstantno pri određenim degradacionim procesima koji se odvijaju pri specifičnim uslovima. Utvrdeno je da je ovo generalno tačno kada su u pitanju procesi u životnoj sredini, ali naravno postoji i određeni stepen odstupanja, kao posledica prirodnih varijacija u pH vrednosti sredine, temperaturi, dostupnosti kiseonika, sadržaju i sastavu biološke frakcije na određenom lokalitetu, kao i niza drugih faktora koji utiču na perzistentnost polutanata u određenoj situaciji, te prilikom dubljih diskusija vezanih za perzistenciju treba biti posebno obazriv.\nPerzistencija polutanta/toksične supstance u određenom delu nekog (npr. akvatičnog) ekosistema može biti predstavljena vremenom polu-života, koje se definiše kao vreme koje je potrebno da prođe da bi se početna koncentracija toksične supstance smanjila za jednu polovinu.\nPolutanti sa dugim vremenom perzistencije u vodi, zemljištu ili sedimentu (npr. DDT, aldrin, dieldrin, heksa-hlorobenzen, polihlorovani bifenili, dioksini i furani i dr.) imaju visok potencijal ka akumulaciji u određenom medijumu, kao i ka usvajanju od strane živih organizama te je za njih potrebno inicirati sprovođenje internacionalnih mera u cilju zaštite ljudskog zdravlja i životne sredine.\nSupstance koje se primenjuju jednom godišnje, kao na primer pesticidi, mogu imati vreme polu-života od nekoliko meseci, a da pri tome ne dođe do njihove akumulacije u zemljištu tokom godina, uprkos ponovljenim primenama. U isto vreme mogućnost da ove komponente budu usvojene od strane biote se povećava. Međutim, većina supstanci se ne primenjuje na ovaj način, već se njihovo oslobađanje i emisija u životnu sredinu odvija tokom cele godine, često iz difuznih izvora (npr. spiranje pesticida sa obradivih površina u vodotoke). Pod datim uslovima može doći do njihove akumulacije u zemljištu ili sedimentu, što se dalje odražava na povećanje stepena usvajanja od strane biote i njihov dalji transport u lancu ishrane i ciklusu hrane.\nBiodostupnost. Činjenica da su hemijske supstance prisutne u životnoj sredini ne podrazumeva da su one i dostupne za usvajanje od strane živih organizama i inkorporiranje u njima. U cilju procene efekata i potencijalnog rizika vezanog za povišene koncentracije zagađujućih materija koje su rezultat na primer, rastvaranja prirodnih mineralnih depozita ili neke antropogene aktivnosti, biodostupna frakcija ukupne količine ovih materija u vodi, sedimentu i vazduhu mora biti identifikovana.\nUopšteno posmatrano, u vodi se toksične supstance mogu pojaviti u tri različite osnovne forme koje utiču na njihovu dostupnost organizmima (biodostupnost): - rastvorene,\n- sorbovane biotičke ili abiotičke komponente suspendovane u vodenom stubu ili u vidu taloga na dnu i\n-inkorporirane (akumulirane) u organizmima.\nRastvorljive toksične supstance su lakše dostupne organizmima u vodenoj sredini. Hidrofobne toksične supstance mogu biti veliki suspendovani organski koloidi ili druge čestice, sorbovane na sedimentu i mogu biti ireverzibilno vezane i nedostupne. Ipak, neke od vezanih toksičnih supstanci mogu biti dostupne organizmima bentosa putem ingestije ili direktno preko intersticijalne vode. Toksične supstance vezane za sediment, takođe, mogu biti prekrivene sedimentom i nedostupne dokle god sediment ne bude uzurpiran. Hidrofobne toksične supstance mogu biti akumulirane u organizmima u različitim tkivima, biotransformisane (metabolizirane) i ekskretovane (izlučene) ponovo u vodu.\nBiodostupnost predstavlja jedan od ključnih faktora sa ekotoksikološke tačke gledišta prisustva polutanta u životnoj sredini, obzirom da toksične supstance koje nisu biološki dostupne, po definiciji, poseduju manju verovatnoću izazivanja bilo kakvog štetnog efekta.\nU praksi se vezano za pojam i definiciju biodostupnosti, najčešće sreće njena podela na: ambijentalnu i toksičnu biodostupnost.\n- Ambijentalna dostupnost predstavlja onaj deo ukupnih toksičnih supstanci ili materijala prisutan u svim ili pojedinim delovima životne sredine koji uzrokuje specifičan proces ili procese i utiče na fizičke, hemijske i biološke promene. Na primer, smatra se da je samo 40% neke toksične supstance ambijentalno dostupno za različite abiotičke hemijske reakcije zato što 60% te supstance ostaje izolovano duboko u marinskom i rečnom sedimentu. Uopšteno, ovaj termin se odnosi na ukupan sadržaj potencijalno dostupnog materijala za organizme.\n- Toksična biodostupnost je frakcija ekspozicione doze ili koncentracija koja je adsorbovana i/ili apsorbovana od strane organizma, distribuirana sistemskom cirkulacijom i dovedena do krajnjih receptora ili mesta na kojima se ispoljava toksičnost (npr. do organa mete). Ova definicija biodostupnosti važi za toksične supstance sa sistemskom toksičnošću (supstance koje svoje toksično dejstvo ispoljavaju na više mesta u organizmu, kao na primer policiklični aromatični ugljovodonici (PAH), polihlorovani bifenili (PCB), olovo, živa i dr), ali je od manjeg značaja za površinski aktivne materije.\nSlano kopovo\t4 Izložba\t4 Gospojina\t12 Partizani\t11 Lazar Mečkić\t314 Doktor\t24 Vasilije Ostroški\t23 Giga Jovanović\t5 Dizači tegova\t13 Poezija\t49 KPJ\t63 Lazaret\t8 Bogdan Čiplić\t9 Novo Miloševo\t2 Konstantin Vukov\t2 Škole\t44 Polet\t5 Biblioteka\t7 Josif Marinković\t12 Goran Dobožanov\t28


April, 2016 | Edukacija\n🕔21:00, 30.Apr 2016\nDnevni horoskop – nedelja, 1. maj 2016. godine.\n🕔09:41, 30.Apr 2016\nGradska biblioteka “Karlo Bijelicki” iz Sombor raspisala je Konkurs za neobjavljeni rukopis prve knjige – “Golub 2016”.\nHoroskop za subotu, 30. april 2016. godine\n🕔21:00, 29.Apr 2016\nDnevni horoskop – subotu, 30. april 2016. godine.\n🕔21:00, 28.Apr 2016\nDnevni horoskop – petak, 29. april 2016. godine.\nOfarbajte jaja prirodnim bojama\n🕔14:37, 28.Apr 2016\nSigurno ste se nekada pitali kako su ljudi farbali jaja dok nije bilo hemijskih farbi. Odgovor je sasvim prost, koristili su boju iz biljaka. Iz svake biljke možete dobiti neku boju kojom možete ofarbati jaja bez kupovine prehrambenih hemijskih boja. Evo kako da\n🕔09:41, 28.Apr 2016\n🕔21:00, 27.Apr 2016\nDnevni horoskop – četvrtak, 28. april 2016. godine.\n🕔16:26, 27.Apr 2016\nPrema najnovijim istraživanjima, konzumiranje kafe je povezano sa smanjenim rizikom od nastanka ciroze jetre pri čemu konzumiranje dve šolje kafe dnevno može dvostruko da umanji šansu smrtnog ishoda od ove bolesti. Istraživači iz Velike Britanije sa Univerziteta u Sauthemptonu su analizirali podatke\n🕔14:57, 27.Apr 2016\nDa li vas stidljivost ponekad sputava? Niste jedini. Mnogi ljudi imaju problema sa stidljivošću koja za sobom može povući i samopouzdanje i stres, a može dovesti i do toga da se osoba zatvori u sebe i ne priča ni sa kim. Naravno, takva


Guardian: Bešić je kulturni ratnik koji bi mogao postati dragulj Evertona | Krupljani.BA\nGuardian: Bešić je kulturni ratnik koji bi mogao postati dragulj Evertona\nMuhamed Bešić u posljednje dvije utakmice Evertona ostavio je jako dobar dojam, bio je definitivno među najboljim pojedincima, ako ne i najbolji. Posebno u pobjedi protiv Manchester Cityja 2:1 u srijedu navečer pa Guardian o njemu piše kao o “kulturnom ratniku koji bi mogao postati dragulj Evertona.”\n“To je bila njegova najbolja partija u dresu Evertona. Utakmica je pružila mnogo navijačima Evertona da budu optimistični, posebno kada se radi o igri Bešića. Najimpresivnija je bila njegova mirnoća u posljednjim minutama utakmice kada je Everton igrao s 10 igrača na terenu. Bešić nije dozvoljavao da City dođe do lopte, jer je uspio zadržati posjed”, biranim riječima o bh. veznjaku pišu Englezi.\n“Pokreti Bešića kao i kontrola lopte pokazuju njegovu duboku fudbalsku inteligenciju. Dodavanja su samo jedan dio te inteligencije. Bešić je upisao šest klizećih startova, pet više od bilo kojeg drugog igrača koji je zaigrao za Everton od prve minute u toj utakmici. Bio je agresivan i dobro se kretao”, dodaje Guardian.


EXPRES - Bertomeu: Sjajne vesti za Srbiju; Mali: Najbolji F4 u istoriji\nBertomeu: Sjajne vesti za Srbiju; Mali: Najbolji F4 u istoriji\nBEOGRAD - Predsednik i izvršni direktor Evrolige Đordi Bertomeu rekao je danas da je dodela domaćinstva Fajnal-fora elitnog košarkaškog takmičenja sjajna vest za Beograd, čime se glavni grad Srbije svrstao među najveće evropske metropole.\n"Fajnal-for 2018. godine održaće se u Beogradu, u KOMBANK Areni. To su sjajne vesti za Srbiju i Beograd, cime se vaš glavni grad pridružuje spektakularnoj listi metropola poput Barselone, Milana, Berlina, Atine, Moskve, Tel Aviva. Fajnal-for 2018. godine, usuđem se reći, biće najveći sportski događaj u Beogradu u ovoj deceniji. Beograd i Srbija vole sport, Beograd je uvek bio sjajan domaćin i siguran sam da će ovaj turnir biti poseban", istakao je Bertomeu na konferenciji za medije u Skupštini grada, gde je sa gradonačelnikom Sinišom Malim i formalno potpisao ugovor o organizaciji Fajnal-fora.\nMali je rekao da je u ovom trenutku najponosniji gradonačelnik u Evropi i obećao da će Fajnal-for u Beogradu sigurno biti najbolji u istoriji.\n"Sve ovo se uklapa u našu strategiju i obećanje da ćemo od Beograda napraviti centar sporta u regionu. Mnogi su od 2002 pokušavali da dovedu F4 u Beograd, ali nisu uspeli. Upoznao sam Bartoemua 2014, pregovori nisu bili laki, ali moram da kažem, da bez podrške Vlade i premijera Vučića ne bismo uspeli. On nas je ohrabrivao i zato je to zajednička pobeda", rekao je Mali.\n"Srbija je zemljka košarke i Beograd je grad košarke Obećavam da ćemo organizovati najbolji F4 u istoriji. Ovde sa nama su legende Saša Danilović i još neki igrači Partizana koji su 1992. u Istanbulu postali prvaci Evrope, bilo bi sjajno da taj uspeh ponovimo 2018. sa srpskim klubom, koji god to bio", poručio je Mali.\nNa svecanosti u Skupštini grda osim rukovodstva Evrolige, predstavnike gradske vlasti, bili su košarkasi Partizana, šampioni Evrope iz 1992, sem Danilovića, Slaviša Koprivica, Vlada Dragutinović i Mlađan Šilobad, zatim predsednici Zvezde i Partizana Nebojša Cović i Nikola Peković, legendarni trener Dušan Ivković, predsednik S S S Aleksandar Šoštar i drugi.\nMore in this category: « Počinje NBA: Golden Stejt napada Klivlend i prsten\tNovi podvig Zvezde, Barselona "pala" u Areni »


Tapaciranje i popravka namestaja - FOX Oglasi - Pogledaj oglas\nTapaciranje i popravka namestaja\n:: home :: Kućne stvari i uređenje kuće :: Usluge\n« prethodni oglas: KREDITA Ponuda\nsledeći oglas: Izrada namestaja po meri Vozdovac »\nDatum: 15.11.2017. u 00:03\nAko želite da obnovite izgled, funkcionalnost i udobnost Vašeg nameštaja – tapaciranje i popravka nameštaja je pravi izbor za Vas! Tada Vam mi možemo pomoći uz naše kvalitetne usluge.\nNaša tapetarska radionica rado ce Vam izaci u susret kada poželite da stari nameštaj koji ne želite da bacite ucini boljim i ponovo korisnim. Uz usluge presvlačenja, tapaciranja, popravke i reparacije nameštaja možete ponovo uživati u Vašoj fotelji, bračnom krevetu, dvosedu, trosedu ili ugaonoj garnituri.\nUsluga je kvalitetna, uz svakodnevno korišcenje višegodišnjeg iskustva i znanja iz ove oblasti. Sa tradicijom dugom preko 15 godina, naša radnja ce uspeti da zadovolji standarde svakog klijenta, cak i onog najzahtevnijeg.\nDogovaramo se sa Vama o materijalu, da li ce se koristiti Vaš materijal ili naš mebl štof, kojeg imamo u velikoj kolicini i razlicitim dezenima. Radimo na teritoriji Novog Sada i okoline. Poštujemo sklopljen dogovor i posao izvršavamo u dogovorenom roku.\nVaše ideje i želje pretvaramo u stvarnost.\nTAPETAR DANE 0616632543\nPosetite nas na fb stranici :


NUNS :: Vesti :: Ključna bezbednost novinara\nNaslovna | Info | Vesti | Ključna bezbednost novinara\nKljučna bezbednost novinara\nŠefica Medijskog odeljenja Misije OEBS u Srbiji Gordana Janković izjavila je danas u Novom Sadu da je bezbednost novinara ključno pitanje za postojanje nezavisnih i profesionalnih medija, kao i zaostvarivanje prava na slobodu izražavanja, javlja portal Autonomija.\n"Bez ovih sloboda, a samim tim i bez kvalitetnih informacija od javnog interesa, nema daljeg demokratskog razvoja društva, niti kulture civilnih vrednosti”, ocenila je Janković na konferenciji "Medijske slobode i sudska praksa".\nOna je u Nezavisnom društvu novinara Vojvodine (NDNV) izrazila nadu da će svi učesnici u primeni Sporazuma o saradnji i merama za podizanje nivoa bezbednostinovinara,zajedno izaći rešenja za bolju komunikaciju i zajednički rad koji će unaprediti bezbednost novinara u Srbiji.\nJanković je istakla da je Misija OEBS spremna da i dalje pomaže tom procesu, organizuje adekvatne edukacije za novinare, pripadnike tužilaštva i policije.\nPredsednik NDNV Nedim Sejdinović smatra da se Stalna radna grupa za bezbednost novinara "nalazi u kriznoj fazi".\n"Ulažemo ogromne napore da iscrpimo sve institucionalne mogućnosti, kako bismo i na taj način pokušali da zaštitimo novinare", ukazao je Sejdinović.\nPrema njegovim rečima, zajedničko medijima i pravosuđu je da se veoma redovno u negativnom kontekstu pojavljuju u raznim međunarodnim izveštajima, uključujući i izveštaje Evropske unije.\n"Vladavina zakona je tradicionalna i ključna boljka našeg društva. Najvažnija uloga medija i pravosuđa jeste da su oni korektiv vlasti, odnosno prepreka zloupotrebi vlasti",napomenuo je Sejdinović.\nOn smatra da nesporazum između medija i pravosuđa najviše odgovara vlastima. Pravosuđe bi trebalo da bude garant medijskih sloboda islobode izražavanja, naglasio je Sejdinović.\nKonferenciju je organizovao NDNV, uz podršku Ministarstva kulture i informisanja Srbije.


Namenjen psima koji imaju problema sa telesnom težinom, koji su manje aktivni i koji su skloni gojenju. Formula sa niskim procentom masti. Sadrži 60% proteina životinjskog porekla. Hranite vašeg psa od 20kg za 100,00 rsd/dnevno ( pakovanje od 15kg )


piće | Beograd202\nArhive oznaka: piće\nUstanak (15. mart – Crtica )\nObjavljeno 15 marta, 2016 od strane darkok\npiše: Vlada Todorović Alkohol naš nasušni Posao sa alkoholom ne može da bude neisplativ! Sem ako ne pravite „zozovaču„, ali je to sad neka druga tema. Nije sporno da naš narod voli da popije, mada su na svetskim … Nastavite sa čitanjem →\nObjavljeno pod 05 Emisije na Radio Beogradu 202, Ustanak\t| Označeno sa alkohol, beograd 202, crtica, crtica 202, otkup, piće, radio 202, radio beograd 202, ustanak, ustanak 202, vlada todorović\t| Ostavite komentar\nOtporni đavoli, maligan-look i maorska jagnjetina\nObjavljeno 2 aprila, 2015 od strane darkok\n(KVAKA 202 – utorak, 2. april 2015.) piše: Dragutin Rokvić Luteranska crkva u Buenos Ajresu dozvolila je jednoj televizijskoj stanici da snimi obred isterivanja demona iz opsednute devojke. Međutim, snimak ne deluje posebno dramatično niti ubedljivo… A možda to … Nastavite sa čitanjem →\nObjavljeno pod 06 Rubrike iz programa 202, Kvaka 202\t| Označeno sa alkohol, beograd 202, Buenos Ajres, demoni, dragutin rokvić, isterivanje đavola, kvaka 202, lepota, Luteranska crkva, meso, piće, radio 202, radio beograd 202, trgovci, Udruženje potrošača\t| Ostavite komentar