Dokumente objavio DPC\nČović ponovo istrajava na etničkom principu izbora članova Predsjedništva s određenog teritorija gdje je jedan narod većinski\nVijeće za demokratizaciju politike (DPC) iz Berlina, evropska nevladina organizacija, koja pomno analizira političku situaciju u BiH, objavilo je prijedlog HDZ-a BiH o izmjenama Izbornog zakona a koji je do sada skrivan od javnosti. On je, kao takav, nedavno dostavljen SDA.\nPrema prijedlogu HDZ-a BiH, kada je riječ o izboru članova Predsjedništva BiH, bio bi „osiguran legitimitet predstavljanja kroz tri izborne jedinice u BiH koje bi se ustrojile na način da u svakoj jednici jedan od konstitutivnih naroda bude većinski (teritorijalni princip) ili kroz princip izjašnjavanja zajednice konstitutivnih naroda u FBiH (neteritorijalni princip).\nU prevodu, Čović ponovo istrajava na etničkom principu izbora članova Predsjedništva s određenog teritorija gdje je jedan narod većinski, a zbog poznate mantre „kako jedan narod drugom ne bi birao člana Predsjedništva“.\nJedna izborna jedinica, prema HDZ-a, bila bi RS, a druge dvije bi se formirale na teritoriju FBiH. I ovdje se može uočiti dosljednost Čovićevih stavova o „ne diranju“ RS-a, a sve zarad koalicionih odnosa sa Miloradom Dodikom.\n– Iz svake izborne jedinice bi se direktno izabrao kandidat s najvećim brojem osvojenih glasova. Iz dvije izborne jedinice u FBiH bi se izabrali bošnjački i hrvatski član Predsjedništva, iz RS-a bi se srpski član Predsjedništva BiH – navodi se u prijedlogu.\nPrema modelu kojeg predlažu dvije izborne jedinice u FBIH bi se formirale grupiranjem kantona ili općina s većinskom bošnjačkim stanovništvom dok bi u drugu izbornu jedinicu ušli oni sa većinskim hrvatskom stanovništvom. Birači iz „mješovitih“ županija bi se odredili u kojoj od dvije izborne jedinice žele glasati.\n11/ For @Dragan_Covic, the Mostar agreements are a package: the third agreement provides the basis for pursuit of a de facto 3rd entity via ELR talks, as demonstrated by the #HDZ BiH’s starting negotiating position, put on the table at the first #HDZ BiH-@BiH_SDA meeting in 2/21: pic.twitter.com/w6nXH8UjHY\n-Svi birači bošnjačke nacionalnosti iz FBiH bi na izborima birali bošnjačkog člana, dok bi svi birači hrvatske nacionalnosti birali hrvatskog člana Predsjedništva BiH. Svi birači srpske nacionalnosti i ostali iz FBiH bi se opredijelili u kojoj od dvije izborne jednice žele glasati – piše u ovom prijedlogu.\nKada je riječ o modelu izbora delegata u Dom naroda Parlamenta FBiH, tu HDZ uvodi izborni prag od 5 posto koji osigurava da kantoni koji imaju najmanje 5 posto nekog konstitutivnog naroda od ukupnog broja tog naroda u FBiH ulaze u raspodjelu tog naroda u Dom naroda. I ovdje se primjenjuje popis iz 2013.\n#Bakir Izetbegović#dragan čović#izdvojeno#u fokusu


Vreme 778 - Slovenija kao Estonija: Bila jednom zemlja proleterska\nCentar Ljubljane bio je prošle subote, uprkos neviđenom snežnom kijametu, poprište do sada najvećeg protesta svih sindikata u istoriji Slovenije. Više od 40.000 demonstranata, opremljenih raznobojnim pelerinama u zavisnosti od sindikata kome pripadaju, transparentima, crvenim zastavama (na koje Janšina desničarska vlada reaguje kao bik na istu boju), nezaobilaznim pištaljkama i bubnjevima, osvojilo je prestonicu, potpuno blokiravši saobraćaj. Izvesno je da Kongresni trg nije zapamtio veću masu ljudi još od 1989. godine, kada su se demonstranti okupljali kako bi izrazili negodovanje zbog "procesa protiv četvorice". Tada je Janez Janša bio jedan od "četvorice" tj. "žrtva JNA-tužilaštva", u čiju odbranu je masa skandirala. Šesnaest godina kasnije na istom mestu Janez Janša, sada u ulozi premijera, postao je meta pogrdnih uzvika, zvižduka i slogana. Slični protesti ostali su zapamćeni kao mora vlasti s kraja osamdesetih godina prošlog veka, jer je Slovenija kasnije, tokom tranzicije, privatizacije i denacionalizacije, uprkos znatnim problemima zbog gubitka i nestanka jugoslovenskog tržišta, uspela da se prestrukturira i glatko preživi sve potrese.\nSocijalni mir ima, međutim, određenu cenu; ovdašnji ekonomisti izračunali su da su plate suviše visoke da bi privukle znatnije investitore, te da je zakonodavstvo koje uređuje otvaranje novih firmi još uvek veoma komplikovano, a dodatan balast su brojna preduzeća koja nisu konkurentna na evropskom tržištu pa životare muzući državnu pomoć, onoliko koliko to dozvoljavaju direktive EU-a.\nOBEĆANJE, LUDOM RADOVANjE: Nova vlast sa Janezom Janšom na čelu odlučila je da tome učini kraj. Posle zauzimanja javne televizije uz pomoć novog zakona o RTV-u i udara na najveću medijsku kuću ("Delo") pomoću transakcija deonicama između "prijateljski" nastrojenih novih kapitalista (KD Group i Istrabenz), vlada se osetila dovoljno jakom da uz pomoć grupe neoliberalnih ekonomista predloži paket reformi, na čelu sa novim, dvadesetodstotnim PDV-om. Inspiracija za ceo projekat stigla je iz inostranstva. Eksperti iz Janšinog savetničkog kružoka našli su da Sloveniji treba da bude uzor Slovačka, koja je pre nekoliko godina uvela jedinstvenu poresku stopu. Sindikalne organizacije, studenti i penzioneri (u Sloveniji organizovani u jaku partiju, koja participira u gotovo svakoj vlasti) brzo su shvatili odakle preti opasnost postignutom standardu, pošto jedinstvena poreska stopa znači poskupljenje prehrambenih proizvoda, lekova i uopšte proizvoda široke potrošnje. Sada se na većinu roba plaća porez na dodatu vrednost (PDV) u visini od osam odsto, pa je i laiku jasno čiji će džep isprazniti razlika od dvanaest odsto do predloženih 20 odsto PDV-a.\nGarancijama koje su pljuštale iz Janšinog kabineta (da će razlika biti "pokrivena" pomoću različitih "socijalnih transfera") niko nije poverovao; strah širokih radnih masa podržali su ekonomisti starog kova, koji su potvrdili ocene da će takav sistem doneti dodatne olakšice i bogaćenje ionako bogatim vlasnicima kapitala, dakle kapitalistima, dok će teret reforme i najveću ličnu štetu otrpeti ionako osiromašeni slojevi radnika.\nPa kad nije upalilo sa primerom srodne Slovačke, pokušalo se sa udaljenijom Estonijom. Ako je verovati domaćim kolumnistima, Janez Janša doživeo je pravo prosvetljenje kada je reč o pravcu krmarenja državom tokom prve zvanične posete baltičkim zemljama. Estonija za razliku od Slovenije beleži visoku stopu privrednog rasta, a uspeh može da zahvali činjenici da je postupak za registraciju novih preduzeća krajnje pojednostavljen, porezi niski, a procedura jednostavna, što je privuklo brojne strane investicije. Jedno od poslednjih preduzeća koje beleži pravi bum u Estoniji jeste Skajp, firma koja nudi jeftino telefoniranje putem interneta. Kada je upoznao primer Skajpa, predsednik slovenačke vlade zaključio je kako slovenačke poreske zakone mogu da razumeju "samo stručnjaci" i niko više. Zanimljivo je da se nije obrušio na državne službe i glomaznu birokratiju, koja se "proslavila" među stranim ulagačima svojom sporošću, naročito kad je u pitanju vraćanje PDV-a. U Sloveniji taj postupak traje od marta do novembra, dakle oko pola godine, dok se u Estoniji, na primer, ceo proces – i to uz pomoć poslovanja preko kompjutera, znači onlajn – okonča za samo pet dana. Obaška što je Estonija takođe uvela jedinstvenu poresku stopu (26 odsto) još 1994. godine. Slovenački sindikati upozoravaju da je Estonija uprkos tome godinama beležila negativan rast bruto domaćeg proizvoda, dok je skok od šest odsto (i više) pojava zabeležena tek 2000. godine i dalje…\nCENA REFORME: Masovne sindikalne demonstracije u Ljubljani\nREFORME, DO BALČAKA: Stručnjaci se slažu da su reforme Sloveniji potrebne, ali ne i sa zaključcima vladinog Odbora za reforme o pravcu i načinu njihovog izvođenja. Prve analize pokazuju da će cenu reformi, ukoliko one "prođu" i postanu deo zakonodavstva, platiti najsiromašniji slojevi društva. Zato su se sindikati udružili; pridružio im se i sindikat policije, čiji su predstavnici demonstrirali u prvom redu obučeni u žute pelerine, sve u ime "očuvanja socijalne države", dok su s druge strane na njih motrile kolege na dužnosti. Zabeleženo je nešto koškanja između policije (one u uniformama) i mlađih demonstranata, neki su završili i u maricama, koje ovde popularno zovu "kiblama".\nMuka je naterala na jedinstvo inače međusobno konkurentske i sporadično posvađane sindikaliste, a rezultat je bio impozantan – demonstracije su bile izuzetno dobro organizovane i medijski dobro pokrivene. Svi gradovi su danima uoči protesta bili izlepljeni ogromnim plakatima sa kojih je vrebalo pitanje "Kuda nas vode vladine reforme?". Za ilustraciju – simboli homo erektusa koji se od uspravnog položaja sve više saginje, do skroz povijene kičme. Evolucija u obrnutom smeru. Prazni džepovi nisu dopuštali sumnju u poruku grafike. Nije čudo da je Ljubljanom tokom demonstracija prodefilovalo najviše plakata na kojima je pisalo "Nećemo da dozvolimo da nam isprazne džepove!" i "Nećemo da dozvolimo da nam slome kičmu!". Ankete su pokazale da čak 83 odsto upitanih državljana podržava sindikate koji su se suprotstavili snižavanju postignutog nivoa ekonomskih i socijalnih prava, dok vladine reforme podržava jedva 17 odsto ispitanika, što je najveći sunovrat popularnosti nove vlade od njenog ustoličenja, pre godinu dana.\nSumorne računice sindikalista nikako da opovrgnu reformatori koji su izašli ispod Janšinih skuta. Jer ako reforme budu sprovedene na predloženi način, radnik koji danas zarađuje oko 400 evra primao bi svakog meseca zbog promenjene poreske stope oko šest evra manje, što ne izgleda tragično dok se ne suoči sa novom računicom mesečnih troškova, među kojima bi samo hrana bila za više od deset odsto skuplja. S druge strane, svaki direktor i menadžer koji prima po osam ili deset hiljada evra mesečno, strpao bi u džep svakog meseca oko 500 evre više. Penzioneri su izračunali da bi u slučaju izmene PDV-a penzije trebalo da se povećaju najmanje 40 odsto.\nIma kritika i na račun toliko hvaljenog "estonskog modela" koji bi trebalo primeniti na slovenačku privredu. Ugledni ekonomisti, poput donedavnog dekana Ljubljanskog univerziteta dr Jože Mencingera, ocenili su strah i zahteve sindikalista kao opravdane. Janši naklonjeni mediji smatraju, međutim, da je u subotu defilovala "crvena sindikalna vrhuška" koja se preko grbače radnika bori za odbranu privilegija, a to potkrepljuju tvrdnjama da je sindikalni vođa Dušan Semolič političar još od 1964. godine i da isto kao i lider Socijaldemokratske partije Borut Pahor, uprkos "socijalističkoj" retorici, za svoju "skromnu" apanažu najradije kupuje odeću "Hugo Bos".\nSlučajno ili ne, vlada Janeza Janše je ovog meseca, u jeku sukoba i medijske kampanje oko reformi (i odmah posle smene popularnog predsednika upravnog odbora Merkatora Zorana Jankovića), doživela najveći pad na rejting-listama. Prema istraživanjima agencije Ninamedija, Janšin kabinet je koliko u decembru prošle godine uživao podršku 69,2 odsto anketiranih, dok je prošlog meseca podrška vladi prvi put pala ispod 50 odsto.


kurir dnevne novine danasnji brojku | Vesti dana - Kurir dnevne novine\nKeyword Analysis & Research: kurir dnevne novine danasnji brojku\nkurir dnevne novine danasnji brojku 0.95 0.8 9816 91 35\nkurir 1.96 0.6 653 94 5\ndnevne 1.64 0.2 3261 48 6\nnovine 0.23 0.9 3794 24 6\ndanasnji 0.76 0.6 8611 94 8\nbrojku 1.1 1 1194 6 6\nKeyword Research: People who searched kurir dnevne novine danasnji brojku also searched\nkurir dnevne novine danasnji brojku 0.75 0.8 6038 77\nSearch Results related to kurir dnevne novine danasnji brojku on Search Engine\nDA: 50 PA: 54 MOZ Rank: 40 Up or Down: Up\nIzvor Kurir vesti: Probudio se Najveći aktivni vulkan u Evropi! Proradila Etna: Lava šikljala i 100 metara u visinu; Smena u Beloj kući: Džo Bajden danas preuzima vlast u Americi; U istrazi protiv Aleksića svedočiće i njegova supruga: Počinje saslušavanje žrtava i svedoka, a poziv dobila i dva poznata glumca!;\nDA: 8 PA: 70 MOZ Rank: 39 Up or Down: Up\nKurir Dnevne Novine, najnovije vesti - Naslovi.net\nDnevne novine Kurir u sredu, 13. januara, svim čitaocima poklanjaju poster sa pravoslavnim kalendarom za prostu 2021. godinu i Sasomange oglasnik. Kalendar možete da okačite na zid ili neko drugo prigodno mesto u vašem domu.\nDA: 75 PA: 47 MOZ Rank: 45 Up or Down: Up\nPsihoterapeut sa onkologije: Dan smrti nije ... - Kurir\nO danu smrti, kliničkoj smrti i životu na drugom svetu, govori ruski psihoteraput, autor brojnih knjiga\nDA: 51 PA: 36 MOZ Rank: 2 Up or Down: Up\nDA: 87 PA: 67 MOZ Rank: 88 Up or Down: Up\nDA: 59 PA: 66 MOZ Rank: 88 Up or Down: Up\nDA: 57 PA: 35 MOZ Rank: 93 Up or Down: Up\nDA: 77 PA: 99 MOZ Rank: 25 Up or Down: Up\nDA: 26 PA: 86 MOZ Rank: 79 Up or Down: Up\nPredsednik Nove srpske demokratije i jedan od lidera Demokratskog fronta (DF), članice vladajuće većine u crnogorskom parlamentu, Andrija Mandić, izjavio je da dobri odnosi sa Srbijom treba da budu prioritet svake vlade Crne Gore, jer, kako ističe, ne zna koga to drugog u regionu ta država ima ...\nDA: 89 PA: 3 MOZ Rank: 90 Up or Down: Up


Milo Đukanović krenuo na sve ili ništa. Odbio ambasadore koje je predložila Vlada - Kako Narod Kaže\nautor KnK 16.06.2021, 06:17 1.7k Pregleda\nCrnogorski predsednik Milo Đukanović obavestio je zvaničnike u Albaniji, Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj, Kini, Mađarskoj, Sjedinjenim Državama, Sloveniji, Srbiji, Vatikanu, Španiji, Ujedinjenim Arapskim Emiratima i Evropskoj uniji da se ne slaže sa ambasadorskim predlozima Crne Gore za te zemlje.\nVlada Crne Gore predložila je 18 kandidata za ambasadore, od kojih je Đukanović odobrio sedam. Odbio je da da saglasnost za ostale, ali ih je vlada ipak predložila, što je suprotno diplomatskoj praksi, piše Radio Slobodna Evropa.\nU saopštenju Đukanovićevog kabineta, koje je potpisala njegova savetnica za spoljnu politiku Tamara Brajović, kaže se da je vlada, predlažući kandidata za ambasadora kojeg nije odobrio crnogorski predsednik, svesno zaobilazi nacionalne procedure, krši dobru praksu, podriva kohabitaciju i ocrnjuje međunarodnu reputaciju zemlje.\nPodsetimo, Ustav Crne Gore predviđa da predsednik imenuje i opoziva ambasadore i šefove drugih diplomatskih predstavništava Crne Gore u inostranstvu, na predlog Vlade i uz mišljenje skupštinskog odbora nadležnog za međunarodne odnose.\nBrajović ocenjuje da je predlaganje ambasadora bez pristanka predsednika unutrašnja stvar i problem Crne Gore.\nPrethodni članak Danas se prvi put, u gotovo hladnoratovskoj atmosferi, sastaju Džo Bajden i Vladimir Putin. Evo šta obe strane očekuju od ovog istorijskog susreta\nSledeći članak Treneri osmislili 30-dnevni izazov koji topi masnoće i jača stomak: donosimo vam vodič u 7 koraka koji će vam olakšati postizanje cilja


Rusija i Belorusija razvijaju zajedničke PVO sisteme - 25.10.2019, Sputnik Srbija\nRusija i Belorusija razvijaju zajedničke PVO sisteme\nRusija i Belorusija će razvijati zajedničke protivvazdušne sisteme, kao i sisteme za radioelektronsku borbu, izjavio je ministar odbrane Rusije Sergej Šojgu. 25.10.2019, Sputnik Srbija\nBraćo , većinska čestita, slobodoljubiva i domaćinska Srbija i Srbi, njeni žitelji, vas preklinje - ostavite nam S-400 koji dopremiste na prostor naše napaćene zemlje. Srbi i Srbija će, u to sam siguran, iznaći način da vam sve to nadoknade. Ostavite sa tom opremom i deo vaših vojnik konsultanata koji će nastaviti sa obukom pripadnike Vojske Srbije. Hvala vam braćo što ćete uslišati molbe vaših iskrenih prijatelja, poštovalaca i, kako izgovori Vaš general Lipovoj, heroj Rusije, "važno je da bude jasno da je Srbija pod ruskom zaštitom, što znači da nijedno pitanje na Balkanu neće biti odlučeno bez Rusije"\nsvet, vesti, rusija, belorusija\n22:20 25.10.2019 (Osveženo: 12:37 12.10.2021)\nRusija i Belorusija će razvijati zajedničke protivvazdušne sisteme, kao i sisteme za radioelektronsku borbu, izjavio je ministar odbrane Rusije Sergej Šojgu.\n„Na sastanku sa ministrom odbrane Belorusije postignuta je saglasnost da razvijamo zajedničke regionalne sisteme protivvazdušne odbrane i za radioelektronsku borbu“, naglasio je on.\nŠojgu je rekao i da će Rusija nastaviti da poziva beloruske vojnike na ruske vojne vežbe, jer se na tim manevrima uvežbava primena sistema za radioelektronsku borbu.\n„Situacija po pitanju zapadnog strateškog pravca ostaje napeta, pre svega jer NATO nastavlja da povećava borbeni potencijal i vojnu aktivnost u Evropi“, upozorio je.\nU tom smislu, Šojgu je precizirao da pored protivraketnog kompleksa u Rumuniji, SAD takav kompleks razmešta i u Poljskoj, a NATO regularno sprovodi vojne vežbe i modernizuje infrastrukturu u zemljama Alijanse.\n„Zapad svoju politiku opravdava izmišljenim pričama o potrebi obuzdavanja, navodno, agresivne Rusije“, zaključio je Šojgu.\n26 Oktobar 2019, 00:35


Logitech MX Vertical Advanced Ergonomic Graphite miš cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nLogitech MX Vertical Advanced Ergonomic Graphite miš cene\ncena od 13.401,00 do 16.170,00 din | prodavnica (9)\ncena od 13.041,00 din\ncena od 15.561,00 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Logitech MX Vertical Advanced Ergonomic Graphite miš po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Logitech miš MX Vertical Advanced Ergonomic Graphite na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Miševi cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Logitech Miševi, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Logitech MX Vertical Advanced Ergonomic Graphite miš sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Logitech MX Vertical Advanced Ergonomic Graphite miš. Pre kupovine, podatke za Logitech miš MX Vertical Advanced Ergonomic Graphite proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Vladimir Stojković ne spava otkad nema Bojane!\nPogodili ga stihovi pesme\nPoznati golman je prošlog petka tokom provoda na jednom od beogradskih splavova otpevao omiljenu pesmu, koja opisuje ljubavnu situaciju s njegovom bivšom dragom\nŠuška se 10.09.2013. - 19:35h Autor: Kurir\nGolman Partizana je naručio numeru Istina je, druže da mu otpeva Šako Polumenta prošlog petka na splavu. U njoj se opisuju ljubavni problemi u kojima Vladimir Stojković prepoznaje svoj razvod sa Bojanom Rajić.\n„Ja sad plačem, boga molim, da je vrati, jer je volim...“, ovako glase stihovi pesme.\nNakon utakmice Srbija - Hrvatska golman reprezentacije je s rođenim bratom Vladanom Stojkovićem i nekoliko prijatelja uživao u jednom od separea na ovom popularnom splavu, a onda je nastupio Šako:\n- Stojke, evo tvoja omiljena, specijalno za tebe - najavio je Polumenta gledajući u sportistu i počeo da peva: „Istina je, druže, istina je sve, noćima ne spavam otkad nema nje...“, kaže izvor Kurira koji je bio na licu mesta.\nVladimir je istog trenutka digao čašu i nazdravio s društvom, a onda od početka do kraja otpevao pesmu s Polumentom uglas. Mnogi koji su bili na istom splavu prokomentarisali su da Vladimir obožava ovu numeru upravo zbog Bojane, od koje bi u najskorijem periodu trebalo i sudski da se razvede. Ali ljubav je očigledno i dalje prisutna s njegove strane.\nS njim te večeri nije bila njegova devojka Dejana Živković. Da ga je pratila, nismo sigurni da bi smeo da naručuje pesme u kojima pronalazi svoju patnju za bivšom ženom.\nVladimir StojkovićBojana StojkovićPesmaNesanica


VojvodinaCafe - Dve nove laboratorije u Novom Sadu\nVest objavljena: 25.03.2015 08:22\nDve nove laboratorije u Novom Sadu su puštene u rad. Reč je prvoj genetskoj laboratoriji u Institutu za zdravstvenu zaštitu dece i omladine Vojvodine i laboratoriji za vantelesnu oplodnju Klinike za ginekologiju i akušerstvo u Novom Sadu. Obe laboratorije je finansirao Pokrajinski sekretarijat za zdravstvo, socijalnu politiku i demografiju kroz poseban program unapređenja lečenja steriliteta biomedicinskim potpomognutim oplođenjem i preimplantacionom genetskom dijagnostikom.\nDo sada je u laboratorije uloženo više od 46 miliona dinara, a u toku ove godine planirano je da se u njihov rad uloži još 12 miliona dinara.\n- Pacijenti će biti u prilici da dobiju i bržu i jeftiniju genetsku dijagnozu - kaže dr Milan Obrenović, iz Instituta za zdravstvenu zaštitu dece i omladine Vojvodine.\nDr Obradović najavljuje da će stručnjaci u laboratorijama moći da analiziraju ćelije embriona dobijenih veštačkom oplodnjom i vrate hromozomski zdrav embrion majci.\nVojvodina ima dobro razvijenu prenatalnu i postnatalnu citogenetsku dijagnostiku, ali molekularna dijagnostika monogenskih bolesti nije postojala, osim uvedene dijagnostike za cističnu fibrozu na Institutu za zdravstvenu zaštitu dece i omladine Vojvodine.\nDo sada su pacijenti upućivani u dijagnostičke centre van naše zemlje, jer su do sada kod nas postojale teškoće prilikom uspostavljanja precizne dijagnoze.\nProf. dr Vesna Kopitović, pokrajinski sekretar za zdravstvo, socijalnu politiku i demografiju, ističe da je Klinika za ginekologiju i akušerstvo KC Vojvodine i dosad imala kvalitetne rezultate, kada je reč o vantelesnoj oplodnji, a od sada će pacijentima omogućiti sofisticiranu metodu, jer će se, pre nego što se majci vrati embrion, znati da li je on zdrav.\nPreimplataciona genetska dijagnostika, po rečima Kopitovićeve, veoma važna, a nova, bezopasna metoda koristiće se kod pacijenata kod kojih ranije nije uspevala veštačka oplodnja.\nBrzo izdavanje rezultata molekularno-genetskih analiza predstavlja ogromno psihičko olakšanje za trudnice i buduće očeve. Savremene laboratorije znatno će olakšati planiranje porodice, jer omogućavaju preciznu prenatalnu dijagnostiku u slučaju trudnoće obolele osobe ili trudnoće partnerke obolele osobe.


» #EUpriča Mihajla Pantića – Zbunjuel i Premazantes\nIgre na vodi – Mladi bez granica 2015\nEvropska unija sanira klizište između Mokre Gore i Kremne\n#EUpriča Mihajla Pantića – Zbunjuel i Premazantes\nMiloš je iz Beograda zapalio u Barselonu. U Kataloniju je došao na nagovor svog druga sa studija, takođe diplomiranog stomatologa, Predraga Kronje. Gde su naši tviteraši odveli Miloša i Predraga pročitajte u našoj trećoj EU priči.\nKako je dan odmicao, Miloš je postajao sve zbunjeniji. Jutro je potrošio na snalažanje u prevozu, ordinacija se nalazila na suprotnom kraju Barselone. Prepodne je otišlo na upoznavanje sa kolegama, sređivanje alata i radne površine, a podne na brzi ručak s nogu. Jeo je preko volje, sam, bezukusni osušeni sendvič iz supermarketa, nije osećao nikakvu glad. Potom je izbrusio prvu protezu, svojih ruku delo, i isporučio je kontroloru, nekom ćutljivom Marokancu, čije ime nije zapamtio. Ima vremena za to. Taj je samo klimnuo glavom i na španskom, boljem od Miloševog, ali sa drukčijim, jakim akcentom, promrsio da ga sutra očekuju dve narudžbe.\nTako je otpočeo njegov novi život.\nMiloš je u Barselonu došao pre pola godine. Imao je za to nekoliko jakih razloga. Činjenica da je od malena navijao za istoimeni klub nije bila za pocenjivanje, ali ne i najvažnija. Moglo bi se, ne bez dva miligrama ironije, koliko soli s vrha prstiju, reći da se između besmislenog nadgornjavanja oko večitog srpskog pitanja ko je bolji, Zvezda ili Partizan, odlučio za naizgled kompromisno, ali ipak do koske suštinsko rešenje. Barselona, to je fudbal! Ma ne, u stvari nije, to je umetnost u formi fudbala, a ono u ostavljenom najlepšem najružnijem gradu na svetu, to je mučenje i davljenje. Valjanje po blatu, najčistiji destilat očaja, tuge, smeha i dosade.\nAli, pustimo zasad to. Miloš je u Kataloniju došao na nagovor svog druga sa studija, takođe diplomiranog stomatologa Predraga Kronje. Taj je iz Beograda zapalio odmah po dobijanju glavnog papira, zasluženog posle šest godina iscrpljujućih studija. Nema šta Predrag nije radio da bi tokom narednih deset godina stao na noge: prodavao je farmerke, radio u fabrici za reciklažu elektronskog otpada, učio španski i katalonski i, u stalnom nastojanju da nostrifikuje diplomu, u stvari, ispit za ispitom, ponovo završio isti fakultet. Potom se, kao u španskoj seriji, oženio crvenokosom Viktorijom, ime njegove suđenice označilo je početak njegovog uspeha. Od Viktorijinog oca, jednog od onih trajno namrgođenih sredovečnih tipova za koje niko ne zna čime se bave, ali im se uvek sa svih strana presipa, pozajmio je pare, iznajmio i opremio prostor u boljestojećem kvartu i prošavši kroz Scilu i Haribdu evropske administracije u katalonskoj verziji, što je obrnuto proporcionalno božanstvenoj jednostavnosti Barseloninog fudbala, otvorio svoju zubnu ordinaciju.\nMiloš je, za to vreme, u Beogradu radio nešto slično, samo perspektivno bezuspešno. Jedno vreme konjosao je u salonu tepiha i zavesa, naučio sve o obrezivanju i opšivanju itisona i montiranju garnišni. Potom je prešao na bolje plaćeno mesto noćnog čuvara grčke banke (ovde bi moglo biti mesto za plaćenu reklamu). Zatim je neko vreme volontirao na klinici u Tiršovoj, sve se nadajući da će ga primiti makar kao zubnog tehničara, ali se onda po ko zna koji put promenila vlast i to mesto dobio je dalji rođak referenta za nabavku kliničkog materijala, čiji je, opet, stariji brat bio drug iz škole nekog tipa bliskog sa motkastim potpredsednikom koalicione partije kojoj je pripao resor zdravstva. Što, kad se sve sabere, i nije tako loše za opštu stvar, uvek je dobro imati neku vezu, ali je ispalo pogubno po Miloša. U trideset petoj ponovo je ostao bez kakvog-takvog posla, izgubljen u prirepnom sobičku dvoiposobnog stana svojih već prilično isceđenih roditelja, šlepujući se na njihove tanke penzije. U najvećoj sobi već se širio njegov oženjeni stariji brat, zaposlen višim nehotičnim klinamenom kosmičkih energija, sa mladom, nezaposlenom ženom i bebcem koji je kmezio i vrištao po celu noć, valjda od besa što će mu se uskoro pridružiti bata ili seka ili zbog izbijanja prvih zubića, to ni vrag ne bi mogao znati. Ali je važan detalj da je ceo krevetac bio u crveno-beloj boji što je Miloša dovodilo do besa, isto koliko i bebin plač, i očevo duvanje kroz nos zbog njegove nezaposlenosti (tolike pare bacismo na tvoje studiranje!), i stalno majčino tešenje da je dobro jer može biti gore, i to što se mlada, privlačno zaobljena žena njegovog starijeg brata slobodno šetala po stanu u donjem vešu, kao da radi za neki evropski brend (mogući prostor za reklamu) i svaki put pred njim slobodno vadila dojku kada je trebalo nahraniti zavijajućeg upišanog stvora…\nOnda je proradio Bog iz mašine. Predrag Kronja se za deset godina izbivanja iz zemlje za koju je i dalje navijao u svim sportovima, u Beogradu pojavio samo jednom, da sahrani majku i da proda stan koji je ostao iza nje. Tokom kratkog boravka setio se starog društva, uključujući i svog najboljeg druga sa studija Miloša Zarubice, sa kojim je, kad god je mogao, visio u fudbalskom hramu na kojem je igrao crno-beli tim za koji su kao klinici živeli, a potom, po odlasku tamo daleko, u obećanu zemlju Evropske unije, s njima, Milošem i crno-belima, izgubio svaku vezu. Iskopao je negde telefon kojem je ispred starog broja prema obaveštenju centrale trebalo dodati broj dva, nazvao Miloša, ej, gde si, šta ima, hajde da se vidimo… Tako su se i našli, posedeli, popile dve flaše kabernea iz podruma (ovde bi moglo biti mesto za plaćenu reklamu) i na kraju je Predrag sasvim očekivano i prirodno pozvao Miloša da dođe kod njega u Španiju, preciznije bi bilo reći u Kataloniju, da pokuša isto što i on. Nije lako, ali evropski tuneli, da ti brat kaže, imaju izlaze na drugoj strani.\nPosle nekoliko nedelja premišljanja Miloš je prelomio. S jedne strane, objektivna mogućnost da uživo vidi kako Ćavi i Iniesta pletu paukovu mrežu po rajskom tepihu Nou Kampa, a onaj đavo kome ni ime ne treba pominjati ponižava sa loptom Koperfilda i sve ostale nabeđene mađioničare ovog sveta, a sa druge činjenica da je bata dobio i seku, a da mlada mama i dalje nema nameru da preko donjeg veša obuče makar kućnu trenerku, neka je i crveno-bele boje, učinili su da Miloš u španskoj ambasadi podnese molbu za useljenje u zemlju Bunjuela i Servantesa. Uz Predragovo pozivno pismo i garanciju njegovog tasta, za koga niko nije znao čime se bavi, ali mu je doticalo sa svih strana, stvar je završena u razumnom roku. Otac je samo pomirljivo slegnuo ramenima, dobro, idi, pokušaj,a majka je, naravno, plakala, nismo te školovali da u belom svetu popravljaš zube „nekom tamo”, nego da nam se nađeš u starosti i da nas dodržiš kao što je i red i zasluga. Dobio je blagoslov, ovlaš po srpski triput se izljubio sa bratom, srećnim što će Milošev sobičak postati sobica za decu, dva i po sekunda duže nego što treba ravno u oči pogledao u snahu, negirajući u sebi staru srpsku misao da samo svast može biti slast, i slobodan od svih osećanja prekoračio kućni prag u obrnutom smeru, pravac aerodrom „Nikola Tesla”, to je onaj tip bez koga električna gitara ne bi bila izmišljena, via Frankfurt, eto me Barselono, žurim da otpevam tercu Frediju i Monserat.\nOno jeste da je Barselona te godine uzela Kup šampiona, ali sve ostalo nije baš išlo po loju, naprotiv, ličilo je to na stipl-džez maraton. Sindikat španskih stomatologa, sa sve katalonskim autonomaški narajcanim kolegama (PDV, bato – u srpskom prevodu: para dupe vrti), izborio se za zakonsku zaštitu svojih prava, i više nije bila moguća nikakva nostrifikacija inostranih diploma, džaba Bolonja i bolonjska deklaracija, koju, bajdvej, nije potpisao Bolonjski univerzitet. Pa je Miloš šest meseci na crno rmbao tu i tamo, nosio i prenosio, prao i točio, imao i dve brzopotezne ljubavi sa Rumunkom i Hrvaticom, sve vreme vežbajući španski, pardon, katalonski, i pohađajući kurs za zubne protetičare. I kad je konačno dobio ćagu nazvao je Predraga sa kojim se za tih šest meseci video tri-četiri puta, jer ovaj od posla nije znao gde udara, i Predrag mu je iz taka rekao, pa šta čekaš, dolazi odmah, počinješ u ponedeljak, nemam sad vremena, razgovaraćemo tada, kad završimo posao.\nI došao je taj ponedeljak. Kako je dan odmicao, Miloš je postajao sve zbunjeniji, ne prestajući da se pita šta mu je i da li mu je sve to trebalo, ali šta je tu je, nema nazad, kad skočiš u Ebro moraš ga preplivati. Predrag ga je ujutru uveo u posao, upoznao ga sa ostalim osobljem, jednim mladim Špancem, jednim krezubim Poljakom (pa da, ako vodoinstalateru kaplje česma u kući, zašto bi i zubni tehničar po definiciji morao da ima popravljene zube!), jednom Makedonkom njegovih godina koja nije znala ni reč srpskog ali je imala dobre noge, i sasvim su se lepo razumeli, hajmo reći, kao Španac i Katalonac i, onim već pomenutim Marokancem, supervizorom. Čekaj me u pet, valjda ću do tada završiti, zbrzao je Predrag i odjurio kao da ga neko goni.\nI Miloš ga je sada, sedeći na zidiću naspram ulaza zgrade u čijem se prizemlju nalazila zubna ordinacija uredno i sve zbunjeniji čekao. Već malaksalo sunce tuđeg neba grejalo ga je prilično prijatno i on je za trenutak odlutao mislima, iz kojih ga je, tačno u pet i pet, prenuo Predrag. Uh, spadoh s nogu, ceo dan sam prestajao. Hajde, idemo na ručak-večeru, tu, dve ulice dalje, ima jedan šatro balkanski restoran, ali klopa nije loša, da mi pričaš kako ti se čini i da vidimo šta dalje planiraš.\nI tako su naš Zbunjuel i Premazantes, umorni od EU-ponedeljka, seli u dnu šatrobalkanskog restorana usred osunčane Katalonije, da se malo okrepe i bratski ispovede. Nisu ni piće naručili, kada su ih u niskom, brišućem letu, napale dve muve. Jedna od njih bila je debela i ugojena zunzara, kao bombarder NATO pakta, a druga tanka i nervirajuće preglasna, zujava kao ruski Mig 29.\n– Hej, nisam znao…\nHej nisam znao da “klintonke” postoje ovde. To su naše muve, modifilovane zbog bombardovanja. Možda smo ih izvezli kao srpski brend #euprica\n— Jelena Marković (@elmondina) October 23, 2013\nBrate pa hteo si da se osecas kao kod kuce, Pij pivo i uživaj #euprica\n— Mirjana Mimica (@Mahlat) October 23, 2013\nAnitela na krizu trebalo bi da se prepakuju u Torlaku pored ostalih izvoznih proizvoda #euprica\n— Jelena Jovanovic (@Miss_Cybernaut) October 23, 2013\nNadam se da će u ovom restoranu na kraju i muzika biti kao kod kuće, pa da sve bude kompletno. #euprica\n— Stefan Josimov (@sjosimov) October 23, 2013\nShvatio si da ovde ne važi radio ne radio svira ti radio #euprica\n— Naim Leo Beširi™ (@NaimLeoBesiri) October 23, 2013\nRadim ja, ali radio slabo. Izgleda da je svuda ista priča #EUprica\n— Žaklina Živković (@ZMaslacakZ) October 23, 2013\nMa što si bre tako zbunjen?! Opusti se malo… #euprica\n— Danko Runić (@DankoRunic) October 23, 2013\nAla bi mi sad uz ovo pivo legla gibanica, ona masna #euprica\nPonadao sam se da je ovde mnogo drugačije, od ovoga što sam zatekao, pogotvo kada je posao u pitanju. #euprica\nSve je to zbog piva (mesto za reklamu) #euprica\n[ mesto za reklamu ] #euprica\nNisam zbunjem nego uplašen, sve je ovo novo za mene. #euprica\nJa očekivao sangrija, sijesta a završio kod tebe sa protezama #EUprica\nNadam se da će ovo pivo makar malo popraviti situaciju #euprica\nMa pusti gibanicu, veruj mi da je paelja bolja, a i zdravija je, a i super ide uz vino #euprica\nNije dobra paelja ko što keva napravi srpsku gibanicu. #euprica\nHedonizam ima i u Srviji, rastuzio se #euprica\nA i vino samo domace, od naseg groždja (mesto za reklamu) #euprica\nPa da, vino iz dedinog podruma, boljeg nema. Nemaju ovi ovde pojma #euprica\nNego, reci mi kako ide sa poslom? Vidim ne staješ… #euprica\nNostalgija (iz pozadine se čuje Miroslav Ilić) #EUprica\nI zasto su svaki dan u Barceloni protesti. Zar se tako resavaju problemi u EU, pitao se #euprica\nVerovatno da će oni tim protestima nešto i postići. Nije to kao kod nas #euprica\nMa pusti poso, sad je uživanje #euprica\nJok nego se resavaju kao kod nas u kafani #euprica\nNije lako biti imigrant kao nekada. #EUprica\nKod nas makar može da se kupi alkohol do 22h, ovde u 17 ćao #euprica\nAko protesta kod nas ima, mi smo i pre i posle njega u kafani #euprica\nPa eto, a posle kao u Beogradu loš provod, a ove ne možeš posle posla ni pošteno da popiješ #euprica\nHoćemo li mi nešto konkretno da probamo ovde ili da nastavimo kao kod kuće da blejimo u parku i pijemo? #euprica\nNego kako su tvoji? #euprica\nI odakle im novac. Nemaju svi tasta kao ja, pognuo je glavu iskapivsi do dna #euprica\nMa ‘de sam navikao, ali moraš, tebra, drugačije ovde nećeš opstati. #euprica\nMoji isto, brat i snaja već četvrto dete. Smanjuju plate ali penzije stabilno. Za tasta me ne pitaj, to je poverljivo #EUprica\nPravo da ti kazem, ovde znas zasto radis. Od jutra do sutra, al makar znam zasto. Dva puta godisnje odmor, beneficije i stednja #euprica\nPoverljivo? Druže, meni valjda možeš sve da kažeš? Pa valjda nije ubica?! #euprica\nPutmulo su se zacule policijsle sirene #euprica\nNije, medicina ali prirodno. #EUprica\nDa nisu neki neredi na protestu, kao kod nas? #euprica\nMa jok, sace tebe da uhvate i deportuju 🙂 #euprica\nZapamti, sve što kažeš može biti upotrebljeno protiv tebe #euprica\nAu, ima baš dosta policije, kao kad su ovde u Španiji i Gotovinu hapsili #euprica\nDa li je nesto bilo u ovoj rakji, sanjam li ili su mi stavili tastov kokain? #euprica\nBaš u tom trenutku pojeli su baklave, platili račun, izašli iz kafane i uputili se svako svojoj kući #euprica\nUzimas li ti to? Ovde malo teze da se nabavi, obicno neko s juga donese #euprica\nZbunjel je došao kući, otvorio još jedno pivo i počeo da razmišlja o ovom napornom EU danu. Posao ima ali… #EUprica\nOtreznjenje je stiglo u obliku hladnih lisica . #euprica\nJasno je da sa njegovim papirima nešto nije u redu. Odvode ga u stanicu. Sad je još više zbunjen. #euprica\nSrbima je uvek problem neki papir #euprica\n¡Estás encarcelado! #euprica\nNedostaje neki ŠV i P10 obrazac #EUprica\nKo te j*bo jednom, je*ace te opet mislio je, a mozda i viknuo. Bes. Zbunjenost #euprica\nPosla su uvek mutna kad imam posla s vama. Odricem se replike #euprica\nKako to uvek biva, ispostavilo se da je devojka glavnog policijskog inspektora poreklom iz Srbije tako da je Zbunjuel završio… #euprica\nKod kuće u Evropi – #EUpriča sa Srđanom Tešinom\nČetvrta #EUpriča – Vodič kroz tranziciju


Fleke na koži - uporan problem, ali rešenje postoji\nUzroci nastajanja fleka na koži\nVrste fleka na koži\nFleke na koži imamo svi – u različitom periodu života, različitog porekla, odnosno uzroka, različitih oblika, veličina, strukture, ali i upornosti. Prosto, koža je toliko osetljiv organ sa toliko različitih uloga za naš organizam da registruje skoro svaku promenu unutar njega, ali i one spoljašnje. Od stresa, preko alergija, do sunčeve svetlosti – sve može uticati na stanje naše kože, a neretko se ovi uticaji manifestuju kao fleke na koži, koje nam često zadaje muke. Za početak, najvažnije, ali i najteže, jeste utvrditi tačan uzrok. Dermatolog je prva stanica na putu rešavanja kožnih problema. Uzroci su brojni i uglavnom teško dokučivi, tako da skoro svako lečenje promena na koži zahteva ozbiljnu posvećenost i vreme. Ipak, jednom kada utvrdite šta je ono što je napravilo problem vašoj koži, znaćete i kako da se lečite. U ovom tekstu vam donosimo neke od najčešćih tipova fleka na koži i moguća rešenja.\nUzroci fleka na koži (hiperpigmentacije) mogu biti razni, a same fleke najčešće pogađaju najizloženije delove tela – lice i ruke.\nJedan od glavnih uzroka svakako je sunce. Prekomerno izlaganje sunčevim zracima možda neće odmah ostaviti ozbiljnije posledice (osim opekotina), ali na duže staze može da se odrazi u vidu tamnih fleka na licu, uglavnom nakon otprilike 40. godine života. Razlog njihove pojave je pojačana proizvodnja melanina, pigmenta koji našoj koži omogućava preplanulost i pravi zaštitnu barijeru od sunčevog zračenja. Međutim, preterano izlaganje suncu može povećati proizvodnju melanina što se onda manifestuje kao fleka na licu. Ova vrsta promena na koži je bezopasna.\nStarosno doba takođe značajno utiče na promene na koži. S tim u vezi, sigurno su vam poznate pege na rukama starijih ljudi, a kod nekih i u ranijem zrelom dobu. Dobra stvar je da i za ovu vrstu problema postoji rešenje u vidu kozmetičkih preparata, laserskih tretmana i slično.\nPovrede kože su takođe jedan od glavnih faktora pojave fleka, koje se u ovom slučaju javljaju nakon povlačenja povrede.\nPoznato je da se u trudnoći menja nivo hormona u organizmu, tako da je i drugo stanje jedan od mogućih uzročnika za fleke na licu i telu usled promene u proizvodnji melanina.\nUpalni procesi ili različite kožne bolesti ostavljaju često uporne tragove na koži, tako da predstavljaju jedan od najupornijih uzroka.\nVrste fleka na koži brojne su kao i njihovi uzroci.\nRazlikujemo pege, tamne fleke, bele fleke, crvene fleke, pa čak i narandžaste, dok i neke vrste mladeža mogu izgledati kao fleka na koži. Fleke na koži ponekad mogu biti i znak benignog tumora što uglavnom pogađa stariju populaciju – naime, na koži starijih ljudi osim staračkih pega javlja se često i keratoza, koja predstavlja ograničenu regiju koja izgleda kao fleka, a struktura joj je slična krastama. Uklanja se hirurški, a može se pojaviti i kod znatno mlađe populacije, ali u svakom slučaju nije veliki razlog za brigu.\nUklanjanje svih pigmentnih promena često zahteva dugotrajno, ponavljano i čak uzaludno lečenje, ali neophodno je najpre obaviti pregled i ustanoviti tačan uzrok promena na koži.\nBele fleke na koži mogu se javiti svuda, pogađaju i ruke i noge, leđa, lice. Uzroci su različiti, ali uglavnom nema razloga za brigu.\nNajpre, bele fleke mogu se pojaviti kao znak da vam nedostaje D vitamim. Manjak ovog vitamina dovodi do gubitka pigmentacije u koži, a takođe i nedostatak kalcijuma i vitamina E doprinosi ovom problemu. Rešenje je relativno jednostavno – pripazite na ishranu jer u suprotnom pojava fleka može biti pojačana i učestala.\nNaravno, ni kod belih fleka uticaj sunca ne može biti zanemaren. Ova pojava se naziva idiopatska eruptivna hipomelanoza i javlja se zbog nedovoljne količine melanina u organizmu. Uzrok je uglavnom genetske prirode. Ovaj problem je izraženiji kod ljudi svetlije puti, a rizik da se pojave povećava se s godinama. Jedini lek nalazi se u izbegavanju solarijuma, pažljivom izlaganju sunu i naravno, odgovarajuće losione i kreme za sunčanje, a tu su i kreme na bazi steroida koje možete koristiti tokom tačno određenog perioda i za čije korišćenje je najbolje da se posavetujete sa lekarom.\nPitirijaza alba je posebna vrsta belih fleka koja se javlja često kod dece i mladih i to najčešće leti. Ove fleke izazivaju perutanje i svrab kože, pa i crvenilo, nakon čega ostaju bele fleke. Veruje se da je uzrok verovatno blaži oblik ekcema.\nBele fleke na koži mogu se javiti i kao posledica gljivica koje se prekomerno razmnožavaju, što izaziva promene u pigmentaciji kože. Do pojave ovih gljivica dolazi usled prekomernog znojenja, masne kože, slabog imuniteta i slično.\nUslovno rečeno, najteži oblik ove vrste oboljenja jeste vitiligo, koji se javlja kada se melanin uopšte ne proizvodi u organizmu. Tada dolazi do pojave belih fleka i to najčešće tako što su uglavnom simetrične. Najčešće su pogođena kolena, usta, nos, ruke. Može se pojaviti u bilo kom starosnom dobu. Smatra se da je reč o autoimunom oboljenju kada imuni sistem napada zdrave ćelije. Ovo oboljenje je uglavnom nasledno, a prvi simtpomi se primećju već oko dvadesete godine.\nTakođe, bele fleke mogu se pojaviti i na polnom organu kod žena, muškaraca, pa i dece. Radi se o skreloznom lišaju koji se manifestuje najpre kao bela fleka, a potom postaje ispucala, svrbi i počinje da se stvara zadebljanje. Ove fleke se javljaju kod žena uglavnom u menopauzi, a uzrok je prekomerna aktivnost imunog sistema, hormonski disbalans i slično. Ovo oboljenje nije prenosivo, a leči se upotrebom različitih melema ili steroidnih krema.\nTamne fleke na koži su jedan od sigurnih znakova problema sa pigmentacijom. Mogu biti različitih veličina i oblika, u zavisnosti od vrste, odnosno uzroka fleka. Neki od osnovnih tipova su melazma (tzv. trudnička maska) i lentigo (tamne fleke povezane sa starenjem, zahvataju područja najizloženija suncu).\nPojava ovih tipova fleka najčešće se povezuje sa sunčevim zračenjem, ali i sa hormonskim disbalansom, pogrešnom kozmetikom koja se koristi, parfemima koji iritiraju kožu, ali i upalnim procesima koji ostavljaju ovakve posledice (akne i drugo).\nStaračke pege javljaju se kod svetlijih tipova kože i prirodna su manifestacija starenja kože, a najčešće su posledica preteranog izlaganja suncu u proteklim godinama. Jako ih je reško ukloniti zbog slabijeg metabolizma organizma u poznijim godinama.\nSunčane pege ili efelide pogađaju opet ljude svetlije pute, riđokose i tome slično, a nalazimo ih na nosu, obrazima, dekolteu, ramenima, nadlakticama. Sunčane pege mogu se javiti već u ranoj dečijoj dobi i nasledne su. Uglavnom su najvidljivije tokom leta, dok tokom zime skoro da nestaju.\nMelazma je pretežno povezana sa trudnoćom i izloženošću suncu. Ipak, uzrok može biti i korišćenje kontraceptivnih pilula ili nekih drugih lekova koji direktno utiču na stanje hormona.\nPostoje i kozmetički proizvodi, naročito oni na bazi etarskij ulja, a koji nakon korišćenja i izlaganja suncu mogu izazvati hiperpigmentaciju na koži. Parfem može biti jedan od uzročnika, tako da obratite pažnju da površinu na koju nanosite parfem ne izlažete direktno suncu.\nKako ukloniti tamne fleke na koži\nNe postoji univerzalan odgovor na pitanje kako ukloniti tamne fleke na koži. Radi se o upornom problemu, a jedino izvesno je da će vam trebati dosta volje i strpljenja. Na tržištu su dostupne brojne kreme koje su namenjene ovom problemu – radi se o preparatima za izbeljivanje, s različitim supstancama kao što su retinol, azelaična kiselina, C vitamin, hidrohinon, arbutin i drugi. U dermatologiji i profesionalnim ordinacijama, primenjuju se različiti pilinzi na bazi hemijskih supstanci, zatim krioterapija, mikrodermoabrazija, laserski tretmani i tako dalje.\nIpak, ono što često zaboravljamo, a možemo slobodno reći da je jedna od najvažnijih stvari kada je reč o sprečavanju tamnih fleka i nezi kože uopšte, jeste adekvatna i redovna zaštita kože od sunca, i to ne samo u letnjem periodu. Pravilna nega u tom smislu rešiće vas mnogih problema koji vas mogu zadesiti u zrelom dobu\nCrvenilo kože je pojava s kojom ste se morali susresti – i u dečijem i u zrelijem dobu. Uzroci crvenila kože su brojni, a izvesno je da se radi o preteranoj osetljivosti kože i nagloj reakciji na neki od uzročnika. Crvenilo kože najčešće ukazuje na neki oblik zapaljenja.\nSvima je poznato da koža zimi puca usled hladnog vazduha, što se često manifestuje upravo kao crvenilo i svrab kože. Ovo je svakako prilično lako rešiv problem, uz upotrebu rukavica i običnih krema za ruke.\nIpak, crvenilo kože može ukazivati na mnogo ozbiljnije probleme koji su uzrokovani ili unutrašnjim faktorima ili alergijskom reakcijom na neki od agenasa s kojim smo svakodnevno u kontaktu.\nRozacea je jedno od češćih oboljenja kože i predstavlja hronični zapaljenski poremećaj, koji se ispoljava periodično. Čak 10 odsto populacije se susreće s ovim problemom. Radi se o preosetljivoj koži, koja reaguje tako što osetimo peckanje i osećaj vreline. Mahom se ispoljava na licu. U daljim stadijumima rozacee, može doći do stvaranja zadebljanja kože i tako nastaje višak tkiva. Takođe, jedan od oblika rozacee manifestuje se i u vidu papula (čvorića) i gnojanica, koje zahvataju kožu sklonu aknama, s tim što u slučaju rozacee nije reč o masnoj, nego o suvoj koži i neće ostaviti ožiljke za sobom.\nKuperoza je oboljenje slično rozacei i manifestuje se vrlo slično kao rozacea. Radi se o proširenim krvnim sudovima koji se šire jer je koža neelastična, a onda dolazi do navale krvi u kožu i umesto da se krvni sudovi skupe, oni ostaju prošireni. Ova pojava se javlja i povlači periodično, ali u daljim stadijumima kuperoze može doći do trajnih promena na koži, odnosno vidljivog crvenila.\nI jedno i drugo oboljenje su češći kod žena nego kod muškaraca. Uzrok kod kuperoze je manje-više jasan, dok za rozaceu nisu precizno ustanovljeni, ali se povezuju sa svetlom puti, pa čak i sa poreklom. Ove bolesti se javljaju uglavnom između 20. i 50. godine života.\nI, jedna od najučestalijih pojava kada su u pitanju kožne bolesti jeste ekcem, koji se može javiti već u najranijem detinjstvu i kojeg ćete se prilično teško rešiti. Atopijski dermatitis nije zarazan, ali je veoma uporan. Osnovni problem je što je uzrok jako teško utvrditi, ali se smatra da je jedan od razloga ekcema povećana propusnost kožne barijere, pa se njena površina sušu i postaje sklona iritacijama i upala. Neki ljudi sa ekcemom su naprosto alergični na određenu vrstu hrane, a da se to manifestuje kao pogoršanje ekcema, tako da bi i na ishranu trebalo obratiti pažnju ukoliko vam je ustanovljen ekcem. Kod polovine ljudi sa ekcemom, radi se o nasleđenom neispravnom genu za kožu (filagrin).\nManifestuje se kao crvenilo, svrab i perutanje na jasno ograničenoj regiji kože, a najčešće su u pitanju ruke, pregibi na svim delovima tela, prsti, laktovi, zglobovi, područja iza kolena i iza ušiju.\nUkoliko se uz ekcem pojave i astma, alergijski rinitis ili alergija na hranu, radi se o atopijskom maršu.\nEkcem se leči primenom različitih steroidnih masti, krema, pa čak i tableta koje srpečavaju alergijske reakcije. Treba izbegavati sapune i sličnu kozmetiku na bazi sličnih sastojaka, a prepourčuje se medicinska kozmetika namenjena upravo koži sklonoj atopiji.\nU svakom slučaju, poželjno je da već pri prvim simptomima ekcema posetite dermatologa koji će utvrditi stanje vaše kože i prepisati adekvatnu terapiju.


9 Jun 2021 - 02:35 Noviteti Link\nAutomobil se bazira na CLAR platformi, pri čemu je nova generacije Serije 4 Gran Coupe dobila 5 mm duže međuosovinsko rastojanje, kao i širi trag točkova (6 mm napred i 19 mm pozadi).\nŠto se prtljažnika tiče, njegova zapremina sada iznosi 470 litara, odnosno 1290 litara sa oborenim zadnjim sedištima.\nDok na spoljašnjosti pažnju i dalje izazivaju upadljivi prednji "bubrezi", u unutrašnjosti će se nuditi i instrument tabla od 12.3 inča uparena sa 10.25-inčnim centralnim ekranom infotainmenta.\nU gami će se između ostalog naći i verzija BMW M440i xDrive Gran Coupe, koja pod haubom ima 3,0 litarski šestocilindrični motor sa 275 kW/374KS i 500 Nm, uz 48V mild-hybrid tehnologiju. U paketu su i 8-stepeni Steptronic menjač, pogon na sva četiri točka, M Sport kočnice i 18-inčni M točkovi (opciono i od 19 inča).\nProdaja počinje u novembru, po sledećim cenama u Nemačkoj: verzija 420i za 45.800 evra, 430i za 50.800 evra, 420d za 48.300 evra (50.800 evra sa xDrive pogonom), a M440i xDrive za 67.200 evra.


Savčić: Puna podrška Zoranu Predojeviću\n27/02/2020 | 16:49 ⇒ 17:08 | Izvor: RTRS\nPredsjednik Boračke organizacije Republike Srpske Milomir Savčić izjavio je danas da daje punu podršku predsjedniku prijedorske gradske Boračke organizacije Zoranu Predojeviću i da osuđuje napad narodnog poslanika Milana Tubina na Predojevića.\nMilomir SavčićFoto: nezavisne novine\n- Upozoravamo sve, bez obzira odakle dolaze, kojim političkim partijama pripadaju ili ne pripadaju nijednoj, da se ne igraju sa nama borcima. Zaista smo mnogo, mnogo trpjeli, još i pokušaje fizičkog nasrtaja nećemo dozvoliti i nemojte nas tjerati da se samoorganizujemo, ukoliko bude trebalo - rekao je Savčić u Prijedoru, gdje je danas održan redovni sastanak predstavnika boračkih organizacija prijedorske regije.\nOn je istakao da traži da nadležni organi to detaljno ispitaju i da preduzmu mjere u skladu sa zakonom.\n- Ne možemo mi borci biti samo lovina za neke organe BiH, mora da djeluje zakon i za svakog drugog građanina, u ovom slučaju Republike Srpske, i da budemo pred zakonom bar u tim stvarima potpuno ravnopravni - rekao je Savčić.\nOn je dodao da je tema današnjeg sastanka bila i podrška saborcima koji su osumnjičeni za krivična djela ratnog zločina.\n- Tu je, takođe, jedinstven zaključak da moramo tražiti od organa Republike Srpske da se reaktiviraju zaključci Narodne skupštine iz aprila 2015. godine, odnosno da vlasti Srpske, prije svega Vlada, potpuno otvoreno i javno izdvoje sredstva za podršku odbrani osumnjičenih i osuđenih lica - istakao je Savčić.\nPredojević je rekao da su se današnjem sastanku odazvali predstavnici svih šest lokalnih zajednica prijedorske regije i da je jedan od zaključaka bio da rješavanje socijalnog statusa demobilisanih boraca mora biti prioritet, te da usvojene budžetske stavke nisu povećanje nego usklađivanje prava.\n- Nadamo se da će se dobrom saradnjom sa institucijama Republike Srpske kroz rebalans budžeta u narednom periodu ta finansijska sredstva poboljšati - poručio je Predojević.\nOn je najavio da će regija Prijedor sa mnogim konkretnim prijedlozima izaći na sjednicu Skupštine Boračke organizacije Republike Srpske u aprilu.\n- Rukovodstvo i organi Boračke organizacije će se sigurno ponašati u skladu sa zakonom. Organi rade svoj posao i ovom prilikom bih zahvalio članu Predsjedništva BiH Miloradu Dodiku koji je sinoć na sjednici /Narodne skupštine Republike Srpske/ branio Boračku organizaciju i kritikovao one koji su je napali - rekao je Predojević.\nOn je podsjetio da Prijedor ima 17.100 demobilisanih boraca od prve do sedme kategorije, 2.100 ratnih vojnih invalida i 930 porodica poginulih boraca, uključujući i ljude koji su u ovaj grad došli iz drugih krajeva.\nKandidat za ministra bezbjednosti mora ispuniti zakonske uslove\n16:41 > SRPSKA DANAS - najaktuelnije iz opština i gradova\n16:15 > Brčko: Uskoro javni poziv za isplatu pomoći privrednicima za april\n15:21 > Šeranić: Proširenje Doma za stare za 70 do 90 mjesta\n15:16 > Radojičić kandidat za gradonačelnika Banjaluke (FOTO)


Koliko košta pomoć na putu\nS media\t19.07.2012 18:00\nČinjenica je da Srbi u proseku imaju najstariji vozni park u Evropi, ali se i pored toga vrlo često odlučuju da na letovanje krenu automobilom. Samim tim ni kvarovi na putu daleko od kuće nisu retkost.\nKod nas mali broj vozača ima naviku da se za relativno skromnu sumu novca, učlani u Auto-moto savez Srbije. Pritom, još manji broj njih zna da i mnogobrojne osiguravajuće kuće, kao i druge specijalizovane agencije u Srbiji, pružaju uslugu pomoći na putu.\nU AMSS postoje dve vrste članske karte. Osnovna košta samo 600 dinara. Za taj iznos dobijate šlepovanje do 40 km (besplatno) u slučaju kvara ili nezgode. Tu su besplatni i popravka vozila do 40 km, pravni saveti, procena vrednosti vozila, izrada plana putovanja ali i 20\nodsto popusta na šlepovanje više od 40 km. Ova pomoć se odnosi samo na teritoriju Srbije.Super članska karta AMSS košta 1.400 dinara godišnje. Pruža znatno više besplatnih usluga u Srbiji i Evropi.\nNa teritoriji naše zemlje imate na raspolaganju besplatno šlepovanje do\n100 km ako se automobil pokvari, a u slučaju havarije besplatno šlepovanje bez ograničenja kilometraže!\nUz ovu člansku kartu AMSS bezbrižno se putuje i po Evropi. Ona obuhvata šlepovanje vozila do prebivališta člana, besplatnu popravku na putu, ili prevoz do najbližeg servisa.\nTakođe, mogu se refundirati troškovi hotelskog smeštaja do 300 evra, dobiti pravni saveti do 50 evra, kredit za popravku, šlepovanje vozila i prevoz porodice do 1.000 evra. Za ostvarivanje neke od ovih usluga, potrebno je pozvati operativni centar AMSS. Posle toga oni kontaktiraju sa svojim ekipama u zemlji, ili firmama sa kojima sarađuju u inostranstvu.\n| Putovanja\tNajnovijeĐukanović sa Dačićem i VučićemLŠ: Juventus ili Galatasaraj, Olimpijakos ili Benfika - pitanje je sadĐilas, Antić i Čović u trci za BeogradMafija nudi 500.000 evra za mesto šefa carinarniceKo je sledeći?Pedeset neeksplodiranih bombi u Novom SaduStranke čekaju po mesec dana da im odobre subvencionisani kreditNajveći dobitak ikad u Sloveniji: Uplatio tiket od dva, a dobio 21 milion evraSpecijalci opkolili centar KijevaH&M diže cene kako bi povećao plateNajpopularnijeOgnjen izveo Danijelu i Matiju iz porodilišta: Što ne rekoste da je ovoliko teškoCrnogorac i plesHoroskop za 04.12.2013.Brisel zaustavlja 'Južni tok'Dve plavušeMaja Nikolić izgubila starateljstvo nad sinomOženio se Petar StrugarAdil krvnički pretukao ćerku Džeja RamadanovskogBedna plataHoroskop za 07.12.2013.\tJoš iz kategorije PutovanjaLedene pećine glečera Medenhol na Aljasci - Lepota koja oduzima dahNajlepša ostrva na svetuGradić Olesund – norveška luka jedinstvene arhitektureNajlepši gradovi LombardijeMaldivi: Mesto gde počinje raj na ZemljiPlanina Tara: Carstvo među borovimaLondon - Grad moći, tradicije i muzikeMesta idealna za odmorProvedite romantičan vikend u čudesnom KolmaruMalaga: Grad sa najprijatnijom klimom u EvropiNova godina u DominikaniGijeton: Bajkovito selo sa romantičnim kanalima umesto putevaMoskva mami SrbeToskana - italijanski gurmanski rajDočekajte 2014. u prelepoj Španiji!Bregenzerwald dolina - savršena destinacija za odmorSofija: Centar Balkana u podnožju VitošeSardinija - 'Oaza' mira u središtu MediteranaTuristički vodič kroz prelepi MarmarisAzerbejdžan - Zemlja vatre\tHome Sitemap


Foto: N.N. | Pet znakova da ste u društvu energetskih vampira\nN.N. 28.01.2020 08:04\nPrimećujete da se osjećate letargično. Obuzeo vas je osećaj "svejednosti" i imate utisak da više nemate volje ni za čim. Ako isključimo depresiju kao faktor, onda je vrijeme da promijenite vaše okruženje.\nČak i ako na poslu koji radite bivate primorani da provodite vrijeme sa pojednim ljudima sa kojima ne dijelite istu energetsku auru, makar to možete uraditi u privatnoj režiji i životu. Jednostavno toksične ljude amputirajte, a znak da ih imate u svojoj blizini su sljedeći simptomi:\n1. Hvatate se u situaciji kada vam neko priča nešto, a misli vam lutaju na drugu stranu, osjećate se umorno, a tema vas uopšte ne zanima. Štaviše, poslije takvog razgovora osjećate jedino potrebu za krevetom.\n2. Kada ste u društvu, obično se vaša tema nađe posljednja na listi, ako uopšte dođe na red. Vašem sagovorniku je bitno da iznese svoje životne događaje, vi ste nebitni, tako ćete se prazno osetiti i poslije razgovora.\n5. Stalno ste meta kritika drugih. Lako vas je osuđivati jer se time hrane tuđi neuspesi. U redu je da vam neko da pravi savjet u pravo vrijeme, ali konstantna osuda, jeste samo znak da treba da se sklonite i ne slušate više te prazne priče jer puni su vam već džepovi savjeta dušebrižnika.


Jeftine avio karte - Page 299\nPage 299 of 377 First ... 199249289295296297298299300301302303309349 ... Last\nResults 7,451 to 7,475 of 9418\n06-12-17, 07:48 #7451\nZna li neko preko koje agencije je najjeftinije kupit' kartu Podgorica - Bec u narednih 10 dana\nIste su ti cijene u svim agencijama. Najbolje ti je sam online preko austrianairlinesa.\n06-12-17, 10:50 #7452\nKupio sam karte preko wizzaira...\nSad mi pojasnite malo oko check in-a, kaze promijenili su vrijeme i za polazak je 48h prije leta check in, a za dolazak mi je malo nejasno?\nJe li ima neko da mi objasni ko je to za wizzair radio vec?\nI na email mi nije stigla karta. Jel ona stize nakon check in-a?\nCheck in radis 4 dana prije leta pa sve do 2h prije leta.. odradi oba istovremeno i odstampaj boardinge.. zavisi od aerodroma, ja sam npr za budimpestu isao preko aplikacije na tel, nisam stampao kartu.. ali da ne razmisljas odstampaj ti i za odlazak i povratak..\n06-12-17, 11:13 #7453\nCheck in se kod Wizz-a besplatno radi 2 dana prije polaska.\nNajlakse ti je da skines aplikaciju na telefon i pisace ti tacno dan i sat od kad mozes da se cekiras.\nJa treba da letim.sa njima 31 decembra u 6 ujutro i lijepo mi pise da mogu da se cekiram od 29 decembra 06 00 dakle 48 sati prije leta.\nUkoliko sa njima imas povratni let mozes istovremeno da odradis cekiranje za nazad iako se vracas za 10 dana na primer.\n06-12-17, 11:21 #7454\nBoarding pass, nakon chekiranja, mi stize na email?\n06-12-17, 11:50 #7455\nOce li mi naplatiti jos nesto a da ja ne znam?\n06-12-17, 11:57 #7456\nnaravno da ne...to ti je final price samo sto je ovo preskupo\nstize ti pass na email ili mozes odma nakon chekiranja da 'odstampas' sa nekim pdf programom ili da skines mobile boarding pass...za to ti treba aplikacija za mob (android) dok iphone ima po defaultu program za citanje tih fajlova\n06-12-17, 12:01 #7457\nbas je too much\n06-12-17, 12:08 #7458\nJaka cijena baš. Nas dvoje je putovalo za trecinu te cijene.\n06-12-17, 12:23 #7459\nmoguce zbog praznika da su ljudi vec kupili karte i nema vise jeftinih\n06-12-17, 14:41 #7460\nPreko wizz-a je prelagano, kupe se karte, a dva dana prije puta se cekiraju oba leta tako sto se ukuca confirmation number i tada stize boarding karta koja se odstampa.prelako je.\n06-12-17, 18:59 #7461\nOva ce cijena za Berlin padat makar duplo, do aprila masu ima.\n06-12-17, 20:59 #7462\nA Uskrs je, možda zato. I ja sam gledala za isti datum, preskupo.\n06-12-17, 21:03 #7463\nDa li je realno da cijene lowcost-era padaju vremenom? Moje iskustvo je drugačije, doduše više je vezano za Vueling i Transaviu (koje nisu tako povoljne lowcost kompanije). Vidim da i Wizz i Rayan imaju neke baš jeftine letove- ali ne i za Katovice\nKako najjednostavnije rješenje najjeftinije do Lisabona - preko Budimpešte?\nLast edited by institucija; 06-12-17 at 21:07.\n06-12-17, 21:19 #7464\nCim sistem vidi da se taj datum gleda odma dize cijenu. Mislim da je ova lagano da ostane sem nekih akcija koje budu u medjuvremenu\n06-12-17, 23:12 #7465\nCao ljudi. Polazak za Miami, 20-30decembar, povratna na 2 nedelje.\nNemam iskustva za prekoOkeanske letove, pa mi treba savjet kako bih prosao jeftinije, neka agencija ili online kupovina i slicno..\n07-12-17, 09:50 #7466\nTurkish ti ispada najpovoljniji\n07-12-17, 09:54 #7467\nIz Stokholma/Milana/Budimpeste/Berlina/Brisela gledaj jer do njih mozes sa low cost...Imas Norwegian jeftino pa pogledaj malo. Mozda TuiFly iz Brisela...\n07-12-17, 11:04 #7468\nJa idem na dbk, madrid pa lisabon jer zelim u oba grada da provedem po par dana.. a imas i iz bud ako ces samo lisabon\n07-12-17, 12:27 #7469\nJeste jeftino da datum polaska nije 23.maj, a meni treba decembar mjesec\n07-12-17, 13:34 #7470\novo je karta za dvoje, je li i dalje preskupa?\n07-12-17, 13:44 #7471\nHeee, sad vidim. Iz Sarajeva, Qatar Airways cca 800 eura\nIz PG, Alitalia 940\n07-12-17, 14:28 #7472\nDvije povratne karte za Berlin su me kostale ukupno oko 60 eur.\n07-12-17, 14:32 #7473\nda da fino pise 2X hahah\ni mene su kostale toliko zeks ali za ovaj datum i nije puno jer je termin trazen sigurno...pratio sam dosta puta neke karte za low cost i vrlo tesko da ce se spustati a obicno akcije budu u Novembru...ja bih to uzeo na vrijeme ako ti se bas ide tada tamo\n07-12-17, 19:38 #7474\nNasao sam za Milano u aprilu za dvije osobe 100e. Ako ih sad kupim da li mogu da promijenim let ili da otkazem itd, da li vrse povracaj novca?\n07-12-17, 19:44 #7475\nAko moze onda se placa doplata.


17.12.2003., 20:03 #1\nMolim vas za pomoc! Objasnite mi kako da savladam strah od kontakta sa momkom. Koji god da mi se dopadne, ja od straha ne mogu da odem dalje od poljubca, a i kad to treba da se desi, ja samo sto ne padnem u nesvest od neke panike a da ne pricamo o nekom odlasku u krevet, mozda kad bi me na silu odveo.(.naravno to ne dolazi u obzir)razmisljala sam da popijem neki sedativ, ali se bojim da ne ispadne kontraefekat..?\n17.12.2003., 20:43 #2\nne boj se, opusti se daj mu dati ljubi sise i miluje po koki, nikuda ne žuri, ti njega uhvati za luleka ako želiš stavi ga u usta, poslije raširi noge neka ti liže koku i kad se dobro navlažiš nabij se na penis i skači, nabijaj se i vrišti od sreće.\n17.12.2003., 20:58 #3\nJOOOOOOOJ,koko, bash si luuuuud a ti devojchice bi mogla pre i za vreme ,,sudara"da se opustish sa chashom crnog vina,ili bilo shta zestokog.kad ti se upale obrazi,bicesh opushtenija,i necesh se plashiti,shta ako.... srecno :wink:\n17.12.2003., 21:07 #4\nOriginal postavio Isprepadana\nA koliko imas godina ako nije tajna?\n05.01.2004., 10:57 #5\nmislim da ti ovde niko ne moze pomoci jer meni tvoj osecaj lici na strah(fobiju)koji nema veze sa tim ili bilo kojim momkom,vec sa necim shto te povredilo ili uplashilo u proshlosti i ostavilo tragove...bilo bi dobro da se obratish nekom struchnom licu,ono ce ti najbolje pomoci.....\n05.01.2004., 14:33 #6\nOcito da je tvoje telo, ali ne i psiha spremna na polni odnos.\nNemoj da se silis. Ositices sama kad budes spremna. Mada to nije nista ruzno i bolno ako ga radis sa pravom osobom u pravo vreme.\np.s. Ne sedativ.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Korona virus - Crna Gora :: Spriječiti masovne skupove bez obzira na prefiks\n15. 09. 2020. 09:00 >> 17:07 0\nDalji razvoj epidemiološke situacije u našoj zemlji zavisiće isključivo od ponašanja građana, a Crna Gora mora spriječiti sva masovna okupljanja, bez obzira na prefiks tog događaja, kazala je šefica Kancelarije Svjetske zdravstvene organizacije (SZO) u Crnoj Gori Mina Brajović.\nU Jutarnjem program Dobro jutro Crna Gora na Javnom servisu Brajović je saopštila da nade polaže i u mjere koje sprovode nacionalne vlasti, a koje se odnose na sprovođenje mjera s ciljem kontrole transmiije.\nNaglasila da je izuzetno važno odgovorno ponašanje građana, kako bi se epidemija ponovo stavila pod kontrolu.\nUz ocjenu da je situacija zabrinjavajuća, ona je rekla da je podjednako zabrinjavajuće to što se Crna Gora u kontinutitetu nalazi u društvu onih zemalja koje imaju najveći broj oboljelih na 100.000.\nPodaci SZO za region Evrope pokazuju da je u Evropi došlo do porasta broja oboljelih za 118 procenata u periodu od juna do septembra.\n“I u ovim okolnostima trend može da se okrene. Crna Gora ima kapaciteta i resursa da transmiiju stavi pod kontrolom. Veoma je važno da se Crna Gora postara da budu zaštićeni oni koji su najranjiviji. Veoma je važno i da Crna Gora pokuša da spriječi događaje koji potenciraju i povećavaju transmisiju virusa, kao što su masovna okupljanja. Nebitan je prefiks tog masovnog događaja, jer svaki masovni događaj predstavlja epidemiološki rizik”, rekla je Brajović.\nNišta manje važna nije ni senzibilizacija građana, kako bismo u okolnostima razbuktavanja epidemije imali svjesnog građanina.\nNa pitanje što nas je dovelo do situacije u kojoj se sada nalazimo, Brajović kaže da nas je zadesilo isto ono što i ostale zemlje u Evropi.\n“Kad su sve zemlje počele polako da popuštaju mjere, onda se desio identičan scenario. Promijenila se kod građana percepcija rizika. Kako su se popustile mjere, građani su rizik doživjeli na nižem nivou. Tu je i psihološki zamor, potreba svih nas da se socijalizujemo, tu su i mladi koji su se pojavili kao jedan inkubator povećane transmisije virusa”, rekla je Brajović.\nPodsjeća i na masovne skupove i okupljanja koja smo imali, uz napomenu da u vremenu eksponencijalnog rasta “posljednje što smijemo da radimo je da upiremo prtom ko je odgovoran”.\n“U ovakvim okolnostima moramo da imamo jednog neprijatelja, a to je kovid-19. Ono što nam je u početku pomoglo da se izborimo s kovidom je solidarnost. Ako želimo da otvorimo škole, biznise, svako od nas pojedinačno mora da da maksimalan doprinos i da se trudi da izbjegne infekciju, bez obzira na životnu dob”, kazala je Brajović.\nKomentarišući mogućnost ponovnog zatvaranja, što je najavio i direktor Instituta za javno zdravlje (IJZ) Boban Mugoša, Brajović kaže da se tako nešto tretira kao posljednja linija odbrane.\n“Na početku epidemiološka situacija se bukvalno rasplamsavala. Tada se dešavao brzi rast broja oboljelih i umrlih, jako smo malo tada znali o virusu, tada je trebalo obezbijediti sve resurse za zbrinjavanje obljelih. Tada je bilo neophodno da se kupi vrijeme. Vrijeme smo kupili jer smo uveli restriktivne mjere, ograničeno kretanje, zatvaranje. Preporuka SZO je da zaključavanje društva mora da se tretira kao posljednja linija odbrane”, pojasnila je Brajović.\nU situaciji kada se bilježi rast broj oboljelih, navodi ona, neophodno je da se radi vrlo pažljiva procjena epidemiološkog rizika.\n“Zaključavanje je na početku ispunilo svoju misiju, ispeglali smo krivu, zdravstveni sistem se pripremio, ali vidjeli smo da je cijena tog zaključavanja bez presedana u socijalnom i ekonomskom smislu. Veoma je važno da se na zaključavanje gleda kao na posljednju liniju odbrane kod zdravstvenih vlasti”, istakla je Brajović.\nKad je u pitanju povratak đaka u školske klupe, to bi, smatra ona, trebalo da bude strateški prioritet.\n“Centralno pitanje u Crnoj Gori nije treba li ići u školu, nego kako organizovati bezbjedno otvaranje škola. Kako za djecu tako i za nastavno osoblje. Izdvojila bih jako važnu stvar - taj povratak u školu mora da se osmili tako da nema jedinstvenog modela, nego da se za svaku školu pravi specifičan plan”, kazala je Brajović.\nGovoreći o vakcini, Brajović je istakla da bi sredinom naredne godine trebalo da budu dostupne prve količline bezbjedne vakcine.\nSZO Mina Brajović Koronavirus


Iako se očekivalo da će izborna kampanja biti puna dezinformacija, posebno jer će veći dio nje biti na društvenim mrežama, za najveću je osudu postupanje kolega na portalu Cafe del Montenegro (CDM) koji su objavili tekst o navodnim maloljetničkim prestupima funkcionera Demokrata.\nDruštvo profesionalnih novinara Crne Gore (DPNCG) apeluje na kolege i medije da ne krše prava mololjetnika, što uključuje i poštovanje zakonske obaveze da se ne objavljuju podaci iz sudskih spisa i policijskih dosijea koji bi trebalo da su tajni.\nSmatramo da je suvišno govoriti o tome koliko je neprofesionalno objavljivati podatke iz perioda dok je akter određenog događaja bio maloljetnik, što je u konkretnom slučaju bilo čak prije više od 20 godina.\nBez obzira na uređivačku politiku, dužni smo da poštujemo načela Kodeksa novinara i novinarki Crne Gore. Za kritičko izvještavanje političkog aktivizma u Crnoj Gori, na žalost, ima dovoljno materijala za sve nas, bez obzira da li se radi o opozicionim ili vladajućim partijama.\nDodatno, ističemo da je neetički objavljivati informacije iz policijskih dosijea ili presuda koje bi trebalo da su zaštićene, pogotovo jer se radi o maloljetnicima.\nPosebno zabrinjavajuće je, u ovom slučaju, i moguće postupanje policijskih službenika, onih koji rade za bezbjednosne službe, ili zaposlenih u sudovima, ukoliko su mediju dostavili informacije.\nPozivamo Sudski savjet da utvrdi na koji način je CDM došao do presude protiv maloljetnog lica, da li je presuda javno dostupna (ukoliko jeste - zašto?) ili je dostavljena mediju.\nStrukovna udruženja, nevladine organizacije i samoregulacijska tijela trebalo bi javno da promovišu pozitivne primjere etičnog izvještavanja uz uvažavanje pretpostavke nevinosti i drugih etičkih načela.\nDPNCG je ranije sa Institutom za pravne studije organizovalo trening o poštovanju prezumpcije nevinosti, posebno za maloljetnike u okviru koga je urađeno istraživanje. Publikacija je dostupna na linku https://dpncg.me/aktuelnosti/istrazivanja i ona sadrži zakonske i etičke obaveze novinara i medija, u slučaju da nemaju dovoljno znanja na ovu temu.\nPredhodni Artikal Zakonom po medijima\nSledeći Artikal Pisonero: Zaštita novinarskih izvora presudna za slobodu štampe


Dodik: Sa Vučićem o dešavanjima u BiH i pridruženju Srpske “otvorenom Balkanu” - princip.news\nDodik: Sa Vučićem o dešavanjima u BiH i pridruženju Srpske “otvorenom Balkanu”\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da će rukovodstvo Republike Srpske na predstojećem sastanku u Beogradu upoznati predsjednika Srbije Aleksandra Vučića o posljednjim dešavanjima u BiH i Srpskoj, kao i o mogućnosti da se Republika Srpska približi inicijativi “mini-Šengen”, odnosno “otvoreni Balkan”.\n“Bez obzira da li muslimani hoće ili neće, moramo da vidimo na koji način možemo da se približimo ovoj regionalnoj inicijativi”, rekao je Dodik za “Večernje novosti”.\n“To je efekat politike Sarajeva i muslimanskog odnosa prema Srbiji. Srbi u BiH su od te iste BiH dobili samo štetu, muku, patnju i nametnuta rješenja. Zato treba čestitati Vučiću i ostalim liderima koji su uspostavili novi sistem funkcionisanja na Balkanu”, rekao je Dodik.


Gradonačelnik Leskovca prisustvovao svečanom otvaranju teniskih terena u Vladičinom Hanu - Dnevnik Juga\nPočetna / DOGAĐAJI / Gradonačelnik Leskovca prisustvovao svečanom otvaranju teniskih terena u Vladičinom Hanu\nGradonačelnik Leskovca prisustvovao svečanom otvaranju teniskih terena u Vladičinom Hanu\nIna Dendić 24/06/2019\tDOGAĐAJI, DRUŠTVO, Leskovac, Vladičin Han Ostavi komentar\nGradonačelnik Leskovca dr Goran Cvetanović prisustvovao je svečanom otvaranju teniskih terena u Vladičinom Hanu.\nTom prilikom Cvetanović se susreo sa potpukovnikom u penziji, zamenikom komandanta 53. graničnog bataljona i komandujućim u reonu karaule Košare, Dragutinom Dimčevskim i čuvenim teniserom Slobodanom Živojinovićem kome je i pripala čast da pre nedelju dana otvori terene u Vladičinom Hanu.\nSledeći Spektakularni Nemanja Radulović 25. juna na Letnjoj pozornici


Kako prevazići PMS ? - PRIRODNIM PUTEM DO ZDRAVLJA\nKako prevazići PMS ?\ndec 7, 2014 | Novosti o zdravlju žene, Zdravlje žene\nPMS (predmenstrualni sindrom) po mišljenju nekih stručnjaka predstavlja marketinški izmišljenu bolest da bi se prodavali lekovi za nju, po mišljenju drugih je stanje koje može značajno da utiče na kvalitet života žene. Pošto je lučenje i dejstvo hormona na organizam individualno, tako je i ispoljavanje simptoma menstruacije podložno varijacijama. I dok neke žene ne osete da će dobiti menstruaciju, druge prolaze kroz određena stanja kao uvod u menstruaciju. Žene u PMS-u pate od bolova u grudima, promena u raspoloženju, znojenja, palpitacija, vrtoglavica, glavobolja, grčeva, nesanica, umora, depresija, napada plača, agresija. Za prevazilaženje ovih tegoba koriste se: vitamin B6, magnezijum, konopljika. Ovog puta biće više reči o konopljiki, biljki koja ima sposobnost da uspostavlja ravnotežu između proizvodnje estrogena i progesterona.\nKONOPLJIKA (Vitex agnus castus) se naziva i drvo čednosti, jer su je koristili monasi za smanjenje seksualnog nagona, zbog uticaja na hormonski status. Koristi se preko 2500 godina za regulaciju menstrualnih poremećaja, a brojna klinička istraživanja potvrđuju ovakvo dejstvo.\nJoš je Hipokrat u 4. veku pre Hrista opisao dejstvo konopljike. Njen plod se koristio prvenstveno za regulaciju menstruacije i za smanjenje libida kod žena i muškaraca. Ekstrakt ploda konopljike je odobren od strane nemačke komisije E za regulaciju menstrualnog ciklusa, PMS-a i bola u dojkama.\nMnogi menstrualni problemi su povezani sa smanjenom proizvodnjom progesterona u drugoj fazi menstrualnog ciklusa, koji se naziva i lutealna faza. Usled nedostatka progesterona u ovoj fazi menstrualnog ciklusa dolazi do dominacije estrogena, pa se javlja skraćenje tog perioda ciklusa. Skraćena lutealna faza sa previše estrogena i nedovoljno progesterona dovodi do različitih problema kod žena: obilne menstruacije, prečeste menstruacije ili potpuni izostanak menstruacije. Još jedan hormon, prolaktin (hormon koji utiče na mlečne žlezde) može biti povećan u tom periodu, dovodeći do bola u dojkama, što je karakterističan sindrom PMS-a.\nKako konopljika može pomoći?\nKonopljika ne deluje kao biljni estrogen (fitoestrogen), komponente koje se često koriste za regulaciju ženskog reproduktivnog sistema. Konopljika deluje na hipotalamus i hipofizu, male žlezde u mozgu koje kao dirigenti regulišu sve ostale hormone u organizmu. Ona dovodi do uspostavljanja ravnoteže u stvaranju estrogena i progesterona i indirektno utiče na povećanje stvaranja progesterona i normalizaciju nivoa prolaktina. Kombinacijom efekata koje izaziva konopljika dolazi do uspostavljanja ravnoteže između estrogena i progesterona. Najčešće se koristi kod PMS-a, obilnih i neredovnih menstruacija i slabe laktacije.\nKliničke studije u kojima je korišćen ekstrakt konopljike pokazale su smanjenje glavobolje, oticanja dojki, nadutosti, potrebe za slatkišima, osećaja straha, nervoze, depresije, promena raspoloženja, posle samo jednog meseca upotrebe. Tinktura konopljike, u dnevnoj dozi od 42 kapi je bila prepisana 2447 žena koje su imale ražličite menstrualne poremećaje, uključujući PMS. Na kraju studije 31% pacijentkinja je imalo potpuno smirenje simptoma, a 55% značajno poboljšanje simptoma. Dobra podnošljivost preparata je takođe zapažena, pri dužini tretmana od 5 meseci do 9 godina u nekim slučajevima. Kod samo 2,3% ispitanica su se javila neželjena dejstva i to najčešće: depresija, gastrointestinalne smetnje, glavobolja, dijareja, mučnina, svrab, osip, akne, nesanica, povećanje težine, neredovna menstrualna krvarenja.\nOsim kod PMS-a konopljika se koristi i kod simptoma u menopauzi, često se koristi za valunge – napade vrućine koji se javljaju u menopauzi. Primenjuje se kod neplodnosti izazvane poremećajima u lutealnoj fazi (skraćenje post-ovulatornog dela menstrualnog ciklusa), u tom slučaju počinje da daje rezultate posle tri meseca upotrebe.\nKonopljika pomaže organizmu u uspostavljanju ravnoteže između estrogena i progesterona, time što stimuliše proizvodnju progesterona. Ukoliko se uzima kontinuirano tokom nekoliko meseci, pomaže u uspostavljanju hormonalne ravnoteže i smanjenju simtoma PMS-a.\nU jednoj studiji 100 dojilja je koristilo konopljiku, pri čemu je došlo do značajnog poboljšanja u protoku i oslobađanju mleka u poređenju sa placebom. Konopljika se koristi tradicionalno prvog dana posle porođaja i narednih deset dana, samo ukoliko ima nekih problema sa proizvodnjom mleka.\nU malim dozama, 120mg dnevno, stimuliše se proizvodnja prolaktina, dok velike doze 240-480mg smanjuju proizvodnju istog. Različiti oblici i koncentracije preparata konopljike se različito i primenjuju. U slučaju trudnoće treba prestati sa upotrebom konopljike. Obično se uzima u jednoj dnevnoj dozi, odmah ujutru po ustajanju. Konopljika ne daje rezultate odmah, već je potrebno uzimati izvesno vreme da bi se ispoljili efekti.\nProsečno vreme terapije je šest meseci. Vitex ne treba koristiti istovremeno sa kontraceptivima. Ne preporučuje se trudnicama i ženama koje žele da zatrudne, zbog mogućnosti pobačaja. Osobe koje koriste oralne kontraceptive, terapiju nadoknade ženskih polnih hormona ili su trudne treba pre upotrebe konopljike da se konsultuju sa lekarom.


STIPENDIJE I MOBILNOST - Medicinski fakultet\nFullbright program stipendija\nFullbright program stipendija podrazumijeva finansijsku podršku za sprovođenje akademskih istraživanja za diplomce u trajanju od četiri mjeseca do devet mjeseci na američkim visokoškolskim ustanovama.\nUčesnici imaju priliku da unaprijede svoj akademski rad, uspostave profesionalne kontakte u svojim oblastima studiranja, steknu međunarodno iskustvo i lično bogatstvo i pomognu u promovisanju međusobnog razumijevanja između SAD-a i BiH.\nFAIRNETZEN program stipendija


Prof. dr. Nedžad Korajlić: Mektićev poziv za dobro svih u BiH\nKada predsjednik jedne stranke, u ovom slučaju HDZ-a BiH, kaže kako ima ime koje mora biti postavljeno u državnu agenciju kakva je obavještajna, dolazimo li u situaciju da od policije pravimo ono što smo već napravili od pravosuđa i koliko je to opasno?\n"To je sigurno pogubno za svaku profesiju, a pogotovo za segment policije. Svugdje u svijetu, politika kada dođe na vlast, želi da postavi prve ljude. U nekom drugom ambijentu, u razvijenim demokratijama, to u pravilu nije problem. Gledajući nas, razvoj našeg društva i države, sa svim opasnostima i posljedicama rata, mislim da je opasnost velika. Moramo se izdići iznad toga i tražiti profesionalce. Ne bih tu mjerio na grame koliko ima Bošnjaka, koliko Srba i koliko Hrvata."\nU situacijama u kojima politika direktno postavlja ljude, onda su ti ljudi direktno i odgovorni tim političarima. Onda se stvara mogućnost političkog dogovora po kojem mi nećemo dirati vaše, a nemojte ni vi naše.\nU slučaju OSA, čak ne pričamo o rukovodećim mjestima!\n"Onda je još gore, da se sve spušta do nivoa portira."\nKako državni poslanik Nikola Špirić za neke političke vođe može biti važniji od državne agencije, u koju je isti Špirić uposlio svog sina?\n"To je katastrofalno. Ne znam ko je koga zaposlio, djeca ne smiju trpjeti, moraju imati društveni život, radno mjesto. Ali, ne smiju biti prioritet djeca političara, da se za njih čuvaju odgovorna radna mjesta, a da na njih dolaze oni bez iskustva. Za sve građane i institucije treba važiti isti proces zapošljavanja i odabira kadrova. Ne mora moje dijete sutra raditi posao koji ja radim, takvo nešto je pogubno za bilo koju agenciju, a pogotovo za policijske i obavještajne."\nJe li Vas iznenadilo to što je poziv na pomirenje i razgovore između predstavnika Srba i Bošnjaka došao od ministra sigurnosti BiH, a ne nekog drugog političara?\n"Nije mi neobično što je to došlo od gospodina Dragana Mektića, kojeg poznajem, koji mi je prijatelj. Mislim da on ima atipično razmišljanje od trenutne politike. Njegova razmišljanja i ideje, iako nekad izgledaju kao da su pale s Marsa, trebale bi biti realne i životne. Dragana podržavam, s tim da bih pozvao i predstavnike Hrvata i, ovo će sada zvučati kao parola, sve ljude dobre volje. Dobro je da razgovaraju i predstavnici dva naroda, ali na postavkama zajedničkim za sve. Ne smijemo da jedan ili dva naroda rade na štetu drugih."\nAko je ministrovo razmišljanje atipično, mislite li da li će iko od predsjednika političkih partija o njemu ozbiljno razmisliti?\n"Već razmišljamo nas dvoje. Vjerujte, razgovarao sam sa mnogim ljudima, koji tu ideju prihvataju, samo što ja, ponavljam, nikog ne bih isključivao iz tih razgovora. Mi smo ovdje kao predodređeni da u razgovorima moraju učestvovati narodi, ali ja bih volio da to budu građani BiH."\nSad već razmišljate o uređenju države poput Angele Merkel, za koju Dragan Čović kaže kako sigurno ima prečih problema od nas.\n"Nažalost, ona se mora baviti Bosnom i Hercegovinom. Nije rat na Balkanu zaobišao Njemačku, bar ne indirektno. Koliko su imali izbjeglica, koliko su nam dali humanitarne pomoći? Pa, stalno međunarodna zajednica radi na dizanju sistema u BiH."\nA koliko i danas ljudi iz BiH odlazi u tu zemlju...\n"Odlazi ih puno. A to pokazuje da ljudi vjeruju toj zemlji. Vjerujem i ja, Austriji, Njemačkoj, SAD-u, svim zapadnim demokratijama, sa svim slabostima koje i one imaju. Međutim, mi ne možemo izaći iz ovog našeg bureta baruta koje imamo bez njihove pomoći, jedino ako poslušamo savjet gospodina Mektića da sjednemo i razgovaramo, da se malo više od godine pred izbore ne bavimo zveckanjem ozbiljnim temama. Znamo koliko smo prošle godine imali problema, jer se pričalo o opasnostima od rata, ljude to uznemiri i onda se oni getoiziraju, okupljaju se oko istomišljenika, istog naroda..."\nČemu doprinosi politička osovina kojoj geto i jeste cilj?\n"Apsolutno. Oni se o tome vrlo dobro slože i usaglase."\nAko nema nade da će Tužilaštvo BiH ikad završiti istrage za koje se vezuje predsjednik RS-a, zašto se iz njegove stranke ovih dana poručuje kako se sprema udar na Republiku Srpsku?\n"Ja sam protiv svakog udara koji nije ustavna kategorija. Isto tako sam protiv svakog napada i priče o ukidanju RS-a ako je ona ustavna kategorija. Ako ukidamo ustavnu kategoriju, time napadamo Bosnu i Hercegovinu."\nUstav i udar\nSvaka razgradnja bilo kojeg dijela države mora se uraditi kako Ustav nalaže. Sve drugo je kontraproduktivno. Ako je nešto ustavno, onda to nije udar.\nProf. Besim Spahić razočaran je bolonjizacijom obrazovanja, gubitkom klasičnog znanja. Kakva je situacija sa mladim kriminalistima?\n"Bolonja je donesena samo na papiru. Proizvoljno govorim, 80 posto toga ne ispunjavamo. Uveli smo pravila koja nisu implementirana. Govorimo o integraciji Univerziteta. Imamo ozbiljnu situaciju da se zakon treba donijeti 31. jula. Da li je to vrijeme za novi zakon, kada nema akademske godine, javne rasprave? Nije uredu da dobijemo u Sarajevu slučaj Tuzlanskog univerziteta ili neki drugi. To je loš potez i akademska zajednica mora biti kontrolirana od sistema, inspekcijskih organa, ali ne mogu se nametati standardi da nemamo pravo glasa. Kontrola da, ali ukidanje akademskih sloboda ne."\nZnači, SDA uvodi isti model po kantonima?\n"Nije to samo slučaj sa SDA, imali smo isti problem sa SDP-om. Bio sam vam i tada sagovornik, ali vrlo često stranke koriste isti model. Danas je to SDA, jučer je bio SDP, sutra možda neko drugi, a u RS-u SNSD. Sarajevo ima 40.000 studenata, pa uz članove njihovih porodica, to je veliko biračko tijelo. Nažalost, vlasti u svakom segmentu gledaju broj glasača."\nObjavio: Pet, 21/07/2017 - 20:47\nMektić: Ne radujemo se zbog sankcija Špiriću, narušava se ugled RS-a\nMektić: BiH ne može izručiti Mamića Hrvatskoj\nMektić u Krajini: "Za migracije je kriva međunarodna zajednica"\nIlija Lasić će tužiti osobe koje su ga optužile da je počinio državni udar zaustavivši migrante\nMinistar sigurnosti Dragan Mektić sutra dolazi u Bihać: Gdje će biti sabirni centar za izbjeglice?\nSastanku o migrantima prisustvuje i Cormack\nSaznanja obavještajaca: Priprema se atentat na ministra Dragana Mektića!\nCIK novčano kaznio Dragana Mektića, Nebojšu Vukanovića i Slavka Mitrovića\nMektić i Mordue o saradnji BiH s Interpolom i Frontexom


CG: Provalija između bogatih i siromašnih | Politika | DW | 16.10.2009\nCG: Provalija između bogatih i siromašnih\nU Crnoj Gori oko 11 odsto stanovništva živi ispod granice siromaštva, što znači da dnevno troše manje od jednog dolara! Deset odsto najbogatijih troši 18 puta više od deset odsto najsiromašnijih, pokazuje izveštaj UNDP.\nPrimorje Crne Gore je manje ugroženo od severa zemlje\nOko 30 odsto građana ekonomski je ugroženo, a najugroženiji je sever Crne Gore, gde živi 62 odsto siromašnih. U izveštaju Programa za razvoj Ujedinjenih nacija (UNDP) navedeni su i konkretni primeri: žena kojoj je dete bolesno i leči se u Beogradu, a ona prima socijalnu nadoknadu od oko 50 evra; razvedena žena sa četvoro dece koja živi u baraci od socijalne pomoći dok bivši suprug ne plaća alimentaciju.\nZaraja Pejović, ekonomista i poslanik opozicionog „Pokreta za promjene“, za Dojče vele kaže da prošlih godina u Crnoj Gori ekonomski rast nije iskorišćen u investiranje u razvojne projekte.\n„Nisu otvorena nova radna mesta i nova preduzeća. Siromaštvo i jaz između siromašnih i bogatih se povećao sa krizom i recesijom, ali i zbog smanjenih prihoda u Kombinatu aluminijuma i Železari“, kaže Pejović.\nOn dodaje da vlada Crne Gore nema socijalne karte, iako je dobila novac da ih napravi: „Niko ne zna tačno koliko se ljudi nalazi u stanju socijalne potrebe. Možda ipak najbolje to znaju aktivisti vladajuće koalicije koje takvo stanje iskorištavaju u cilju političke korupcije“, dodaje Pejović.\nProblem su i migranti\nIstraživanje UNDP-a je pokazalo da su najugroženiji Romi, raseljena lica, penzioneri. Siromaštvo samo po sebi predstavlja „socijalnu isključenost“, a to znači da pripadnici najugroženije populacije nemaju jednak pristup zapošljavanju, sistemu zdravstvene zaštite, obrazovanju, pa ni političkoj angažovanosti. Prosečne penzije neznatno premašuju granicu siromaštva, dok je minimalna mesečna penzija - u iznosu od 71,6 evra - manja od polovine iznosa koji je označen kao granica siromaštva.\nPredsednik Filip Vujanović je kazao da se poslednjih godina veoma mali broj raseljenih vratio u zemlje porekla i da je to jedan od velikih problema. U Crnoj Gori još uvek ima oko 25 hiljada raseljenih lica, kaže Vujanović i dodaje da država neće uraditi ništa protivno njihovoj volji, ali da traži od UN-a da ih ohrabri da se vrate u zemlje porekla.\nUNDP je u izveštaju ukazao i na povećanje stope smrtnosti i smanjenje prosečnog životnog veka stanovništva sa 75 na 72 godine, što je po oceni UN-ove agencije „jedan od najočiglednijih pokazatelja količine stresa koji je Crna Gora pretrpela devedesetih godina“.\nTrajni link https://p.dw.com/p/K7Ni


Wizz Air refundacija karata kako da refundiram avionsku kartu | Info | Ekonomija\n20. septembar, 10:49\nAko ste kupili avionsku kartu preko Wizz Air-a evo kako da je refundirate! 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nAko ste kupili avionsku kartu preko Wizz Air-a evo kako da je refundirate!\n17.03.2020. / 12:38\nOva aviokompanija objavila je na koji način će obeštetiti klijente koji su već kupili karte za letove.\nKorona virus "prizemljio" je mnoge letove, a avioindustrija je jedna od najugroženijih zbog ode pandemije. Mnogi, naravno, nisu računali na\nWizz Air je danas objavio da je, zbog povećanog obima otkazanih letova, automatizovao proces refundiranja za klijente tako što se WIZZ krediti u iznosu od 120 odsto originalne cene karte automatski prebacuje na WIZZ naloge klijenata.\nNALED: 10 mera tokom pandemije - Smanjiti poreze, vaučeri za roditelje...\nPored uvođenja automatskog procesa refundiranja, aviokompanija će privremeno onemogućiti onlajn opciju prijema zahteva za refundiranje, najkasnije do 14. aprila2 020. godine, kako bi mogla da obradi primljene zahteve za otkazivanje čiji broj je u poslednje vreme uvećan više od 100 puta.\n"Wizz Air uverava svoje klijente da će, bez obzira što će možda biti potrebno više vremena nego inače, svi zahtevi biti obrađeni i klijenti će moći da zatraže povraćaj novca nakon otkazivanja njihovog leta/letova", piše u saopštenju ove kompanije.\nAutomatizovan proces povraćaja novca za putne agencije se razvija kao prioritetan i Wizz Air je apelovao na turističke agencije da se obrate info centrima ove aviokompanije\n"Putnici koji su rezervacije izvršili preko putnih agencija - uključujući onlajn putne agencije - treba da stupe u kontakt sa kompanijom od koje su kupili karte. Molimo vas da nas razumete tokom ove neuobičajene situacije i maksimalno koristite naše samouslužne platforme kao što je navedeno u i-mejlovima kako bismo smanjili saobraćaj prema već preopterećenim info centrima. Iako je trenutna situacija van kontrole Wizz Aira, aviokompanija se izvinjava zbogmogućih neprijatnosti izazvanih zabranom i posledičnim otkazivanjem putovanja i naglašava da su obrada zahteva za povraćaj novca i refundiranje među njenim glavnim prioritetima", tvrdi Wizz Air.\nKRIZA U AVIOINDUSTRIJI: Air-France smanjuje broj letova za 70 do 90%!\n"BIĆE JOŠ": Milijardu evra podrške Svetske banke!\n"Nikada snažniji nismo bili, monetarna i finansijska stabilnost neupitni"\nvirus koronavirus epidemija avioni letovi\n17.03.2020. / 13:09\nBudite ljudi i stavite zdravlje pre zarade pa nemojte leteti mesec dana da se virusu da manja šansa za širenjem


Usljed testiranja hibridnog filtera povećane emisije prašine u zraku (VIDEO)\nU popodnevnim satima iz pogona kompanije ArcelorMittal Zenica došlo je do povećane emisije crvene prašine u zrak što su primjetili brojni građani.\nIz ArcelorMittala Zenica su poslali saopštenje u kojem navode da su danas imali prvo testiranje Drugog hibridnog filtera na Aglomeraciji.\n“Unaprijed se zahvaljujemo svima na razumijevanju i strpljenju u slučaju povećanih vidljivih emisija prašine sa dimnjaka, koje su posljedica aktivnosti testiranja novog filtera. Za narednu sedmicu, 14. novembra 2019. su planirane prve vruće probe, što znači da smo u završnoj fazi pripreme filtera za puštanje u rad. Radujemo se što ćemo uskoro eliminirati crveni dim sa drugog dimnjaka Aglomeracije”, navodi se u saopštenju.\nKako je to izgledalo danas oko 14:00 sati pogledajte u nastavku.\nDobar dan, kako ste Zeničani?\n07.11.2019 u 14:03h\n#acelormittal #mittal #mordor #so2 #trebamizraka #o2 #zenica\nPosted by Edin on Thursday, 7 November 2019


Operativna grupa traži hitno premještanje migranata iz Vučjaka, Bire i Mirala – Fokus.ba\n“Želim poručiti da sa sigurnosno-zdravstvenog aspekta građani Petrovca ne trebaju biti zabrinuti jer će to biti kamp zatvorenog tipa i neće imati mogućnost kretanja”, kazao je ministar unutrašnjih poslova USK Nermin Kljajić, prenosi N1.\n“Mi smo u ove dvije godine sagledavali sigurnosnu situaciju na području USK i jedan od naših zaključaka je da ti centri ne mogu biti bez kontrole, nadzora i kućnog reda. Imali smo ove godine preko 200 krivičnih, djela, 300 prekršaja javnog reda i mira, 600 incidentih situacija”, dodao je.\n“Mi tvrdimo da je to jedna od najboljih lokacija za smještaj migranata. U Biri i Miralu imamo kontejnere koji se istog momenta mogu premjestiti na Medeno polje kako bi na jednom mjestu imali migrante, a ne na pet. Imamo pritisak i na pograničnom dijelu Cazina gdje na otvorenom prostoru boravi oko 2000, 2500 migranata”, kategoričan je Kljajić.\n“I dalje ostajemo pri odluci lokacije Medeno polje i tražimo od međunarodnih organizacija da zajedno sa Ministarstvom sigurnosti krene sa izmještanjem migranata iz ova dva centra”, rekao je Ružnić te dodao:\n“Pod hitno svi migranti s područja Vučjaka treba da se izmjeste van naseljenog područja, odnosno u postojeće centre van USK, a to su Salakovac, Delijaš, Ušivak. Znamo da su ti centri poluprazni, a neki skoro prazni. Tražim da se ti migranti podhitno izmjeste van USK od Ministarstva sigurnosti i Ureda za strance koji su nadležni, odnosno od Vijeća ministara koje je dužno donijeti strategiju upravljanja migracijama u ovoj zemlji.”\n“Tražimo od Vlade Federacije, od federalnog premijera Novalića da se suspenduje linija privremenog buma za USK, a to je talgo voz u dijelu prevoza migranata, jer se zna da su oni nezakonito u ovoj zemlji i ne može se vršiti prevoz istih putem javnih servisa kao što su Željeznice Federcije. Ta linija Sarajevo-Bihać svaki dan ovdje doveze od 150 do 200 migranata, a kada su se pojavili u Tuzli otvorena je i nova linija Tuzla-Bihać. Tražimo da suspenduju te linije.”\n#migranti#u fokusu#opretivna grupa


Srpsko srpski rečnik, druga sveska | Radovan Damjanović | Knjiga Knjiga\nEtimologija u službi novog čitanja naše povesti – na tragu psihoistorije!\nOvaj deo Orbinovih primera svedoči da je vandalski jezik u stvari srpski. Nazalni odjek je normalan jer Vandali dolaze u Španiju i potom u Afriku sa severa, sa Severnog i Baltičkog mora. Kad smo kod Španije, osim pokrajine (V)andaluzije ostala je Špancima između mnogih i njihova, da ne kažem naša, možda najfrekventnija reč - vamos, vamo, ajmo – Radovan Damjanović.\nJedan od glavnih razloga što mi je drago da je propala Jugoslavija je taj što sve manje trpim teror spikera, da ne kažem “govorećih” u medijima, koji su nas čitav život terorisali akcentovanjem JUGOslavija, iako smo svi mi, da kažem slobodno i stalno govorili jugoSLAVIJA. Dakle, narodski rečeno kod nas se bolje čulo slavija, a kod njih jugo. Možda bi nas i slomili da je ta država trajala bar 500 godina a ne sedamdesetak. Sad se pitam kad će početi da menjaju ovo Srbija? Videćemo...\nKoje su to osobe, kreature, iz kojih centara, gurale te čudne naglaske u narod? Šta je bila ideja? Možda da se neverovatna otpornost srpskog jezika nagriza akcentom? I tako udara na samu njegovu strukturu. Jer koji to još mediteranski jezik ima logičnu rečenicu od četiri na izgled iste reči poput naše: gore gore gore gore. Ona dobija očigledno smisao samo kroz naglasak, dakle izgovor! Takvih primera ima još i svi oni dokazuju veliki značaj izgovora, pri tom u svoj svojoj preciznosti srpski jezik ostavlja i mogućnost “privatne” varijacije u okviru akcentovanja određene reči. Kao u primerima SLANINA-SLANINA, ili PLANINA-PLANINA, gde “izgovarač” prateći sopstveni osećaj i raspoloženje, akcentuje po inspiraciji i kontekstu. U ovom akcentovanju najrazornija i zaista bestidna varijanta je PATRIjarh. I sad mi od Cara Dušana izgovaramo normalno patrIJARH, id dođu “lektori” i teraju nas da govorimo “kako treba”. Neko će reći da su jezičke stvari u domenu konvencije, dogovora. Pa možda i jesu, ali nisu stvar nagovora! Jedna od takođe neverovatnih stvari je dirigovana i sprovođena ideja, sigurno pola veka, koja direktno stoji u vezi s hajkom na akcente. Ideja o participu. Kao, particip bilo kakav “ne treba” koristiti jer je to ... pa, recimo zastarelo!\nI šta smo dobili time? Jednom sam čuo u elektronskom mediju osobu koja sebe naziva piscem, da kaže: “govornici srpskog”; što je rogobatna primena engleskog spikers. Jer u tradiciji srpskog jezika je da se govornikom ne naziva čovek koji govori (koristi određeni jezik) već onaj koji govori “uokviren” temom, u odgovarajućim vremenu i naravno prostoru!\nJoš davno, kad sam bio na Svetoj Gori, čitajući jedan grčki turistički vodič (na engleskom), kroz manastire, shvatio sam kako se i na najmanjim i najbezazlenijim stvarima čuvaju državni interesi, kroz preciznu formulaciju. Tamo je doslovno, kad se govorilo o Hilandaru, stajalo da ga nastanjuju “serbian spiking manks”, što se na srpski prevodi samo upotrebom participa kao “srpski govoreći monasi”. Dakle, Grk nije napisao “serbian manks” – srpski monasi, što oni u suštini jesu, već se strogo držao službenog i formalnog. I ma koliko to meni tada a i sada izgledalo sitno, i sitno, on je u pravu. Jer, svi naši monasi, kao prvo, nisu ni tada bili srbi, a drugo i najvažnije, da bi boravili dugo u Grčkoj, dobijali su grčke pasoše. I u sad oni svi postaju Grci, ali se precizno definišu – umesto Grci, kao serbian spiking manks. Što ostavlja mogućnost i za tumačenje da se radi o nekim ekscentričnim Grcima, koji iz nekakvih njihovih razloga – govore srpski!\nOno što shvatam kao posebno ekscentrično i vizionarsko u ovoj priči iz sedamdesetih godina prošlog veka jeste naziv jezika – serbian, dok je tada uveliko i iz sve snage kod nas zvanično vladala, da ne kažem harala sintagma: srpsko-hrvatski. Eto, i to je moguće. U svoj svojoj sitnosti Grci su tada bili krupniji od mnogih naših institucija koje su trebale da budu, i slovile kao nacionalne! I ne samo krupniji, već su bili i vizionari. Oni su više verovali u srpstvo od većine u samoj Srbiji. Kad bi hteo da budem zlurad, izgleda da su ih toliko naplašili Kralj Milutin i Car Dušan da i 600. godina kasnije Srbin znači nešto u Heladi!\nKad sam počeo sa akcentom, da kažem još samo nešto o participu. Razumem da je besmisleno reći “bejah pobeđen lutajućim vitezom” – pobedio me je u dvoboju vitez lutalica – jer vitezova više nema. Ali zašto se stidimo da kažemo recimo: bejasmo izloženi mutirajućem virusu.\nRečnik tela Bernara Andrijea i Žila Boeča predstavlja preuređeno i dopunjeno izdanje Rečnika koji je filozof i epistemolog tela Bernar Andrije osmislio i objavio 2006. godine... ceo tekst\nRusko-srpski rečnik, srpsko-ruski\nRusko-srpski rečnik sadrži osnovni fond ruske književne i razgovorne leksike, sa prevodom na srpski jezik. Obogaćen terminima iz kulture, nauke, tehnike, privrede i drugih... ceo tekst\nDvojezični slikovni rečnik, englesko-srpski\nBrz i jednostavan način da naučite i zapamtite hiljade engleskih reči. Bogato ilustrovan rečnik sa obiljem korisnih termina na dva... ceo tekst\nVeliki leksikon stranih reči i izraza – 2. izdanje\nDrugo dopunjeno i prošireno izdanje. Mnoge sasvim nove strane reči i izrazi postali su deo naše opšte jezičke kulture i zato je, u skladu sa novim leksikografski... ceo tekst


Cvijanović: Turkovićeva ekstremista koji djeluje van svih procedura - Top Portal\nNaslovnica Vijesti BiH Cvijanović: Turkovićeva ekstremista koji djeluje van svih procedura\nCvijanović: Turkovićeva ekstremista koji djeluje van svih procedura\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović izjavila je Srni da jučerašnje izjave Bisere Turković, koja ne pokušava ni da sakrije mržnju prema Republici Srpskoj i srpskom narodu, predstavljaju odraz sarajevskog ekstremizma koji ozbiljno urušava temelje na kojima BiH počiva.\nNa pitanje Srne da prokomentariše izjave Turkovićeve usmjerene protiv Republike Srpske i njenih zvaničnika, Cvijanović je rekla da je Turkovićeva ekstremista koji djeluje izvan procedura i koji ne predstavlja niti BiH, niti sve njene narode.\n– Ovakve izjave i atmosfera mržnje koja dolazi iz Sarajeva, dodatno će osnažiti našu svijest o važnosti jačanja Republike Srpske i njenih institucija, o čijoj budućnosti sasvim sigurno neće odlučivati Bisera Turković, niti bilo koji izdanak političkog Sarajeva- poručila je predsjednica Srpske.\nPrethodni članakVEĆINA STANOVNIKA ZAPADNOG BALKANA NE ŽELI DA SE VAKCINIŠE\nNaredni članakU bolnicama 8.667 oboljelih od virusa korona