Trenutno ste na stranici: Početna E-zine E-Zine broj 7 Vesti Razgovori o životnoj sredini i klimatskim promenama\nPregovaračka grupa za poglavlje 27 u sklopu drugog dana zasedanja Pododbora za saobraćaj, energetiku, životnu sredinu, klimatske promene i regionalni razvoj u Briselu, predstavila je stanje životne sredine u Srbiji, kao i napore koje su Vlada Republike Srbije i resorno ministarstvo učinili u prethodnom periodu. Pododbor je diskutovao o svim važnim temama pregovaračkog procesa koji se odnosi na životnu sredinu i klimatske promene, tj. na stanje zakonodavstva i administrativne kapacitete kod pitanja kvaliteta vazduha i voda, zaštite prirode, industrijskog zagađenja, hemikalije i buku.\n„Po prvi put Srbija ima jasne ciljeve, planove i finansijske procene kada je u pitanju zaštita životne sredine. U prilog tome ide i nedavno usvajanje izmena i dopuna zakona koji regulišu ovu oblast, kao i osnivanje Zelenog fonda koji treba da obezbedi stabilan sistem finansiranja životne sredine", istakla je državni sekretar Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine Stana Božović i dodala da je pitanje zaštite životne sredine jedno od najzahtevnijih i najskupljih pregovaračkih poglavlja, kao i da su procene da je samo za finansiranje razvoja infrastrukture vezanog za deponije, otpad, pijaću vodu i tretman otpadnih voda, potrebno 7,88 milijardi evra.\nPosebno je istaknuto da je Srbija svesna rizika sa kojima su se suočavale druge zemlje kandidati, a koji se najčešće tiču ljudskih kapaciteta u pregovaračkom procesu, kao i da su resorno ministarstvo i pregovaračka grupa proaktivno napravili plan delovanja u ovom pogledu u saradnji sa domaćim i međunarodnim ekspertima, Svetskom bankom i Švedskom razvojnom agencijom.\n„Ministarstvo je napravilo značajan napredak u pogledu pripreme infrastrukturnih projekata kada je reč o upravljanju otpadom i otpadnim vodama i određivanju njihove prioritetnosti, tako da će veliki gradski centri poput Novog Sada, Kragujevca i Niša imati prednost u pogledu izrade dokumentacije i finansiranja projekata. Rešeno je 80% svih problematičnih projekata koji su nasleđeni, a finasirali su se iz fondova EU. Pripremljena su strateška dokumenta za osnivanje Implementacione agencije za projekte u oblasti životne sredine, kao krovne agencije za planiranje, projektovanje, finansiranje, implementaciju i nadzor projekata iz ove oblasti", zaključila je u svom izlaganju državni sekretar Božović.


Uspješne priče Archives - Page 4 of 7 - Interaktivni portal za Dijasporu iz BiH\nSanel Redžić, bosanskohercegovački gitarista klasične muzike, rodom iz Tuzle a trenutno nastanjen u Njemačkoj, jedan je od učesnika programa prenosa znanja iz iseljeništva u javne institucije u Bosni i Hercegovini koji se realizuju u okviru projekta ''Dijaspora za razvoj'' - projekta Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice Bosne i Hercegovine...\nAutobiografsku knjigu Mirsada Solakovića objavila izdavačka kuća “ John Blake Publishing Ltd”\nPosted on 21.12.2018 21.12.2018 by Mitros\nMirsad Solaković je kao trinaestogodišnji dječak sa prognaničkom porodicom iz Kozarca, došao na Ostrvo, u Birmingham, gdje poslije završene srednje škole diplomira na prestižnom “Coventry University”, smjer “Theatre studies and professional practise”, i “Akademiji dramskih umjetnosti” u Birminghamu, gdje specijalizira glumu i magistrira. Ove godine je u suradnji sa izdavačkom...\nGoga Sarić i Elmir Prevljak žive u Holandiji od 1991. godine, a u svoj rodni kraj u Hercegovini su se vratili 2006. godine sa željom i idejom da naprave nešto novo i da pokažu, između ostalog da se može uspješno poslovati u Bosni i Hercegovini. Holiday homes Hercegovina Lodges (www.herzegovina-lodges.com...\nU okviru aktivnosti prenosa znanja iz iseljeništva u javne institucije u Bosni i Hercegovini koje se realizuju kroz projekat ''Dijaspora za razvoj'' - projekat Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice Bosne i Hercegovine i Vlade Švicarske u partnerstvu sa Razvojnim programom Ujedinjenih nacija (UNDP) i Međunarodnom organizacijom za migracije (IOM)...\nPosted on 12.12.2018 by Mitros\nBosna i Hercegovina je zemlja u tranziciji i to po više osnova. Bilo da govorimo o politici, ekonomiji, zdravstvu ili društvu, prijelaz sa zastarjelih i neefikasnih sistema na moderne i svjetski provjerene je praktično nemoguć bez svježeg i stabilnog kapitala. Jedan dio ovog kapitala BiH sigurno može pronaći među mladim...


Izbeglice u Evropi su vrh ledenog brega - Intervju – Hans F. Šoder, šef predstavništva UNHCR a u Srbiji - Nedeljnik Vreme\n17. 6. 2015. / 15.48\nNe možete jesti zakone. Postoje hitne potrebe u situacijama kada ljudi stignu iscrpljeni i potrebni su im voda, hrana, smeštaj, dok ih policija ne registruje. Nekima je potrebna medicinska pomoć, mnogima je potrebna psihosocijalna pomoć, traumatizovani su\nPiše: Mirko Rudić, Momir Turudić\nSvetski dan izbeglica 20. jun ove godine se obeležava u mnogo goroj situaciji nego 2014. godine. "Nažalost, u poslednjih 12 meseci broj izbeglica se strahovito povećao", kaže za "Vreme" Hans F. Šoder, šef predstavništva UNHCR a (Visoki komesarijat Ujedinjenih nacija za izbeglice) u Srbiji. "Kada pogledamo trenutne brojke od 59,5 miliona prisilno raseljenih lica širom sveta, u odnosu na 51,2 miliona, koliko je bilo na početku 2014, vidimo da je reč o povećanju za 16 odsto. Veliki deo toga je posledica rata u Siriji i na drugim mestima. Zemlje susedi Sirije, poput Turske, Libana i Jordana, primile su veliki broj izbeglica i velikodušno im pružile zaštitu i pomoć. Sada mnogo njih nastavlja svoj put, jer su apsorpcioni kapaciteti u neposrednom susedstvu Sirije iskorišćeni do krajnjih granica. Sirija je postala najveći izvor i izbeglica i interno raseljenih lica (IRL) u svetu. Više od polovine stanovništva Sirije je pogođeno ratom, što je nezamisliva katastrofa. I ovde, u Evropi vidimo tu činjenicu, odmah pored nas, u gradovima, selima. U isto vreme, broj žarišta se ne smanjuje – Avganistan, Irak koji je ponovo nestabilan, još uvek postoji veliki broj izbeglica iz Somalije, Eritreje."\n"VREME": Ta situacija je vidljiva i u Beogradu i nekim drugim gradovima u Srbiji, gde je u poslednjih nekoliko meseci sve više migranata na ulicama. Ko su oni, odakle dolaze, kuda idu i na koji način ih sistem međunarodne zaštite prepoznaje?\nHANS F. ŠODER: Da, u poslednje vreme sve je više izbeglica u Srbiji. Kažem "izbeglice" jer oni to jesu u najvećem delu. Više od polovine njih dolazi iz Sirije, potom iz Avganistana, Iraka, Eritreje, Somalije i drugih zemalja koje jesu "izvor izbeglica". Kad uđu u proceduru, kada im je status potvrđen, ustanovi se formalno da je reč o izbeglicama. U zemljama EU, procenat migranata iz Sirije koji su priznati kao izbeglice je iznad 90 odsto, tako da možemo pretpostaviti da izbeglice čine najveći broj migranata koji se nalaze ovde. Izbeglice ne postaju izbeglice onda kada ih vlade ili UNHCR priznaju kao takve, već onda kada napuštaju svoje zemlje i kad su ispunjeni kriterijumi sadržani u definiciji. To su ljudi koji su pobegli iz užasne situacije u matičnoj zemlji i prešli dalek put pokušavajući da prežive i nađu zaštitu na nekom drugom mestu.\nSvi smo takođe svedoci tragičnih događaja koji se dešavaju na Mediteranu, a to je jedna od ruta kojom se izbeglice kreću ka Evropi. Srbija se nalazi na drugoj ruti, takozvanoj ruti Zapadnog Balkana, kojom izbeglice dolaze uglavnom iz Turske, i preko Grčke, Makedonije, Srbije i Mađarske idu dalje u zemlje EU, gde imaju članove porodice i prijatelje koji ih čekaju. Broj izbeglica koje na taj način prolaze kroz Srbiju se znatno povećao. Vlasti su, samo tokom maja meseca, registrovale više od 9000 ljudi koji su izrazili nameru da traže azil u Srbiji. To nije sve, jer je možda isto toliko njih koji ne žele da se registruju u policiji. Ako pogledamo te brojke u Grčkoj, Mađarskoj i drugim zemljama, uočavamo trend u regionu.\nUNHCR je radio istraživanja o profilima tih ljudi. Da li postoji razlika u odnosu na ranije talase izbeglica, da li je reč o najsiromašnijima ili sada migrira i "srednji sloj", u najvećem broju direktne žrtve ratnih trauma?\nTeško je precizno reći, ali ono što možemo da kažemo jeste da postoji promena. Sada su velika većina njih izbeglice, možda 90 odsto, a ranije je možda bilo više ljudi koji su dolazili u Srbiju iz ekonomskih ili nekih drugih razloga. Ovo sada su izbeglice, ljudi koji su bili primorani da beže iz svojih zemalja da bi spasli svoje živote i ne mogu se u njih vratiti; ljudi u potrazi za sigurnošću i zaštitom, u Srbiji ili EU. Nažalost, mnogi od njih moraju da koriste krijumčare za prelazak granice jer nemaju papire, vize za legalan dolazak, neki od njih moraju da potroše ušteđevinu ili da pozajme novac. Zajedničko je svima da mogu da vam ispričaju užasavajuće priče o onome što su preživeli u svojoj zemlji, i te priče objašnjavaju zašto su oni ovde.\nZbog čega je važno da svi ti ljudi koji su na ulicama dobiju status izbeglica?\nZato što samo kada dobiju taj status imaju pristup svim pravima koja su im, kao izbeglicama, neophodna da bi preživeli. Na primer, izbeglica ne može biti ilegalni doseljenik. Kao izbeglica, možete prelaziti granice bez papira i ne smete biti zbog toga kažnjeni – to je deo međunarodnih i nacionalnih zakona o izbeglicama. Izbeglice uživaju određena prava i olakšice – globalno, u Evropi, u Srbiji, i to je veoma važno, jer oni ne samo da beže iz užasnih situacija, već su im potrebna sredstva da prežive sa svojim porodicama, ali i da obezbede budućnost, kao i poštovanje i dostojanstvo.\nPotrebno je da imaju budućnost kako bi doprineli zemljama koje su ih prihvatile. Izbeglice su često osobe sa visokim kvalifikacijama – naročito među onima koji su izbegli iz Sirije ima mnogo visokokvalifikovanih osoba koje žele da pomognu ekonomiji i razvoju zemlje koja im pruža gostoprimstvo, a sa statusom izbeglice oni imaju priliku da to i urade. Kada jednom dobiju taj propisani status, dobiće i radnu dozvolu, pristup ka obrazovanju, kućnoj nezi i svim ostalim važnim oblastima.\nDa li je UNHCR uradio nešto kako bi ti ljudi dobili izbeglički status u Srbiji?\nNaravno. Za većinu njih Srbija je tranzitna zemlja, jer imaju porodicu, prijatelje i, možda, veće ekonomske mogućnosti u drugim evropskim zemljama. Ali oni koji žele da ostanu u Srbiji, imaju razloga da ostanu jer ovde imaju prijatelje, znaju jezik, mogu da apliciraju za azil. Srbija ima zakon o izbeglicama, ima procedure i UNHCR je odlučan da pomogne Srbiji u razvoju tih procedura, zakonskog okvira i valjane administracije za azil, koja će se baviti izbegličkim zahtevima. Srbija jeste priznala neke od izbeglica i nadamo se da će nastaviti to da radi.\nMeđutim, ovo će uticati tek na mali broj izbeglica, s obzirom da nema velikog priliva ljudi koji će želeti da ovde ostanu, ali za one koji to hoće i mogu, u interesu je Srbije da razvije sistem. Ovo je takođe važno i u kontekstu pridruživanja EU, jer je razvoj sistema azila usklađenog sa međunarodnim i evropskim standardima jedan od uslova za prijem u članstvo EU. Nastavićemo da pomažemo Vladi Srbije u unapređenju njenog azilnog sistema, ali trenutno je jednako važno da pomognemo vlastima, civilnom društvu, lokalnoj upravi i samim izbeglicama pružajući humanitarnu pomoć.\nNe možete jesti zakone. Trenutno, oko 200 ljudi stiže u Preševo svakoga dana i potrebni su im voda, hrana, smeštaj, dok ih policija ne registruje. Mnogi su iscrpljeni od višednevnog pešačenja, ako ne i višenedeljnog, iz Grčke preko Makedonije sve do Preševa. Nekima je potrebna medicinska pomoć, mnogima je potrebna psihosocijalna pomoć jer su traumatizovani. Prema tome, UNHCR je spreman da pomogne i sarađuje sa vlastima. UNHCR već pruža podršku Crvenom krstu koji pomaže lokalnim organima da zadovolje najosnovnije humanitarne potrebe izbeglica. Takođe, imamo mrežu partnera iz civilnog društva u celoj zemlji koji rade sa izbeglicama već decenijama i koji su veoma voljni da rade i sa ovom novom grupom izbeglica.\nIzbeglicama su potrebne informacije jer mnogi ne znaju kakve su procedure i koji vidovi pomoći su im na raspolaganju u Srbiji. Pre dva dana sam razgovarao sa izbeglicama u Beogradu i pitali su me da li negde postoji kamp. Nisu znali da u Srbiji postoje prihvatni centri. Vlada vodi te centre u kojima tražioci azila mogu da dobiju smeštaj i hranu. Međutim, oni sa kojima sam ja pričao nisu to znali. Policiji su potrebni kapaciteti da može brzo da registruje izbeglice i uputi ih u prihvatne centre ili im obezbedi prevoz do tamo. UNHCR je zainteresovan da podrži osnaživanje postojećeg sistema da bi se izborio sa ovim porastom broja tražilaca azila i izbeglica. Postoji mnogo dobrih razloga za to. Jedan razlog su hitne humanitarne potrebe izbeglica. Niko ne želi da oni ovde u Srbiji pate u teškim humanitarnim okolnostima, onako kako mediji o tome izveštavaju iz drugih zemalja.\nSituacija u Srbiji je još uvek bolja nego u nekim drugim zemljama regiona. Mi smo odlučni da radimo sa Vladom i civilnim društvom da tako i ostane. Izbeglice u Srbiji obično ne bivaju pritvarane, dostupna im je humanitarna pomoć. To je važno, da se pomogne i da postoji kontinuitet u tome, ali u isto vreme postoji potreba za međunarodnom pomoći, da stanovništvo razume da je ovo nešto što neće negativno uticati na građane Srbije. Naprotiv, uticaće pozitivno, ne treba da misle da se resursi oduzimaju od njih i daju izbeglicama. Srbija je veoma gostoljubiva prema izbeglicama, narod ovde razume šta to znači i do sada su izbeglice doživljavale dobrodošlicu. Verujemo da će tako i ostati, ukoliko ljudi budu razumeli situaciju u potpunosti.\nSvi smo čitali užasne izveštaje o uključivanju organizovanog kriminala u krijumčarenje izbeglica ili trgovinu ljudima u nekim zemljama, da su izbeglice žrtve kidnapovanja, da ih zatvaraju protiv njihove volje kriminalci ili ih vlade šalju u pritvor. Najbolji način da sprečimo da se takve stvari dogode – da sprečimo ponovnu viktimizaciju izbeglica od strane krijumčara – jeste da vlade, civilno društvo i javnost uopšte zauzmu proaktivan stav i da im pomognu. Što pozitivnije društvo reaguje na izbeglice, to će manje prostora biti za krijumčare i kriminalce da eksploatišu njihovo stradanje.\nPomenuli ste da su ljudi u Srbiji gostoljubivi prema izbeglicama, verovatno i zbog iskustva iz ratova koji su se vodili na ovim prostorima. Ovde još uvek postoji veliki broj izbeglih i raseljenih iz jugoslovenskih ratova devedesetih godina. Kakve aktivnosti UNHCR ima u vezi sa tim ljudima?\nDok pokušavamo da budemo od pomoći sa novim izbeglicama, i dalje smo veoma aktivni i pokušavamo da pomognemo u izdržavanju i punoj integraciji "starih" izbeglica. Od 1992. godine samo u Srbiji smo za tu namenu potrošili više od 500 miliona evra i radujemo se zajedničkom uspešnom završetku tog posla u narednih nekoliko godina, zajedno sa Vladom i drugim donatorima. U Srbiji se sprovodi Regionalni program stambenog zbrinjavanja koji će obezbediti 16.780 najugroženijih izbegličkih porodica iz Hrvatske i Bosne kojima je još uvek potrebno rešenje u periodu 2015–2017. godine. Pre nekoliko dana smo sa gradonačelnikom Beograda, ambasadorom EU i komesarom za izbeglice posetili gradilište još jednog novog stambenog objekta, gde se gradi novih 45 stanova za izbeglice i interno raseljena lica. Napori se nastavljaju i nadamo se da će i međunarodni donatori takođe nastaviti da poklanjaju pažnju ovom problemu, da bi obezbedili trajna rešenja za ugrožene izbeglice i napokon zatvorili ovo poglavlje.\nImate li podatke koliko je raseljenih iz jugoslovenskih ratova u Srbiji?\nBrojke koje mi koristimo su zvanične brojke vlasti. U Srbiji je registrovano 43.695 izbeglica. Najveći broj onih koji se nisu vratili ili preselili u treće zemlje su do sada postali građani Srbije, a ovih 43.695 je u vreme prebrojavanja još uvek imalo izbegličku legitimaciju. Mislim da ne postoje bitne pravne prepreke da oni takođe postanu građani Srbije, ali ono što je važnije jeste njihova ugroženost i ekonomski faktori – da li mogu da se sami izdržavaju i šta je potrebno za punu integraciju, socijalnu i ekonomsku, ne samo pravnu.\nKada govorimo o IRL, o ljudima koji su raseljeni sa Kosova, slična je situacija – njihov ukupan broj je iznad 200.000, ali onih koji su posebno ugroženi, kojima je još uvek potrebna pomoć bilo da se integrišu u Srbiji, bilo da se vrate, i dalje je 90.000. Od tog broja, oko 30.000 su Romi, Sinti ili Aškalije. Uključeni smo u mnoge projekte i sarađujemo sa međunarodnim i regionalnim organizacijama kako bismo pomogli Srbiji koliko god je to moguće, i kako bi sva interno raseljena lica koja to žele mogla biti integrisana i imati budućnost.\nMnogo se priča o velikom broju izbeglica koje se kreću ka Evropi. Kakva je situacija na drugim kontinentima, bilo je tragičnih vesti, na primer o egzodusu Rohindža iz Mjanmara u Maleziju, veliki broj ljudi ide prema Australiji, mnogo je izbeglica u Južnoj Americi. Da li UNHCR radi na svim tim područjima?\nPre nego što sam došao u Srbiju, bio sam na službi u Indiji, gde sam radio i sa Rohindža izbeglicama. Broj Rohindža koje brodovima beže iz Mjanmara u Maleziju veoma se povećao ovog proleća u poređenju sa prošlom godinom. Pored Azije, još uvek ima mnogo interno raseljenih i izbeglica u Africi i nekim zemljama Latinske Amerike. U ovom kontekstu važno je naglasiti da, iako izbeglice koje dolaze u Evropu dospevaju na naslovne strane ovdašnjih medija, većinu izbeglica u svetu – njih skoro 90 odsto – pomažu, primaju i zbrinjavaju zemlje u razvoju, zemlje koje su mnogo siromašnije od Srbije ili ostatka Evrope. Ono što vidimo ovde samo je vrh ledenog brega.


Prirodni i redni brojevi - u čemu je razlika | AstroRiznica\nod Bojan · Objavljeno 16. novembra 2017. · Dopunjeno 23. juna 2021.\nPrema definiciji, brojevi su matematički objekti koje koristimo da nešto izbrojimo ili izmerimo. Možemo ih koristiti i da nešto označimo, a tome služe redni brojevi.\nSliku iznad sam pozajmio iz udžbenika iz matematike za prvi razred osnovne škole (izdavač „Nova škola“). Na njoj je vrlo jasno naznačena razlika između prirodnih (jedan, pet, tri) i rednih brojeva (prvi, peti, treći). Ponovo navodim – za prvi razred osnovne škole. Dakle, to je nešto što smo, zasigurno, svi nekad učili i što bi trebali da znamo. Međutim, sve češće nailazim na problem (ne)raspoznavanja ove dve vrste brojeva.\nZabuna zapravo nastaje kada se koriste stepeni, što ne bi trebao da bude slučaj ako se poznaju prirodni i redni brojevi, odnosno ono po čemu se razlikuju. Krivci za to, bar kada je o astrologiji reč, jesu pojedini popularni pisci astroloških udžbenika koji na apsolutno pogrešan način broje stepene. Poput virusa, to (ne)znanje je inficiralo mnoge koji su te udžbenike pročitali pa sada imaju problem da razluče šta je ispravno a šta ne.\nSvojevremeno, u jednoj diskusiji, predočeno mi je (kao neki vid opravdanja) da stepeni u matematici i stepeni u astrologiji nisu isti, tj. redni brojevi se ne broje na isti način. Naravno, to je apsurdno i nikako ne može biti tačno – kao kada bi reč astrologija napisali hmelsasproh, jer, zaboga, slova u astrologiji nisu ista kao u azbuci.\nMožemo da diskutujemo na razne astrološke teme, da imamo različita mišljenja i stavove, da se oko nečeg ne slažemo, ali kada je o ovim brojevima, odnosno brojanju stepenova reč, tu, jednostavno, nema mesta različitim mišljenjima i stavovima, i nema o čemu da se diskutuje. Matematika je matematika i ne može se prilagođavati tuđim fantazijama.\nSvaki stepen se može izraziti:\nprirodnim brojem, koji označava poziciju (Merkur je na sedam stepeni i dvadesetosam minuta)\nrednim brojem, koji označava redosled (Merkur je na osmom stepenu)\nBrojanje stepenova uvek započinje PRVIM stepenom. Ne postoji nulti stepen ni u astrologiji ni u matematici, već samo u mašti pojedinaca. Ne postoji NULTA godina rođenja, ne postoji NULTI dan u mesecu ili NULTI dan u nedelji. Kada stojite u nekoj koloni i ispred vas nema nikoga, vi ste PRVI na redu, niste nulti.\nSvaki zodijački znak ima 30° (trideset stepeni). Ako se nešto nalazi na 0°00’00“ (nula stepeni nula minuta nula sekundi) Bika, to se nalazi na PRVOM stepenu tog znaka. Ako je na 0°59’59“ (nula stepeni pedesetdevet minuta pedesetdevet sekundi) i dalje je na PRVOM stepenu. Ali ako pređe ovu cifru i nađe se na 1°00’00“ (jedan stepen nula minuta nula sekundi), onda je na DRUGOM stepenu Bika.\nNa kraju, kada se nađe na 29°59’59“ (dvadesetdevet stepeni pedesetdevet minuta pedesetdevet sekundi), na TRIDESETOM je stepenu Bika. Čim pređe na 30°00’00“ (trideset stepeni nula minuta nula sekundi) to je PRVI stepen narednog znaka, Blizanaca, odnosno 0°00’00“. Zašto je to prvi stepen Blizanaca? Pa zato što ne može biti tridesetprvi stepen Bika.\nDa vidimo još neke primere prema horoskopu iznad:\nAscendent 04°28′ Sc (četiri stepena i dvadesetosam minuta, tj. peti stepen)\nJupiter 19°13′ Vi (devetnaest stepeni i trinaest minuta, tj. dvadeseti stepen)\nMars 26°13′ Le (dvadesetšest stepeni i trinaest minuta, tj. dvadesetsedmi stepen)\nVenera 27°26′ Ge (dvadesetsedam stepeni i dvadesetšest minuta, tj. dvadesetosmi stepen)\nLuna 1°33′ Ar (jedan stepen i tridesettri minuta, tj. drugi stepen)\nPrirodni i redni brojevi se razlikuju po načinu beleženja: prvi se pišu bez tačke, drugi sa tačkom. Na primer, dvadeseti stepen se piše kao 20. stepen. Ako iza broja ne stoji tačka to automatski znači da je reč o prirodnom broju, izuzev kada se piše simbol za stepen °, jer se tada tačka ne stavlja. U tabelama u kojima se navode stepeni, kao na primer u ovoj, lako ćete videti da je reč o rednim stepenima. Međutim, o tačkama se ne vodi mnogo računa pa, ako nije naznačeno, svakako treba pitati autora na šta je mislio.\nOznake prirodni brojeviredni brojevistepeni\nAspekt opozicije u horoskopu\nod Bojan · Published 24. februara 2015.\n23. juna 2021. u 19:36\nBilo bi korektno da ste naveli da ste sliku preuzeli iz udžbenika MATEMATIKA za 1. razred osnovne škole, a izdavač je NOVA ŠKOLA iz Beograda.\n23. juna 2021. u 20:45\nPoštovana, naveo sam da je slika preuzeta iz udžbenika iz matematike za 1. razred, samo nisam imao informaciju o tome ko je izdavač jer je slika bez ikakvih informacija postavljena na Pinterest platformi. Dopisao sam ime izdavača, hvala na sugestiji.


eKapija | Platforma Meanderbug četiri godine uspješno promoviše seoski turizam - U Crnu Goru dovode goste iz Zapadne Evrope, SAD i Australije\nIzvor: Mina | Ponedjeljak, 23.03.2020.| 10:26\nPlatforma Meanderbug četiri godine uspješno promoviše seoski turizam - U Crnu Goru dovode goste iz Zapadne Evrope, SAD i Australije\nStartap Meanderbug već četiri godine uspješno promoviše ruralni turizam u Crnoj Gori, a trenutno sarađuje sa oko 75 seoskih gazdinstava koja turistima pružaju potpuni, ali i drugačiji doživljaj crnogorske turističke destinacije.\nMarketing menadžer u Meanderbug-u, Jovan Radnić, kazao je da je ta platforma za seoski turizam počela da radi 2016. godine i da se razvila u veb sajt preko kojeg turisti mogu da rezervišu svoj odmor u ruralnim predjelima u Crnoj Gori, uglavnom na sjeveru.\n- Htjeli smo da omogućimo ljudima koji žive na selu, ili u nekim malo težim uslovima, da se bave turizmom, iako prije nijesu imali takva iskustva. Sa druge strane, trudimo se da turistima omogućimo što veći broj informacija, jer želimo da im pomognemo da donesu pravu odluku za svoj odmor - rekao je Radnić agenciji Mina-business.\nOsnivač platforme je Amerikanac Brit Boone, koji je u Crnu Goru došao prije skoro sedam godina i oduševio se njenim ljepotama. Okupio je tim ljudi i razvio pouzdanu mrežu partnera koji u svakom trenutku mogu odgovoriti na zahtjeve gostiju.\nNa platformi Meanderbug je opisano mjesto u kojem se određeno seosko gazdinstvo nalazi, kao i koliko je ono udaljeno od nekih planinskih vrhova, rijeka, jezera i kulturnih i prirodnih lokaliteta koji su bitni za turiste.\n- Turisti u par klikova mogu da selektuju datume, broj obroka, kao i aktivnosti ili avanture koje žele da probaju i da jednostavno rezervišu sve na jednom mjestu - objasnio je Radnić.\nTim Menaderbuga posjećuje seoska domaćinstva koja žele da se bave turizmom i profesionalnom opremom fotografiše njihov smještaj.\n- Te usluge ne naplaćujemo, a nakon što postavimo fotografije i informacije na našem sajtu, nakon rezervacije, odnosno nakon što su gosti imali svoj odmor, gazdinstvo dobija 85% od te transakcije, a nama ide provizija od 15% - precizirao je Radnić.\nMeanderbug, kako je naveo, sarađuje i sa 40 partnera koji se bave raznim avanturama - pješačkim turama, jahanjem konja, zip lajnom i raftingom.\n- Nama je teško da ljudima objasnimo da mi zapravo nijesmo turistička agencija. Mi nemamo tu klasifikaciju, ali najsličniji smo možda platformama poput Airbnb-a i Bookinga, koji su nam i konkurenti. Mi smo registrovani kao turistička agencija, ali smo i više od toga - poručio je Radnić.\nPrema njegovim riječima, gosti koji bukiraju odmor na selu uglavnom dolaze iz Zapadne Evrope, Sjedinjenih Američkih Država (SAD) i Australije.\nProblem, kako je kazao, predstavlja plaćanje, jer u Crnoj Gori ne postoji opcija primanja novca putem sistema PayPal-a, na koji su gosti navikli.\n- Nekad se desi da transakcija jednostavno ne prođe, ili da kartica našeg klijenta nije kompatibilna sa sistemom koji banka ima, tako da moramo da tražimo neke alternative. Tu bi bila pogodna ta alternativa PayPal-a, ali mi tu opciju primanja novca nemamo - rekao je Radnić.\nOn je saopštio da sezona uglavnom traje od marta do oktobra, u zavisnosti od vremenskih uslova.\n- Ono što je mene posebno iznenadilo prošle godine jeste da smo u novembru imali porodicu sa Novog Zelanda koja je čitavi mjesec putovala širom Crne Gore koristeći naše usluge. Bili su oduševljeni svime što su vidjeli i nijesu ih omeli loši vremenski uslovi - dodao je Radnić.\nTim Menadrebuga ima odličnu saradnju sa Nacionalnom turističkom organizacijom (NTO) i Ministarstvom turizma i trudi se da na svaki način doprinese zdravom i održivom seoskom truizmu.\n- Našim aktivnostima doprinosimo i promociji Crne Gore. Prije svega se fokusiramo na to da državu predstavimo kao destinaciju, koja je pogodna za porodice. Radili smo i brojne blog postove i info grafike na temu Crne Gore, odnosno onoga što ona nudi - rekao je Radnić.\nSlično su uradili i sa nacionalnim parkovima gdje su potencijalnim posjetiocima predstavili njihovu jedinstvenost i raznovrsnu ponudu.\nplatforma za seoski turizam


Dan poreske slobode: Od danas radimo za sebe i vlastite potrebe - Liberalni Forum\nDan poreske slobode: Od danas radimo za sebe i vlastite potrebe\nOn: 30. Maja 2021.\nPrevious Post: Među najvećim poslodavcima i dalje državne kompanije: BiH još nije izašla iz socijalizma\nNext Post: Zašto su Arapi tako nemoćni?


Oglas za radno mjesto: Šef kabineta predsjednika suda (m/ž) - Agencija za državnu službu Federacije BiH - BoljiPosao.com\nNa osnovu člana 34. a u vezi sa članom 67. Zakona o državnoj službi u Kantonu Sarajevo („Službene novine\nKantona Sarajevo“ br. 31/16 i 45/19), a na zahtjev Općinskog suda u Sarajevu , Agencija za državnu službu\n-Šef Kabineta predsjednika suda – 1 (jedan) izvršilac\nOpis poslova: Šef Kabineta obavlja poslove rukovodnog karaktera unutar kabineta predsjednika Suda.\nOrganizira izvršavanje svih poslova iz nadležnosti kabineta predsjednika Suda. Pomaže predsjedniku Suda u\nradu na sudskim predmetima, predhodno ispituje tužbu ili druge inicijalne akte radi otklanjanja eventualnih\nnedostataka, predlaže prihvatanje dokaza koji će se izvoditi u cilju rješavanja predmeta i pripreme nacrta\nsudskih odluka. Raspoređuje sve poslove na službenike i namještenike unutar ove organizacione jedinice, te\ndaje upute za izvršavanje tih poslova. Osigurava pravilno, zakonito i pravilno vršenje svih poslova iz oblasti ove organizacione jedinice. Predlaže poduzimanje potrebnih mjera, vrši najsloženije poslove u kabinetu predsjednika suda i ostale poslove po nalogu predsjednika Suda.\n-da je državljanin Bosne i Hercegovine; da je stariji od 18 godina; da ima univerzitetsku diplomu ili druge\nobrazovne ili akademske kvalifikacije najmanje VII stepena stručne spreme odnosno visoko obrazovanje\nprvog, drugog ili trećeg ciklusa Bolonjskog sistema studiranja, što se utvrđuje propisom kojim se uređuju\nposlovi osnovne djelatnosti i pomoćno tehnički poslovi i uvjet za njihovo obavljanje u organima državne\nslužbe u Federaciji Bosne i Hercegovine; da je zdravstveno sposobno za vršenje određenih poslova\npredviđenih za to radno mjesto; da u posljednje tri godine od dana objavljivanja upražnjenog radnog mjesta\nlice nije otpušteno iz državne službe kao rezultat disciplinske mjere na bilo kojem nivou vlasti u Bosni i\nHercegovini; da nije obuhvaćeno odredbom člana IX.1. Ustava Bosne i Hercegovine\nuvjete i to:\n- Stečena diploma visokog obrazovanja ili druge obrazovne ili akademske kvalifikacije najmanje VII\nstepen stručne spreme, odnosno visoko obrazovanje prvog ciklusa Bolonjskog sistema studiranja koji\nse vrednuje sa 240 ECTS studijskih bodova ili drugog ili trećeg ciklusa Bolonjskog sistema studiranja\n- najmanje 5(pet) godina radnog staža u struci\n1. Kandidati se prijavljuju na javni konkurs dostavljanjem uredno popunjenog prijavnog obrasca Agencije za državnu službu Federacije BiH (može se preuzeti u prostorijama Odjeljenja Agencije za Kanton\nSarajevo i Bosansko-podrinjski Kanton Goražde ili na web stranici Agencije www.adsfbih.gov.ba).\ndostaviti dokaz o radnom stažu u struci nakon sticanja visoke stručne spreme u skladu sa uslovima iz\nkonkursa (original ili ovjerene kopije) na propisanom Obrascu uvjerenja (može se preuzeti u\nprostorijama Odjeljenja Agencije za Kanton Sarajevo i Bosansko-podrinjski Kanton Goražde ili na web stranici Agencije www.adsfbih.gov.ba)\nAgencija objavljuje rezultate stručnog ispita na oglasnoj ploči Agencije i usmeno obavještava kandidate o rezultatima koje su postigli, istog dana, nakon završenog stručnog ispita. Kandidati koji su uspješno položili stručni ispit, dužni su u roku od pet dana nakon usmenog saopštavanja o rezultatima ispita, dostaviti dokaze o ispunjavanju posebnih uslova, navedenih u tekstu javnog konkursa.\nOvjerena fcc. diplome koju kandidat dostavlja kao dokaz o završenom visokom obrazovanju na mjestu ovjere\nnadležnog organa mora sadržavati napomenu da izvornik, dakle diploma, sadrži suhi žig koji se na fotokopiji\nne vidi. Ovjerene fotokopije diploma moraju sadržavati i potpise ovlaštenih lica. Sve ovjerene fotokopije\ndiploma koje ne budu dostavljene na navedeni način bit će odbijene kao neuredne.,\nKandidat koji u bilo čemu ne postupi po navodima javnog konkursa bit će isključen iz konkursne procedure\nAGENCIJA ZA DRŽAVNU SLUŽBU FEDERACIJE BiH ODJELJENJE AGENCIJE ZA KANTON\nSARAJEVO I BOSANSKO PODRINJSKI KANTON GORAŽDE\n„Javni konkurs za popunu radnog mjesta državnog službenika u Općinskom sudu u Sarajevu,


Predsednik Lige socijaldemokrata Vojvodine (LSV) Nenad Čanak izjavio je danas, povodom 16. godišnjice demokratskih promena u Srbiji, da jedan dobar deo tadašnje demokratske opozicije Srbije nije želeo da se napravi raskid sa Miloševićevim režimom i optužio Vojislava Koštunicu da je bio „eksponent više službi“, a naročito ruskog uticaja koji je zbog toga sve prisutniji u Srbiji i čiji je današnji eksponent pre svih predsednik Srbije Tomislav Nikolić.\n„Vojislav Koštnica nije bio eksponent samo jedne službe iz samo jedne države. Iz svakog njegovog poteza se osećao ruski uticaj i taj ruski uticaj se oseća i danas iz delovanja niza veoma aktivnih političara. Pre svega mislim na Nikolić master Tomislava, jer on ne ume čak ni da sakrije svoje rusofilstvo, koje seže do poniznosti“, rekao je Čanak u intervjuu agenciji Beta.\nPrema njegovim rečima, Nikolićeva snishodljivost prema ruskom predsedniku Vladimiru Putinu dovela je pre nekoliko godina do „čuvenog pridržavanja kaputa“ i pomeranja Dana oslobodjenja Beograda, samo da bi Putin bio prisutan.\n„S druge strane, imate ljude koji bez ikakvog prikrivanja nose Putinove bedževe na reveru a bave se javnim poslom, poput pojedinih medijskih poslenika. Imate niz novih medija, naročito štampanih, a uskoro i elektronskih, koji su direktni eksponenti ruskih državnih interesa. Kompletna organizacija nakačena na energetske veze sa Rusijom radi isključivo u cilju interesa ruske države“, kazao je Čanak.\nOn je ocenio da su „predaja a ne prodaja“ Naftne industrije Srbije, kao i razni projekti sa ruskim Gaspromom, širom otvorili vrata ruskom uticaju u regionu.\n„Preko tog uticaja, Dodik je ostvario ozbiljan rezultat na lokalnim izborima u Republici Srpskoj, proruske snage se veoma agresivno pozicioniraju u Crnoj Gori, a Srbija je izložena najrazličitijim pritiscima. U svesti ljudi postaje nekako normalno da je Rusija veliki brat Srbije, koji će – bože moj – malu Srbiju zaštititi ako neko bude hteo da joj naudi. To je istorijska greška koju je Srbija krvlju plaćala niz puta u istoriji“, ocenio je Čanak.\nDodao je da se organizovane grupe, poput Naših i Obraza, „bukvalno hvališu“ time što spiskove „srpskih neprijatelja“ odnose u rusku ambasadu u Beogradu, tužakajući svoje sunarodnike i sugradjane.\n„U pitanju je peta kolona u Srbiji, koja služi da kada Rusija definitivno zatre svaku mogućnost da Srbija diše bez dozvole iz Moskve, budu kolaboracionisti sa ruskim hegemonistima“, rekao je Čanak.\nOn je ocenio da je ruski humanitarni centar u Nišu u stvari „prelazni oblik izmedju mazanja očiju i vojne baze koja bi imala diplomatski eksteritorijalni status“.\n„To je, uostalom, i Sanda Rašković Ivić rekla da poslovi sa Rusijom nisu završeni, jer nije uradjeno najvažnije a to je pitanje baze u Nišu. Rusija se toliko interesuje za Srbiju zbog paketa Republika Srpska – Crna Gora – Srbija, koji bi predstavljao veoma važnu kontrolu nad saobraćajnicama EU i pomoću kojeg bi se u velikoj meri kontrolisala Otranska vrata na Jadranu, koja su dugogodišnji san svih imperijalističkih i hegemonističkih nauma“, ocenio je Čanak.\nPrema njegovim rečima, zbog toga raste ruski pritisak na Srbiju, koja je mala i siromašna zemlja i kojoj je njen geostrateški položaj praktično jedna od retkih stvari koje ima „kao nekakav žeton“ za medjunarodne diplomatske razgovore.\n„Srbija vuče svoju ideju sedenja na više stolica kroz dugogodišnju tradiciju stalnog koketiranja sa svima. Ne treba zaboraviti da je Srbija Obrenovića bila okrenuta Zapadu pa se to završilo sa nekoliko atentata na više članova porodice Obrenović. Bilo kakvim prevaljivanjem na jednu geostratešku stranu, Srbija ne može biti pacifikovana, u smislu da bi to moglo doneti nekog dobra njenim gradjanima“, ocenio je Čanak.\n„Iz hiljadu razloga, od kojih veliki deo nisam znao tada, a ni sada veliki deo ne znam, jedan dobar deo ljudi u DOS-u nije želeo da se napravi raskid sa bivšim režimom, nego su štaviše širom otvorili vrata za pretrčavanje bivših kadrova, naročito iz vojne bezbednosti i iz resora državne bezbednosti“, naveo je Čanak.\n„Loša policija prati opoziciju, dobra policija pravi opoziciju, i mislim da je u jednom dobrom delu DOS-a bilo ovo drugo. To se kasnije videlo kroz neodlučnost u političkim zahtevima, a istovremeno kroz veliku odlučnost da se preuzmu ekonomske, medijske i druge poluge moći, kao i ministarstva sile. Nije bilo ideje o promenama u Srbiji, već je bila ideja o preuzimanju vlasti u Srbiji“, ocenio je Čanak.\nPrema njegovim rečima, lider radikala Vojislav Šešelj se „očajnički bori za publicitet“, zbog čega je dao izjavu da je Milorad Ulemek Legija trebalo da pobije lidere DOS-a.\n„Lično sam ga juče pitao u skupštini šta je mislio pod tim da je Legija trebalo da nas pobije, a on mi je odgovorio da nije rekao da je Legija trebalo da nas pobije, već da posklanja lidere DOS-a, odnosno da ih bez krvi pohapsi i skloni“, naveo je Čanak.\n„Ja nikada nisam niti rekao, niti mislio o tome, niti organizovao ubistvo bilo koga. Istina je da sam imao ideju da napravim ‘atentat’ na Vojislava Koštunicu, ali vodenim pištoljem, jer je on pojava za koju je potrebna voda i tu pojavu treba sprati“, kazao je Čanak.\nOcenio je da kroz takve „koloritne“ izjave Šešelj privlači pažnju i interesovanje mlade publike koja ga ne pamti iz njegovih „koljačkih dana“ iz ’90-tih godina prošlog veka, što može biti veoma opasno za zemlju.


source.ba | Podaci o padu nataliteta u CG signal za alarm\nMinistarstvo finansija i socijalnog staranja Crne Gore i Udruženje Roditelji ocijenili su alarmantnim najnovije podatke crnogorskog Monstata koji su pokazali zabrinjavajući pad nataliteta u posljednjih nekoliko mjeseci, a koji pokazuju da je u samo sedam mjeseci ove godine bilo gotovo 1.300 više umrlih nego rođenih, prenose mediji.\nNovorođenče u Crnoj Gori na liječenju zbog korone\nPrema podacima Uprave za statistiku MONSTAT-a negativan priraštaj je prisutan u 21 od 24 crnogorske opštine. Ministar finansija i socijalnog staranja Milojko Spajić rekao je u nedavnom intervjuu za Glas Amerike, da podaci Monstata jesu “signal za alarm”, iznoseći optimističku procjenu da će program najavljenih vladinih ekonomskih reformi biti podsticajan za mlade koji žele da zasnuju porodicu.\n“Upravo su to podaci koji me alarmiraju. Međutim daću vam primjer koliko znači tih 450 eura minimalne zarade za obične ljude, za mlade, jer mladi su pretežno ti koji dobijaju te niže zarade. Oni kad odu u banku, recimo mladi bračni par, koji imaju minimalne zarade oni ne mogu da podignu nikakav kredit, banka se neće okrenuti prema njima. Oni kada, međutim, dođu sa dvije minimalne zarade po 450 eura njihov kreditni rejting automatski skače i njihova mogućnost da kupe automobile, kuću, stan , ili bilo šta drugo što im je potrebno za porodični život”, rekao je Spajić.\nOn je rekao da predstoji “jedna ogromna kreditna aktivnost, povećanje kreditne aktivnosti poslije ovakvih mjera predviđenih Maršalovim planom”. “Banke će biti u mnogo boljoj poziciji da daju kredite, one već imaju mnogo keša u svojim rezervama, i već jedva čekaju ovakvu priliku da daju građanima kredite”, kazao je Spaić.\nKristina Mihailović iz Udruženja Roditelji kaže da su podaci o prirodnom priraštaju u Crnoj Gori “ukazivali da se nešto mora uraditi, ali se već godinama nije uradilo ništa”. Ona je navela da je neophodo napraviti procjenu zbog čega su podaci o padu nataliteta ovako alarmantni ukazujući da “korona jeste uticala na trendove, ali da ona nije jedini razlog”. Mihailović navodi da treba napraviti plan na nivou čitave države, ali i regija posebno i naglašava da su se i ovoj, kao i prethodnim Vladama, obraćali tražeći da urade nešto konkretno, ”da definišu korake u vezi sa pronatalnom politikom”.\nOna objašnjava da su u vezi sa tim pisali Kabinetu premijera i dobili odgovor “da će se pozabaviti sa tim u narednom periodu i da će ih obavijestiti šta će uraditi”. “Kada se priča o stimulativnim mjerama obično se misli na novčane nadoknade odnosno na neku vrstu novčane pomoći i podrške. To, međutim, ne mora da bude isključiv i ključni način koji će uticati da se poveća broj parova koji će imati više od jednog djeteta”, kazala je Mihailović. Ona je dodala da postoji niz drugih djelotvornijih mjera što pokazuje iskustvo drugih država.\n“Životni standard jeste ključan, utiče na odluku da li će i koliko djece ljudi imati, ali bitna je i logistička podrška. U značajnom broju opština u Crnoj Gori nije riješeno pitanje dovoljnog broja slobodnih mjesta u vrtićima. U Pljevljima imate problem sa zagađenošću vazduha, tako da je uzaludna i finansijska nadoknada koja postoji i gdje se Opština trudi da na taj način podstakne parove da ostanu u tom gradu i da imaju više djece, ne daju rezultate, jer neohodno je riješiti neka druga pitanja. Ako će dijete da živi i raste u zagađenoj sredini i bude izloženo dodatnom zdravstvenom riziku, onda će to uticati na odluku mladih da li će živjeti u takvoj sredini”, kazala je Mihailović i dodala da je “neophodna saradnja svih ministarstava i opština kako bi se prepoznalo što je problematično u svakom gradu i napravio plan koji će biti koordiniran sa nacionalnog nivoa “, istakla je Mihailović.\nTagovi: Crna Goranovorođenčebroj bebeabebe


Zelenović odveo Srbiju na Evropsko prvenstvo | N1 Srbija\nZelenović odveo Srbiju na Evropsko prvenstvo\n16.06.2019. |19.57 |\nRukometna reprezentacija Srbije pobedom protiv selekcije Švajcarske 32:31 (13:14) u poslednjem kolu grupe 2 obezbedili su plasman na Evropsko prvenstvo 2020. godine.\nDomaći tim imao je pet golova viška (29:24), koliko im je bilo neophodno za drugo mesto u grupi i siguran plasman na EP, ali kada se činilo da je utakmica prelomljena, usledio je veliki pad u igri Srbije.\nPeruničićev tim je kontrolisao rezultat i u nastavku, a u dva navrata je imao i kapitalnih pet golova prednosti. Ipak, rasterećeni gosti iskoristili su pad u igri Orlova, čak i poveli, međutim, srski igrači su uspeli da se izbore sa ogromnim pritiskom i obezbede mesto na prvenstvu Evrope.\nNajefikasniji u domaćoj ekipi bili su Bogdan Radivojević sa 8 golova, Nikola Crnoglavac i Lazar Kukić sa po 6, dok je Stefan Vujić dodao 3. U poraženom timu Andre Šmid i Sedri Tinovski su zabeležili po 6.


BalkanMagazin :: SAD dostavile izveštaj o upravljanju jezerom Gazivode\nsreda, 23. jun 2021 19:17\nAmbasade Sjedinjenih Američkih Država u Beogradu i Prištini podnele su danas izveštaj Odeljenja za energetiku SAD o upravljanju vodama jezera Gazivode. Stručnjaci koji su učestvovali u sastavljanju dokumenta predložili su osnivanje komisije za reku Ibar koja bi olakšala razmatranja među stranama o mogućnostina za upravljanje resursima. (Foto: privatna arhiva LJ. Mijačić)\nSjedinjene Američke Države saopštile su da su vladama Srbije i takozvanog Kosova dostavile izveštaj o upravljanju jezerom Gazivode u južnoj srpskoj pokrajini što je, kako je navedeno, bila njihova obaveza po sedmoj tački Vašingtonskog sporazuma postignutog septembra 2020. uz posredovanje SAD i potpisanog u prisustvu bivšeg predsednika Donalda Trampa.\nU tački 7 sporazuma, koji su u Beloj kući 4. septembra prošle godine odvojeno potpisali predsednik Srbije Aleksandar Vučić i tadašnji kosovski premijer Avdulah Hoti, navedeno je da će obe strane sarađivati sa Ministarstvom energetike SAD i drugim odgovarajućim telima američke vlade na izradi studije izvodljivosti "za potrebe deljenja jezera Gazivode (Ujmani), kao pouzdanog izvora snabdevanja vodom i energijom".\nKako su ukazale ambasade Sjedinjenih Država na Kosovu i u Srbiji izveštaj su sastavili američki Sekretarijat za energetiku i Pacifička severozapadna nacionalna laboratorija, prenosi Glas Amerike.\nPredloženo je osnivanje komisije za reku Ibar i aranžman u skladu sa američko-kanadskim ugovorom\no reci Kolumbija. (Izvor: privatna arhiva LJ. Mijačić)\nStručnjaci koji su učestvovali u sastavljanju dokumenta predložili su osnivanje komisije za reku Ibar koja bi olakšala razmatranja među stranama o mogućnostina za upravljanje resursima.\n“Predlažemo razmatranje aranžmana u skladu sa američko-kanadskim ugovorom o reci Kolumbija u vezi sa vodosnabdevanjem, energetskim agencijama i kontrolom prilikom poplava, kao model za institucionalne potrebe da podrže takvu komisiju i za reku Ibar“, ukazano je u izveštaju.\nTakođe, u dokumentu je primećeno da jezero Gazivode ima sličnu funkciju brane na pomenutoj reci Kolumbija, koja se koristi za sezonsko snabdevanje vodom, ali i u slučaju poplava.\nInače, jezero Gazivode nalazi se u opštini Zubin Potok na severu Kosova koje naseljava većinsko srpsko stanovništvo, a manjim delom pripada opštini Tutin u Srbiji.\nSrpske vlasti traže da upravljanje jezerom Gazivode bude u nadležnosti Zajednice opština sa srpskom većinom, koja još nije formirana na Kosovu, što kosovske vlasti decidno odbijaju.\nKosovo i Srbija su 15. juna održale novu rundu dijaloga, koji vode posredstvom Evropske unije, nakon koga nije bilo opipljivih rezultata.\nSledeći susret glavnih pregovarača, predsednika Srbije i premijera Kosova Aleksandra Vučića i Aljbina Kurtija, najavljen je u julu.


STUDENTSKA KONFERENCIJA: PODUZETNIM IDEJAMA OSIGURATI BRŽI OPORAVAK TURIZMA I POVRATAK TURISTA U KRAJINU | RTVUSK.ba\n-\tEkonomski fakultet Univerziteta u Bihaću po drugi put je organizator studentske konferencije. Ovaj put razgovaralo se i diskutiralo o tome kako unaprijediti turizam zajedno. U radu konferencije učestvovali su studenti ovog fakulteta, koji su izložili niz projekata i ideja koje bi poboljšale turističku ponudu na području USK-a...\nBIHAĆ, 12. juna – Oporavak i iskorak u osnaživanju turizma, koji je važna razvojna grana privrede Unsko-sanskog kantonu, dijelom je i izazov s kojim su se studenti Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Bihaću, prilično hrabro i snalažljivo suočili.\nKoristeći sve dostupne resurse teorijski stvorili su „evente“ koji bi bili primamljivi prije svega domaćim turistima, s obzirom na to da je zbog postojeće epidemije prisutan mali broj stranih gostiju. Podijeljeni u timove vrijedni studenti su iznijeli svoje ideje u vidu projekta, koje će u konačnici pokušati i realizovati tokom ove godine. Jedan od predstavljenih projekata je i „Green Road – Zeleni put“, koji bi svojom strukturom i tržišnom potencijom povezivao Cazin i Bosansku Krupu u obostranom interesu.\nO svemu više i šire u večerašnjem TV Dnevniku...\nAGENCIJA ZA VODNO PODRUČJE RIJEKE SAVE FINANSIRA NEKOLIKO PROJEKATA NA USK\nU ODNOSU NA PROTEKLU GODINU DEMINIRANJE SE OBAVLJA U ZNATNO VEĆEM KAPACITETU


BalkanMagazin :: Bujice i poplave širom Srbije\nutorak, 04. jun 2019 07:59\n(utorak 04. jun, pregled najvažnijih tema na naslovnim stranama u srpskoj štampi)\nSrbija, 03.06.2019 - zbog velike količine padavina, u nekim mestima od 80 do 100 litara kiše po kvadratnom metru, na teritoriji centralne i zapadne Srbije, u devet opština i gradova, proglašena jw vanredna situacija\nPotop u centralnoj i zapadnoj Srbiji. Evakuisano je 159 osoba. Na teritoriji cele Srbije uvedena je vanredna odbrana od poplava. Vjačeslav Volodin, predsednik Državne dume Federalne skupštine Ruske Federacije, obraćajući se poslanicima Skupštine Srbije, osudio je upad kosovskih specijalaca na sever Kosova. On je preneo poruku presedsednika Vladimira Putina da bratski srpski narpod može da računa na pomoć Rusije. Prema podacima Eurostata za deset godina (2007-2017) srpska privreda je porasla za manje od 15 odsto, što je najsporiji rast u regionu. Srbija u regionu beleži i najveću nejednakost među građanima i najveći postotak u riziku od siromaštva.\nBeograd, 03.06.2019 - otvorena izložba fotografija pod nazivom „Etnology people“, koja je na programu istoimenog festivala Etnology Fest koji realizuje agencija SuperStarCulture, a u saradnji sa Beogradskom tvrđavom: autor Pavel Surovi\nEvakuacija ljudi, borba s vodom na ulicama, poplavljene kuće i dvorišta, mostovi koje je odnela bujica, odroni, klizišta- tako je izgledao jučerašnji dan u mnogim mestima u Srbiji.Zbog obilne kiše u mnogim opštinama je proglašena vanredna situacija. Jaka kiša napravila je mnogo problema u Kraljevu, Trsteniku,Kniću, Lučanima, Novom Pazaru, Tutinu, Čačku, Dragačevu i ivanjičkoj opštini, objavljuje Politika.\n„Srbija vode” uvele su juče vanrednu odbranu od poplava na teritoriji cele Srbije. Direktor tog preduzeća Goran Puzović izjavio je da je trenutno najteža situacija u Kniću i Kraljevu.\nVanredna odbrana je uvedena zbog aktuelnih prognoza o porastu vodostaja na teritoriji Srbije koje je izdao Republički hidrometeorološki zavod. Najavljeno je da se očekuju značajne padavine koje mogu izazvati izlivanja i plavljenja na slivovima svih bujičnih tokova na svim vodnim područjima u nadležnosti JVP „Srbija vode”, saopštilo je to preduzeće.\nZa svega četiri sata, u zavisnosti od lokacije, palo je od 80 do 120 litara kiše po metru kvadratnom, saopštilo je Ministarstvo poljoprivrede.\nKiše, bujice, ulice pod vodom, izveštava Danas. Evakuacija iz Lučana, vanredno u Kraljevu, Novom Pazaru, Arilju, Ivanjici.\nPotop u centralnoj i zapadnoj Srbiji, piše u Novostima pod naslovom “Voda nosila kola i štale sve sa stokom“. Zbog obilnih padavina vanredna situacija proglašena je na teritoriji Kraljeva i opština Knić, Arilje, Lučani, zatim u Vrnjačkoj Banji, Tutinu, Trsteniku, Novom Pazaru i Sremskoj Mitrovici. Evakuisano je 159 osoba. Oko 300 domaćinstava u kraljevačkim prigradskim naseljima i selima je potpuno pod vodom. Zbog obilnih padavina, Ibarska magistrala kod sela Adrani je potopljena.\n“Za četiri sata palo 120 litara kiše po kvadratu” objavljuje Informer pod naslovom “Poplave. U kraljevu, Kniću, Gruži, Trsteniku i Dragačevu evakuisano više od 1.00 ljudi iz čak 400 kuća”. List dodaje kako “danas prete bujice u Krupnju, Valjevu, Kosjeriću, Loznici, Šapcu”.\n“Stotine kuća pod vodom” javlja Blic.\n“Užasne poplave, upozorenje: Sklanjajte decu s mostova”, objavljuje Kurir.\n“Srbija ponovo pod vodom” objavljuje Alo.\nUpad kosovskih specijalaca na sever Kosova jeste provokacija usmerena na zastrašivanje Srba i uspostavljanje kontrole nad tim prostorom na silu, rekao je juče Vjačeslav Volodin, predsednik Državne dume Federalne skupštine Ruske Federacije, obraćajući se poslanicima Skupštien Srbije, prenosi Politika. On je preneo poruku presedsednika Vladimira Putina da bratski srpski narpod može daračuna na pomoć Rusije.\n„Smatramo da je hapšenje diplomata i službenika Unimka, kao i državljana Ruske Federacije, rušenje međunarodnog prava i da bi OUN trebalo da pokaže svoj stav“.Volodin je istakao da UN mora da iznese stav i da „od njene odlučnosti, konkretnih koraka zavisi mir na Balkanu“.\nDodao je: „Mi smatramo da je ponašanje EU i SAD nedopustivo i da je dovelo do porasta napetosti u regionu“.\nNovosti u naslovu plan ističu Putinovu poruku Srbima : “Računajte uvek na Rusiju“.\nVolodin je osudio provokacije na severu Kosova i Metohije, tokom akcije specijalne policije.\n“Stigla Putinova poruka”, piše u Informeru pod naslovom “Braćo Srbi, ne dajte Kosovo! EU je nesposobna”. List dalje navodi da je “šef Dume Vjačeslav Volodin juče u Beogradu potvrdio da je Moskva odlučna da svim sredstvima pomogne Srbiji”.\n“Putinov čovek doneo poruku u Beograd” piše u Kuriru pod naslovom “Srbi, uvek računajte na Rusiju”.\nBeograd, 03.06.2019 - Sastanak predsednika Srbije Aleksandra Vučića i predsednika Državne Dume Federalne Skupštine Rusije Vjačeslava Volodina: Aleksandar Vučić, Vjačeslav Volodin\nEurostat objavio ključne statističke pokazatelje zemalja kandidata za članstvo u EU, objavljuje Danas pod naslovom: „Decenija najsporijeg rasta Srbije u regionu“.\nZa deset godina (2007-2017) srpska privreda je porasla za manje od 15 odsto, kosovska za 35,8 odsto, a turska cela 63 procenta.Sve zemlje, uključujući Crnu Goru, Makedoniju i Albaniju imale su veći rast od Srbije, a samo BiH „ustopu prati“ naš rast.\nBDP po glavi stanovnika EU u 2017.je bio 30.000 evra.U Srbiji 5.600 evra, 2018. iznosio je 6.100 evra .\nKod nas je najveća nejednakost među građanima i najveći postotak u riziku (preko 25 odsto) od siromaštva.\nZa 10 godina, Srbija je prepolovila spoljni deficit, sa 8,5 milijardi 2008.na 4,4 milijarde sada, a lider je u privlačenju stranih investicija.\nKraljevo, 03.06.2019 - ispraćaj kontingenta Vojske Srbije u misiju Ujedinjenih nacija u Libanu: Milan Mojsilović\nTrideset godina Tjenanmena\nDanas je tačno 30 godina od kako su demonstracije u Kini ugušene na pekinškom trgu Tjenanmenu.Za zapad su događaji iz juna 1989. „masakr“ a za kinesko rukovodstvo „incident“, piše u Politici.\nU kratkom komentaru na tu temu kineski provladin list „Global tajms“ piše da je partijska kontrola nad demonstracijama bila prelomni trenutak koji je Kinu usmerio u pravcu naglog ekonomskog napretka, sprečivši da doživi sudbinu Jugoslavije ili Sovjetskog saveza.\nBritanija, 03.06.2019 - delegacija Garde Vojske Srbije u poseti Gardijskoj pešadiji i Gardijskoj konjici britanskih Oružanih snaga Ujedinjenog kraljevstva Velike Britanije i Severne Irske\nGej vanbračnim zajednicama priznaće se imovinska prava, piše Politika o novinama u budućem građanskom zakoniku.\nPartneri istog pola moći će da imaju zajedničku imovinu i pravo na izdržavanje, ali neće moći jedno drugo da nasleđuju i usvajaju decu.\nU komisiji za izradu građanskog zakonika nije bilo govora o ozakonjenju braka između osoba istog pola.\nSvim vernicima koji slave Bajram, Danas čestita praznik.\nNa Avali seku šume i propise za Ski centar\nInicijativa Ne davimo Beograd je upozorila javnost da planirani projekat izgradnje staze za skijanje na Avali sa pratećim sadržajem može značajno da ugrozi biljni i životinjski svet na ovoj planini, prenosi Danas.\nAvala je zaštićeno prirodno dobro, a brojni zabavni sadržaji koji su planirani nalazili bi se na delu Avale pod trećim stepenom zaštite.\n“Dosadašnje iskustvo sa Javnim preduzećem “Skijališta Srbije” u kombinaciji sa Gradom Beogradom bolno nas podseća da budemo spremni za iznenadnu i masovnu seču šume i izgradnju znatno većih objekata od onoga što Zakon o zaštiti prirode i Uredba o režimima zaštite dozvoljavaju“, navodi se u saopštenju.\nDamask, 03.06.2019 - predsednik Sirije Bašar al Asad primio je danas u Damasku patrijarha srpskog Irineja: Irinej (levo od Asada), Bašar al Asad, Jovan - patrijarh Antiohije i sveg Istoka (desno od Asada), Amfilohije, Jovan - vladika Šumadijski\n“Zbog Kosova šuruju sa strancima”, piše u Srpskom telegrafu pod naslovom “Vučiću nož u leša zabija troje funkcionera SNS”. Ovaj tabloid objavljuje kako će “naprednjaci koji su na visokim položajima u državi, uskoro po nalogu stranih ambasada okrenuti leđa predsedniku Srbije i žestoko udariti na njega”.\n“Špijunska afera trese region i Srbiju” tvrdi Kurir pod naslovom “Britanski MI6 prisluškuje Vučićev telefon, čitaju mu poruke sa vocapa”.\nLondon, 03.06.2019 - britanska kraljica Elizabeta sa predsednikom SAD Donaldom Tramppm i njegovom suprugom Melanijom u obilasku Bakingemske palate: Elizabeth II, Donald Trump, Melania Trump\nUpad u redakciju\n“Bastać upao u Alo i napao novinare”, objavljuje tabloid Alo. “Uleteo u redakciju sa pajtosima i urlao na zaposlene. Predsednik opštine Stari grad pretio nam zbog tekstova o njegovim malverzacijama”, tvrdi ovaj list.\nViši sud u Beogradu potvrdio je treću po redu optužnicu protiv Zorana Marjanovića koji se tereti za ubistvo supruge, pevačice Jelene Marjanović, 2. aprila 2016. na nasipu u beogradskom naselju Borča, piše u Novostima.\nOvo ipak nije konačna odluka, jer branioci optuženog imaju pravo na žalbe. Konačnu reč o najnovijoj optužnici protiv Marjanovića daće Apelacioni sud u Beogradu.\nUkoliko Apelacioni sud odbije žalbe adbvokata odbrane, optužnica će stupiti na pravnu snagu i biće zakazano najpre pripremno ročište, a potom i suđenje.\n„I ova optužnica je puna manjkavosti, kao i one prethodne, I dalje se samo nagađa i nema dokaza da je moj klijent ubio svoju suprugu“, kaže za list Stefan Jokić, jedan od četvorice branilaca Zorana Marjanovića.\nBlic javlja da je “nakon tri godine potvrđena optužnica za ubistvo Jelene Marjanović”. Ovaj List najavljuje “uskoro process decenije” pod naslovom “Na jesen počinje suđenje Marjanoviću”, uz Fotografiju Zorana Marjanovića, supruga ubijene pevačice.\n“Zoranu sude za ubistvo Jelene” naslov je u Srpskom telegrafu.\n“Treća optužnica protiv Marjanovića”, objavljuje Kurir pod naslovom “Podmuklo ubio Jelenu”.\nĐoković pobeđuje sve brže\n“Novak ekspres”, naslov je u Blicu gde piše kako je vodeći svetski teniser “za sat i 33 minuta upisao novu efektnu pobedu”.\nReč je o jučerašnjoj pobedi Novaka Đokovića koji je savladao Nemca Jan-Lenarda Štrufa sa 6:3, 6:2, 6:2 i plasirao se u četvrtfinale Otvorenog prvenstva Francuske.


Свет на ивици разума\nPre pet godina, 16. marta 2014, održan je krimski referendum na kome su građani poluostrva gotovo jednoglasno odlučili da žele da žive u sastavu Ruske Federacije. Dva dana kasnije ruski parlament usvojio je odgovarajuće promene pravnih akata, čime je proces pripajanja Krima bio okončan. Za Zapad, međutim, od tog trenutka je započela borba protiv Rusije, pre svega kroz uvođenje oko 70 „krugova“ sankcija. Ove rigorozne kaznene mere kojima se očigledno krši međunarodno pravo ni posle pola decenije nisu slomile odlučnost Moskve – da ostane jedan od svega tri istinski suverena centra moći u svetu. Bio je to dugo čekani povod za Zapad da krene u „pohod na Istok“, imajući u vidu da im je narastajuća ruska snaga već godinama ranije postala trn u oku. Događaji na Kavkazu 2008, a zatim u Ukrajini 2013. i 2014. predstavljali su ozbiljne provokacije, sa ciljem da se ovi važni regioni uvuku u NATO sferu. Rusija je morala da reaguje odlučno i brzo, bez obzira na to da li joj prete ratom ili sankcijama. I ko joj preti.\nPRISTUP „ZASTAREO I OPASAN“\nTako smo, pet godina kasnije, došli do situacije da se SAD i Rusija nalaze na ivici otvorenog oružanog sukoba. Doduše, zbog nuklearnog naoružanja supersila, čija bi primena svet odvela u katastrofu, mogućnost takvog sukoba svedena je na koliko-toliko razumnu meru, ali nije uvek kroz istoriju razum pobeđivao. Kako oceniti poslednje izjave iz Pentagona da SAD ne treba da odbacuju mogućnost da prve primene atomsko oružje? Posle zločina u Hirošimi i Nagasakiju, kada je izgledalo da se tako nešto više nikad ne može ponoviti, ideje uništavanja čitavih gradova i država ponovo dobijaju pristalice u samim vrhovima vlasti.\nJedan od onih koji zastupaju ovakva razmišljanja je i predsedavajući Komiteta načelnika štabova američke vojske, general Džozef Danford. U svom govoru u Senatu general Danford je naglasio da će svest o tome da SAD mogu prve da nanesu nuklearni udar – odvratiti protivnike od pomisli da napadnu. To je bio njegov odgovor i reakcija na predlog o ograničenju upotrebe atomskog oružja koji se u januaru našao pred parlamentom. Senatorka Elizabet Voren i Adam Smit, šef komiteta za vojna pitanja u Predstavničkom domu, predložili su da Amerika odustane od toga da prva primenjuje najstrašnije oružje. I dok brojni parlamentarci smatraju da je pristup za koji se zalažu američki oficiri „zastareo i opasan“, jer je cilj nuklearnog arsenala isključivo strateško obuzdavanje, a ne realna upotreba, sve je više pristalica „prvog nuklearnog udara“. Čije bi posledice, uzgred budi rečeno, malo ko u SAD i Rusiji preživeo.\nSvoju argumentaciju ponudio je i zapovednik Evropske komande američke vojske u Evropi, general Kertis Skaparoti. Komandant NATO-a u Evropi, naime, smatra da upravo Rusija jedva čeka da primeni nuklearno oružje. Naravno, potpuno je groteskno kada takve optužbe dolaze od predstavnika vojske koja je jedina u istoriji primenila atomsku bombu, i to protiv civila – a posebno je nesrećno što to čini čovek koji odgovara za „evropsko bojište“. Time on, ne bez svesti šta čini, poručuje da bi Evropa mogla da bude pretvorena u pepeo i pustinju, samo zato što se geopolitički nalazi između Vašingtona i Moskve. Ali to je ujedno i dobra poruka Evropljanima da razmisle u šta ih uvlače prekomorski saveznici. Jer militarizacija Evrope odmiče sve bržim tempom, sve više je zemalja koje bivaju uvučene u spiralu konflikta. I sve je više agresivnih izjava – sa obe strane „barikade“ – a sve je manje onih koji mogu to da spreče. U proteklih 30 i više godina Rusija je popuštala „u ime mira i razuma“, ali je to uvek bilo samo privremeno zatišje, iza koga su sledili novi i novi zahtevi Zapada. U tom smislu strpljenje Kremlja svakako nije beskonačno.\nKako je poručio Skaparoti američkim parlamentarcima, Rusija ne može da konkuriše SAD u dugotrajnom sukobu konvencionalnim naoružanjem. Ne ulazeći ovom prilikom u detaljniju analizu Skaparotijeve pretpostavke, više je nego jasno da bi u dugotrajnom vojnom sukobu protiv SAD Rusija imala svoje uporedne prednosti, uključujući i ogromnu teritoriju, brojnu, savremenu, dobro opremljenu i motivisanu armiju, kao i impozantan rezervni sastav. Iz ove svoje (najverovatnije pogrešne) premise, Skaparoti je izvukao ne manje sporan zaključak – da Rusija planira primenu atomskog oružja za brze pobede nad slabim susedima!\nKomandant NATO-a je poručio da je to sve „deo ruske doktrine“, zaboravljajući pri tome da je svaka ruska odbrambena strategija poslednjih godina i decenija – samo u funkciji prilagođavanja na realnosti u svetu i odgovor na približavanje zapadne vojne alijanse njenim granicama, agresivne akcije i uvlačenje novih članica.\nRuski mediji prenose da su Amerikanci već počeli da proizvode novo atomsko oružje „male“ snage, namenjeno upravo borbi protiv Rusije – ali ne i samo protiv nje. Time se mogu objasniti Skaparotijeve reči: optužuje Moskvu za ono što sami čine. Navodno, ovo opasno oružje neophodno je radi zaštite „slabih suseda“ Rusije. Kako je objašnjeno, nove bojeve glave W76-2, snage oko 5 kilotona, biće instalirane na podmornicama. Američki general je napomenuo da ruska armija već raspolaže sa oko dve hiljade nestrateških nuklearnih sistema – ovo naoružanje održava „pogrešno uverenje Moskve da ograničena upotreba nuklearnog oružja prvim daje Rusiji preimućstvo sile u krizama i na nižim nivoima sukoba“. General je ocenio da Rusija primenjuje koncepciju „eskalacija za dominaciju“ (escalate to dominate).\nVAŠINGTON: SPEKTAR NOVIH MOGUĆNOSTI\nČinjenica je, međutim, da je Rusija uvek podvlačila da ni pod kakvim okolnostima neće prva primeniti nuklearno oružje u lokalnim i regionalnim sukobima. Kako je izjavio i ruski ambasador u SAD Anatolij Antonov, ovu vrstu naoružanja Moskva je spremna da koristi samo u slučaju da postoji direktna pretnja opstanku države. Teško je verovati da bi neki regionalni izazivač mogao, bez upotrebe atomskog naoružanja, da dovede Rusiju na rub uništenja. Stoga, odrednica u ruskoj vojnoj doktrini o tome da je moguće prvi primeniti nuklearno oružje, može da se odnosi na situaciju u kojoj bi više regionalnih država, istovremeno i uz pomoć vanregionalnih sila, izvršilo agresiju na Rusiju iz različitih pravaca. U tom slučaju hipotetički je moguće zamisliti da bi bezbednost i opstanak Rusije mogli da budu ugroženi i tada više nijedna opcija ne bi bila isključena. Međutim, to ne znači da bi Rusija mogla da izvrši agresiju atomskim bombama – to je sasvim isključeno. I to NATO generali dobro znaju.\nNa opasne procese ukazao je prošlog meseca i ruski šef diplomatije Sergej Lavrov. Rizik upotrebe nuklearnog oružja danas je direktno povezan sa aktivnostima SAD, naglasio je Lavrov, ukazujući da je Vašington svesno „uzeo kurs ka slomu čitavog sistema kontrole nad naoružanjem“, što ne doprinosi miru u svetu. Ruski ministar je očigledno imao u vidu nedavnu odluku američkog establišmenta da SAD napuste Sporazum o likvidaciji raketa srednjeg i kraćeg dometa, odnosno nuklearnih projektila kopnenog baziranja dometa između 500 i 5.500 kilometara. Takve rakete su u poslednje 32 godine bile zabranjene, ali je Moskva podozrevala da su kopneni lanseri američkog sistema protivraketne odbrane u Evropi (EvroPRO) napravljeni tako da uz lake i brze modifikacije mogu da budu korišćeni za ispaljivanje upravo takvih, zabranjenih raketa srednjeg dometa. Amerikanci su to uporno poricali – svoju nameru da to čine, ali ne i tehničku mogućnost – a onda su jednostrano napustili sporazum iz 1987, na kome se bazirao sistem međunarodne bezbednosti s kraja 20. i početka 21. veka.\nSada se pred Vašingtonom otvara čitav spektar novih mogućnosti. Pre svega to im oslobađa ruke na međunarodnoj sceni i otvara šanse za njihovu vojnu industriju. Ne samo u proizvodnji doskora zabranjenih raketa već i u razvoju novih generacija ovog naoružanja. To će dovesti do povećanja napetosti širom sveta, a posebno u evropskom regionu gde ima mnogo država koje mogu da plate visoku cenu za američku „zaštitu“, oružje i opremu. Da li građani ovih zemalja to zaista i žele, neće ih niko posebno ni pitati – takva su NATO pravila. Ali ni to nije najgore: naoružavajući se i gradeći vojnu infrastrukturu protiv Rusije, oni se ne kreću prema miru i većoj bezbednosti, već su svakim danom za korak bliže sukobu s Moskvom. A to nikad, nikome dobra donelo nije.


Pravoslavni vernici danas slave Sveta Petku Trnovu | Čaršija\nPravoslavni vernici danas slave Sveta Petku Trnovu\nSrpska pravoslavna crkva i njeni vernici danas obeležavaju praznik posvećen Prepodobnoj mati Paraskevi, u narodu poznatiji kao praznik Svete Petke.\nOvaj praznik, kao i sama svetiteljka je našim krajevima jako poštovan jer se smatra zaštitnicom žena, kao i čuvarkom bolesnih i siromašnih. Ovaj praznik se smatra ,,ženskim” praznikom, te se ovoj svetiteljki kroz molitvu obraćaju sve žene svih vera i nacija.\nRodom je iz Rima, iz hrišćanske porodice, od oca Agatona i majke Politeje, živela je u 2. veku posle Hrista, a nakon smrti roditelja, imanje je razdelila siromašnima i zamonašila se. Kao monahinja ona još sa većim žarom revnosti propovedaše veru u Hristu, jedinog istinitog Boga, i mnoge neznabošce privede Gospodu Hristu, iako u to vreme Hristova vera beše krvavo gonjena od rimskih vlasti.\nOsuđena je na smrt od strane kneza Tarasija, koji je doznavši da je hrišćanka, izvedo pred sud da je upita o veri. Pre svega je naredio mučenje i kuvanje u kotlu punog zejtina, smole i olova, ali uz pomoć anđela, vatra utihnu. Na kraju, uvidevši da nijedan vid mučenja je ne može povrediti, on naredi da je pogube odsecanjem glave.\nU Vranju, na današnji dan, najveći broj vernika odlazi u crkvu Sveta Petke u blizini Belog mosta, poznatiju kao Krstata džamija, koja datira još iz 13. veka, a koja je za vreme Turaka pretvorena u džamiju dograđivanjem minareta.\nCrkva Sveta Petke


Statistika sajta: Naši registrovani korisnici su do sada poslali 99717 poruka. Broj trenutno otvorenih podforuma je 50. Podforumi su podeljeni u 15 kategorija sa ukupno 1812 tema. Do sada je registrovano 3279 korisnika. Na bazi dosadašnje statistike, procenjujemo da će na kraju godine stanje biti sledeće: poslato 100187 poruka, otvoreno 1820 tema i registrovano 3294 korisnika. Do sada je banovano 48916 spamera. Trenutno, naša mailing lista sadrži 40547 email adresa. Od početka meseca, na našem sajtu su otvorene 32746854 stranice. Na glavnom delu sajta objavljeno je 38 naslova (knjiga) poznatih autora na temu duhovnosti i zdravlja. Naši korisnici su, na glavnom delu sajta, do sada postavili 226 tekstova i 13 svojih knjiga.\nSada je 07 Dec, 2021 03:48 am Home Pogledaj neodgovorene poruke


SAJMOVI | Poslovnisvijet\nU sklopu Programa za lokalnu samoupravu i ekonomski razvoj u BiH – EU ProLocal, Deutsche Gesellschaft für ...\nU sklopu Programa za lokalnu samoupravu i ekonomski razvoj u BiH – EU ProLocal, Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ) GmbH i Privredna komora FBiH organiziraju seminar "Priprem ...\nSajmovi i Buyer Mission programi u Turskoj, januar 2018.\nAmbasada Republike Turske obavještava o sajmovima i Buyer Mission programima koji će se održati u januaru ...\nAmbasada Republike Turske obavještava o sajmovima i Buyer Mission programima koji će se održati u januaru 2018. godine u Turskoj. U okviru sajmova će se održati Buyer Mission programi tokom kojih će b ...\nObavijest o održavanju sajmova u Frankfurtu i Nirnbergu u 2018. godini\nVanjskotrgovinska komora Bosne i Hercegovine je obaviještena da će se u periodu januar - juni 2018. godin ...\nVanjskotrgovinska komora Bosne i Hercegovine je obaviještena da će se u periodu januar - juni 2018. godine u Frankfurtu i Nirnbergu održati značajan broj sajmaskih manifestacija. Više informacija o pr ...\nPoziv bh. firmama za posjetu sajmovima u Turskoj – decembar 2017.\nVanjskotrgovinska komora Bosne i Hercegovine je obaviještena od Ambasade Republike Turske u Sarajevu da ć ...\nVanjskotrgovinska komora Bosne i Hercegovine je obaviještena od Ambasade Republike Turske u Sarajevu da će se u novembru/decembru mjesecu u Republici Turskoj održati sedam sajmova, i to: 1. Sajam tehn ...\nVanjskotrgovinska komora Bosne i Hercegovine je obaviještena od Ambasade Republike Turske u Sarajevu da će se u novembru mjesecu u Republici Turskoj, pored ranije najavljenih sajmova, održati još sed ...\nVanjskotrgovinska komora Bosne i Hercegovine je obaviještena od Ambasade Republike Turske u Sarajevu da će se u periodu od 2. do 12. novembra 2017. godine u Republici Turskoj održati nekoliko značajni ...\nPoziv za učešće na sajmovima u Iranu\nVanjskotrgovinska komora Bosne i Hercegovine obavještava da je Ambasada IR Iran u Sarajevu i Asocijacija ...\nVanjskotrgovinska komora Bosne i Hercegovine obavještava da je Ambasada IR Iran u Sarajevu i Asocijacija za zračni transport i turističke agencije Irana (AATTAI) uputila poziv zainteresiranim u Bosni ...\nŠest sajamskih manifestacija u Centru Skenderija u ovoj godini\nCentar Skenderija - Sarajevski sajam je planirao za ovu godinu organizaciju šest specijaliziranih sajamsk ...\nCentar Skenderija - Sarajevski sajam je planirao za ovu godinu organizaciju šest specijaliziranih sajamskih manifestacija, a namjera je Sarajevo vratiti među vodeće gradove u regiji u sajamskoj oblast ...


NJEMCI USVOJILI ISTORIJSKI ZAKON: Ako želite da radite u Njemačkoj od danas ćete moći pod OVIM USLOVIMA! – Volim Podgoricu\nHome / NOVOSTI / Društvo / NJEMCI USVOJILI ISTORIJSKI ZAKON: Ako želite da radite u Njemačkoj od danas ćete moći pod OVIM USLOVIMA!\nNJEMCI USVOJILI ISTORIJSKI ZAKON: Ako želite da radite u Njemačkoj od danas ćete moći pod OVIM USLOVIMA!\nPaket ima sedam zakona koji obuhvataju ne samo takozvani „uređeni povratak“ i olakšano protjerivanje onih koji nemaju pravo na azil, za šta se oduvijek zalagao ministar unutrašnjih poslova Horst Zehofer, već i useljavanje stručne radne snage i integraciju.\nOn je ocijenio da je lakši pristup strane stručne radne snage njemačkom tržištu rada „veoma važan dio“ buduće migracione politike Njemačke. Zehofer je pojasnio i da Njemačka može da prihvati tražioce azila samo ako se ograniči imigracija.\nSa druge strane, za tražioce azila koji pronađu radno mjesto, otvaraju se nove mogućnosti ostanka u Njemačkoj.\nZakon o useljenju stručne radne snage omogućava svim kvalifikovanim stručnim radnicima iz zemalja koje nisu članice EU da dođu u Njemačku da rade — i to u svim oblastima, a ne samo kada je riječ o deficitarnim zanimanjima.\nTako se predviđa da kvalifikovani stručnjaci mogu da borave u Njemačkoj do šest mjeseci kako bi tražili posao, ako dovoljno dobro znaju njemački, pri čemu nemaju pravo na socijalnu pomoć. Nova pravila trebalo bi da smanje deficit stručne radne snage u Njemačkoj, pišu njemački mediji.\nZakon o azilu naišao je na protivljenje političara iz redova Zelenih i ljevice, dok su zakon o useljavanju stručnih radnika podržale sve političke frakcije u Parlamentu Njemačke.


Foto: JUSTIN TALLIS / NMC / AFP POOL / EPA;\nProblemi, pa preokret Čelsija - tako se može opisati današnje izdanje izabranika Frenka Lamparda, koji neće biti zadovoljan igrom tokom prvih 45 minuta, ali ga verovatno raduje reakcija ekipe protiv Aston Vile, i na kraju pobeda od 2:1.\n"Plavci" su trijumfom na "Vila parku" u nastavku Premijer lige pobegli Mančester junajtedu i sada su na četvrtom mestu, sa pet bodova više od "crvenih đavola".\nFoto: CATHERINE IVILL / NMC / GETTY IM / EPA;\nDetalj sa meča Aston Vila - Čelsi\nIako je Lampardov tim imao loptu u svojim nogama tokom većeg dela utakmice, Kortni Haus je u finišu prvog dela doneo prednost domaćinu\nČelsi je u drugom poluvremenu krenuo na sve ili ništa i isplatilo mu se od 60. do 62. minuta. Prvo je Kristijan Pulišić izjednačio, nako asostemcoke Azpilikuete, a onda i Olivije Žiru doneo tri boda. Francuz je lepo primio loptu i iz okreta je poslao u mrežu Vile, a zanimljivo je da je Žiru bio strelac u svakom od posljednjih šest mečeva protiv Vile (pogodio je osam puta).\nLampard je danas, u sastavu imao i Rubena Loftus-Čika, posle 403 dana od kako je poslednji put igrao za Čelsi.\nPre ovog okršaja, u meču koji je otovrio današnji program, Njukasl je savladao Šefild junajted – 3:0.\nHeroj pobede bio je Met Riči, koji je upisao gol i asistenciju. Njukasl je do prednosti stigao u 55. minutu, kada je Riči sa levog krila ubacio loptu, a Stivens napravio neverovatan kiks, koji je kaznio San-Maksiman.\nDrugi gol delo je Meta Ričija, koji je sjajnim udarcem mrežu zatresao sa ivice šesnaesterca, a tačku na meč stavlja Žoelinton, u 78. minutu, posle asistencije Almirona.\nOd 50. minuta, Šefild je igrao sa igračem manje, Igan je vukao Žoelintona, a kao poslednji igrač odbrane zaradio je drugi žuti karton.\n20.00 Everton - Liverpul


Agent prodaje | Delight d.o.o. | Beograd | Poslovi Infostud\nDelight Office Solution je kompanija specijalizovana za opremanje, dizajn, projektovanje i izvođenje radova na kompletnom sređivanju poslovnih enterijera.\nJedna od vodećih kompanija na domaćem i ex-YU tržištu u domenu pronalaženja adekvatnih rešenja za uređivanje poslovnih prostora svojih klijenata Delight Office Solution je dugogodišnji i ekskluzivni partner svetskim liderima u proizvodnji kancelarijskog nameštaja Steelcase, podnih obloga Interface i pregradnih zidova DEKO.\nAgent – Konsultant prodaje\nPRODAVAC - Korišćenje različitih tehnika i kanala kako bi se zaključila prodaja (akvizicija, prezentacije, sastanci, pregovori, itd.)\nSTRATEG - Razvijanje strategija ili modela prodaje i praćenje njihove efikasnosti\nFOKUSIRAN - Ispunjavanje ličnih i timskih prodajnih ciljeva\nANALITIČAN - Analiziranje tržišta i kompanija u potrazi za novim klijentima\nPLANER - Planiranje i organizovanje dnevnih aktivnosti na pozivanju novih i postojećih klijenata i pronalaženju poslovnih prilika\nANALITIČAR - Praćenje konkurencije putem prikupljanja informacija o njihovoj ponudi (proizvodima, cenama, rokovima isporuke, novim proizvodima ili metodama komercijalizacije)\nTIMSKI IGRAČ – Izveštavanje članova tima o rezultatima svojih aktivnosti i potencijalnim klijentima, deljenje informacija i znanja\nOrijentisani na klijente, za vas je „čaša pola puna“, postavljeni ciljevi vam daju motivaciju, ambiciozni, dobar ste pregovarač, samouvereni, vešti ste u prezentacijama, lako uspostavljate i negujete odnose, komunikativni, kada „zaključite prodaju“ skoči vam adrenalin, lako usvajate nova znanja, imate istoriju prevazilaženja zadatih ciljeva, umete „sa brojkama“, ne predstavlja vam problem da čujete „ne“ i „ne treba“, možete izaći i sami na „bojno polje“, ali vam više odgovara kada „nastupamo zajedno“, konkurencija vas samo može učiniti jačim\nObuke naših partnera i znanje stečeno tokom višegodišnjeg rada na tržitu Srbije i ex-YU\nObrazonanje i veštine:\nOdlično poznavanje rada na računaru (Windows, internet, MS Office)\nUpoznaj poslodavca Delight d.o.o.\nDelight Office Solution je kompanija specijalizovana za opremanje, dizajn i projektovanje poslovnih enterijera, kao i izvođenje završnih radova u građevinarstvu. Sa kancelarijama u Sloveniji, Hrvatskoj, Crnoj Gori, Srbiji i Makedoniji nastojimo da pružimo isti nivo usluge i podrške u celom regionu. Kompanija je osnovana pre više od jedne decenije i od tada konstantno unapređuje svoju ponudu proizvoda i usluga, da bi danas bila kompanija koja može da ponudi kreativno, praktično i isplativo…


Dow Jones-ovi indeksi\nForex Stock Exchange Forum » Forex i Berza Forum » Edukacija o Trgovanju na Berzi » Dow Jones-ovi indeksi\n1 Dow Jones-ovi indeksi Sun Dec 21, 2014 11:50 am\nJe najstariji sistem indeksa na svetu i jedan od najpopularnijih u SAD. 1882. godine Charles Dow i Edward Jones su osnovali Dow Jones Company, kompaniju za pružanje finansijskih usluga, čiji je zadatak bio da pruži informacije o berzanskom poslovanju.\n1884. godine Charles Dow je konstruisao prvi indeks koji je uprosečavao cene jedanaest akcija, pretežno železničkih kompanija, koji je predstavljao indikator kretanja u železnici, kao tada jednoj od najpropulzivnijih delatnosti. 1896. godine ovaj indeks je proširen i uključivao je dvadeset akcija železničkih kompanija, s tim što je iste godine kreiran i industrijski indeks koga je činilo dvanaest akcija.\nOba ova indeksa je objavljivao The Wall Street Journal. 1916. godine Dow Jones-ov industrijski indeks je uključivao dvadeset akcija, a 1928. činilo ga je trideset akcija,što se do danas zadržalo. Dow Jones-ov indeks za železnicu vremenom je prerastao u indeks koji prati kretanja u transportu. Danas u sastav DJ indeksa ulaze akcije kompanija sa njujorške berze.\nDow Jones-ov sistem indeksa se zasniva na tzv. Dow teoriji, koja predstavlja jednu od najstarijih i najpoznatjih tehničkih analiza, čiji je tvorac Charles Dow i koja je nastala oko 1900. godine.\nDow teorija se koristi za opisivanje dugoročnih trendova cena akcija. Prema Charles-u, na tržištu uvek postoje tri kretanja, koja se istovremeno dešavaju. Prvo je blago pomeranje iz dana u dan. Drugo predstavlja promene koje se odvijaju tokom perioda od dve nedelje do jednog meseca ili nešto duže. Treće kretanje je ključno i pokriva najmanje period od četiri godine.\nKorisnici Dow teorije ova kretanja predstavljaju kao: dnevne fluktuacije, sekundarna kretanja i primarne trendove. Prema teoriji, dnevne fluktuacije nisu bitne, sekundarna kretanja traju svega nekoliko meseci, dok se primarni trendovi nazivaju tržištima besista i hosista.\nUstanovljeno je četiri DJ indeksa za akcije i jedan za obveznice.\nDow Jones-ovi indeksi akcija su:\n• indeks na bazi 30 akcija najreprezentatvnijih industrijskih korporacija u SAD\n• indeks nabazi kurseva 20 akcija firmi iz oblasti transporta\n• indeks na bazi kurseva 15 akcija uslužnih delatnosti\n• kompozitni indeks na bazi kurseva 65akcija\nPored ovih indeksa, pojavio se i Dow Jones-ov indeks za 500 akcija, DJ indeks za sve akcije koje se kotiraju na njujorškoj berzi, DJ STOXX indeks i dr.\nDow Jones-ov indeks na bazi 30 akcija najreprezentativnijih industrijskih kompanija u SAD\nOvaj indeks je predstavljao prosek dvanaest akcija industrijskih kompanija, i to: American Cotton Oil, American Sugar, American Tobacco, Chicago Gas, Distiling&Cattle Feeding, General Electric, Laclede Gas,\nNational Lead, North American, Tennessee Coal&Iron, U.S. Leater Itd. I U.S.Rubber. Od akcija ovih početnih dvanaest kompanija, samo još akcije General Electric-a ulaze u sastav ovog indeksa.\nDok većina DJ indeksa koristi objektivne komponente zasnovane na pravilima, DJ indeks industrijskog proseka predstavlja izuzetak. Njegove komponente biraju urednici The Wall Street Journal-a. Ovde ne postoji prethodno utvrđen kriterijum, izuzev što komponente treba da budu SAD kompanije koje su lideri u delatnosti.\nKompanije koje se žele uključiti u indeks su predmet rigorozne analize. Promene sastava indeksa su retke i do njih dolazi tek nakon akvizicija ili značajnih promena u poslovanju. Poslednja promena u sastavu ovog indeksa je izvršena 27. januara 2003. godine, od kada u njegov sastav ulaze akcije sledećih kompanija: 3M Company, American\nExpress Company, Boeing Company, Caterpillar Incorporated, Coca Cola Company, DuPont, Eastman Kodak Company, General Electric Company, General Motors Corporation, Microsoft Corporation, Procter&Gamble Company, Wall-Mart Stores Incorporated i Wall Disney Company. Ove kompanije trenutno predstavljaju najznačajnije kompanije u svojim delatnostima.\nOvaj indeks predstavlja prosek cena 30 akcija navedenih kompanija (tzv. blue chip kompanija, odnosno velikih, renomiranih i visokokvalitetnih kompanija) koje se kotiraju na njujorškoj berzi. Treba imati u vidu da uzorak od 30 akcija predstavlja manje od 2% svih akcija kojima se trguje na ovoj berzi (oko 1.600 akcija).\nIndeks se jednostavno izračunava. Sve akcije, koje ulaze u sastav indeksa, imaju isti ponder bez obzira na veličinu, odnosno tržišnu kapitalizaciju (koja se dobija kada se ukupno raspoloživ broj akcija pomnoži jediničnom cenom akcije). Kao ponder se koristi cena, a ne tržišna kapitalizacija, tako da ponderi utiču samo na promenu cena akcija, za razliku od drugih ponderisanih indeksa, na koje utiču i promena cena i promene broja emitovanih akcija.\nDow Jones-ov indeks za transport\nOvaj indeks je najstariji berzanski indeks u SAD. Prvi put je kreiran od strane Charles Dow-a i sastojao se od akcija 9 železničkih i 2 neželezničke kompanije. Danas u sastav indeksa ulazi 20 akcija transportnih kompanija.\nDow teorija smatra da ovaj indeks mora da potvrdi kretanje industrijskog proseka za tržišni trend. Sam trend se menja kada oba indeksa, Dow Jones-ov za 30 industrijskih akcija i Dow Jones-ov indeks za transport, počnu istovremeno naglo da padaju. Problemi nastaju kada jedan od ovih indeksa raste, a drugi pada.\nDanas u sastav ovog indeksa ulaze akcije 20 kompanija koje se bave isključivo transportom i čije se akcije kotiraju na njujorškoj berzi i NASDAQ-u.\nDow Jones-ov indeks uslužnih delatnosti\nOvaj indeks je najmlađi od tri DJ-ova indeksa i pojavio se januara 1929. godine. Porast cena akcija uslužnog sektora znači da investitori očekuju pad kamatnih stopa Razlog za ovo je činjenica da kompanije iz uslužnog sektora uzimaju velike kredite i njihovi profiti su uvećani niskim kamatnim stopama. Ovaj indeks se zato smatra vodećim indikatorom berzi u celini. U sastav ovog indeksa ulaze akcije 15 kompanija.\nDow Jones-ov indeks korporativnih obveznica\nOdražava tržišnu performansu na osnovu ukupnog prinosa, rejtinga obveznica čiji su emitenti SAD korporacije. Ovaj indeks se zasniva na cenama 96 obveznica i kreiran je tako da minimizira probleme utvrđivanja cena i likvidnosti koje se javljaju kod indeksa korporativnih obveznica. Ryan Labs je razvio repernu seriju indeksa zasnovanih na istraživanjima koja su pokazala da je rizik kamatne stope najznačajniji faktor koji utiče na promenu prinosa i rizika obveznica, odnosno na njihov rejting. Indeks obuhvata više od 90% ukupnog rizika portfolia obveznica.\nDow Jones-ov STOXX indeks\nSTOXX indekse objavljuje STOXX Limited, partner nemačke berze, Dow and Company, Euronext Paris i švajcarska berza. U sastav indeksa ulaze akcije kojima se trguje na ovim berzama. Cilj ovog indeksa je merenje tržišne performanse akcija u evropskoj uniji u evrima. Indeks se revidina na dnevnom nivou. Karakteristike ovog indeksa su:\n• jedinstven sistem klasifikacije akcija (kompanije se klasifikuju u 10 sektora koji se dalje dele na 18 tržišnih sektora, 51 industrijsku grupu i 89 podgrupa)\n• dnevno revidiranje u 20 časova po centralno-evropskom vremenu\n• sastoji se od akcija više od 1.000 kompanije iz 17 evropskih zemalja i obuhvata 95% tržišne kapitalizacije\n• pruža evropskim investitorima ažurne i razumljive informacije za upravljanje portfoliom\n• dostupan preko agencija, portfolio analitičara i različitih sajtova\n» Indeksi automatske kotacije u SAD\n» Indeksi Financial Times-a\nBitcoin 3 N 4 10 2 9 Daily Forex f signals 4xCube Larson 1 BANX 5 macd 26 TECHNICAL alpari estrategia xtrade parabolic 34 usdjpy binary


Pitanje broj: #6350\nImam 33 godine, živim u jednom malom gradu, udata sam i imam dve devojčice od 6 i 4 godine. Naizgled sve bi trebalo da bude lepo. Udala sam se veoma mlada (sa 19 godina). Ja sam po prirodi stidljiva, povučena i zatvorena osoba, a suprug je nešto suprotno i u principu odatle proizilaze naše nesuglasice koje su u početku braka bile izražene. Međutim, vremenom smo se nekako uskladili i nemamo nekih većih problema u odnosu. Moj psihički krah je nastupio kada nam je nastradalo prvo dete koje je tada imalo dve godine. Od tada sam se povukla skroz u sebe, imam strahove i svašta mi prolazi kroz glavu. Posle toga sam rodila dve zdrave i prave devojčice kojima sam se posvetila u potpunosti i koje su ceo moj svet. Sada kada su obe krenule u obdanište, ja sam se vratila na posao jer radim u jednoj privatnoj firmi u knjigovodstvu. Međutim, psihički se ne osećam dobro, imam strahove od smrti, od bolesti, da će deci nešto da se desi. Nisam raspoložena ni za razgovore sa ljudima. Iako imamo svoj krug prijatelja, ja odlazim i družim se sve protiv svoje volje i zbog porodice. Izgubila sam interesovanje za bilo šta u životu i u stanju sam da sedim i zurim ceo dan u jednu tačku. Pre dve godine sam imala i operaciju zučne kese kojoj su prethodili svi oni grozni napadi žuči i to me je načisto slomilo. Volela bih kad bi mogao da mi pomogne samo Vaš savet ili neki antidepresiv koji biste mi predložili jer ne znam kome bih mogla da se obratim za stručnu pomoć u mom malom gradu. Znam da sam tek potrebna deci, a sve više i više gubim snagu i volju.\nGubitak deteta je veoma teška trauma koja često obeležava tok čitavog života i verujem da Vam je trebalo mnog snage da nastavite dalje, a posebno da budete "kao nekad". Iako ste naizgled nastavili sa svojim životom, očigledno da niste proradili dovoljno teret koji je na Vama. Kako u malom gradu zaista može biti problem da nađete pravog stručnjaka za svoj problem, verujem da ipak možete da u prvom većem gradu potražite stručnu pomoć jer antidepresive ne možete uzimati ni bez preporuke niti bez nadzora psihijatra, koji će tokom tog perioda i u razgovorima proći sa Vama problematične oblasti koje Vam zadaju najviše emotivnih problema. Znam da Vas održava ideja da ste potrebni deci, ali da biste njima mogli da date svoj emocionalni potencijal, trebalo bi da radite na prevazilaženju svojih problema, jer nije dovoljno da budete tu, već i da mogu da osete Vašu snagu i podršku. Zato bi snagom volje trebalo ne samo da fizički budete na mestima gde Vas porodica vodi, već da pokušate da se zainteresujete i nađete neko zadovoljstvo među bliskim i dragim ljudima, da uživate u toj deci koja rastu i da nalazite zadovoljstva i u partnerskom odnosu, kao i da svoje misli usmeravate na pozitivne sadržaje, da se uključujete u nove aktivnosti i da pokušate da sadržinski obogatite svoj život, a ne da budete mehanička žena koja će prosto da diše i postoji. Ukoliko osećate da to bez pomoći stručnog lica ne možete, potražite van svog mesta boravka, ako mislite da je tako bolje, nekog profesionalca koji treba, bar za početak, da Vam da oslonac i smernice i da Vas oslobodi sumornih misli.\nKako primeniti autosugestiju\nPitanje broj: #6349\nMožete li mi reći nešto više o autosugestiji? Kako se primenjuje?\nOvo nije pogodan način da se daju uputstva o primeni autosugestije. Da biste savladali te veštine, uputno je obratiti se psihologu ili psihijatru lično, kako bi Vas kroz nekoliko susreta osposobio da ovladate osnovnim pravilima autosugestije, ili se možete informisati kroz mnoštvo psiholoških "priručnika" koji detaljno obrađuju ovu temu na stotinama strana. Nesumnjivo ovladavanjem sposobnošću autosugestije, odnosno savladavanje tehnika autogenog treninga, ima mnogo prednosti u ovladavanju sobom i kontroli sopstvenog doživljavanja i ekspresije ponašanja.\nPogledajte celo pitanje: #6339\npostovana doktorice bojana imam 29 godina cudno mi je kad zamislim da se nisam ozenio najpre od svega u zivotu volim i sanjam da cu stvoriti porodicu zamisljam sebe kakav cu da budem srecan kad budem imao zenu i pogotovo volim decu trebalo je mnogo ranije da se ozenim ali presvega me je sprecilo sto imam tesnu kucu i sto sam stidljiv i skoro sam izgubio zelju za sacinjavanje porodice ali u zadnje vreme se preokrenulo jos neki mesec sagradicu veliku kucu i jednu veliku radnju osiguracu za ceo zivot troskove zivota i nista ne moram raditi tako sto cu biti bogatiji fali mi jos samo zena pa da dodzem do cilja koji sam imao zelju vise od jedne decenije trazio sam jos prije od vas savete kako da menjam temperament sa kojim se cesto suocavam vi ste mi rekli da ne postoje ljekovi koji ce moci da me promjene i makniti stidljivost ali pokusao sam da maknem sam stid sa svojom iskustvom koje ste mi objasnili oko kojih temama da razgovaram kad budem bio sa mojim vrsnjaka ali nisam potpuno isti kao i moji drugovi jer oni su svi ozenjeni tako da meni se pricinjava da sam mnogo izostao od drustva ali i proslo mi je vreme sa mojim drugovima da se druzim kao kad smo se druzili dok se nisu bili ozenjeni sad nemam skim da razgovaram o devojkama nemam skim da se sastanem da se upoznam sa nekom devojkom ostao sam presvega sam recite mi kojim putem treba da podzem sam da bih upoznao jednog dana devojku mojih snova dali treba da posaljem tetku devojci kojoi mi se dopada kad sam vas pitao ranije ili treba da nadzem devoiku na neki treci nacin zahvaljujem vam se na vase savete unapred\nNe postoji jednostavan recept kako da nadjete devojku svojih snova. Nazalost, to se desava spontano i svakome na drugaciji nacin. Ako u sredini u kojoj zivite ima devojaka koje bi mogle biti pogodne za Vas, naravno da je jedan od nacina i to da posaljete posrednika koji ce probiti tu barijeru Vase stidljivosti i mozda omoguciti da se zblizite sa nekom devojkom. Ukoliko u Vasoj neposrednoj okolini nema odgovarajucih devojaka, postoje druge sredine i kojima mozda niste bili a imate prijatelje ili rodjake koji bi Vam mogli preporuciti neku usamljenu devojku. Postoje i licni oglasi preko kojih ljudi traze partnere i partnerke, pa ili mozete dati oglas u nekom casopisu ili pratiti vec objavljene oglase i odgovarati na one koji Vam se ucine prihvatljivim. Previse se opterecujete razmisljanjem o tome kako ne znate o cemu da razgovarate sa prijateljima i devojkama, sto ne pomaze vec Vas cini jos nesigurnijim. Kada bude dosla situacija da se upoznate sa nekim, pokusajte da budete sto opusteniji i da se teme razgovora same nametnu, mozda je devojka pricljivija pa ce ona nametnuti temu razgovora. Uostalom, niko ne kaze da se od Vas ocekuje da vodite neke posebne i stalno zanimljive razgovore. Unesite u svoj zivot novine i aktivnosti, cini mi se da imate previse vremena da se bavite sobom.\nPogledajte celo pitanje: #6284\nPostovana Bojana Zivim u Novom Sadu , imam 33 godine , nisam udata , nemam stalan posao i podstanar sam. celog zivota sam veoma nesrecna ali sam to spoznala tek poslednjih par godina.U zivotu nikad nikom nisam znacila nesto mnogo cak ni najblizoj rodbini a prijatelji su me svi redom ostavili.Ja sam osoba prosecnih kvaliteta u svemu , vredna , postena i iskrena.Oduvek sam nesigurna u sebe i retko kad sam preuzimala inicijativu ali sam uvek pozitivno odgovarala na svaku.Sta god je trebalo da se pomogne , ucini za nekog ja sam uvek bila prva.Osobama koje su u meni nasle prijatelja ja sam pruzala nesebicno iskreno prijateljstvo.Ipak nekako posle odredjenog vremena svako me je ostavio.Niko mi nikad nije rekao razlog.realno skoro svi su mi prilazili u nekom svom kriznom preiodu u zivotu i kad bi im bilo bolje , napustali su me a ja sam se vezala za svakog od njih , i pustila ih u svoj zivot bez rezerve. Danas sa 33 godine ja nemam nijednog prijatelja kojeg mogu da pozovem i porazgovaram o bilo cemu , eventualno o najbanalnijim temama. Sve ostalo bilo bi zacudjujuce neprijatno za mog sagovornika.Toliko mi fali prijatelj i toliko sam usamljena da se osecam kao da zivim u grobu.Danima mi telefon ne pozvoni, a ne pamtim kad me je neko pozvao negde.Ljudi me se ne sete ni za rodjendan , praznike , bilo sta.Ja sam dugo pokusavala koliko god bila losa u inicijativi da odrzavam kontakt , da pozivam na druzenje ali prosto nije islo i odustala sam.Moj stariji kolega na poslu cesto je jedina osoba sa kojom porazgovaram u toku dana. To mi toliko tesko pada da mi je svaki dan sve vise nepodnosljiv za ziveti. Sto se tice ljubavi, svoju veliku ljubav nasla sam vrlo kasno , u tridesetoj godini.Iako od samog pocetka mnogo toga nije stimalo , ogromna ljubav i medjusobna neznost gurala je nasu vezu iz dana u dan. Kad je doslo vreme velikih svadja i medjusobnih optuzivanja ispostavilo se da osoba koju volim vise od svega na svetu ima dugogodisnju devojku a iako smo se vidjali veoma intenzivno on je na cudesan nacin to uspeo da sakrije od mene dok nam nije postalo toliko tesko da je odlucio da prizna. Nema snage da je ostavi jer je kao i ja luda za njim a on ne voli nijednu vise dovoljno da bi bilo sta preduzeo jer je i pored mnogo losih osobina osetljiv na tudji bol pogotovo prouzrokovan od njega.I on je poput svih mojih prijatelja mene pronasao u svom kriznom periodu , pokusao sebi da pomogne uz moju beskrajnu ljubav i paznju a nije shvatio ozbiljnost moje ljubavi i cinjenice da mi je postao sve na svetu.Ni ja ni on ne mozemo da odemo a nista drugo nam nije preostalo.Mozda zvuci apsurdno ali tako je , neki cudan splet okolnosti doveo je do moje najvece tragedije koju ne znam kako cu preboleti,Inace on je osoba potpuno razlicita od mene, okruzen ljudima koji ga obozavaju , prepun pravih prijatelja , komunikativan , sarmantan, osoba koja pleni cim se pojavi.Muskarac koji se ne zaboravlja.Pretpostavljate sta je takva osoba mogla da znaci kad se pojavio u mom zivotu.Patnja koju osecam zbog svega sto se desilo sa njim najcesce se pokazuje kad imamo odnose posto me hvata strah, panika i nekontrolisano plakanje.Dok ga gledam i uzivam u njemu taj strah od gubitka postaje nepodnosljiv. On je strpljiv i nezan u tim momentima ali ja sam pocela da se plasim i pomisli sta ce biti tokom odnosa pa ga izbegavam na sve nacine. Sto se tice roditelja, oni mi daju podrsku koliko mogu u zivotu ali su daleko, sve stariji i bolesniji. Majka koja je svedok moje nesrece i koja vidi koliko mi zivot prolazi bez ikakve lepote , a zivot je prepun toga , pati kao i ja , prepustila se hrani i picu i jednom je rekla da mi je htela sve najbolje a docekala da me gleda ovako nesrecnu i da to ne moze da podnese. Zbog svega sto sam Vam napisala ja sam pala u tesku depresiju , jedva ustajem iz kreveta, stalno razmisljam o smrti, i stalno se pitam zar je moguce toliko nesrece da mi se desi jer ponavljam uz sve moje nedostatke ja zaista nisam najgora na svetu a po dobroti i iskrenosti sam izuzetna. To su mi mnogi ljudi rekli a ja se slazem. Molim Vas da mi pomognete savetom , misljenjem ili bar da me uputite kome da se obratim za pomoc jer mi je neophodna a na moje vapaje niko ne obraca paznju.Ocigledno imam mnogo problema u licnosti , u ponasanju, u emocijama ali ja to ne znam da definisem , popravim i promenim.Molim Vas za pomoc.\nNeobicno je da se pored ovoliko problema koje navodite do sada niste javili za pomoc psihijatru ili psihologu koji bi, ako nista drugo, mogao pruziti strucnu podrsku i biti osoba sa kojom mozete razgovarati o svojim temama i problemima, ako vec nemate dovoljno bliskih prijatelja koji bi za Vas bili tu. Niste jedina osoba koja se oseca usamljenom i izolovanom od svih. Cak i ljudima koji su izuzetno dobri i posveceni drugima desava se da u eri ljudskog otudjenja, dozive usamljenost i nedostatak bliskosti kada neciji problemi prodju i kada su "dovoljni sami sebi". Ocigledno imate dobar kapacitet za to da budete dobar slusalac i pomoc drugima u nevolji, odnosno da se sami nudite kada osecate da ste nekome pomoc u krizi.Vec i ta cinjenica treba da vas ucini zadovoljnijom sobom, jer ste se mnogima, kako kazete, nasli u nevolji. I niste se nasli da bi oni Vama uzvratili istom merom, nego zato sto ste osecali da im je pomoc potrebna. Dakle, tu Vasa ocekivanja nisu bila izneverena. Nevolja je sto ste uz ta, izgradili i ocekivanja da ce ti ljudi biti Vasi prijatelji ili vama bliski i zahvalni, sto se nije desilo, i to Vas cini nezadovoljnom i tuznom. Pokusajte da odvojite te dve vrste ocekivanja i da sebi ponovo pokazete da je vec veliko zadovoljstvo sto ste toliko korisni i saosecajni, cak i ako niste dobili trajno prijateljstvo i zahvalnost zauzvrat. Mnogo puta u zivotu ne dobijamo ono sto zasluzujemo, ali treba pokusati da to ne bude faktor koji ce nas baciti u ocajanje.\nSto se tice Vase veze, ona je zaista teren na kome treba dobro razmisliti koji su naredni koraci. S jedne strane ste Vi predimenzionirali njegov znacaj u svom zivotu, jer on sigurno nije jedini mladic koji bi Vas mogao voleti i koji bi Vam mogao biti znacajan, a sa druge strane i od njega je neodgovorno da Vas izlaze situaciji da se mirite sa njegovorm dvostrukom vezom, iako zna koliko Vam bola zadaje. Sigurno je da odluka nije laka, ali bi njegovo opredeljivanje za jednu ili drugu vezu bar razresilo neizvesnost koja se ovakvim vodjenjem dvostruke veze samo nastavlja i produbljuje bez mogucnosti razresenja.To sto nalazite za njega opravdanje da ovako postupa jer ne bi zeleo nikog da povredi, samo je delimicno tacno, jer je on sigurno svestan da Vas i ovim stalno povredjuje. Pomoc psihologa, kome biste se neposredno i kontinuirnano obracali u nekom narednom periodu, mogla bi vam pomoci da steknete sigurnost u sebe, kao i da sebe usmerite na raznovrsnije aktivnosti i kontakte, sto biste i sami zeleli. Sama cinjenica da nemate prijatelja i bliskih osoba, vec Vas cini previse ranjivom i nespremnom za resavanje emotivnih problema sa kojima se suocavate.\nStrah od postporođajne depresije\nPitanje broj: #6137\nImam 33 godine. Prvi napad panike imala sam pre 12 godina, nisam ni bila svesna šta me je snašlo, a već je sve "prošlo" da tako kažem. Posle dve god. našla sam se u istoj situaciji i u periodu terapije Xalolom od tri meseca, opet sam bila ona stara. Pre dve godine (posle bolnog raskida duže veze čijih sam zadnjih tri meseca provela plakajući, a ujedno ostala i bez posla) opet su usledili panični napadi tj. depresija praćena njima, ovog puta sve je bilo dosta ozbiljnije. Prepisana mi je terapija Rivotril i Flunisan. Sve je izgledalo kao da ide na bolje, po završetku terapije počele su da mi se nameću misli, uglavnom agresivnog karaktera. Nekako sam uspela da se izborim sa svim što me je snašlo, pronašla sam novi posao, počela da izlazim i čini mi se pronašla opet smisao života. Moj trenutni posao je dosta stresan, puno radim i nemam dovoljno vremena za sebe. Ponovo počinjem da se osećam anksiozno i depresivno (možda bih pre rekla ravnodušno). A moj najveći problem je u tome što želim da stupim u brak i rodim dete, ali se plašim i svakodnevno razmišljam o tome kako za to nisam sposobna (dosta sam čitala o postnatalnoj depresiji i tome kako je kod žena koje su pre trudnoće bolovale od depresije veća verovatnoća da i po porođaju obole od iste). Takođe me muči saznanje da nisam ona kakva sam bila pre i da takva neću ni biti i teško mi je da prihvatim drugačiju sebe.\nI sami kažete da su se Vaše prethodne epizode psihičkih smetnji završavale oporavkom i ozdravljanjem posle relativno kratkog lečenja. Vi ste preosetljiva osoba, koja događaje u životu shvata dosta lično i burno na njih reaguje, ali to nikako ne znači da niste u stanju da uspešno podnesete obaveze koje nosi brak, niti izazove koje nosi trudnoća i odgajanje dece. Čak i ako istraživanja pokazuju da postoji veća verovatnoca od ponavljanja epizoda psihičkih bolesti u trudnoći a osobito posle porođaja kod žena koje su imale smetnje ranije, to ne znači da ste Vi sigurno predodređeni za to - govorimo samo o statistici. Dakle, koliko shvatam, Vi uspešno obavljate svoj stresan posao, iako vam to ne pada lako - nisu Vaši kapaciteti toliko slabi koliko ih nekada vidite. Ipak, ukoliko se rešavate na trudnoću, korisno je da u periodu planiranja i praćenja trudnoće budete pod nadzorom psihijatra koji bi Vam pomogao da sa manje straha i stručnom pomoći iznesete ovaj, za većinu žena manje ili više sresan period. Ukoliko i van planiranja trudnoće osećate da ne možete sami da izađete na kraj sa svojim promenama raspoloženja, potražite stručnu pomoć već sada u ordinaciji psihologa ili psihijatra, kako biste time olakšali suočavanje sa svakodnevnim frustracijama i radom na sebi očvrsli svoje kapacitete za prevazilaženje novih životnih prepreka.\nPrikazano 1-5 od ukupno 91 pitanja