Hranom protiv glavobolje - Men`s Health\nZbog toga, svako ko se češće susreće sa ovim problemom, treba da proba prirodne načine smanjenja glavobolje, bazirane na biranju namirnica koje sadrže elemente dokazane u borbi sa ovim problemom.\nLUBENICA – HIDRATACIJA\nBudući da je manjak tečnosti jedan od najčešćih izvora glavobolje, lubenica je savršeni odabir namirnice za rešavanje pomenutog problema. Posebno zbog toga što pored velike količine vode sa sobom nosi i veliku dozu magnezijuma i drugih minerala.\nSUSAM – VITAMIN E\nNutricionistička mini bomba, kako često nazivaju seme susama, sadrži velike količine vitamina E, koji inače direktno utiče na uravnotežavanje nivoa estrogena i smirenje migrena. Susam se jednostavno može iskoristiti kao začin i dodatak svakom jelu, od supe, salate, pa sve od prženih jela.\nPEČENI KROMPIR – IZVOR KALIJUMA\nKalijum je hemijski elemenat koji inače kroz ishranu ulazi u ljudski organizam, i na pravi način rešava probleme glavobolje, posebno nastale prethodnom konzumacijom alkohola. Radi se o tome da alkohol sa svojim diuretskim dejstvima iz organizma izbacuje tečnost, ali istovremeno i kalijum, koji je kasnije najbolje nadomestiti jedenjem pečenog krompira i to bez guljenja.\nTreba imati na umu da i sami analgetici imaju neke od ovih elemenata u svom sastavu, pa nije ni čudo što je glavobolju moguće rešiti na neki od ovih jednostavnijih načina.\nSaznajte i kako hrana može da pomogne pri lečenju depresije!\nPročitajte i Ove navike uništavaju masne naslage na stomaku!\nTags: glavobolja, Ishrana, krompir, lubenica, susam, zdravlje\nPrevious Kupine u službi zdravlja\nNext Spasite svoje spermatozoide


Bal paora: Opuštanje zemljoradnika | Autonomija\nBal paora: Opuštanje zemljoradnika\nPosted By admin1 On 16. decembra 2012. @ 00:18 In Vesti | 1 Comment\nBal paora, održan po drugi put u restoranu „Belavila“, skup je kakav se u Vojvodini, ali i šire, održava samo u Kikindi. Za ovo okupljanje vladalo je veliko interesovanjea, a oko 150 zemljoradnika i njihove lepše polove uveseljavali su tamburaški orkestri Osnovne škole „Sveti Sava“ i DZNM „Gusle“. Paori su se „raspištoljili“ tek kad se mikrofona latio Milan Prunić Duma.\nNa neobično druženje iz rumunskog mesta Veliki Sem Petar, na bal je zapucao Janko Dragić. I nije se, kako kaže, prevario.\n– Slučajno sam na Radio Kikindi čuo reklamu za Bal paora i zainteresovao se. Moje mesto nalazi se 35 kilometara od Temišvara, nije mi bilo teško da skoknem do Kikinde. Najinteresantniji deo večeri bio je kad sam na tomboli osvojio besplatno oranje hektara zemlje traktorom „Džon Dir“ koje je nudio kikindski paor Jovica Petrov. Da ne bi bilo kao u onoj čuvenoj pesmi „Traktor, traktor, traktorče vozi Mile motorče“ zahvalio sam se na nagradi. Stvarno ne bi bilo u redu da traktorom dođe u Rumuniju. Uostalom, ja kod kuće imam pet „Džon Dirova“ – rekao je Dragić.\nBal paora prošle godine osmislio je poznati paor i pokrajinski poslanik Lige socijaldemokrata Vojvodine Miloš Šibul. Dileme da li i ovog decembra treba organizovati ovakvo druženje među paorima, kako kaže Šibul, nije bilo.\n– Zvanice sam dočekivao na crvenom tepihu, Bilo je, pa skoro, kao na Bečkom dvoru. Ovo je bila prilika da se opustimo, družimo i pokažemo da se ne stidimo što su nam ruke pune žuljeva. Mi smo ti koji hranimo državu. Vredni smo i radni, ali umemo i želimo da se proveselimo. Kao čoveka koji je inicirao održavanje Bala paora, naročito me je obradovalo što se zemljoradnici iz drugih gradova raspituju da li bi i oni mogli da organizuju manifestaciju identičnog imena. Ako treba, mi ćemo im u tome pomoći – priznao je Šibul.\nZaslužili da se nađu u kafani\n– Koliko je meni poznato, nikad se ranije nije desilo da u ime lokalne samouprave jedan paor pozdravi kolege na ovakvoj manifestaciji. Sretali smo se ove godine u brazdi, na otkupnim mestima i blokadama puteva. Valjda smo zaslužili da se nađemo i na ovakvom mestu – rekao je član Opštinskog veća zadužen za poljoprivredu Imre Kabok, koji takođe živi od obrade zemlje.\nURL to article: https://www.autonomija.info/bal-paora-opustanje-zemljoradnika.html


Dozvoljene samo "Nataša Kandić varijante" koje spremaju novu "Oluju" - Alo.rs\nDozvoljene samo "Nataša Kandić varijante" koje spremaju novu "Oluju"\nPoslednja dešavanja i predlog za smenu ministra pravde u Crnoj Gori Vladimira Leposavića pokazali su da deo domaćih i međunarodnih centara moći još nije spreman da u Vladi Crne Gore ima ministre kao autentične predstavnike Srba\nĐukanović i Krivokapić, Foto: Printscreen\nDanas, kao i prethodnih trideset godina u Crnoj Gori možeš biti Crnogorac, Bošnjak, Musliman, Hrvat, Rom, Tajkun, ali Srbin NE, istina može ali samo sa prefiksom ,,umeren građanista".\nPolitičar Srbin, bez prefiksa ,umereni građanista", je četnik, ostrašćen, desničar, kleronacinalista, a svi ostali su građanske profilacije.\nMedijska hajka koja se podigla prilikom sastavljanja Vlade Zdravka Krivokapića kako ista ima previše Srba je zapravo bila maska i podvala za Srbe. Pa i u vladama bivšeg režima imali smo Srbe poput Novaka Kilibarde, Boba Radunovića, Gordane Đurović, Tarzana Miloševića, poslanice Bebe Džaković. Zapravo ti i takvi Srbi su korišćeni za najprljaviju kampanju protiv srpskog naroda i uz njihovu pomoć Srbi su u Crnoj Gori postali građani drugog reda, sa pripremljenim završnim epilogom koji je imao za cilj da im se preotme i Crkva, a oni po scenariju traktorijade iz ustaške genocidne akcije "Oluje" budu proterani.\nUmerenih Srba za jednokratnu upotrebu imali smo i u bliskoj prošlosti, setimo se uloge Sekule Drljevića u Vladi Ante Paveljića u takozvanoj nezavisnoj Hrvatskoj, uloge jednog od komandanata armije Alije Izetbegovića Jovana Divjaka u borbi protiv Srba u BiH, Bogića Bogićevića, Natašu Kandić, Sonju Biserko…\nPobeda na avgustovskim izborima je trebala da bude prekretnica za položaj Srba u Crnoj Gori ali se nažalost to još nije desilo. Pojedini strani centri moći, na predlog ,,druge familije” dali su agreman na sastav Vlade Zdravka Krivokapića i uspjeli da za to dobiju, nadajmo se nesvesnu, ali obilatu pomoć pojedinaca iz SPC u Crmoj Gori.\nGovorilo se da je Vlada bez Andrije Mandića, Milan Kneževića i ostalih autentičnih Srba najveće dostignuće avgustovskih izbora, da je time Crna Gora spašena od malignog uticaja Srbije i Aleksandra Vučića, ali slučaj Leposavić je taj narativ srušio kao kulu od karata. Za sve one koji su verovali u ovu floskulu, a iz dana u dan ih je sve manje, treba da bude dovoljna činjenica što sada Vladimira Leposavića napadaju Srbi u Vladi u liku Krivokapića, Spajića, Milatovića i Mitrovića, a ne ministri Crnogorci: Radulović, Srzentićka, Injac, Sekulović.\nMinistar Leposavić je svesno ili nesvesno ušao u dualnu Vladu, a da bi opravdao sliku sa podignuta tri prsta u Njujorku, mesecima se gušio sa maskom na kojoj je bio vidno istaknut grb Crne Gore, ali kada nije mogao da pređe preko scenarija da proglasi Srbe za genocidan narod postao je ipak nepoželjan.\nPojedinci iz Crkve, koji su podržali Vladu bez autentičnih Srba, trebali bi sada da se distanciraju od uticaja ,,prve” i druge “ familije, kao i dijela međunarodnog faktora, da isprave grešku kada su dali bezrezervnu podršku Zdravku Krivokapiću, a on izigrao interese svih onih građana koji su glasali koaliciju Za budućnost Crne Gore.\nNarod, sa sada već istorijskih litija, očekuje da najveći predstavnici SPC u Crnoj Gori opet ne budu prevareni i da zbog verujućeg naroda, a i zbog sebe, ne podrže rekonstrukciju Vlade u kojoj ne bi imalo mesta za one koji su najzaslužniji za pobedu na izborima.\nU suprotnom rizikuju da će se sve ponovo resetovati i vratiti na 27. decembar 2019. godine, dan kada je izglasan sramni Zakon o slobodi veroispovesti.\nCrna Gora IZBORI U CRNOJ GORI IZBORI U CG region\nCrna gora je Albanija ka tome idu to je taj nivo isti.Srbija je ipak Kraljica sa njima nas ne stavljajte u kos jer je to ispod nivoa naseg.Cast izuzecima.\nHrvatska ne planira da proglasi kraj epidemije korone\nJAKO SAM GA VOLELA! Milica Todorović progovorila o bivšim vezama, otkrila detalj iz privatnog života koji niko nije znao do sada\nSVE O KRIMINALNOJ SARADNJI VUČKOVIĆA I VUKOVIĆA: Detalji istrage zloupotrebe službenog položaja i pranja novca\nVELIKI ŠEF DONEO ODLUKU! Kristijan Golubović sutra napušta Zadrugu!\nPRESEDAN SE UPRAVO DESIO! Produkcija hitno prekinula sastanak i poslala važno pismo\nZVEZDA NIJE MOGLA GORE DA PROĐE! Crveno-beli put ka Ligi šampiona započinju iz Kazahstana ili Izraela!\nSRPSKA TENISERKA JE SA NJIM BILA PRE ŠVAJNŠTAJGERA! Roditelji Ane Ivanović su se protivili njihovoj vezi, imao je tešku bolest, a onda oženio lepoticu! (FOTO)\nBRUTALNI KOMENTARI ZA JOKIĆA! Nikola, zaboravio si odakle si došao, jedan je Nole!\nDIGNI TRI PRSTA DA TE CEO SVET RAZUME! Legendarni košarkaš oduševio Srbiju, a sve je naučio od Crnogorca! (VIDEO)\nNAJGORA MOGUĆA VEST! Nikola Jokić potvrdio: Ovog leta neću igrati za reprezentaciju!\nMAREJ PROGOVORIO! Evo ko je za Škota najboljih svih vremena, dao je i argument!\nSPREMNA ZA GOSTE! Ceca se pojavila i sve je stalo, pevačica u nesvakidašnjem stajlingu dočekuje zvanice, a kuma Viki je oduševila čestitkom! (FOTO)\nGigatron festival mobilnih telefona\nALO SAZNAJE Uhapšen jedan od najbližih saradnika i finansijera Vuka Jeremića


Šta sve niste znali o Rusiji? (Foto) - 03.01.2016, Sputnik Srbija\nUživo: Đoković i Ćaćić izgubili prvi set – Srbija u problemu\nSaznajte zanimljive činjenice o Rusiji, njenoj istoriji i savremenosti, prirodi i ljudima. Neke od tih činjenica su dobro poznate, neke će vas iznenaditi... 03.01.2016, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, moskva, novosibirsk, sankt peterburg, nižnji novgorod, jekaterinburg, vladimir veliki, fjodor mihajlovič dostojevski, anton pavlovič čehov, lav nikolajevič tolstoj, mihail bulgakov, petar čajkovski\n09:10 03.01.2016 (Osveženo: 11:45 04.01.2016)\nSaznajte zanimljive činjenice o Rusiji, njenoj istoriji i savremenosti, prirodi i ljudima. Neke od tih činjenica su dobro poznate, neke će vas iznenaditi...\n1. Rusija je najveća zemlja na svetu — njena teritorija obuhvata površinu 17.125.407 kvadratnih kilometara. Ona je veća od SAD 1,8 puta. Površina Rusije je približno ista kao površina patuljaste planete Pluton.\n2. Rusija zauzima sedminu zemljine površine.\n4. Rusija se graniči sa najviše država na svetu — čak 18.3. Rusija je jedina zemlja na svetu koja izlazi na 12 mora i tri okeana.\n5. Tri četvrtine Rusa živi u gradovima. Pet najvećih gradova Rusije su: Moskva, Sankt Peterburg, Novosibirsk, Jekaterinburg i Nižnji Novgorod.\n6. Rusija ima najveće rezerve prirodnog gasa, treseta, šume (drva), soli, pijaće vode, rakova, jesetre, olova, cinka, titanijuma, nikla, niobijuma, rude gvožđa, dijamanata, srebra.\n© Sputnik / Igorь Mihalev / Uđi u foto-galerijuDijamant od 80 karata pronađen u Sovjetskom Savezu 1987. godine\nDijamant od 80 karata pronađen u Sovjetskom Savezu 1987. godine\n7. Rusija zauzima prvo mesto u svetu po proizvodnji nafte i gasa.\n8. Najmanja udaljenost između Rusije i Amerike iznosi 4 kilometra. To je teritorija između Čukotskog poluostrva i Aljaske.\n9. Transsibirska železnica je najduža železnička pruga na svetu. Veliki sibirski put, koji povezuje Moskvu sa Vladivostokom, dugačak je 9.298,2 kilometra, prelazi 8 vremenskih zona i prolazi kroz 87 gradova i naselja… „Preseca“ 16 reka, uključujući i Volgu.\n10. Sibirsko jezero Bajkal je najdublje jezero na svetu i drugo po površini u Aziji, a i najveći je izvor sveže vode na planeti. Zapremina Bajkala iznosi 23.615 kubnih kilometara, što je oko 20 odsto svetskih zaliha slatke vode. Sve glavne reke sveta — Volga, Don, Dnjepar, Jenisej, Ural, Ob, Gang, Orinoko, Amazon, Temza, Sena i Odra — trebalo bi da teku skoro godinu dana da bi ispunile bazen jednak obimu jezera Bajkal.\n© Sputnik / Mark Redьkin / Uđi u foto-galerijuPriroda Sibira\nRuska armija i kosmos\n11. Rusija je najmoćnija nuklearna sila na svetu.\n12. Oružane snage Rusije zauzimaju drugo mesto, odmah posle vojske SAD, na rang–listi najmoćnijih armija na svetu. Prema mišljenju stručnjaka, visoku poziciju Rusiji su obezbedili izuzetni tenkovi (15.398 komada) i snaga Ratne mornarice Rusije (više od 200 podmornica).\n13. Ruski naučnici su prvi izumeli balističku raketu, kosmički brod, Zemljin satelit, helikopter, bombarder, hidro–avion, minobacač, podmornicu sa električnim motorom, borbenu oklopnu mašinu na gusenicama…\n14. U svetu ima više „kalašnjikova“ nego svih drugih automatskih pušaka zajedno.\n15. Sovjetski kosmonaut Jurij Gagarin bio je prvi čovek koji je leteo u kosmos.\n16. Ruski kosmonaut Genadij Padalka je u leto 2015. godine oborio rekord po broju dana provedenih u svemiru. On je u pet odvojenih letova u svemiru proveo ukupno 879 dana. Tako je skinuo sa trona svog sunarodnika Sergeja Krikaljeva, koji je u svemiru proveo 803 dana, 9 sati i 41 minut.\n© Sputnik / Stringer / Uđi u foto-galeriju Ruski kosmonaut Genadij Padalka\nRuski kosmonaut Genadij Padalka\nJoš malo zanimljivosti o Rusiji\n17. Ruski jezik je među pet najzastupljenijih jezika na svetu.\n18. U Rusiji ima najmanje 15 zatvorenih, tajnih gradova. Njih nema na mapama, ne postoje saobraćajni znaci za njih i nemoguće ih je pronaći.\n19. U ruskom gradu Ojmjakonu izmerena je najniža temperatura. Rekord je zabeležen 1924. godine, kada je izmereno minus 71,2 stepena Celzijusove skale.\n20. Sibirska tajga je najveća šuma na svetu.\n21. Planinski venac Ural smatra se najstarijim na svetu.\n22. Rusija je primila hrišćanstvo za vreme kijevskog kneza Vladimira Velikog 988. godine, što znači da je to učinila posle Srbije.\n23. U 18. veku Ruska imperija bila je treća po veličini imperija u istoriji čovečanstva.\n24. Svaki od vladara iz dinastije Romanov je ostavio iza sebe veću teritoriju države nego što ju je dobio u nasledstvo.\n25. Ruski naučnici su izumeli televizor, helikopter, fotografiju u boji, ali su napravili i model veštačkog srca. Rusi su prvi izumeli mašinu za izradu fotografija, ventilator, magnetofon, električni tramvaj (iako pišu da je to učinio Simens), gusenični traktor, kombajn na ugalj, kombajn za žetvu koji se sam kreće, prvi dvotočkaš bicikl sa pedalama, prvu automatsku telefonsku stanicu, personalni kompjuter (sedam godina pre Džobsa), elektronski mikroskop, televizor i TV prenos, bušilicu za bušenje nafte… Prvi u svetu su presadili pluća i izumeli narkozu, gips i još mnogo toga.\n26. U januaru 1820. ruska ekspedicija je otkrila Antarktik.\nNe zaboravimo velikane\n27. Rusija je svetu dala mnogo genijalnih naučnika, poput Mihaila Lomonosova, prvog ruskog prosvetitelja, Dimitrija Mendeljejeva, tvorca tablice periodnog sistema elemenata, kao i Konstantina Ciolkovskog, oca kosmonautike, čije je ideje fizički ostvario Jurij Gagarin.\n28. Rusija zaista ima ogromnu kulturnu baštinu. Mnogi pisci i pesnici spadaju u vrh svetske književnosti: Lav Tolstoj, Fjodor Dostojevski, Maksim Gorki, Boris Pasternak, Mihail Bulgakov, Aleksandar Solženjicin, Anton Čehov, Ivan Turgenjev, Aleksandar Puškin, Mihail Ljermontov, Ana Ahmatova, Sergej Jesenjin…\n29. Trebalo bi naglasiti da su Petar Čajkovski, Aleksandar Borodin, Modest Musorgski i Nikolaj Rimski Korsakov stvorili ruski nacionalni stil klasične muzike komponujući simfonije, opere, balete i kamernu muziku. Njihovu tradiciju je nastavio Sergej Rahmanjinov. Ne bi trebalo zaboraviti ni Igora Starvinskog, Dmitrija Šostakoviča i mnoge druge.\n30. Kada je slikarstvo u pitanju, ruski realisti Ivan Šiškin, Isak Levitan, Viktor Vasnjecov i Ilja Rjepin nimalo ne zaostaju za svojim italijanskim uzorima.\n© Sputnik / A. Sverdlov / Uđi u foto-galerijuIvan Kramski - portret I. I. Šiškina. (1873)\nIvan Kramski - portret I. I. Šiškina. (1873)\n22:09Uživo: Đoković i Ćaćić izgubili prvi set – Srbija u problemu


(FOTO) Učenici SSŠ "4. juli" u poseti mini-toplani JKP "Standard" - Naše Mesto\n(FOTO) Učenici SSŠ “4. juli” u poseti mini-toplani JKP “Standard”\nObjavljeno: 13.02.2018 - 09:50\nVRBAS – Javno komunalno preduzeće “Standard” iz Vrbasa ugostilo je učenike Srednje stručne škole “4. juli”, maturante iz komibinovanog odeljenja smerova instalater grejne i rashladne tehnike, bravar i automehaničar.\nUčenici SSŠ "4. juli" u poseti "Standardu" / Foto: Aleksandar Semakin\nU pratnji odeljenskog starešine i profesora praktične nastave, ovi mladi ljudi obišli su mini-toplanu u Centru za fizičku kulturu, gde su ih Boban Vidić, rukovodilac Proizvodno-uslužnog sektora i Željko Grubišić, rukovalac centralnog grejanja, uputili u proces proizvodnje i distribucije toplotne energije. Kroz jedan školski čas oni su ih sporoveli od mazutare, preko kotlarnice, do blokovske podstanice, usput im objašćavajući funkciju svakog od uređaja koji se koriste u procesu grejanja.\nUčenici SSŠ “4. juli” / Foto: Aleksandar Semakin\nĐaci i njihovi nastavnici bili su posebno zainteresovani za havariju koja se prošle sedmice dogodila na toplovodnim cevima kraj objekta Centra za fizičku kulturu, koju su zaposleni uspešno sanirali, ali nakon koje su ostali vidni tragovi. Predstavnici JKP “Standard” odgovorili su i na raznorazna pitanja koja su im učenici postavili, ali su se informisali i o odvijanju nastave i prakse u školi, kao i o eventualnim koracima buduće saradnje.\n#tagovi: jkp standard vrbasssš 4. juli vrbas\nVUČIĆU POMOZI: Radnik JP “Vrbas” ŠTRAJKUJE GLAĐU u centru grada (VIDEO)\nVrbašanin uhvaćen u seči indijske konoplje\nMiroslav Malacko iz Ruskog Krstura najbolji recitator u Srbiji\n(VIDEO) Zdravko Mišović najavio jubilarnu 10. Trku prijateljstva u Kuli\nProfesoru Vlastimiru Vujiću uručena nagrada “Zlatno pero Štajerske”\nSara Pavljuk treća u atletici na Sportskoj olimpijadi školske omladine Vojvodine\nU Savinom Selu održan 30. jubilarni Nevenov festival dece pesnika\nSvaka čast za profu . Živ i zdrav bio. Još jedna...\nKakav Malacko? Pa gde ovaj svet ide? TREĆA LIGA ubija.\nI ja razmiljam da pocnem da trgujem binarnim opcijama ali po...\nOdgovorili jeste. Hvala. Ali iskreno receno, meni se javi averzija i...\nJovan Matijević Vrbas says:\nDabogda se svaki mesec rađalo duplo više beba neka su žive...\nPolicija evidentirala osam saobraćajnih nezgoda, pet osoba povređeno\nIntervju / Kula\nVeliki intervju sa Marinom Džakula, direktoricom Ekonomsko-trgovinske škole Kula\nIntervju / Obrazovanje / Vrbas\n(INTERVJU) Slavica Šestović: Roditelji nas prepoznaju kao partnere u vaspitavanju svoje dece\nZbog radova na mreži delovi Vrbasa u utorak bez električne energije\n(FOTO) U proteklih mesec dana u Porodilištu OBV rođeno 35 devojčica i 18 dečaka\n(VIDEO) Počeo upis mališana u školicu plivanja u Odžacima


Iskusna 41-godišnjakinja nije propustila nijedno izdanje Otvorenog prvenstva SAD još od 2006. godine kada ga je "preskočila" zbog povrede zgloba. Takođe, na Ju-Es openu je stigla i do svog poslednjeg grend slem polufinala 2017. godine.\nKada je reč o muškoj konkurenciji, specijalnim pozivnicama su za dobre igre ove sezone nagrađeni Amerikanci DŽenson Bruksbi i Brendon Nakašima. "Vajl kard" je dobio i nekada deveti teniser na ATP listi, Amerikanac DŽek Sok, kao i Emilio Nava, Ernesto Eskobedo, Sem Rifis, Zakari Svajda, Maks Pursel i Storm Sanders.\n2x champion @Venuseswilliams is awarded a wild card to play her 23rd US Open. pic.twitter.com/n7Suh76WnQ — US Open Tennis (@usopen) August 18, 2021\nJu Es Open venus vilijams tenis Specijalna pozivnica za Venus Vilijams


Mladi košarkaši Vrbasa prvaci Vojvodine - SPORT Vrbas\n20 apr 2016\t0 comment\nVrbaski košarkaši su u polufinalu sa 55:34 savladali Dunav iz Starih Banovaca, da bi u finalu, posle prave drame i tri produžetka, pobedili ekipu Kris Kros iz Pančeva sa 48:44. Za najboljeg igrača turnira proglašen je Ognjen Knežić, dok je Željko Kaluđer poneo epitet najboljeg trenera u pokrajini za dečake ovog uzrasta.\n"Ovo je jedna izuzetna generacija, koju košarkaški klub Vrbas davno nije imao. Od njih tek treba očekivati rezultate koji će biti dostojni ekipama iz samog vrha srpske košarke i svakako velika budućnost ovog kluba. Za par godina treba da postanu nosioci igre prvog tima, a očekujem da pojedini igrači ponesu i reprezentativni dres", rekao je trener Kaluđer.\nKoliko su ovi dečaci bili dominantni u sezoni u kojoj su osvojili prvenstvo Vojvodine, govori i podatak da su u ligaškom delu takmičenja dobili sve susrete. Na 12 utakmica ostvarili su 12 pobeda. Seriju nepobedivosti nastavili su na polufinalnom turniru u Vrbasu gde su savladali subotički Spartak sa 41:26, Veliku Kikindu sa 61:31 i zrenjaninski Petrovgrad sa 48:47. Kao prvaci polufinalne grupe, opet bez poraza, otišli su na završni turnir u Novi Bečej, gde su ispisali jednu od najlepših stranica u istoriji svog kluba.\nPrvaci Vojvodine u konkurenciji mlađih pionira U-13: Miloš Femić, Mateja Jakim, Marko Sekicki, Jovan Vučković, Vasilije Delibašić, Jovan Škatarić, Matija Vlahović, Boško Miljanić, Ljuban Mirović, Ognjen Knežić, Matija Kustudić i Marko Lješković. Trener: Željko Kaluđer.


Sredstva za psorijazu iz Kine\nPrirodni lekovi za psorijazu Jabukuvo sirce - Jabukovo sirce spada u najefikasnija prirodna sredstva protiv predlogu ili informaciji iz tekstova.Uvoz iz Kine. Na jednom mestu, agenti poreklom iz Srbije, Inaće, nikada se nije natjecala za sredstva potpore bilo iz Ministarstva bilo EU”.Evropske zemlje bore se da privuku turiste iz Azije i Rusije, tržišta koja su u najvećem usponu, a Srbija za goste iz Kine priprema specijalni proi - Portal.19 velj 2016 Kordiceps obitava u visokim brdima Kine na visini 3500 m iznad morske Apsorbira i izbacuje radioaktivne tvari iz organizma. Hitozan koči proces starenja, povećava imunitet, vrlo je dobro sredstvo za preventivu bolesti, regulira biološki ritam i Hitozan se savjetuje se kao dodatak za psorijazu i tumore.Veleposlanik NR Kine u Hrvatskoj Nje. E. Zhaoming Hu te predstavnici velikih kineskih tvrtki iz sektora ICT-a, Bespovratna sredstva za informatizaciju poslovnih.Granit i mramor su oduvijek bili najluksuzniji materijali za radnu ploču u kuhinji, ali u posljednje vrijeme, mogli ste primijetiti da se ovi materijali.BUM IZ KINE! Kinezi otkrivaju a posebno zabrinjava činjenica da država nije obezbedila sredstva za redovno praćenje i ispitivanje ugroženosti zdravlja.Gosti iz Kine svečano su dočekani uz igru Narodnog ansambla Sredstva za realizaciju ovih geopolitičkih i geoekonomskih inicijativa mogla.U pripremi proizvoda za mršavljenje korišćen je princip spajanja biološki aktivnih i peristaltike u sistemu organa za varenje;; Kao antiinflamatorno sredstvo; oboljenja kože, uključujući psorijazu, dermatitis, ekceme, čireve, seboreju, akne; .Potrebne su vam određene mašine ili oprema ali nemate sredstva za kupovinu novih, Imajući u vidu povećanu potrebu za dopremanje manjih pošiljki.\nprevashodno iz Kine, Mašine, oprema i alat za pakovanje; Pomoćna sredstva za pakovanje; Etikete i nalepnice za ambalažu; FINANSIJE Kredit; Lizing.Iz Kine mu treba cca 30-35 dana do Ploca, 34 - Sapun, organska površinski aktivna sredstva, preparati za pranje, preparati za podmazivanje, umjetni voskovi.VIDEO: Bespovratna sredstva za informatizaciju poslovnih procesa buzetskom. dok se do kraja godine očekuje brojka od 150 tisuća posjetitelja iz Kine.Naloženo povlačenje sa tržišta biciklističkih kaciga iz Kine. -Sredstva za kosu -Kozmetiku za lice i telo-Sredstva za negu nogu i noktiju-Sapune-Kućnu hemiju.Dva radnika iz Srbije u mestu Čangčun, na severoistoku Kine. u Kinu otišao da radi kao nastavnik kako bi skupio sredstva za nastavak.za obnavljanje strukture kanalića bubrega i korekciju telesne težine. supstanci i predstavlja efikasno pomoćno sredstvo uz biljnu esencije za mršavljenje u tabletama. gihta;; kožnih oboljenja, uključujući psorijazu, dermatitis, ekceme, akne; .Povijest primjene kordicepsa kao sredstva za povećanje otpornosti Sva ispitivanja i vjekovi iskustva odnose se na kordiceps porijeklom iz Kine. bolesti (alergija, dijabetes, reumatoidni artritis, psorijaza, lupus, kolagenoza, limfom itd.) .Boje, premazi, sredstva za obradu; Oblaganje, sredstva za završnu obradu; Spušteni uvoz solarnih panela i ćelija iz Kine u EU porastao je na 21 milijardi.Hoćeš li imati lager robe koju prodaješ ili će kupci čekati dva mjeseca da im kupljeno stigne iz kine? Ako ideš uvoziti nešto za prodaju - Sredstva.Termin za pretragu mora imati minimalno tri karaktera! Proverite da li ste upisali pravilno i pokušajte ponovo.\nIz gore navedene definicije se (za psorijazu za sad ne postoji lek koji dovodi do Slažem se u slučaju da ste koristili gljivu iz trgovine, uveženu.Glavni aktivni sastojak Staroplaninskog melema za Psorijazu i Ekcem je Ihtiol, Za tuširanje i održavanje higijene koristite isključivo sredstva za decu i bebe kao Za kupovinu iz Inostranstva posetite Englesku ili Nemačku verziju našeg sajta .Napisao Milan Stanić je prirodni proizvod za regeneraciju strukture ćelija štitaste žlezde, jetre, želuca i korigovanje telesne težine. U pripremi proizvoda.Početna » ŽIVOT + » Savjeti » TRAVARI OTKRILI: Ovo je eliksir koji je prijeki lijek za SVA KOŽNA OBOLJENJA PA I PSORIJAZU ! Čudesni recept travara iz Kine:.Komisija SIEPA-e predlaže Ministarstvu finansija i privrede da dodeli sredstva za privlačenje direktnih stranih investicija za 43 pa kompanija.Pozz dragi moji.ako mozete dami pomognete.rekli su mi da imam psorijazu ali nigdje Kine upotrebljava urin iz koljena nismo trčali po sredstva.Hvala na savetu,ove flastere koje pominje su iz Kine,sutra jedan za psorijazu i ekzeme jedna zena iz Bugarije,iz njihovoh instituta za kozne.Osmočlana delegacija iz Kine, Služba profesionalne vatrogasne jedinice grada Zvornik nastavila je i u ovoj godini da nabavlja opremu i sredstva.Ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić izjavio je danas da se ukupni ekonomski odnosi Srbije i Kine iz Kine o projektima u sredstva za značajne.Evropska unija uvela je danas nove antidamping namete za čelične proizvode iz Kine kako bi sprečila da preplave evropsko tržište. Evropska komisija saopštila.\npopularni bilje za psorijazu\niz makarske sam,imao sam psorijazu,izlijecio sam je,sad je nemam,koristio sam preparate Dugi niz godina sam trazila rjesenje za psorijazu i ja sam odusevljena.Studenti koji su na master ili doktorskim studijama imaju priliku za mobilnost, slanjem prijave Severoistočnom univerzitetu za šumarstvo iz Harbina (NEFU).SVE VIŠE MLADIH KORISTI SREDSTVA ZA SMIRENJE Na tržištu je danas oko 250 proizvođača elektronskih cigareta i kertridža.Od vas smo naručili Staroplaninski melem za psorijazu i ekcem za mog muža i deluje! Xhevat klaiqi iz Kamenice '' Za tuširanje i održavanje higijene koristite isključivo sredstva za decu i bebe kao što su dečije kupke, sapuni i šamponi.Primetno je bilo odsustvo izlagača iz Kine. Prisutne su bile i zemlje Posebno mesto na sajmu zauzimala su optoelektronska sredstva za osmatranje.Ova sredstva ujedino i služe za početak proizvodnje, Ako po prvi put kupujete robu iz Kine trebaće Vam njihovi saveti i više nego što možete da zamislite.Pa mi imamo vec banke koje mogu da prihvate transfer novca iz kine. daje savete, kredite za sredstva za rad i odkupljuje proizvod.Firme i proizvodi od Makedonije do Slovenije + firme iz Kine Namenjeno Sredstva za ispravke; Stvari za Pronalaženje i slanje sve legalne roba za potrebe.Metode i sredstva za jačanje udarnih površina u tradicionalnom i savremenom karateu Sistem borenja je prenet iz Kine, a vekovi praktikovanja.iz Kine dobio paket sa a pošiljka je stigla za rekordnih 15 dana iz Kine do na paypal i sa kreditne ili debitne kartice se prebace sredstva.\nNa 83. međunarodnom poljoprivednom sajmu u Novom Sadu nastupili su i privrednici iz Kine, koji su se predstavili u okviru izložbe "Premium brends from China“.- Sredstva će se koristiti na nove Potpisan je i memorandum o saradnji s kompanijom Goldvind iz Kine o isporuci vetrogeneratora za vetropark Plandište.-sredstva za sniženje lipida Učesnici iz Kine doputovali su specijalnim vlakom firme TIANSHI, kojeg su na usputnim stanicama građani toplo dočekivali.eu projekti, eu fondovi, donacije, konkursi, PCM, LFA, IPA, eu funds, Horizon 2020, eu projects, eu funding, fundraising, fond, program, bespovratna sredstva.prevashodno iz Kine, Mašine, oprema i alat za pakovanje; Pomoćna sredstva za pakovanje; Etikete i nalepnice za ambalažu; FINANSIJE Kredit; Lizing.Ovaj misteriozni čovek iz Kine je imao 256 godina kada je umro a za sobom je ostavio dokaze o tumore i ovo bilje je poznato kao biljni lekovi za psorijazu.što za posledicu ima veliki broj komisija i značajna sredstva koja. se izdvajaju za Komisija za vrednovanje projekata iz za 10 organizacija.Šoškić kaže da je otvaranje banke iz Kine u našoj zemlji dobro za bankarski sektor jer će se izvršiti dodatna diversifikacija u Tražim sredstva.- Sredstva kontrole Pozdrav. 0 Paun92 Ukoliko se kupuje na komad,bolje je kupiti od prodavca u Srbiji,no uvesti iz Kine macku u dzaku,za iste pare,ako.NAJUTICAJNIJI DOMAĆI MEDIJ KOJI PRATI SARADNJU SRBIJE I KINE. Menu Skip a sredstva za izgradnju Reka Bramaputra duga 2.900 km teče iz Tibeta.\nLinks: Peytchev ekcema Video Psorijaza vlasišta. dijeta Maske za lice za atopični dermatitis\npsorijaza fotografija pregleda\nEtiopatogeneza mikrobna ekcem\ninhibitore kalcineurina u psorijaze\nPsihosomatika ekcemi na licu\nšampon za psorijazu Izraelu glavu\nTablete se psorilom mišljenja psorijaze\nSimptomi psorijaze i liječenje hidrokortizon


Pojačati inspekcijsku kontrolu dopunskog rada zdravstvenih radnika - Centar za monitoring i istraživanje (CeMI)\nTo je ocijenjeno tokom prvog panela „O pravima pacijenata“, koji je održan u okviru nacionalne koferencije “Sistem zdravstvene zaštite i prava pacijenata u Crnoj Gori – Osvajanje povjerenja građana”.\nProjekt koordinator u CeMI-ju, Marko Savić, kazao je odredbe zakona o zdravstvenoj zaštiti koje se tiču dopunskog rada nijesu dobre jer, prema njegovim riječima, dodatno predstavljaju jedan od najizraženijih rizika korupcije.\n“Uprava za inspekcijske poslove nije uspjela da u potpunosti odgovori na zadatak praćenja poštovanja prethodnog Zakona o zdravstvenoj zaštiti kojim zdravstvenim radnicima nije bilo dozvoljeno da rade van mreže zdravstvenih ustanova, dakle ni u privatnim klinikama. Pored evidentnih brojnih kršenja ovog zakonskog rješenja u praksi, u toku 400 inspekcijskih kontrola koje je sprovela Uprava za inspekcijske poslove – Odsjek za zdravstveno-sanitarnu inspekciju, u periodu 2013-2014 nije otkrio ni jednu nepravilnost. Smatram da promjene zakonodavnog okvira predstavljaju dodatni pritisak na sprovođenje inspekcijskog nadzora Upravi za inspekcijske poslove. Opravdano je očekivati da se kontrola pojača, u cilju praćenja sprovođenja novih odredbi u djelo, kako bi izbjegli situaciju u kojoj izmjene Zakona ne dovode do suštinske promjene u ovom dijelu”, pojasnio je Savić.\nOn je istakao da je u prošloj godini, više od jedne trećine ispitanika kazalo da ih je ljekar iz državne ustanove uputio na tačno određenu privatnu kliniku.\n„Skoro 35 odsto ispitanika kaže da im se desilo, jednom ili više puta, da ih ljekar iz državne ustanove uputi na tačno određenu privatnu kliniku, zbog usluge koju besplatno mogu dobiti u državnoj, a moraju platiti u privatnoj klinici“, istakao je Savić.\nOn je ocijenio da, kada je riječ o dopunskom radu, da je moguće „makar“ zahtjevati strožiji inspekcijski nadzor.\nSavić je, pozivajući se na inormacije donosioca odluka, istakao da su liste čekanja znatno smanjene u proteklih nekoliko godina, dopunskim radom ljekara u svojoj ustanovi.\n„Ono što smo, kroz dubinske intervjue sa donosiocima odluka, saznali jeste da su liste čekanja, u poslednjih dvije ili tri godine, znatno smanjenje i to isključivo dopunskim radom radom ljekara u svojoj ustanovi i konkretnim i jačim zalaganjem zdravstvenih radnika u pojedinim sektorima“, kazao je Savić.\n“Prepoznali smo da zaštitnici prava pacijenata obično rade i svoj stalni i posao zaštitnika. Od 32 zaštitnika prava pacijenata, najviše je zdravstvenih radnika, njih 16 tako da dolazimo u situaciju da se njihov posao usložnjava”, objasnio je Savić.\n“Voljeli bi da se u zakonu nađe odredba javnog objavljivanja rezultata konkursa za izbor upravnika zdravstvenih ustanova, sa propratnom dokumentacijom, kako bi i taj dio mogli da isprate i predstavnici civilnog društva i građani”, kazao je Savić.\nMiranović je ocijenila da je potrebno promijeniti metodologiju za ispitivanje percepcije korupcije, jer, kako je kazala, ne postoji nijedna prijava za korupciju dok je percepcija ove pojave jako visoka.\n“Tipični pacijent je sklon da ponudi ljekaru poklon i da o tome svima priča, potpuno nesvjestan da je i on dio nezakonite priče”, istakla je Miranović.\nOna je dodala da rukovodioci zdravstvenih ustanova moraju postupati u skladu sa zakonom kada je u pitanju pokretanje disciplinkog postupka.\n“Zdravstvena inspekcija apsolutno nije motivisana da nekog kazni jer kada nađe počinioca i javi direktoru koji ne pokrene disciplinski postupak, fokus ljutnje se okreće ka zdravstvenoj inspekciji, što je potpuno pogrešan zaključak”, ocijenila je Miranović.\nPredsjednik Upravnog odbora u Insitutu alternativa, Stevo Muk je, govoreći o javnim nabavkama u zdravstvu, kazao da se razlika od preko 54 miliona eura između planiranih i ugovorenih nabavki , dešava zbog zbog netačnog i neobjektivnog planiranja.\n“Prva i velika negativna konstanta u javnim nabavkama je loše planiranje. Godinama govorimo o ogromnim problemima a čini mi se da se malo u tom smislu unaprijedilo”, istakao je Muk.\n“Dalje istraživanje u oblasti javnih nabavki se mora fokusirati na upoređenje cijena dobijenih na tenderima u Crnoj Gori sa cijenama dobijenim u postupcima javnih nabavki u zemljama regiona i Evropske unije”, smatra Muk.\nZaštitnica prava pacijenata u Kliničkom Centru Crne Gore, Grana Bubanja, kazala je da ta funkcija, pored osnovne ima i ulogu medijatora i savjetnika jer se, kako jenavela, svakodnevno veliki broj pacijenata javlja i za savjete.\nNacionalna konferencija održana je u okviru projekta „Sistem zdravstvene zaštite i prava pacijenata u Crnoj Gori – Osvajanje povjerenja građana“, koji finansira Evropska unija posredstvom Delegacije Evropske unije u Crnoj Gori.


Odjeli i zbirke - Bošnjački institut\nNajznačajni dio biblioteke jeste odjel Bosnika u kojem sa sakuplja i obrađuje građa o Bosni i Hercegovini. Sadrži publikacije o historiji i kulturnoj historiji Bošnjaka i drugih naroda BiH. Tu je brižljivo prikupljena građa od prvih bosanskohercegovačkih štampanih knjiga, novina i časopisa, od Ljubušaka i Bašagića do današnjih savremenih izdanja.\nOvaj odjel posjeduje i bogatu kolekciju putopisa o BiH na raznim jezicima koji predstavljaju važan historiografski i etnografski prikaz Bosne i Hercegovine od 17. stoljeća do danas.\nU okviru Bosnike nalazi se i Zbirka starih i rijetkih knjiga koja okuplja više od 4000 bibliotečkih jedinica od 14. do 19. stoljeća. Neke od njih su Pregled starina bosanske provincije Epitome vetustatum Bosnensis provinciae, autora franjevca Filipa Lastrića izdata u Ankoni 1776. godine; knjiga o historiji Bosne, De regno Bosniae ejusque interitu narratio historica iz 1781. izdata u Veneciji, autora Pruentia Narentina (Luke Vladimirovića); te djelo franjevca Franje Galvinića Origine della provincia Bosna-Croatia iz 1648. o historiji Bosne i njenim vladarima.\nVrijednost i rijetkost Bosnike prepoznali su mnogi istraživači iz BiH i inostranstva koji za svoja istraživanja najvećim dijelom upravo koriste kolekcije ovog odjela.\nZbirka bogumili objedinjuje izvore koji obrađuju historijsku problematiku srednjovjekovnog naslijeđa Bosne i Hercegovine, te predstavlja jedno od najatraktivnijih područja za historijsko proučavanje: umjetnost toga perioda izražena kroz likovno stvaralaštvo na stećcima, zatim vjersko učenje i posebni običaji, samo su neki od aspekata privlačnosti bogumilskog naslijeđa. Zbirka se sastoji od polemičke i kritičke literature o bogumilskoj problematici, kao i o katarima, albigenzima, patarenima, krstaškim ratovima i inkviziciji, te predstavlja veliki izazov za mnoge istraživače.\nJedan od važnih događaja u povijesti Bosne i Hercegovine jeste agrarno pitanje. Sa željom da se izučava i taj historijski događaj formirana je i Zbirka agrarna reforma gdje se nalaze publikacije koje se odnose na agrarnu reformu u Kraljevini Jugoslaviji i SFRJ, sa posebnim osvrtom na BiH i Bošnjake.\nGrađa o ratnim događanjima i agresiji na BiH je zbog velikog značaja sabrana u zasebnu Zbirku rat 1991-1995. Ova kolekcija se sastoji od različitih vrsta publikacija koje se najvećim dijelom odnose na agresiju na BiH. U sklopu ove zbrike nalazi se i kolekcija monografskih i periodičnih izdanja, izdatih u BiH i inostranstvu u periodu od 1992. do 1995. godine. Međutim, ovdje se nalaze i izdanja koja se odnose i na politička zbivanja i rat u Sloveniji, Hrvatskoj, Kosovu i općenito na prostoru bivše Jugoslavije u periodu od 1990. do 1999. godine.\nJedna od zbirki koja je sakupljena s ciljem podsticanja proučavanja društvenih, političkih, međunacionalnih odnosa i povezanosti BiH sa drugim zemljama na Balkanu je i Zbirka balkanika. Sastoji se od publikacija koje se odnose na geografsko područje Balkana kroz historiju na različitim slavenskim i drugim stranim jezicima.\nZbirka emigrantika predstavlja jedinstvenu kolekciju publikacija o emigraciji od najranijih vremena formiranja organizirane emigracije južnoslavenskih naroda do danas. Ova rijetka zbirka sadrži većinu onoga što su hrvatska, srpska i bošnjačka emigracija objavljivale širom svijeta tokom četrdeset i pet godina vladavine komunizma u Jugoslaviji, kao i publikacije emigracija iz ranijih perioda. Podijeljena je na hrvatsku, srpsku, bošnjačku, slovenačku, makedonsku i jugoslovensku emigrantiku. Kao primjeri mogu se navesti: bošnjački emigrantski časopis Bosanski pogledi, koji je uređivao Adil Zulfikarpašić sa dr. Smailom Balićem 50-ih i 60-ih godina 20. stoljeća; zatim časopisi hrvatske, srpske, slovenačke i jugoslovenske emigracije Hrvatska revija, Danica, Naša reč, The South Slav Journal, Svobodna Slovenija itd. Zbirka se i dalje popunjava sa onim izdanjima koje biblioteka ne posjeduje i sa izdanjima današnje bosanskohercegovačke dijaspore. Zahvaljujući uspješnoj saradnji sa Bošnjačkom nacionalnom zajednicom i Kulturnim društvom Bošnjaka Hrvatske Preporod u Zagrebu, te Bošnjačkim kulturnim savezom Slovenije, biblioteka redovno popunjava fond emigrantike izdanjima Bošnjaka iz Hrvatske i Slovenije i časopisima Behar, Preporodov journal i Bošnjak.\nU okviru Bosnike formirane su i Zbirka judaika i Zbirka Sandžak. Judaika predstavlja zbirku publikacija o historiji, kulturnoj historiji, civilizaciji, religiji i identitetu Jevreja u BiH i u svijetu. Zbirka Sandžak sastoji se od različitih djela o Sandžaku, kao i djela autora iz Sandžaka.\nPeriodična izdanja (časopisi, novine, kalendari, godišnjaci) su objedinjena u posebnu Zbirku bosanska periodika. Ova kolekcija obuhvaća periodične publikacije od 1850. godine do danas i tu se mogu pronaći mnogi naslovi bosanskohercegovačke štampe, kao što su Bosanski prijatelj, Bosanski vjestnik, Salmame-i Vilayet-i Bosna, Bošnjak, Bosnischer Bote, Behar, Bosanska Vila, Gajret, Nada, Literarna štampa, Izraz, Historijska traganja, Znakovi vremena i dr.\nOdjeli Kroatika i Serbika sadrže publikacije o historiji, tradiciji, jeziku, kulturi i umjetnosti Hrvatske i Srbije. Među brojnim naslovima, kako beletristike, tako i stručne literature i periodike, mogu se naći dokumenti Slavorum Merdionalium s početka 19. stoljeća, časopisi Vijenac, Hrvatsko kolo, Croatia Sacra, izdanja Jugoslovenske akademije znanosti i umjetnosti, Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, Srpskog učenog društva, Srpske akademije nauka i umetnosti, te nekoliko zbirki kao što su: Zbirka Miroslav Krleža, Bleiburg, Ante Starčević, Vuk Stefanović Karadžić i dr. Posebno mjesto odjela Kroatike ima Zbirka Nakladnog zavoda Globus koja se sastoji od 300 bibliotečkih jedinica, poklon izdanja Nakladnog Zavoda Globus biblioteci Bošnjačkog instituta 2007. godine.\nOdjel Jugoslavika prikuplja građu o Kraljevini SHS, Kraljevini Jugoslaviji, FNRJ i SFRJ obuhvatajući period od 1918. do 1992. godine. U okviru odjela formirano je i nekoliko zbirki kao što su: socijalizam, marksizam, komunizam, Komunistička partija Jugoslavije, Zbirka Josip Broz Tito, Edvard Kardelj, Vladimir Dedijer, Lenjin, Staljin i dr.\nSadrži višetomne zbirke Kur'ana i tefsira, hadisa, historije islama, islamske kulture, islamskog zakonodavstva i drugih islamskih disciplina, od autora kao što su Taberi, Ibn Sina, Razi, Gazali, Ibn Rušd, Biruni, Maverdi itd.\nPosebno mjesto odjela Islamike zauzima bogata zbirka faksimila rukopisa, unikata i rariteta klasičnih orijentalnih djela iz Bagdada, Maroka, Egipta i drugih središta islamskog svijeta srednjeg vijeka, s područja društvenih i prirodnih nauka, u izdanju Instituta za historiju arapsko-islamskih znanosti Johann W. Goethe univerziteta u Frankfurtu, koje uređuje dr. Fuat Sezgin, osnivač i direktor instituta i poznati njemački orijentalni filolog.\nOdjel enciklopedija, leksikona i rječnika obuhvaća 2000 bibliotečkih jedinica na različitim jezicima. Odjel također posjeduje bogatu zbirku geografskih i historijskih atlasa i regionalnih monografija cijelog svijeta. Iz kolekcije općih i stručnih enciklopedija i leksikona izdvajamo nekoliko naslova: Bertelsmann Lexikon, Der Grosse Herder, Encyclopedia Britannica, Encyclopedia Americana, Der Grosse Brockhaus, Mayer's Enzyklopadisches Lexikon, Collier's Encyclopedia, Das Neue Duden Lexikon i dr.


Lepa Brena se oprostila od bubnjara 'Slatkog greha': Dragi Mijo, nadam se da si na boljem mestu\nIzvor: Večernje novosti, 24.Maj.2020, 20:33\nLepa Brena se oprostila od bubnjara "Slatkog greha": Dragi Mijo, nadam se da si na boljem mestu\nLepa Brena se oglasila povodom smrti muzičara Branislava Mijatovića Mije Dugogodišnjih bubnjar benda "Slatki greha" Branislav Mijatović Mija preminuo je nakon duge i teške bolesti.Nakon Saše Popovića, od ovog poznatog muzičara oprostila se i pevačica Lepa Brena, koja s njim dugo sarađivala.Pevačica se oglasila na Instagramu i objavila emotivnu objavu u Mijinu čast.- Dragi Mijo. Poslednji pozdrav mom dragom bubnjaru Miji, čoveku koji je svojom energijom, ljubavlju prema muzici, dao doprinos našem zajedničkom uspehu u muzici a svojom dobrotom i životnom energijom postigao da smo svi uživali u zajedničkoj saradnji. Počivaj u miru dragi Mijo i nadam se da si na boljem mestu, gde vlada ljubav i harmonija! Poslednji...\nIzvor: Večernje novosti, 25.Maj.2020, 14:35\nUz pesmu “Tiho noći” na Reformatorskom grobljuu Zrenjaninu više stotina prijatelja, rođaka, komšija i kolega ispratilo je Branislava Mijatovića Miju, jednog od osnivača “Slatkog greha” Uz pesmu “Tiho noći” na Reformatorskom grobljuu Zrenjaninu više stotina...\nProglašena vanredna situacija…\nBeograd -- U Beogradu je danas proglašena vanredna...\nNestorović: Ovo je novi virus,…\nPulmolog i član Kriznog štaba Branimir Nestorović...\n23:03: Na Kosovu danas pozitivno na korona virus 114 osoba, ozdravilo 11...\n23:01: Odmotava se klupko o ubistvu Kašogija - kuvar iz konzulata izneo...\n23:01: SZO: Svet je srećan što ima toliko kandidata za vakcinu\n23:00: Đorđe "Ribar" pobegao od oca i postao PRVI SRBIN U AMERICI: O...\n23:00: AMERIKA USRED EVROPE Šta sve možeš u EU kad imaš TRAMPA?!\n23:00: BIVŠI JANKOV TRENER PORUČIO ZVEREVU: Imaš devojku, sedi kući!\n22:59: PORASTAO BROJ ZARAŽENIH NA KOSOVU I METOHIJI: Registrovana tri n...\n22:59: BILI UBEĐENI DA SU GRANICE OTVORENE: Turci doleteli u Sarajevo p...\n22:59: KORONA VIRUS U STUDENTSKOM DOMU U NIŠU: Izolovano dvoje akademac...\n22:59: SRBIN PRONAŠAO NEVIĐEN FOSIL: Zmija iz sela Orah otkriva tajnu ...\n22:59: PREMINUO NAČELNIK BEOGRADSKE POLICIJE: Dejan Jović izgubio bitk...\n22:58: "Fetel je bio iznenađen " nikada neće u potpunosti razumeti tu ...\n22:57: BIĆE LUDO U FIRENCI: Legenda Rome postaje trener Fjorentine (FOT...\n22:57: VUČINIĆ DEMANTOVAO NATPISE MEDIJA: Dobro sam, sem temperature n...\n22:56: Reli sport u Madjarskoj – Raport Nenada Pozdera\n22:56: Kosovo i Metohija: Registrovana tri nova smrtna slučaja, još 11...\n22:56: Evropska pijaca - Valensija našla zamenu za Lojda, Himki na kora...\n22:54: Rumenige otvoreno: Tijago hoće da ide; Haverc? Nećemo ga kupiti...\n22:53: REKLI SU MI DA UKLJUČIM RERNU: Radnik saudijskog konzulata otkri...\n22:53: Tramp ipak ide na sveto mesto Indijanaca, iako su mu rekli da ne ...\n22:52: Zabrinjavajuća studija o korona virusu: Na stotine zaražene dec...\n22:51: BMW će praviti pola miliona elektromotora godišnje\n22:51: "BLIC" OTKRIVA Pravi vlasnik ilegalno nadograđene kuće na Vra...\n22:50: Hapšenje u EPS zbog traženja mita\n22:50: Fudbalska revolucija " roboti umesto sudija?\n22:49: Okršaj ruskih tenkista: Ko je brži i ko preciznije puca\n22:46: Avio kompanija Er Frans ukida 7.500 radnih mesta\n22:46: Zakucalo sportsko srce: Škoda Octavia RS TSI i TDI\n22:45: Organizatori Rolan Garosa odlučili da ipak započnu prodaju ulaz...\n22:45: Mesi završio sa Barsom\n22:45: Poznat spisak učesnika FIBA Lige šampiona\n22:44: "Rajanerov" avion se zapalio tokom leta, prinudno sletio u Solunu\n22:44: Velika podvala Kine na granici sa Indijom VIDEO/FOTO\n22:43: PLJAČKA UŽIVO Novinarka CNN napadnuta dok je izveštavala o vod...\n22:41: De Rosi na korak od Fiorentine\n22:40: PROCURILA FOTOGRAFIJA - PONOSNA! Dalila na NOVOM POSLU - nekada j...\n22:40: Velika Britanija ukida karantin za građane Srbije i Hrvatske\n22:40: Sudar Pogba i Bruna, Solskjer u problemu\n22:40: FIFA kaznila Arsenal zbog transfera!\n22:39: Maske obavezne i na pijaci\n22:37: FK Budućnost, jedan pozitivan, ceo klub u samoizolaciji\n22:36: Novosadski studenti šetali u protestu do Pokrajinske vlade...\n22:36: DUBOK DEKOLTE, A TEK DA VIDITE POZU! Nataša raspametila novim iz...\n22:34: Besplatni kampovi dokumentarnog filma za mlade iz cele Srbije\n22:32: Američki starosedeoci besni zbog posete Trampa Maunt Rašmoru\n22:32: Rusi ogorčeni: Skandalozna odluka svetske atletike\n22:31: KAKVO NEPOŠTOVANJE: Brnardo Silva je zbog ovoga na udaru (VIDEO)\n22:31: Ministar kulture uputio saučešće povodom smrti Lidije Pilipenk...\n22:30: NAJBOLJI POLICAJAC U SRBIJI IZGUBIO BITKU ZA ŽIVOT: Preminuo Dej...\n22:30: Uhapšeni radnici Carine koji su prodavali cigarete koje je treb...\n22:29: UZBUNA U PODGORICI: Čitav tim Budućnosti u samoizolaciji, potvr...\n22:28: BUKTI RAT KLANOVA U ŠPANIJI: Detalji hapšenja Beograđana osumn...\n22:28: UKRALI SUNCOBRANE ISPRED KOVID BOLNICE U KRAGUJEVCU: Gore od temp...\n22:28: OVO SU TAČNO NAVEDENE BROJKE: Milioni ljudi širom sveta ponovo ...\n22:28: UPOZORENJE ZA SRPSKE TURISTE! U Grčkoj se očekuje snažno nevre...\n22:28: HOROR U GRČKOJ: Zapalio se avion sa 164 putnika i članova posad...\n22:28: KRENUO NOŽEM NA NJU PRED KAMERAMA: Reporterka Si-En-Ena napadnut...\n22:27: DRAMA IZNAD HALKIDIKIJA Avion sa 164 putnika zapalio se tokom let...\n22:27: Junajted u problemu – dva najbolja igrača povređena\n22:25: FK Budućnost, jedan pozitvan, ceo klub u samoizolaciji\nIzložba ROMA AETERNA do septembra u Novom Sadu\nGrupa srpskih IT stručnjaka pokrenula start-ap „digitalni konobar“\nNovi evropski trend – Staycation: Odmor u svom gradu\nKoji je stepen rizika od zaraze koronom u zavisnosti od mesta u koje idete\n24.Maj.2020: Večernje novosti


URBAN COMBAT - Flex Fitness\nPočetna / URBAN COMBAT\nUrban combat je intenzivni TIM trening inspirisan borilačkim sportovima, prvenstveno boksom, kik boksom, tajlandskim boksom i kung fuom. Ovo je visoko intenzivni kardio trening sa elementima treninga snage i izdržljivosti, i predstavlja pravi izazov za svakog vežbača, bez obzira na kondicioni nivo i prethodna iskustva u borilačkim sportovima.\nU grupi za Urban Combat nalazi se najviše 8 vežbača. Osim uvodnog delai završnog istezanja, ceo trening se radi sa džakom. Jedan džak je „radno mesto“ za dva vežbača koji istovremeno vežbaju na njemu i predstavljaju jedno drugom sparing partnera, ali bez direktnog fizičkog kontakta.\nUrban Combat je usmeren na podizanje opšteg kondicionog nivoa, poboljšanje kardiovaskularnog i respiratornog sistema, kao i na jačanje celog tela. Tokom treninga gubi se veliki broj kalorija, tako da je ovaj trening dobar izbor i za one koji žele da redukuju telesnu težinu.\nPraćen je sjajnom muzikom i odličan je antistres program.\nVisoko intenzivni trening inspirisan borilačkim veštinama.\nUvećanje snage, oblikovanje tela, poboljšanje koordinacije pokreta.\nTrening započinje laganim zagrevanjem u duhu borilačkih sportova.\nIntervalni rad na džaku sa smenom vežbi i pauza.\nKratak deo razvijanja snage funkcionalnim vežbama, uz upotrebu sopstvenog tela kao opterećenja.\nLagano opuštanje sa istezanjem.\nPodizanje opšteg kondicionog nivoa.\nJačanje celog tela\nDA LI JE URBAN COMBAT ZA MENE?\nUrban combat je pogodan za vežbače svih kondicionih nivoa, bez obzira na prethodno iskustvo u borilačkim sportovima.\nIdealno bi bilo 3 x nedeljno, ili 2 x nedeljno u kombinaciji sa nekim od ostalih TIM TRENINGA.\nObavezno je korišćenje bandažera, a poželjne su i rukavice za džak\nudobnu sportska odeća


Plaćanje u salonima Conforma - Conforma\nPlaćanje u salonima Conforma\nŽivot čine male stvari › Uslovi plaćanja\nU svim salonima nameštaja Forma Ideale d.o.o. kupci koji kupe robu u dole navedenim vrednostima dobijaju popust na vrednost kupljene robe, i to:\nza vrednost kupljene robe preko 250.000,00 dinara - popust 3%\nza vrednost kupljene robe preko 500.000,00 dinara - popust 5%\nza vrednost kupljene robe preko 1.000.000,00 dinara - popust 6%\nza vrednost kupljene robe preko 1.500.000,00 dinara - popust 7%\nZa prevoz i montažu robe o trošku kupca odobreni popusti uvećavaju se za 3 % osim u salonima u Beogradu, ul. Krivolačka 6-7, Omladinskih brigada 100, Obrenovački drum 3 i Mirijevski Bulevar 18b.\nKorisnici personalizovanih ili neperonalizovanih Bus Plus kartica u četiri beogradska salona Forma Ideale mogu ostvariti popust od 5% na ukupan iznos kupovine, tj. na artikle na koje se ne primenjuje program lojalnosti Forma Ideale.\nBus Plus klub obaveštenje za članove\nU potpunosti shvatajući da pogođeni poplavama imaju potrebu za novim nameštajem i smanjenu kupovnu moć, kompanija Forma Ideale je donela odluku da produži važenje povoljnosti pri kupovini nameštaja u svojim maloprodajnim salonima do kraja godine:\nUgovori sa firmama o kreditiranju zaposlenih, kao i za penzionere i ostale korisnike PIO fonda za kupovinu robe na mesečne rate:\nna 3 mesečne rate bez uvećanja maloprodajne cene\nna 6 mesečnih rata bez uvećanja maloprodajne cene\nna 9 mesečnih rata uvećanje maloprodajne cene za 2%\nna 12 mesečnih rata uvećanje maloprodajne cene za 4%\nPlaćanje platnim karticama DINERS, VISA ELECTRON, VISA, MAESTRO, MASTER, DINACARD, AMERICAN EXPRESS


od trollhattan » Pet Nov 13, 2009 10:34 pm\nNa ruskom sajtu nasao,novinari Auto revije testirali ovu modifikaciju.\nMotor BMW V8,donji postroj takodje.\nod zastava101b » Pet Nov 13, 2009 11:12 pm\nVideo sam ovaj auto neki dan-ruske tablice, na Zelenom vencu\nod stalker92 » Sub Nov 14, 2009 9:51 am\nOva gorepomenuta je zapravo ganc nov BMW sa malo izmenjenim licnim opisom...\nod trollhattan » Sub Nov 14, 2009 5:46 pm\nVidi,vidi,kupe je jos zesci...\nod stalker92 » Sub Nov 14, 2009 9:22 pm\nZanimljivo kod ovoga je sto su u GAZ-21 u malom broju isli V8 motori , i automatski menjaci, za vozila koja su proizvedena po narudzbini KGB-a. Mislim da cu veceras napisati malo detaljnije o 23jci.\nod Trailblazer » Sub Nov 14, 2009 11:17 pm\nOvde od Volge nema ni V, ali opet je lepše od 6-ice.\nod HEMI 426 » Ned Nov 15, 2009 1:39 am\nKupe je na bazi BMW 850CSI ( V12 ) a kabrio na bazi 6ce\nobzirom kakve su ostale ruske prerade i tuning kreacije, ovo je brutalno ukusno uradjeno...\nZar nije V8 isao samo u GAZ 24? I to 5,3 V8 neutvrdjene snage sa 3speed automatikom?\nNavodno, imala ih je samo policija na glavim magistralnim pravcima i KGB?\nJako bi voleo da vidim kako taj motor izgleda a jos vise kako se Volga sa tim motorom ponasa na ledu...\nod stalker92 » Ned Nov 15, 2009 10:12 am\nNapisao sam malo detaljnije o tome u odvojenoj temi!\nKGB-ovcima je bio cilj da sliju sluzbena vozila sa narodnim, pa su dok su 21-ce bile aktuelne furali njih, pa presli na 24-ke itd.\nod Spasoje » Ned Jan 03, 2010 8:55 pm\nGledao sam jednu Volgu u Beogradu, 1979. godište. Crna. Originalni motor. Uskoro ističe registracija, pa ako bi neko hteo da je zameni za Ladu ili slično, neka se javi vlasniku, kako bi je registrovao, ukoliko se dogovore. Duško: 063310743\nod super 600 » Uto Feb 02, 2010 10:29 pm\nZastala nam malo Volga pa da podupremo Istok!\nod HEMI 426 » Uto Feb 02, 2010 11:24 pm\nTri interesantne Volge...\nFinalni prototip iz 1967\nPrototip sa mehanikom UAZa ( 4x4 ) - napravljeno 5 komada\nVolga M24D Break - dizel! ( sa mercedesovim felnama ili ruskom kopijom )\nDa li neko ima sliku GAZ 24 sa V8 motorom, KGB i te varijante?\nod super 600 » Uto Feb 02, 2010 11:52 pm\nJedna od verzija iz 2001. Model je 3110 a u ponudi su bila i dva turbo dizela od 95 i 110 KS.\nod djape1977 » Uto Feb 02, 2010 11:54 pm\nkoliko bolje izgleda sa 4 fara, neverovatno! podseca me na neki plimut ili tako nesto?\na sto se tice varijante sa UAZ pogonom, eto kome su iz BMW pokrali ideju za X6, mada verujem da je UAZ volga drasticno bolji terenac\nod super 600 » Sre Feb 03, 2010 12:28 am\ndjape1977 je napisao: koliko bolje izgleda sa 4 fara, neverovatno! podseca me na neki plimut ili tako nesto?\nNemoj da te čuje HEMI!\nod super 600 » Sre Feb 10, 2010 1:31 am\nPošto se ništa ne dešava da dobacim jednu noviju Volgu...\nod HEMI 426 » Sre Feb 10, 2010 2:15 am\nMoje srce je veliko k'o Rusija....\nod super 600 » Čet Feb 11, 2010 4:35 pm\nHEMI 426 je napisao: Moje srce je veliko k'o Rusija....\nNaravno, neće valjda kao Japan?\nod djape1977 » Čet Feb 11, 2010 6:52 pm\nsamo sto je to chrysler koji se u volgi proizvodi po licenci\nod super 600 » Čet Feb 11, 2010 9:11 pm\nGlobalizacija druže, i onaj mali smrda Daewoo se zove Chevrolet!\nod HEMI 426 » Čet Feb 11, 2010 10:55 pm\nkad smo vec kod globalizacije...volga sa kalifornijskim tablama...\nhttp://jalopnik.com/5188548/gaz-volga-2 ... os-angeles\njeste li culi da su poljaci, negde 60tih i 70tih imali legendu o "crnoj volgi"...?\nod stalker92 » Čet Feb 11, 2010 11:13 pm\nNe, o cemu je rec?\nod HEMI 426 » Čet Feb 11, 2010 11:59 pm\nPa to je poljska urbana legenda iz tog perioda po kojoj ljudi treba da se paze crnih volgi jer ce im se nesto lose desiti. Naime, fora je u tome sto je vladalo verovanje da ljudi iz crne volge otimaju decu, prodaju organe na zapad i sl. Cak su isli do toga da crnu volgu voze svestenici, jevreji, satanisti i sl... U to vreme i toj zemlji to je bilo veoma cesto verovanje...\nIpak, najverovatnije je da je celu pricu pokrenula Poljska tajna sluzba, zeleci time da diskredituje price o otimanjima disidenata koja su se zaista desila a koriscene su crne volge za to...\nod bzuva » Pon Feb 15, 2010 4:44 pm\nSuper prica! Jezivosti komunizma...\nod super 600 » Pon Feb 15, 2010 5:15 pm\nbzuva je napisao: Super prica! Jezivosti komunizma...\nIpak samo priča. Najbolje tajne službe sveta nisu bile toliko naivne da disidente paradno voze crnim volgama. One su bile namenjene nižim partijskim kadrovima, višim "Čajke" a najvišm ZIL- ovi. "Sića" u vidu disidenata najčešće je neupadljivo prevožena neuglednim kombijima ili karosiranim kamionima sa natpisom "prevoz hleba"...\nod beogradski_fantom » Pon Feb 15, 2010 8:27 pm\nKanda je malo siromasna iznutra


mostrando 12514 resultados\nObjava obavijesti o odobrenju standardne izmjenespecifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 2021/C 178/03\nTema: crno vino, Francuska, kontrola kakvoće poljoprivrednih proizvoda, nepjenušavo vino, obavijest potrošaču, opis proizvoda, oznaka podrijetla, označivanje naljepnicom, Provansa-Alpe-Azurna obala\nPredmet T-152/21: Tužba podnesena 19. ožujka 2021. – Union Syndicale Solidaires des SDIS de France et DOM/TOM/Komisija\nTema: Francuska, popravljanje štete, pritužba Komisiji\nTema: bijelo vino, crno vino, Francuska, nepjenušavo vino, Nova Akvitanija, obavijest potrošaču, Okcitanija, opis proizvoda, oznaka podrijetla, označivanje naljepnicom, ružičasto vino\nTema: Belgija, ekonomska koncentracija, Francuska, javni sustav odvodnje, kontrola spajanja poduzeća, Luksemburg, obrada vode, održavanje, pružanje usluga\nProvedbena odluka Komisije (EU) 2021/106 оd 28. siječnja 2021. o produljenju djelovanja koje je francusko Ministarstvo ekološke tranzicije poduzelo za dopuštanje stavljanja na raspolaganje na tržištu i uporabe proizvodâ za dezinfekciju koji sadržavaju propan-2-ol u skladu s člankom 55. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 380) (Vjerodostojan je samo tekst na francuskom jeziku)\nTema: biocid, bolest uzrokovana koronavirusom, dopuštenje za prodaju, epidemija, farmaceutski proizvod, Francuska, javno zdravstvo, kemikalija, raskuživanje\nTema: bijelo vino, crno vino, Francuska, Languedoc-Roussillon, nepjenušavo vino, obavijest potrošaču, opis proizvoda, oznaka podrijetla, označivanje naljepnicom, Provansa-Alpe-Azurna obala, Rona-Alpe, ružičasto vino\nProvedbena odluka Komisije (EU) 2021/18 оd 8. siječnja 2021. o izmjeni Priloga Provedbenoj odluci (EU) 2020/1809 o određenim zaštitnim mjerama povezanima sa slučajevima izbijanja visokopatogene influence ptica u određenim državama članicama (priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 154) (Tekst značajan za EGP)\nTema: Danska, Francuska, Hrvatska, Mađarska, Nizozemska, Njemačka, perad, Poljska, ptičja gripa, Slovačka, veterinarski nadzor, Švedska\nOdluka (EU) 2020/1531 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2020. o ovlašćivanju Francuske da u pregovorima dogovori, potpiše i sklopi međunarodni sporazum o dopuni Ugovora između Francuske i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske o izgradnji i upravljanju od strane privatnih koncesionara izravnom vezom ispod Engleskog kanala\nTema: dvostrani sporazum, Francuska, Kanal La Manche, međunarodni pregovori, međunarodni prijevoz, prometna infrastruktura, revizija sporazuma, sigurnost prometa, Velika Britanija i Sjeverna Irska, željeznički prijevoz\nPredmet T-623/20: Tužba podnesena 9. listopada 2020. – Sun West i dr./Komisija\nTema: državna potpora, električna energija, Francuska, klimatizacija, kontrola državne potpore, opskrba električnom energijom, opskrba plinom


► Još 11 novozaraženih u Kragujevcu, situacija nestabilna\n09.09.2020 | 11:10h ► 11:36h Kragujevac\nPrethodnih dana broj novozaraženih je bio jednocifren.\nDelić je ocenio da je epidemiološka situacija u Kragujevcu i dalje nestabilna i da zabrinjava rast novoinficiranih koji je danas zabeležen.\nOn je kazao da u školama nema novih slučajeva infekcije.\nPodsetio je da je prošle sedmice u jednoj osnovnoj školi potvrđen koronavirus kod dve učenice, odnosno sestara bliznakinja, od kojih je samo jedna dolazila u školu, a druga nije.\nObe su inficirane van škole, pošto su bile u kontaktu sa kovid pozitivnom osobom.\nU kovid ambulanti Doma zdravlja u Kragujevcu manji je broj pregleda u odnosu na prethodni period, dnevno se javi od 70 do 100 građana.\nPortparolka Doma zdravlja Danijela Petrović je rekla Beti da se dnevno potvrdi pet do šest slučajeva infekcije COVID-19.\nPovećan je broj građana koji dolaze zbog komercijalnog testiranja na koronavirus.\nČačak: 13 pacijenata na kovid odeljenju, jedan na respiratoru\nJedan pacijent je primljen u poslednja 24 sata na kovid odeljenje čačanske bolnice, a pet pacijenata je otpušteno sa tog odeljenja.\nU prijemnoj ambulanti Opšte bolnice u Čačku u poslednja 24 sata pregledano je 36 pacijenta sa simptomima korona virusa, navodi se u saopštenju Radnog tima.


Ne damo vam naše đubre - Bojana Selaković - Dnevni list Danas\nPočetna » Kolumne » Bojana Selaković » Ne damo vam naše đubre\n6Piše: Bojana Selaković 22. juna 2017. 21.13\nRežija je ovaj put u rukama JKP Gradska čistoća i Gradske uprave Novi Sad. Tokom 27 godina, od uvođenja višestranačja u Srbiji, bili smo svedoci najrazličitijih odluka lokalnih vlasti. Ova je definitivno na lestvici poteza koji se kose za zdravim razumom, pomerila sve dosadašnje granice. NJom se predviđa angažovanje privatnog obezbeđanja koje će novosadske kontejnere čuvati od sakupljača sekundarnih sirovina. U prevodu, građani će, pored toga što iz svog džepa plaćaju odnošenje smeća iz kontejnera lokalnom komunalnom preduzeću, sada dodatno častiti i privatnu kompaniju koja će njihvo rođeno đubre čuvati od onih koji ne samo što sakupljanjem otpada prehranjuju porodice, već rade užasno važan posao umesto države.\nI ne samo da ovakvo postupanje proizvodi diskriminaciju. NJime se na suptilan način, pored svih drugih, uvodi još jedan način legalizovane pljačke građana u formi privatno-javnih partnerstava. Lično nemam ništa protiv ove forme zadovoljavanja potreba građana, ali samo ukoliko su ispunjeni prethodni uslovi koji podrazumevaju visoku transparentnost javne vlasti, efikasne anti-korupcijske mehanizme i postojanje argumentovanog javnog interesa. Jasno je da u ovom slučaju, nijedan od nabrojanih uslova nije ispunjen. Kao i u ostalom i u brojnim drugim slučajevima u skorije vreme, uključujući i najave funkcionera Grada Beograda da će se problem deponije u Vinči rešavati na isti način. Sve to je jasan pokazatelj da u Srbiji đubre (u svakom smislu) svakim danom sve više dobija na ceni.\n23. juna 2017. u 00.52\nOvo je potpuna zamena teza kada je u pitanju Novi Sad. Kontejneri za ambalažni otpad već postoje i građani sortiraju otpad. Skupljači sekundarnih sirovina bukvalno kradu taj sortirani otpad i preprodaju ga gradu, umesto da iz nesortiranog otpada odaberu ono što je za reciklažu.\n23. juna 2017. u 12.02\n@Bojan:Vidim da si stručan,znači da radiš u JKP.\nPlus sam sebi opalis lajk.\nZorica Simic kaže:\n23. juna 2017. u 14.03\nKako je lepo komentarisati iz svoje fotelje. U Novom Sadu ne znam da li postoji jedan podzemni kontejner da je i dalje u ispravnom stanju. Ne mali broj puta mi se desilo da ne mogu da bacim smece, jer su sakupljaci sirovina otvorili kontejner i uskocili u njega. Takodje pre par godina su postavljeni kontejneri za plasticni otpad koji su potrajali par meseci. Vise puta zaticem smece razneseno po celoj ulici ili tucu i svadju sakupljaca ciji je plen iz kontejnera. Tako da draga Bojana, slobono prosetajte malo ulicama Novog Sada pa onda komentarisite.\n23. juna 2017. u 14.51\n@felixfaber: Ako me to što imam ambalažni kontejner ispred zgrade i vidim šta se dešava čini stručnim, onda je većina ljudi u Novom Sadu veoma stručna. Da li je trebalo dati šest miliona privatnoj kompaniji da čuva kontejnere? Ne, mislim da postoje bolji načini da se iskoristi taj novac. Međutim, komunalna policija očigledno ne želi da patrolira noću i nadgleda ko to otključava kontejnere, ostavlja ih otvorene i krade sirovine za reciklažu. Skupljači sekundarnih sirovina su nam itekako potrebni i korisni, barem dok smo još ovako ekološki neosvešćeni, ali način ponašanja kakav trenutno postoji je neprihvatljiv. Oni treba da sortiraju nereciklirani otpad, a ne da uzimaju ono što je već sortirano. Što se tiče "samolajkovanja", ne bih komentarisao.\n23. juna 2017. u 15.07\nCitam ovih dana silne komentare velikih zastitnika Roma i sakupljaca sekundarnih sirovina. Prosto se pitam da li je ovo Srbija? U magnovenju sam otkud tolika tolerancija? Sve mi srce puno radosti i kazem sebi kako ima nade za nas na ovom Balkanu, mozemo mi biti bolji i tolerantniji i od najboljih i najtolerantnijih zemalja sveta. [br]\nPotiskujem neka secanja vezana za clanke u medijima o prebijanju Roma, odbijanju da se zaposle, o tome kako se roditelji XY skole bune sto deca moraju da dele skolske klupe sa romskom decom, itd….[br]\nPre nego sto krenem na poentu mog komentara zelim da kazem par stvari: [br]\n1. Ne, ja nisam BOT[br]\n2. Ne, ne jedem njihov sendvic[br]\n3. Ne, ne idem u kontrasmeru na pokretnim stepenicama[br]\n4. Ne, ne podrzavam AV[br]\n5. Ne, nisam u vlasti[br]\n6. Da, mislim svojom glavom[br]\n7. Da, imam svoje misljenje[br]\n8. Da, zivim u NS[br]\n9. Da, vidim siru sliku u ovome za razliku od tebe i velikih NVO[br]\nSad idemo na cinjenice:[br]\nTvoja globalna cifra o broju sekundarnih sakupljaca je preuvelicana, ovde se prica samo o NS. Brkas babe i zabe, mesajuci sve gradove u ovo blato koje pravite. Osim BG i NS mozda jos koji grad ili opstina ima podzemne kontejnere a ako ih i ima to je vrlo mali broj. [br]\nOvde se JN odnosi samo na cuvanje i sprecavanje ostecenja podzemnih kontejnera. Oni u NS mozda zauzimaju brojku od 10-15% a mozda sam i preterao. To znaci da ostaje sasvim dovoljan broj za sakupljace sekundarnih sirovina. Imas zvanicnu cifru koja kaze da je godisnja steta na tim kontejnerima preko 12 000 000 dinara. Ko pravi tu stetu, ja koji bacam djubre? Tesko. Ko placa tu stetu, ja koji bacam djubre? Tako je. [br]\nGde su sekundarni sakupljaci kada treba da se nadoknadi ta steta? [br]\nDa li si nekada prisustvovala samom cinu vadjenja sekundarnih sirovina? Vidis ide ovako, prvo se polomi brava da bi mogao da se podigne poklopac, onda se sa stapovima koji imaju siljat deo na vrhu( kao neka vrsta koplja) rovari po djubretu i trazi sekundarna sirovina, naravno ne obracajuci paznju da li ce se pocepati ili probusiti dzak koji se nalazi unutra (ovo sam morao da guglam jer zaboga nisam zaposlen u JKP Cistoca pa i ta opcija otpada oko toga da li me neko placa za ovo). Kada to ne funkcionise onda spustaju mladju decu unutra (video svojim ocima) da traze sekundarnu sirovinu i izbacuju roditeljima, braci na povrsinu. [br]\nVidis Bojana, eto ti ideje, mozda svu svoju energiju i pare koje dobijas kroz NVO ili kako tepate sebi "Civilna drustva" treba da upotrebis za zastitu dece sekundarnih sakupljaca, za inkluziju tih istih u drustvo velikih Srba, za zaposljavanje a ne za podrsku unistavanju necega sto cemo na kraju svi mi placati. [br]\nJos jedna stvar, te firme su dobile 6 miliona, odbijes PDV (to je porez drzavi, znam da je to za NVO i crkvu nepoznanica) ostaje 5 miliona, sprece bar polovinu stete eto milion ustede. Imas sredjenu situaciju bar za pola i zaposlene ljude koji ce platiti drzavi porez (znas ono 60% od osnovice plate).[br]\nKolilo znam dobili su ugovor na 8 meseci a ne na dozivotno, evo predloga, vidimo se za 8 meseci na istom mestu pa da prodiskutujemo ko je bio u pravu. Moze?[br]\n23. juna 2017. u 16.57\nJa nemam pojma sta je to "ambalažni kontejner," mislio sam da ih ima malih ,velikih i podzemnih, tako da sami izrazi i nazivi odaju ko je ko,prosta logika.\nZnači sedis,cucis i gledaš kontejner? Zanimljivo.\nNema ovde Romi,neromi,ovde je rec i gladnima,koji zbog suludog uvođenja podzemnih kontejnera svakodnevno rizikuju živote da bi se prehranili,plus što novosadski JKP ne prazni redovno,pa brdo smeća okolo.\nA iritira me kad neko kaže "komentatori iz sobe",pa i taj neko je onda isto komentarisati iz sobe.\nDoduše,ja sa terena,na pauzi 🙂


Hotel Srebrna lisica Kopaonik - Kopaonik Hotel Srebrna lisica\nSrebrna lisica ima 34 komforna apartmana i 9 dvokrevetnih soba. Svaki apartman sadrži kupatilo, garderobni ormar, udoban dnevni boravak, televizor sa plazma ekranom i telefon, namenjen za smeštaj 2-6 osoba. Gledano po strukturi i opremljenosti, ne postoji razlika među apartmanima. Svi se sastoje od predsoblja, dnevnog boravka, spavaće sobe i kupatila. Razlikuju se jedino po površini – apartmani tipa A imaju 25 m2 a tipa B 35m2. Sobe su dvokrevetne, sa francuskim ili 2 singl ležaja. Za posebne zahteve gostiju postoji i poseban, VIP apartman. VIP apartman je površine 75 m2 i sastoji se od velikog predsoblja, ekskluzivnog dnevnog boravka sa delom za poslovne sastanke, kuhinje, dve spavaće sobe visoke kategorije, toaleta i kupatila. Opremljen je najkvalitetnijim nameštajem.\nIz prostranog hola, pored prodavnice, ulazi se u restoran sa nacionalnom kuhinjom. Polupansion, doručak i večera, podrazumeva samoposluživanje na bazi „švedskog stola“. Doručak je od 8 do 10,30 a večera od 18 do 21 čas. Pored tradicionalnih toplih i hladnih predjela, zatim jela i deserta, šef kuhinje Nevena Đurić sa saradnicima se potrudila da obezbedi i razna prijatna gurmanska iznenađenja. Tu su, pre svega, tople domaće pogače, domaći kajmak, sir, ajvar… ali i pita od borovnica za koju je na Saboru starih jela i zanata ubedljivo odnela prvu nagradu. Po njoj je poznata i mnogo dalje od Kopaonika! Izbirljiviji mogu da se opredele i za jela a la carte. Hrana se priprema od pažljivo izabranih visokokvalitetnih domaćih namirnica i to mahom uzgajenih na samom Kopaoniku ili u njegovoj najbližoj okolini. Za potrebe održavanja kongresa, seminara, raznih predavanja i sl, aperitiv bar “Srebrne lisice” se lako i brzo pretvara u odgovarajuću salu. U suterenu, idući od aperitiv bara stepenicama naniže, nalazi se bilijar sala sa velikim stolom, pikadom, stonim fudbalom i stolom za stoni tenis. Pored igre, igrači i posmatrači mogu da uživaju u prijatnoj muzici i piću iz aperitiv bara.


Tov - Pretraživanje članaka | Agroklub.rs\nAgroklub \_ "Tov" - pretraživanje članaka\nMilos Ivkov je dodao oglas pre 9 minuta\nPretraživanje - Tov - stranica 3 / 36\n"Tov" - pretraživanje članaka\nKljučne reči: Tov\nMinistarstvo poljoprivrede U 2017. podrška stočarstvu Skupština Srbije, juče je usvojila izmene i dopune Zakona o poljoprivredi i ruralnom razvoju, koji predviđa procedure i rokove za korišćenje sredstava iz evropskih fondova IPARD. Osim Zakona o podstic...\nBurska koza Burska koza - tovna i napredna rasa Burska koza je tovna rasa, masivne građe. Zbog visoke otpornosti i prilagodljivosti različitim prirodnim uslovima, zastupljena je u različitim delovima sveta. Koze, u proseku, na svet donose dva jaret...\nPravilnik za subvencije Prijave za podsticaje za krave i tov tel... Uprava za agrarna plaćanja objavila je Pravilnik kojim se propisuju uslovi za ostvarivanje prava na podsticaje za krave i uzgoj teladi za tov. Svi zainteresovani zahteve mogu da podnesu do 30. septemb...\nTov bikova Mladi poljoprivrednik u tovnom govedarst... Đorđe Blagojević (20) , iz sela Krćevac kod Topole, zajedno sa ocem bavi se tovom bikova. Pre toga su se više bavili mlečnim govedarstvom, koje su sada zadržali u manjoj meri. "Imali smo oko 40 grla,...\nTovljenici Roland Holo: Uslužni tov svinja važan za... Roland Holo iz Doroslova kod Sombora pokrenuo je uslužni tov svinja, u koji će uključiti oko 50 porodica. Veruje da će ovo biti od ekonomskog značaja za selo, kao i za proizvodnju domaćih tovljenika,...\nTov Skuplja junad, ali i telad - ima li zara... Višedecenijsko iskustvo u tovu junadi Dragutinu Ćiriću iz Rivice u Sremu govori da je zarada uvek ista. Iako je došlo do povećanja cene po kilogramu žive mere junadi na gotovo 300 dinara, istovremeno...\nStranica 3 od 36. Rezultati 41 - 60 od 706.


Misteriozno jezero u kojem meštani "vide spas" - 92putovanja\nMisteriozno jezero u kojem meštani "vide spas"\n/\t petak, 4.10.2019. / 11:34 -> 12:45 /\tZanimljivosti / Komentara: 11\tIzvor: B92, BBC\nJezero koje milenijumima leži na istom mestu privlaèi mnoge, ali pristup njegovoj obali je zabranjen...\nA post shared by korekiyo olive (@retromodernpleymo) on Sep 21, 2019 at 5:37am PDT\nOsim misterioznog izgleda i nastanka, tajnovito je i ime jezera. Na ainu jeziku jezero Mašu se naziva Kamuito, što znaèi “jezero bogova“, a lokalno stanovništvo veruje da kada neko prolazi kroz težak period treba da prilazi što bliže jezeru u nadi da æe dobiti inspiraciju za rešavanje problema.\nNarod Ainu veruje da ženski duh živi u jezeru, a prema legendi, svakoga ko ugleda odraz u vodi, što je teško, zbog stalne i guste magle, pratiæe nesreæa. Jezero je nastalo zbog vulkanske erupcije i leži u kalderi veæ 2.000 godina.\nA post shared by ม.ล. ภาสันต์ สวัสดิวัตน์ (@ink_aroi) on Mar 15, 2015 at 8:06pm PDT\nJezero ima dubinu od 212 metara, što ga èini jednim od najdubljih u Japanu, a smatra se i jednim od najèistijih na svetu, a vidljivost je oko 30 metara u dubinu. Jezero je ostalo netaknuto zbog toga što nema ni pritoke, ni izvore, veæ samo “stoji u mestu“ i privlaèi turiste svojom tajanstvenošæu i lepotom.\nPosetioci ne smeju da plove, pecaju ili da se kupaju u jezeru, ali postoji nekoliko vidikovaca sa kojih je moguæe posmatrati jezero sa sigurne udaljenosti, piše BBC.\nA post shared by Colette (@journey_to_inspiration) on Jul 30, 2019 at 6:09pm PDT


Jelena Blazic – Strana 2 – Sajam Medija\nSAJAM MEDIJA 2019\n+381 (0)11 2655-136\n+381 (0)11 3226-916\nAuthor: Jelena Blazic\nAll posts by: Jelena Blazic\nAbout Jelena Blazic\nOTVOREN PETI SAJAM MEDIJA\nMedia Market, sajam medija, informisanja, komunikacija i marketinga, počeo je s radom i istog momenta je ugostio brojne poznate medijske ličnosti, nesumnjive autoritete u svojim oblastima, ali i hiljade posetilaca kojima su oni uzori ili makar „samo“ interesantni. Na Sajmu medija, u hali 3 Beogradskog sajma, tokom pet dana predstaviće se više od 50 medijskih […]\nDovecher.tv na 5. Media Marketu\nI ove godine Dovecher.tv donosi nešto novo. Konstantno proširujemo svoju ponudu kako bismo zadovoljili zahteve tržišta i išli u korak sa inovacijama. Imaćete priliku da “upoznate” rešenje za celodnevno snimanje programa – D.Logger, najmlađeg člana dovecher.tv softverske porodice. Na našem štandu moćićete da čujete i novosti vezane za D.Space, pravo rešenje za pouzdano i bezbedno […]\nNovosti predstavljaju FONDACIJU HUMANOSTI na Media Marketu!\nNovosti i ove godine na Sajmu medija pripremile su raznovrstan program. Tokom pet sajamskih dana, posetioci će moći da vide stručnjake iz oblasti medicine, kulture, sporta. Takođe, u sklopu štanda emitovan će biti i uživo program radija „Novosti, koji će ugostiti poznate ličnosti sa naše javne scene. Pored raznovrsnog programa, Novosti će ove godine predstaviti […]\nDODELA NAGRADA V(RAB)AC NA MEDIJA MARKETU\nUdruženje radio stanica Srbije RAB dodeliće svoje tradicionalne nagrade V(RAB)AC za najbolje radio spotove i džinglove na Sajmu medija u subotu u 13 sati na Glavnoj bini. Nagrađene radove u četiri kategorije izabrao je žiri u sastavu: članovi žirija: Marija Matić (Data & Communications Director, Direct Media), Tomislav Jakobović (konsultant, Brand Media Consulting, Hrvatska) i […]\nDan u Beogradu na Sajmu medija!\nPortal Dan u Beogradu po prvi put će biti predstavljen uživo široj javnosti na Sajmu medija, uz neposredan kontakt sa čitaocima, ali i konkurencijom. (Ne)običan štand na našem štandu predstaviće dugogodišnje, ali i nove prijatelje, a program će činiti muzika, animirani filmovi i trejleri, prezentacije, igranje društvenih igara. Organizovaćemo mini muzički program. U subotu, 26. […]\nDodela nagrada Ilustrovane politike na Media Marketu: „ Klas“ za vas\n„Ilustrovana Politika“ је organizovala po šesti put međunarodni konkurs karikatura koji nosi ime Aleksandra Klasa, karikaturiste našeg lista od njenog prvog broja 1958. godine do njegovog penzionisanja. Klas je bio veliko ime srpske karikature i jedan od najvećih imena svetske. „Aleksandar Klas crta za vas“ je bio njegov moto i ne samo za nas, već […]\nRTS Planeta – planetarno na Sajmu medija!\nRTS PLANETA svoj štand na Sajmu informisanja, komunikacija i marketinga „Media Market“ otvara u sredu 23. oktobra. Program za četvrtak 24. oktobra počinje u 12 h, kada RTS Život i RTS Drama predstavljaju Vojnu akademiju 5, a gostovaće glumci iz serije. U 14 h na programu je RTS Poletarac i RTS Vrteška, a u 15 […]\nDa li su i mediji odgovorni za porast vršnjačkog nasilja?\nVršnjačko nasilje je tema o kojoj se poslednjih godina sve više govori, a kako bi podigli svest kod odraslih, stručnjaci koji se bave psihologijom, socijalnim pitanjima dece i novinari, govoriće na ovu temu na petom Media Marketu koji se od 23.10 -27.10. održava u hali 3 na Beogradskom sajmu. Često imamo priliku da čujemo ili […]\nMladi ih obožavaju, odrasli ne znaju ništa o njima: Poznati jutjuberi na petom Sajmu medija!\nMladići i devojke koji su potpuno očarali današnju omladinu, poznati jutjuberi, biće gosti drugog dana na petom Sajmu medija koji se od 23.10-27.10 održava na Beogradskom sajmu u Hali 3. Iako odrasli ne znaju ko su oni, omladina ih obožava. Njihovi kanali broje na stotine hiljada popularnih “subscriber-a”, odnosno pratilaca. Mnoga deca u njima vide […]\nList Danas peti put na Media Marketu: Dođite da se družite sa nama!\nSajam medija Media Market ove godine održava se petu godinu zaredom paralelno sa Beogradskim sajmom knjiga, u Hali 3 Beogradskog sajma od 23. do 27. oktobra, a Danas će ponovo ovom prilikom prezentovati svoj list, portal i knjige koje su izdanju njihovog izdavača. Smenjivaće se poznati gosti koji će odgovarati na sva aktuelna pitanja. Posetioci […]\nCopyright © Senior Media 2019.


SBTV - Nogometaši Marsonije sutra na teško gostovanje u Osijek\nNogometaši Marsonije sutra na teško gostovanje u Osijek\nOvog vikenda igraju se utakmice 21. kola u Trećoj HNL – istok, dok Marsonia ide na teško gostovanje u Gradski vrt kod vodeće ekipe prvenstva Osijeka II. Mlada momčad iz Gradskog vrta u prvom dijelu sezone slavila je pobjedu na Stadionu uza Savu, dok prema posljednjim igrama Bijelo – crni nisu u najboljoj formi.\n« Marsonia s 2:1 bolja od Slavonije\tNovi natječaj za mlade poljoprivrednike »


Pravila marketinga u agrobiznisu by Petar Ninić - AgroManager\nUPOZORENJE: Ovo je prodajni članak, koji ima za cilj ostvarivanje saradnje na polju unapređenja vaših agrobiznis inicijativa. Svi subjekti koji se pominju u tekstu su stvarni i njihovi rezultati su javno dostupni. Svaka sličnost sa stvarnim likovima je namjerna. Za suprotstavljenja mišljenja, neslaganja i druge kontraindikacije, obratite mi se u komentar. Da se bar malo ogrebem za organic reach. Za sve ostale – voda za kafu vri. Bujrum.\nAgro tverkovanje kao dobar uvod\n„Work your ass off and advertise!“\nGore pomenuta rečenica je po mom mišljenju najbolja definicija pristupa svakom biznisu, te nalazim da je veoma primjenjiva u agrobiznisu. Izrekao ju je slavni Arnold Švarceneger prije nekog vremena, aludirajući na svoj pristup poslu, karijeri, životu. U slobodnom prevodu bi glasila: „Mrdni guzicom i pošalji poruku!“\nSvjedoci smo da u posljednjih mjesec dana „mrdanje guzicom“ u agrarnom pogledu nikada nije bilo aktuelnije i tek će da bude. Istovremeno, broj svih nas koji imamo da kažemo nešto pametno raste ne samo linearno (kao što bi epidemiolozi voljeli) već i eksponencijalno. U ovakvoj situaciji se uvijek sjetim riječi jednog domaćina u zabačenom podgrmečkom selu, kojem agronom nikada nije kročio na imanje:\n„Kada sa pametnim čovjekom čitav dan provedeš u razgovoru – nisi izdangubio, a sa budalom kad se pozdraviš – odmah sijeci ruku do lakta i bacaj paći!“\nSlično je i sa motivatorima, konsultantima i savjetnicima, stoga vodite računa da „pratite“ nekoga iza koga stoje relevantni rezultati iz njegove oblasti profesionalnog djelovanja. Nemojte da se ker oblizuje pored bradvjera zadenutog u panju.\nOduvijek sam bio fan primijenjene nauke u svakoj oblasti, pa tako i u marketingu. Međutim, šta se podrazumijeva pod terminom „Primijenjeni marketing“? Ukratko, to je marketing koji se zasniva na primjeni onih metoda koje su se dokazale u praksi kao efikasne–primjenjive za konkretnu oblasti poslovanja. Zvuči jednostavno? Na prvu da, međutim, upravo je suprotno. Pored malo talenta za pričanje viceva i temeljnog poznavanja oblasti za koju se kreira marketinška strategija, treći i ujedno najvažniji uslov za nastanak dobrog stručnjaka iz oblasti primijenjenog marketinga je želja i volja za istraživanje tržišta. Pojednostavljeno za oblast agrobiznisa – stalno prisustvo na terenu i druženje kako sa proizvođačima, tako i sa kupcima. Istovremeno, čvrstog sam uvjerenja da pekmez ne može prodavati onaj ko nikada nije potkupljao i pučio šljive, integralno brašno onaj koji nije slušao muziku između dva vodenična kamena, a voće onaj koji se nikada nije popeo na trešnju. Da ne budem shvaćen pogrešno, svako može sve da radi, ali će istinska ciljna grupa uvijek prva da uoči nedostatak „ono malo duše“ u ukupnoj marketinškoj strategiji kojom je tretirana. Na kraju, tržište je u svojoj nemilosrednoj prirodi uvijek tu da pokaže sve rezultate naših aktivnosti. Stoga, vadite olovku i papir (vi malo mlađi sejvujte za kasnije) i bilježite osnovna tri pravila primijenjenog marketinga u agrobiznisu koja su se meni pokazala kao ključna. Zašto tri? Ko je sjedio na tronožcu na neravnoj površini biće mu jasno.\n#1 Efikasna distribucija\nMnogi će se u marketingu uhvatiti za kvalitet proizvoda ili usluge kao osnove za sve dalje aktivnosti. Za mene se vrhunski kvalitet podrazumijeva, a ako se nešto podrazumijeva o tome ne treba previše diskutovati. Istovremeno, mnogi „marketari“ nesvjesno posvećuju veoma malo pažnje distribuciji i većinu resursa troše na druge elemente marketing miksa, prvenstveno na promociju i već pomenuti proizvod. Rezultat ovakvog pristupa je da imamo „izvikan“ proizvod ili uslugu, koji iskaču iz paštete čim otvorimo fejsbuk, ali koje, međutim ne možemo tako lako kupiti. Odjednom, efikasna distribucija nije zadatak marketinga. O cjenovnoj politici, izradi kalkulacija i rabatnih skala da i ne govorimo. Savremeni marketing se sveo na rubrike „Zanimljivosti“ i „Nagradna igra“ na društvenim mrežama.\nPoljoprivredni proizvodi i usluge moraju biti dostupni ciljnim grupama prema kojima kreiramo naše marketinške aktivnosti. To ne znači da trebamo naše integralno brašno trpati na police svih prodajnih objekata u državi. Naprotiv, trebamo identifikovati one prodajne objekte u kojima obitava naša ciljna grupa. Istovremeno, proizvodi moraju biti dostupni i u direktnoj prodaji, kako bi kupci ostvarili direktan kontakt sa proizvođačima. Uvijek treba imati na umu da je hrana intimna stvar koja se ne može naručivati online, već skup dobara, emocija, priča i vrijednosti koje se moraju osjetiti iz prve ruke.\nPrimjer odlične distribucije: Poljoprivredna zadruga „Agrojapra“ Donji Agići.\nŠta je poljoprivredni proizvod bez priče koja ga prati? Ukratko – ništa posebno. Isto kao i kilogram soli. Inertna masa u bijeloj kutiji. Pri tome, so nam je neophodna kao začin, a proizvod bez priče ćemo možda kupiti jednom i nikada više. Usudiću se reći da sve ijedan poljoprivredno-prehrambeni proizvod koji se uspješno ili malo manje uspješno plasira na tržište ima svoju Priču (začin). Pri tome, nečija priča plijeni, popravlja raspoloženje i dovodi do sigurne i kontinuirane prodaje, dok nečija priča jednostavno ostaje neispričana. Još je veća problematika što dobru priču treba znati pripovijedati ili što bi rekli stari: „Nije svačije kroz selo pjevati“. To nas dovodi do jednog od najznačajnijih elemenata kreativnog marketinga – Brand Storytelling-a. Prosto, radi se o metodologiji pričanja priča o proizvodu i svim aktivnostima koje se dešavaju u procesu njegovog nastajanja, obitavanja na tržištu i sl. Pri tome, priče mogu biti u formi pisane riječi, audio i video materijala, javnog nastupa, prezentacije i sl. Ljudi (kupci) žude za dobrom, pozitivnom pričom koja popravlja raspoloženje, veoma lako se identifikuju sa emocijama koje se ciljano plasiraju kroz materijale, pri čemu dolazi do gotovo sigurne tržišne realizacije proizvoda i usluga i to na dugoročnom planu. Važno je naglasiti kako u agrobiznisu, prema mom mišljenju nema mjesta za neke fensi priče i ludila, već isključivo za priče koje su PRIMIJENJENE našoj ciljnoj grupi.\nDa bi vam bilo jasnije o kakvim pričama se radi, upoznajte se sa Domaćinstvom „Aćić“ iz Drvara .\n#3 Orijentacija prema ciljnoj grupi\nIako se radi o najvažnijem marketinškom pravilu, namjerno je ostavljeno za kraj. Veoma je zgodno za poentiranje. Najveća greška koju možete napraviti prilikom definisanja i implementacije vlastite marketinške strategije je ta da u potpunosti prepustite kreiranje iste profesionalnim marketing stručnjacima, koji nemaju relevantnog znanja i iskustva iz oblasti agrobiznisa. Rezultat ovakvog pristupa je klasično „mašenje“ ciljne grupe i njenih potreba što u konačnom dovodi do rezultata koji su mogu slikovito predstaviti kao navršen šator na Kočića zboru u kojem se sa zvučnika razliježe „The Man Who Sold the World“ od Dejvida Bovija.\nIdentifikovanje ciljnih grupa, njihovih potreba i prilagođavanje svih marketinških aktivnosti pomenutim grupama i potrebama je najveća nauka u marketingu. Da bi se izvršilo efikasno targetiranje ciljnih grupa u agrobiznisu, neophodno je provesti značajan dio vremena izvan kancelarije. U čizmama i sa ljudima zbog kojih se na prvom mjestu bavite agromarketingom. Veoma dobar primjer za prilagođavanje marketinških aktivnosti potrebama ciljnih grupa je naš Rasadnik starih sorti voća. Bilo je potrebno shvatiti da na tržištu pored profesionalnih voćara postoje i oni, koji bi voljeli imati desetak ili više voćaka za svoje potrebe, te za njih skrojiti namjenske proizvode i definisati PRIMIJENJENU marketinšku stategiju.\nDa li se ker sa početka priče omrsio?\nNa kraju, najbolje bi bilo kada bi svi imali afiniteta i znanja za osmišljavanje i organizaciju marketinških aktivnosti u vlastitom agrobiznisu, međutim, to je iz više razloga nemoguće. Prije svega, riječ je o specifičnoj nauci koja zahtijeva ozbiljan i profesionalan pristup, dok je sa druge strane nemoguće da jedna osoba na gazdinstvu vrši organizaciju svih poslovnih aktivnosti jednako dobro. Ono što je međutim imperativno u ovom kontekstu je to da noslilac poslovne ideje mora stalo biti prisutan u svih bitnim momentima u kreiranju marketinške strategije i pri tome istovremeno biti i inspiracija i korektivni faktor ostatku marketinškog tima.\nVjerovatno ste se na početku čitanja ovog članka upitali da li je onaj podgrmečki domaćin sa mnom proveo čitav dan u razgovoru ili se ker ipak na kraju okrvavio. Neka ostane misterija do ličnog viđenja i uspostavljanja saradnje.\nZa vrijeme Korone dostupan sam za online kafu putem kontakta, a nakon popuštanja pandemije i lično u kafani. Čuvajte se.\nPrevPrethodna objavaKada bih ja proizvodio rakiju, ja bih ‘vako!


Akademska zajednica reagovala na jezičku diskriminaciju u RS\nŠest istaknutih profesora sa četiri univerziteta u BiH i Instituta za jezik Univerziteta u Sarajevu reagirali su povodom pojava gruboga kršenja jezičkog prava Bošnjaka u bosanskohercegovačkom entitetu Republici Srpskoj, prenosi bh. novinska agencija Patria.\nProcitano 1485 puta


Redovno održavanje foruma. - PRAVILNIK I OBAVEŠTENJA FORUMA - O FORUMU - rcfly4um\nRedovno održavanje foruma.\nAuthor Topic: Redovno održavanje foruma. (Read 18478 times)\n« on: February 17, 2012, 08:12:27 PM »\nu nedelju 19. Febrauara 2012., od 10.00 doći će do prekida rada foruma, radi redovnog održavanja i pravljenja sigurnosnih kopija.\nNadamo se da će prekid trajati kraće od nekoliko sati. Svakako očekujemo da će do 15.00 forum biti aktiviran ponovo.\nHvala na razumevanju, i nadamo se da ćete to vreme iskoristiti korisno, u modelarnici!\n« Last Edit: February 17, 2012, 08:17:00 PM by branek »\nRe: Redovno održavanje foruma.\n« Reply #1 on: February 19, 2012, 07:25:05 PM »\npredstavljamo vam novi izgled foruma.\nU rubrici Pitanja i predlozi otvorena je NOVI IZGLED, KOMENTARI, UTISCI I PREDLOZI tema o novom izgledu, u koju narednih nekoliko dana možete uneti utiske, i eventualno nam ukazati na greške ukoliko postoje.\nImali smo dosta problema pri postavljanju novog izgleda, ali smo se na kraju izborili.\n« Last Edit: February 19, 2012, 07:28:02 PM by branek »


Abazović: Rješenja nijesu uperena protiv nikoga lično; Stanković: Ovakva rješenja su pod POLITIČKIM uticajem\nPonedjeljak, 19.04.2021 | 10:46\nUčesnici debate biće predstavnici civilnog sektora, ambasadori Kvinte i predstavnici Državnog tužilaštva.\nPotpredsjednik Vlade Dritan Abazović kazao je, tokom javne rasprave o tužilačkim zakonima, da se došlo do solucije koja bi mogla da bude dobra početna osnova, te da vjeruje da će na kraju dobiti najbolje zakonsko rešenje.\n“Rješenja nijesu uperena protiv nikoga personalno. Niko pojedinačno ne može da bude iznad nacionalnih i državnih interesa Crne Gore”, kazao je Abazović.\nKaže da se odustalo promjene Zakona o specijalnom državnom tužilaštvu.\n“Time smo napravili značajan iskorak da dobijemo ovo rješenje koje je u skladu sa mišljenjem Venecijanske komisije koja nije imala ništa protiv rekompozicije Tužilačkog savjeta. Do sada smo imali ekstreman politički uticaj na tužilaštvo u prethodnom periodu. Kad je riječ o mandatu, mi imamo i sada rješenje da je logično da prestaje mandat u skladu sa tim propisima”, istakao je Abazović.\nSmatra da je ovo zakonsko rješenje od suštinskog značaja za dalji integracioni put.\n“Poziv smo dobili u petak nakon radnog vremena. Smatra da predložene izmjene nijesu korisna. Ovakva rešenja su za nas neprihvatljiva, ona su pod političkim uticajem”, kazao je Stanković.


Zločin bez kazne - Bunar Blog\nBunar 23. jula 2017. 23. jula 2017. 0\nognjen amidzic, rat u hrvatskoj, sabacki novinari, slobodni tjednik, ubistvo novinara, zlocin\nPre nekoliko dana krenuli su bombastični naslovi tipa ,,Ognjen zapalio Tviter”, ,,Ognjen odgovorio Hrvatici” i slično. Šta se u stvari desilo i od čega sve novinari naprave priču možete pogledati u članku ovde.\nPošto u članku piše da Ognjen Amidžić ne zna detalje o pogibiji svog oca na Baniji u sredu sam otišao da se vidim sa Ivom Andrićem, zamenikom komandanta jedinice u čijoj zoni odgovornosti se desio zločin. Da ne bih prekucavao njegovu izjavu postaviću članak iz ,,Glasa Podrinja” od 16.septembra 2010.godine u kojoj Ivo opisuje šta se tog kobnog dana desilo.\nIvo mi je dao i kopirane starnice tadašnjeg ,,Slobodnog tjednika” br.82, izdatog samo nekoliko dana od zločina, u kojima Hrvati, po starom običaju, tvrde da su novinare ubili ,,četnici”, a da je naređenje za to došlo iz Beograda. Kopija nije nekog kvaliteta, ali se nadam da ćete uspeti da pročitate.\nA kada vidite ko je u uredništvu tog lista, lako se da zaključiti kako im je ta mentalna dijareja pala na pamet.\nIako Ivo u svojoj izjavi navodi da bi mogao da prepozna kuću jednog od ubica za ovaj zločin ni posle 25 godina niko nije odgovarao.\nBroj pregleda 4.235\nMasakr na Glođanskom brdu\n6. novembra 2018. 6. novembra 2018. 0\nKo može neka oprosti… Broj pregleda 1.955\n5. februara 2018. 5. februara 2019. 0\nJedan od isceniranih zločina kojima je satanizovan srpski narod. Broj pregleda 2.771


strana ažurirana: 03.05.2013\nAndrej Bičkov je po profesiji fizičar, doktor nauka ali i stručnjak za geštalt psihologiju. Posebno je zainteresovan za filozofiju Istoka što se uočava čitanjem “Dipendre”. Autor je mnogobrojnih filmskih scenarija za koje je dobio prestižne međunarodne nagrade, ali i knjiga: ”Gore- dole”, “ Crna talentovana muzika za gluvoneme”, “Lovac”, “B. O . G.”. Njegov roman “Gramofon” bio je u najužem izboru za nagradu Buker 1995. godine. Smatra se avangardnim piscem koji ima specifičan izbor tema , kao i način njihove obrade.\nIzdavač: KOV, Vršac, 2010\nPrevela: Ljubinka Milinčić\nNeobičan roman „Dipendra“ Andraja Bičkova zasnovan je na stvarnim događajima u Nepalu kada je prestolonaslednik Dependra ubio čitavu kraljevsku porodicu zato što mu je otac, kralj Birandra za vreme porodičnog ručka da ne može da se oženi devojkom Devijanom Ranom kako je želeo. Dependra je pucao u oca, a zatim i ostale koji su prisustvovali ručku. Ne zna se da li je Dipendra izvršio samoubistvo ili ga je ubila kraljevska straža. Dipendra, kraljeubica i proglašeni naslednik prestola završio je u bolnici gde je umro četiri dana posle izvršenog masakra, 4. 6. 2001. godine.\nAndrej Bičkov u ovom romanu ne razmatra samo dokumentarne aspekte ovog događaja, već i mistične aspekte ukazujući kroz sudbinu glavnog junaka Vika na mnogobrojne problem ne samo jednog dela sveta, već čovečanstva uopšte. Filozofsko uporište romana “Dipendra” je veza izemeđu smrti i erotike, snaga strasti, samopotvrđivanje muškarca…Glavni junak Vik, koji priča i svoju, ali i Dipendrinu priču koje, iako su različite, istovremeno su vrlo podudarne, sudbinske. Vik je odrastao je u Rusiji, sa ocem, neostvarenim umetnikom koji određuje vrlo rano njegov životni put. Odlazi u Ameriku na univerzitet, tamo upoznaje princa Dipendru koji takođe studira.Vik nakon što je brzo potrošio novac vraća se u Rusiju. Nakon nekog vremena kreće u Nepal kod prijatelja sa univeziteta, princa, zajedno sa Lisom, ženom koju voli. Baš kada su stigli u sanjani grad Katmandu, tog dana prestolonaslednik ubija oca i ostale članove kraljevske porodice. Vik se našao u zatvoru i biće pogubljen.\nInsert iz knjige\nDželat je dželat i najvažnija za njega je dužina konopca zato što osuđeni mora da umre dobro. Kraljevski dželat je majstor svog zanata i izvršavao je presude još za vreme oca kralja Birendre, svaki put dobijajući novu parcelu zemlje kao nagradu za svoj rad-komadić zemlje na petnaest milja od Katmandua, na obali svete reke Bagmati, gde u svom vrtu porodica dželata može da posadi još nekoliko voćki ili još jednu lozu. Dželat je poštovan čovek u društvu, otac mnogobrojne porodice, on spasava nesrećne od nesrećnih, prenoseći ih po zakonu darme u bolji život gde mogu da pokušaju da isprave svoje greške. Na žalost, kazne se u Katmanduu ne dešavaju često, samo u izuzetnim slučajevima i da bi zaradio hleb nasušni, dželat mora da ima neki svakodnevni posao. Umetnost (a kazna je u svakom slučaju umetnost) odlazi, avaj, u drugi plan, ustupajući mesto svakodnevnim obavezama. Ipak , vino od voća, i od grožđa, nije loš biznis, tim pre što ovde, na Himalajima, ima tako mnogo stradalnih putnika – oni moraju da probaju mlado vino.\nŠto se tiče dužine konopca tu dželat ne zaboravlja svoju umetnost. Da bi kažnjeni umro zaista dobro, mora obavezno da mu se slomi vrat. Tada duša dželata neće bolovati i Kali ga neće kazniti mučenjima u ovom životu. Kali mu neće poslati devojčicu i njegova žena neće plakati prlikom pojavljivanja deteta na svet zato što posle smrti glave klana dželata, po zakonu nasledstva ne prelazi najstarijem sinu, već ćerkinom mužu, čak i ako je ona mlađa od drugih sinova. Eto zašto ne treba nanositi patnju kažnjenome, o tome je pisano u letopisu Dang. A ako se pokaže da je konopac suviše kratak, onda kažnjenik umire od gušenja, jadnik se trza nekoliko minuta i prisutni vide kako konopac vibrira nad otvorom, gde će propasti kada dželat pritisne polugu i pod se s treskom otvori pod nogama nesrećnika. Njegova glava ne sme da se vidi nad provalijom. Čak i ako kazni prisustvuje kralj, glava mora da visi ispod nivoa poda. Svaki čovek koji ima maštu lako može da zamisli šta se u tim trenucima dešava tamo, u tesnom tamnom prostoru ispod gubilišta, gde propada kažnjenik.Iskolačene oči, ispao jezik... Samo dželat može ljutito da zaviri u jamu, ako se konopac suviše dugo trza.\nA kada je konopac suviše dugačak, onda kažnjenom pri padu može da se otkine glava i tada načelnik zatvora i publika mogu biti nezadovoljni, i dželat neće dobiti još jednu parcelu zemlje za odgajanje voćnjaka i vinograda. A to znači da će biti manje vina za putnike.Ranije, kada su sekli glave, bilo je naravno daleko prostije, trebalo je samo jače zamahnuti. Težak, porodični mač atračar i dan danas visi u hramu, levo od oltara gde na svetlećoj ikoni Božanstvena Kali drži isto takav atračar u svojoj gornjoj desnoj ruci.\nStr. 107, 108\n... Onoga ko treba da bude kažnjen teraju da se okupa pred sam čin kažnjavanja, da ne bi morali da peru telokad ga predaju rođacima. Tamo dole, u tamnom, stešnjenom prostoru ispod gubilišta, dželat obično sam svlači kažnjenoga, nakon što telo ostavi da visi, za svaki slučaj, oko petnaest minuta. Tek potom dželat olavabljuje čvor, izvvlači njegovu glavu iz omče, skida s njega crno- belu odeću i uključuje jaku lampu da bi zatvorski doktor slabih živaca mogao da napiše svoj zaključak- od čega je umro taj jadnik. Što se tiče dželata, njemu bi bilo dovoljno i svetlo iz proreza pored vrata, dželat ne voli da razgleda lica svojih žrtava, pošto uradi svoj posao. Potom će se u tesnom, skučenom prostoru, gde jedva staju njih troje ( ako se računa i kažnjeni) otvoriti mala, bočna vrata i dželat će s grohotom izvući kolica i predati telo rođacima, a oni će ga ponovo zaviti u pogrebni savan. Roba se spaljuje, a konopac , Beo i mek, poželjno je da bude laneni (ponekad se maže uljem od suncokreta) konopac je dželatov plen. Konopac na kome je umro obešeni, kojim se popeo na nebo, je magični konopac , i uz njegovu pomoć se može štošta izmeniti u svetu... Obično samo jogini i vračare pokušavaju da ga otkupe od dželata. Dešava se da im ga on daje skoro ceo, odrezavši za sebe samo komadić kao lek za glavobolju. Jogini potope pepeo spaljenog konopca u alkohol i leče tom tečnošću od paranoje.Ali pepeo konopca- to još nije najmagičnije sredstvo. Najtajanstvenije- to je seme kažnjenoga. Ako uspe da se dogovori sa doktorom, dželat tajno skupi seme koje kaplje posle poslednjeg orgazma žrtve. Za magičnu snagu semena obešenog ne zna ni iz dalekas svak dželat, čak ne ni svaki kraljevski, ali stari Angdava zna. Stari Angdava zna da treba da poseje to seme kada je pun mesec i da izgovori zaklinjanje iz Geruda tantre, da se pomoli Kali i Šivi, da dodirne sklopljenim rukama čelo, grlo i srce i da baci na lampadu prstohvat praha od svetih spora pečurke koje mu je ostavio u nasledstvo još njegov otac, i onda će se, posle trinaest dana iz semena obešenog pojaviti jedva primetna klica mandragore, a duboko dole krenuće i nalivaće se sokovima podzemno stablo. Koren mandagore je magičan koren, štiti od bolesti i nesreće, donosi sreću, bogatstvo i slavu. Njega i samo njega traže posvećeni.\nStr. 109, 110


deca tagovani tekstovi\nOctober 2, 2013, Događaji Nema komentara\nDete, Evropa, hleb, igra, knjiga, ljubav, majka, mir, otac, pesma, prijatelj, ptica, radost, sloboda i sunce. Znate li šta je ovo? Petnaest najlepših reči koje je naš čuveni i omiljeni čika Duško (književnik Duško Radović) odabrao za svoj “Rečnik prijateljstva” koji je pripremio povodom održavanja prvog Susreta dece Evrope u Beogradu, 1969. godine. Od tada svake godine početkom oktobra (od 2. do 5.) održava se manifestacija “Radost Evrope” i Beograd postaje dečja evropska prestonica u kojoj “vladaju” Duškove reči.\n“Različiti, ali ipak isti” naziv je projekta koji su realizovali učenici Škole za oštećene sluhom – nagluve iz Beograda u partnerstvu sa školama iz Rumunije i Bugarske. Ovo je samo jedan od osam projekata sa kojima srpski đaci i njihovi profesori ove godine učestvuju na već tradicionalnom Prekograničnom susretu škola koji organizuje Akademija srednjeevropskih škola – Aces.