Stipendije – EU projekti\npozovite: +381 64 07 17 739\n konsultacije → \nOpen/Close Menu <meta name="description" content="" />\n21\t09 '15\nFulbright Visiting Scholar program: konkurs za profesore i naučne istraživače\nAmbasada SAD otvara konkurs za profesore i naučne istraživače za Fulbright Visiting Scholar program za 2016-2017. akademsku godinu. Konkurs je otvoren do 10. novembra 2015. Detaljnije informacije na sajtu Ambasade SAD.\nCategoryLokalni konkursi, Nacionalni konkursi, Ostali konkursi, Stipendije, Vesti\n01\t09 '15\nStrukturni grantovi Saveta Evrope – EYF\nStrukturni grantovi Saveta Evrope namenjeni za opšte administrativne troškove međunarodnih organizacija ili mreža. Jednokratne strukturne donacije su planirane kao podrška da se uspostavi evropsku strukture putem regionalnih mreža. Strukturni grantovi za uzastopne 2 godine su dostupne samo međunarodnim omladinskim OCD i međunarodnim mrežama koje su dobile podršku za najmanje 3 međunarodne aktivnosti tokom prethodne 3…\nCategoryEU projekti, Nacionalni konkursi, Ostali evropski konkursi, Ostali konkursi, Stipendije, Trening, Vesti\nCategorymladi, operativni grantovi, savet evrope, strukturni fondovi\nRegionalna radionica: Agrobiznis – mehanizam za osnaživanje žena u ruralnim područjima\nRegionalna radionica: Agrobiznis – mehanizam za osnaživanje žena u ruralnim područjima Ministarstvo spoljnih poslova Izraela 16. novembar – 9. decembar 2015. Svi troškovi pokriveni osim troškova puta. Učesnici: Donosioci politika, profesionalci i stručnjaci u oblasti poljoprivrede i ruralnog razvoja, i predstavnici privatnog sektora u oblasti poljoprivrede. Rok za prijavu: 17. septembar 2015. Više informacija u…\nCategoryIPARD, Ostali konkursi, Stipendije, Trening, Vesti\nCategoryagribiznis, izrael, MASHAV, osnaživanje žena, radionica\n24\t08 '15\nTRENING iz PRIPREME EU PROJEKATA 9 – 11. septembar 2015.\nAgencija EU Projekti PCM vas poziva na trening „Priprema EU projekata – Upravljanje projektnim ciklusom”, koji će biti održan od 9. do 11. septembra u prostorijama In Centar u Beogradu (Cara Lazara 5-7). Šta ćemo raditi na treningu? – Upoznati se sa načinom funkcionisanja tržišta donacija i donatorskih organizacija – Praktično raditi na razvoju konkretnih…\nCategoryEU projekti, Fondovi van EU, H2020, IPA, Lokalni konkursi, Nacionalni konkursi, Ostali evropski konkursi, Ostali konkursi, Stipendije, Trening, Vesti\nCategorydonacije, EU projekti, EU-projekti.rs - Portal o EU fondovima i projektima, evropski fondovi, fundraising, IPA, konkursi\nErazmus za mlade preduzetnike – EU program razmene\nErazmus za mlade preduzetnike – EU program razmene Erasmus za mlade preduzetnike je program prekogranične razmene koji daje novim ili potencijalnim preduzetnicima priliku da uče od iskusnih preduzetnika koji upravljaju malim preduzećima u drugim zemaljama učesnicama u Programu. Tokom boravka u inostranstvu mladi preduzetnik razmenjuje iskustva sa iskusnim preduzetnikom, te pomaže novom preduzetniku da stekne…\nCategoryErasmus plus, EU projekti, Ostali evropski konkursi, Ostali konkursi, Stipendije, Trening, Vesti\nCategoryerasmus, EU projekti, EU-projekti.rs - Portal o EU fondovima i projektima, evropski fondovi, preduzetnistvo\n23\t08 '15\nKonkurs za stipendiranje najboljih studenata\nKonkurs za stipendiranje najboljih studenata studija drugog i trećeg stepena na univerzitetima zemalja članica Evropske unije i Evropske asocijacije za slobodnu trgovinu (EFTA) i na vodećim svetskim univerzitetima za školsku 2015/2016. godinu REPUBLIKA SRBIJA FOND ZA MLADE TALENTE REPUBLIKE SRBIJE Na osnovu Odluke o obrazovanju Fonda za mlade talente Republike Srbije („Službeni glasnik RS“, br….\nCategoryLokalni konkursi, Nacionalni konkursi, Stipendije, Vesti\nDan konsultacija o konkursu Erazmus+ programa EU\nOrganizacije, institucije ili KZM u procesu pisanja projekata za Drugi poziv u okviru Erazmus+ programa za KA2 projekte izgradnje kapaciteta u oblasti rada sa mladima (više informacija o pozivu na http://erasmusplus.rs/drugi-poziv-za-projekte/?langkl=cir), mogu učestvovati na Danu konsultacija, koji organizuje Kontakt tačka za Erazmus+:Mladi u akciji i predstavlja mesto za odgovore na pitanja u vezi sa specifičnostima poziva i…\nCategoryErasmus plus, EU projekti, Nacionalni konkursi, Ostali evropski konkursi, Ostali konkursi, Stipendije, Trening, Vesti\nCategoryerasmusplus, EU projekti, EU-projekti.rs - Portal o EU fondovima i projektima, konkursi, mladi\nKonkurs Kulturkontakt za učešće umetnika u rezidencijalnom programu 2016\nU saradnji sa KulturKontakt Austria, austrijsko savezno ministarstvo stavlja na raspolaganje 50 rezidencija u Austriji (Beču i Salcburgu) za 2016. godinu. Rezidencija je dizajnirana da pruži ino-umetnicima priliku da se upoznaju sa austrijskom umetnošću i kulturnim okruženjem i da uspostave kontakt sa austrijskim umetnicima. Od učesnika se očekuje da završe projekat tokom njihovog boravka u…\nCategoryFondovi van EU, Ostali evropski konkursi, Ostali konkursi, Stipendije, Trening, Vesti\nCategorykonkurs, kultura, kulturkontakt, rezidencijalni program\n13\t07 '15\nEU stipendira srpske studente kroz Erazmus Mundus\nEvropska unija dodelila je stipendije studentima iz Srbije kroz program Erazmus Mundus. Stipendije, kojima je nagrađen 21 student, pokrivaju sve troškove studiranja, uključujući naknadu za studije, troškove smeštaja, putovanja i mesečni džeparac. Studije se odvijaju na master ili doktorskim studijama na najmanje tri različita univerziteta u različitim državama EU tako da stipendisti na kraju školovanja…\nCategoryEU projekti, Stipendije\nCategorydiplomske, doktorske, erasmus, postdiplomske, razmena, studije\nStipendije Norveške Vlade za studente iz Istočne Europe\nNorveška Vlada nudi Master i Doktorske stipendije na engleskom jeziku studentima zemalja u razvoju. Minimalni uslovi koje student mora zadovoljiti je diploma srednje škole i završene barem dve godine osnovnih (bachelor) studija. Fond pruža punu podršku za ukupno 1100 studenata, od koji se 300 odnosi na studente iz zemalja Istočne Europe. Stipendija u potpunosti pokriva…\n– ↑ VRATI SE NA POČETAK STRANE–\nIn Centar Hub, Cara Lazara 5, 11000 Belgrade, www.eu-projekti.rs\nMob: +381 64 07 17 739\nKako do nas →\nO našem radu najbolje govore postignuti rezultati.\nVisoka prolaznost naših projekata\ngarantuje klijentima najbolju profesionalnu\nuslugu u oblasti pisanja i planiranja EU projekata.\nCopyright © EU Projekti PCM - sva prava zadržana 2015.Disgn by Designmaja\nBudite u kontaktu sa nama:     


Eugene "MyRabbiFoo" Katchalov novi PokerStars Pro | PokerNews\nEugene "MyRabbiFoo" Katchalov novi PokerStars Pro\n24. Mart 2011. Mikac\nUkrajinac Eugene Katchalov, poznatiji pod nadimkom "MyRabbiFoo" je postao novi igrač PokerStars Pro tima.\nKatchalov, koji je prošlog meseca napunio 30 godina, je do sada zaradio preko $6 Miliona u svojoj dosadašnjoj poker karijeri. Najveći deo tog iznosa je zaradio u 2007. godini kada je odneo WPT titulu na eventu sa $15.000 buy-in-om za šta je nagradjen sa $2.482.605. Što se tiče skorašnjih rezultata, novi PokerStars Pro je bio bolji od drugih igrača na Super High Roller turniru u sklopu PCA Bahamas. Nakon uplate od $100.000 za buy-in, Ukrajinac je postao bogatiji za $1.500.000.\nPored ovih rezultata, Katchalov je ušao u nagradni fond na velikom broju različitih turnira kao što su European Poker Tour, World Poker Tour i World Series of Poker. Ukrajinac koji sada živi u Njujorku je pre par nedelja igrao protiv Viktor Blom-a u sklopu SuperStar Showdown seriji kada nije uspeo da pobedi mladog Švedjanina.\nNapravite download PokerStarsa, ukucajte marketing kod POKERNIKA i bonus kod STORM kako bi dobili bonus od 100% do $600 na prvi depozit i kartu za $1 Million Guaranteed Sunday Storm turnir vrednu $11!\npre 4 h. 22 min.\npre 11 h. 6 min.


Magazin online Novi gel rešava probleme maljavosti - 30 March 2012 - Magazin - Vojvodina Net\nNovi gel rešava probleme maljavosti\nProsečna žena u životu potroši bogatstvo i silno vreme na uklanjanje dlaka. Zahvaljujući novom naučnom otkriću, brijanje bi uskoro moglo da bude zaboravljeno.\nTim sa univerziteta u Pensilvaniji je otkrio da lek koji se uglavnom koristi za lečenje virusnih infekcija očiju, zaustavlja rast dlake i to pošto se doda u gel i utrlja na ciljanoo mesto. Prva testiranja su sprovedena na muškarcima i pokazala su da ovaj proizvod zaustavlja rast brade tokom šest nedelja.\nNaučnici se sada nadaju da će se nove informacije iskoristiti da bi se napravio proizvod koji bi ženama pomogao da se na duži rok oslobode neželjenih dlaka. Sredstva koja su do sada koristile žene koje imaju problem sa prekomernom maljavošću imaju dosta negativnih strana.\nNovi gel koji je testiran u sebi sadrži tri procenta navedenog leka i pokazao se kao efektivan, ali će naučnici morati da budu obazrividok prave adekvatnu formulu jer velike doze mogu da izazovu propratne pojave poput glavobolja, mučnina, temperature u neutropenije (manje belih krvnih zrnaca).


Optužen da je deo hakerske ekipe koja je prevarila investitore za 70 miliona dolara – Lajk.rs\nOptužen da je prevario 1.600 građana i prisvojio 35…\nOptužen da je predvodio grupu koja je rasturala…\nDr. Merkola ima uspešan biznis vredan stotinu…\nTraži 28 miliona dolara za nju! Posle 11. septembra…\nPRIPREMA SE ZA APOKALIPSU? Milijarder kupio pasoš…\nSTVARI SU SAD MNOGO JASNIJE Željko Obradović…\nCategories Vesti Tags deo, dolara, ekipe, hakerske, investitore, koja, miliona, Optužen, prevarila Post navigation


nedelja, 17 jun 2018 08:29\nVanja Vukša predstavila NALOR i Društvo za borbu protiv raka (Sombor) u Briselu\n* U Briselu je od 8 - 10. juna održan kongres pacijenata koji je organizovala European Cancer Patient Coalition. Učestvovalo je 156 organizacija, sa 210 učesnika iz 35 zemalja\nPredavanja su vodili lekari i zdrastveni radnici koji su pacijentima pričali o komunikaciji sa lekarima, o boljem položaju pacijenta tokom lečenja, imuno-onkološkoj terapiji i o kvalitetu života u toku lečenja.\nTakođe, učesnici kongresa su imali mogućnost da međusobno podele sopstvena iskustva napredak u lečenju koja se primenjuje u njihovim zemljama.\nUčesnice kongresa iz Srbije\nOve godine je u središtu pažnje bila leukemija i melanom. Pacijenti koji su preživeli borbu sa bolešću govorili su o svom putu od početka lečenja do danas.\nAtomsfera je bila radna, interesantna i isto tako poučna.\nVišnja (Udruženje Lipa) i Vanja, sa Eleonorom koja je bila zadužena za veliki deo ove organizacije sa učesnicima i u vezi sa komunikacijom\nOsim predavanja, učesnici su imali dovoljno vremena da upoznaju glavni grad Belgije Brisel, uvere se u njegove znamenitosti. Za tri dana ovog kongresa rođena su nova prijateljstva, stečena su znanja, iskustva i nove uspomene.\nHvala European Cancer Patient Coalition na sjajnom organizovanom događaju i sjanom iskustvu - jednodušno kažu učesnici kongresa.\nutorak, 21 novembar 2017 21:26


Pastor osudio organizovanje civilnih straža :: emg.rs:: Sve najnovije ekonomske vesti i vesti dana - Srbija region svet, 2010\n07. mart 2012. | 09:08\nPastor je na stranačkom skupu u Subotici nazvao ove civilne straže dobroboljačkim četama. "Ne možemo da se solidarišemo sa onima koji obilazeći mađarska naselja u Vojvodini ljude pokušavaju da uvere u organizovanje\ndobrovoljačkih četa", poručio je Pastor.\nOn je ocenio da se u interesu poboljšanja javne bezbednosti mora sarađivati s policijom jer osnivanje civilnih straža vodi u lošem pravcu vojvođanski mađarski javni život.\nCivilne straže formirane su u Bačkom Petrovom Selu na inicijativu stranke Pokret mađarske nade, a sličnu inicijativu ova partija uputila je i meštanima Bačkog Gradišta. Čelnici opštine Bečej, u kojoj su ta dva sela, juče su ocenili da je formiranje ovakvih straža nezakonit i opasan poduhvat, koji može da dovede do uzimanja zakona u sopstvene ruke. Oni su se saglasili da je krađa imovine na području bečejske opštine uzela maha, ali su poručili da će lokalna samouprava rešenje za nastalu situaciju pronaći uz pomoć privatnog preduzeća za obezbeđenje.\nTeme: Bezbednost, Društvo\nInstitucije: Pokret mađarske nade


(1871-05-06) 6. maj 1871.\n13. decembar 1935(1935-12-13) (64 godine)\nUniverzitet u Nancyju\nUniverzitet u Lyonu\nNobelova nagrada za hemiju 1912.\nFrançois Auguste Victor Grignard (6. maj 1871. Cherbourg - 13. decembar 1935. Lyon) bio je francuski hemičar.\nKao sin radnika brodogradilišta Cherbourg Arsenal, Grignard je pohađao školu École normale d'enseignement secondaire spéciale de Cluny. Studij je okončao nakon zatvaranja fakulteta nauka na Univerzitetu u Lyonu. Svoju doktorsku disertaciju pod naslovom Sur les Combinaisons organomagnésiennes mixtes (bos. O miješanim organomagnezijskim kombinacijama) odbranio je pod mentorstvom Philippe Barbiera te 1901. postao doktor prirodnih nauka. Jedno vrijeme je radio na prirodnonaučnom fakultetu na Univerzitetu u Besançonu, ali se kasnije opet vratio na Univerzitet u Lyonu kao docent. Od 1909. bio je profesor na Univerzitetu u Nancyju, gdje je nastavio svoja istraživanja. Pored toga bio je i profesor na École nationale supérieure des industries chimiques (ENSIC).\nGodine 1912. Grignard je dobio Nobelovu nagradu za hemiju, koju je podijelio sa hemičarom Paulom Sabatierom za "otkriće reagensa koji je dobio po njemu naziv Grignardov reagens", a kojim je u to vrijeme ostvario veliki napredak u organskoj hemiji. Po njemu je nazvana i jedna vrsta reakcija (Grignardova reakcija) koja igra važnu ulogu za sintetičku proizvodnju raznih alkohola.\nOsim organomagnezijskih spojeva, njegov interes je bio, između ostalog, toluen i njegovo dobijanje, terpeni i eterična ulja, aluminoorganski spojevi kao i reakcije hidriranja i krekiranja. Također se bavio i sintezom fosgena, koji su tokom Prvog svjetskog rata bili korišteni kao bojni otrovi.\nPo izbijanju Prvog svjetskog rata, najprije je učestvovao u nadzoru na željeznicama, da bi kasnije bio dodijeljen istraživačkom timu za bojne otrove i eksplozivne materije. Nakon rata, vratio je u Nancy. Godine 1919. naslijedio je Philippea Barbiera na čelu škole École Supérieure de Chimie industrielle de Lyon. Postao je i dekan fakulteta za prirodne nauke Univerziteta u Lyonu 1929. godine. Dana 7. juna 1926. postao je član pariske Akademije nauka, te počasni član Kraljevskog hemijskog društva i vanjski član Švedske kraljevske akademije nauka. Osim toga, proglašen je i počasnim doktorom Univerziteta u Briselu i Leuvenu.\nVictor Grignard je 1910. oženio Marie Augustine Boulant, s kojom je dobio jednog sina i jednu kćerku.\nPo njemu je jedan krater na Mjesecu dobio ime.\nCahoursova nagrada (1901. i 1902)\nBerthelotova nagrada (1906)\nJeckerova nagrada (1906)\nLavoisierova medalja (1912)\nTitula viteza (1912), oficira (1920) i komandira (1933) Legije časti\nG. Bram, E. Peralez, J.-C. Negrel, M. Chanon: "Victor Grignard et la naissance de son réactif" u: Comptes Rendus de l'Académie des Sciences – Series IIB – Mechanics-Physics-Chemistry-Astronomy 1997, 25, 245-240. doi:10.1016/S1251-8069(97)88283-8\nM. Blondel-Megrelis: "Victor Grignard Conference and Traite de Chimie organique" u: Actualite Chimiqué 2004, 275, 35–45.\nD. Hodson: "Victor Grignard (1871–1935)" u: Chemistry in Britain 1987, 23, 141–142\nPhilippe Jaussaud: "Grignard et les terpènes" u: Actualite Chimiqué 2002, 255, 30.\nNewbold, Brian T.: "Victor Grignard Ancestor of Organic Synthesis: Victor Grignard was a brilliant French chemist who became famous at age 29 for the discovery of the organomagnesium halides and their versatility in chemical synthesis." Canadian Chemical News. 1. oktobar 2001.\nVictor Grignard, "Sur quelques nouvelles combinaisons organométalliques du magnésium et leur application à des synthèses d'alcools et d'hydrocarbures", C.R. Hebd. Seances Acad. Sci., vol. 130, 1900, str. 1322-1324 (ISSN 0001-4036)\nVictor Grignard, "Les composés organomagnésiens mixtes et leurs principales applications", Revue scientifique, vol. 51, br. 15, 12. april 1913, str. 449-456\nVictor Grignard, Traité de Chimie Organique, Pariz, Masson, 1935, 500 str.\nCommons ima datoteke na temu: Victor Grignard\n^ V. Grignard :In „Sur quelques nouvelles combinaisons organométalliques du magnèsium et leur application à des synthèses d'alcools et d'hydrocarbures“ Comp. Rend. 1990, 130, 1322.\nLCCN: n84800016, n84800016\nWorldCat Identities: lccn-n84800016\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Victor_Grignard&oldid=3196506"


Petrović: Položaj Roma u Srbiji daleko nepovoljniji u odnosu na opštu populaciju\nBeta 18. juna 2021. 14:05\nDruštveno-ekonomski položaj Roma, koji su najveća nacionalna manjina u Srbiji, daleko je nepovoljniji u odnosu na opštu populaciju, rekao je danas dopisni član Srpske akademije nauka i umetnosti (SANU) Pavle Petrović.\nOn je na okruglom stolu u SANU o inkluziju Roma, predstavljajući analizu o njihovom položaju rekao da prema popisu iz 2011. godine u Srbiji živi 150.000 Roma, ali prema medjunarodnim institucijama i nevladinom sektoru ta populacija broji od 250.000 do 600.000 gradjana.\n„Više od 20 odsto Roma nema pijaću vodu u objektu stanovanja, a samo četiri odsto u neromskim, 40 odsto Roma u romskim naseljima nije priključeno na vodovod i kanalizaciju, a prosek u neromskim naseljima je 25 odsto“, rekao je Petrović koji je i predsednik Fiskalnog saveta.\nDodao je da se nepovoljan položaj Roma ogleda i u obrazovanju jer je samo šest odsto njihove dece obuhvaćeno predškolskim obrazovanjem, a prosek u opštoj populaciji je 50 odsto, dok svega 65 odsto završi osnovnu školu, a 22 odsto srednju.\nStopa zaposlenosti Roma je, prema njegovim rečima, svega 20 odsto i dvostruko je niža nego u opštoj populaciji, a stopa nezaposlenosti je skoro 40 odsto i četiri puta je veća nego u opštoj populaciji.\nPetrović je rekao da su državne aktivnosti na poboljšanju položaja Roma započete 2005. godine, a da je 2016. godine doneta Strategija za socijalno uključivanje Roma i Romkinja za period od 2016. do 2025. godine.\n„Strategija je dobar planski okvir koji je usmeren na pet oblasti u kojima pripadnici romske nacionalnosti zaostaju za opštom populacijom, a to su stanovanje, obrazovanje, zdravstvena zaštita, tržište rada i socijalna zaštita“, rekao je Petrović.\nOn je dodao da je analiza pokazala da postoje brojni problemi u praksi koji ograničavaju domete javnih politika u oblasti inkluzije Roma, od planiranja, preko implementacije do izveštavanja o aktivnostima.\nKljučni problemi u implementaciji Strategije su, prema njegovim rečima, što država kasni u usvajanju akcionih planova, pa ih nije donela ni za 2019. ni 2020. godinu.\nU praksi osnovne evidencije o romskoj populaciji nisu, kako je rekao u formi koja omogućava praćenje rezultata, budžetska dokumentacija ne daje potpun pregled javnih sredstava za inkluzivne politike, nedovoljni su i kadrovski kapaciteti.\nPreliminarna računica pokazuje da se za inkluziju Roma godišnje izdvoji 30 miliona evra od čega su 22 miliona evra krediti, predpristupna pomoć EU i donacije, a ostatak je iz budžeta Srbije.\nPetrović je rekao da u odredjenim segmentima položaja Roma ima napretka, a najviše u stanogradnji i srednjem obrazovanju, ali su skromni u odnosu na ciljeve Strategije, dok u oblasti zapošljavanja i socijalne zaštite nema gotovo nikakvog pomaka.\nIstakao je da su u periodu od 2013. do 2019. godine realizovani projekti u vrednosti od 12 miliona evra, mahom iz IPA fondova za izgradnju infrastrukture, pomoć pri legalizaciji i izradi projektne dokumentacije.\n„Jedan od ciljeva Strategije je da do 2025. godine 60 odsto romskih naselja ima uredjenu komunalnu infrastrukturu, a što je, tim tempom nedostižno“, rekao je Petrović i dodao da ipak ohrabruje najava o investicijama od 80 miliona evra iz IPA fondova za oko 100 podstandardnih naselja.\nAkademik Tibor Varadi rekao je da Romi nisu pravno diskriminisani i da nije problem u formalnoj jednakosti, već stvarnoj nejednakosti.\n„Jednakost podrazumeva i pravo na različitost. Romi imaju pravo da sačuvaju i jezik (maternji) čiji položaj nije isti kao položaj jezika drugih nacionalnih manjina“, rekao je Varadi.\nDirektor Instituta društvenih nauka u Beogradu Goran Bašić rekao je da problem prava Roma spada u poglavlje 23 u procesu integracije Srbije, a da Deklaracija iz Poznanja obavezuje Srbiju i druge balkanske zemlje da postignu odredjeni napredak u svim oblastima.\n„Ja sam pesimista. Mislim da ni jedna država neće obezbediti traženi napredak, a da rezultati budu proverljivi. Ni EU nije rešila problem Roma“, rekao je Bašić.\nUkinuta oslobađajuća presuda optuženom za prevaru glumca Cvijanovića


Izvor: B92, 13.Okt.2019, 10:42\nKovin -- Fabrika pečuraka u Kovinu "Delta Danjub" izvozi šampinjone u Rusiju i Holandiju, a zbog velike tražnje, šire pogon i prave novu halu.\n"Iako već imamo 14 >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << magacina i prostorija u okviru kompleksa fabrike, pravimo duplo više prostora" priča Mamgain, čija fabrika se nalazi u Industrijskoj zoni Kovin.\nFABRIKA PEČURAKA ULAŽE 4,5 MILIONA EVRA U NOVU HALU Šampinjoni iz Kovina stižu do Rusije, Holandije i Nemačke


“Predsednik Republike se obratio svim šefovima država članica SB i pozvao ih da ne usvoje ovu rezoluciju. Poslata su pisma svim šefovima državama, pa i kraljici Elizabeti. U protokolarnom smislu predsednik je postupio ispravo, naravno da neće kraljica o tome odlučivati, već vlada. Ne mogu da govorim i da iznosim pretpostpostavke o vetu”, rekao je Dačić.\nDačić je izjavio danas da Srbija ne sme da “likuje” ako se na sednici Saveta bezbednosti (SB) ne usvoji Rezolucija o Srebrenici, ali ni da oplakuje svoju sudbinu ako dođe do njenog usvajanja.\n“Ovo je važan dan za srpski narod, ne mislim da je sudbonosni. Rezolucija će biti prihvaćena ili odbijena. Očekujemo da svi budu svesni negativnih posledica od usvajanja rezolucije”, rekao je Dačić podsetivši da je i samo podnošenje nacrta već izazvalo dosta problema.\nOn je istakao da Srbija ne osporava zločin u Srebrenici ali je rekao da postoiji mnogo drugih zločina nad srpskim narodom koji “i po broju žrtava prevazilaze ovu brojku”.\n“Ako je cilj pomirenje, svi ćemo se radovati pomirenju. Ovaj predlog koji je izazvao toliko podela ne može da stvori pomirenje. Ako neko želi da time stvori pravne pretpostavke za ukidanje Repulike Srpske po osnovu pretpostavke da je nastala na genocidu koji eto sada želi da se verifikuje na SB, moram da podsetim da je Srbija garant Dejtonskog sporazuma”, istakao je Dačić.


USAID | Srbija | Projekat raspodele vlasti\tPRETRAGA\nStrategija i budžet državeProfil države SrbijeSektoriKonkurentija tržišna ekonomijaJačanje demokratskih strukturaInicijativa za unapređenje građanskog društvaProgram za reformu pravosuđa i odgovornu vlastProgram podele vlastiProgram podrške političkim procesimaOEBS Projekat promovisanja dobrog upravljanja Partneri\tPočetna > Programi USAID-a > Sektori > Jačanje demokratskih struktura > Projekat raspodele vlasti\nProjekat raspodele vlastiOsnovni principi Ustava Srbije iz 2006. podrazumevaju vladavinu prava, raspodelu vlasti između tri grane uprave i nezavisnost pravosuđa. Propusti u ovim oblastima su prepoznati kao glavna prepreka priključenju Srbije Evropskoj uniji i kao reformski prioriteti Vlade Srbije. Projekat raspodele vlasti je osmišljen sa ciljem da pomogne priključenje Srbije EU putem jačanja pravosudne i parlamentarne grane vlasti. Ovaj projekat, vredan 9,5 miliona dolara, počeo je sa radom u avgustu 2008. Saradnja projekta sa pravosuđem će se završiti 2013. godine, a sa Narodnom skupštinom 2011.Aktivnosti: U okviru saradnje sa pravosuđem, tehnička pomoć projekta obuhvata:Pomoć novoosnovanom Visokom savetu pravosuđa da uspostavi sopstveni budžet i kancelariju za dugoročno planiranje kako bi sudije u Srbiji mogle da imaju veću kontrolu nad sopstvenim radom, bolje prate prihode i rashode sudova, poboljšaju svoju efikasnost i da učine da rad sudova bude transparentniji i da bolje odgovara na potrebe korisnika;Saradnju sa velikim brojem sudova i zvaničnika na uspostavljanju obuke i praćenja karijere, kao i imenovanju profesionalnih sudskih administratora koji će doprineti dugoročnom poboljšanju rada sudova; Pomoć u smanjenju broja nerešenih slučajeva i vremenu koje je potrebno za procesuiranje slučajeva u sudovima prve instance u Srbiji, sa izuzetkom trgovinskih sudova.U okviru saradnje sa Narodnom skupštinom, tehnička pomoć projekta obuhvata:Pomoć poslanicima i zaposlenima u Skupštini da uspostave sopstveni budžet i sisteme dugoročnog planiranja kako bi skupština bolje izlazila u susret potrebama građana Srbije;Podrška transparentnijem radu Skupštine; Pružanje saveta u vezi sa zakonskim aktima koje Skupština treba da usvoji. Očekivani rezultati:Do kraja 2012. godine, pravosuđe će imati peto- i desetogodišnje razvojne planove i integrisan budžet za sve sudove; Do kraja 2011. godine, profesionalni sudski administratori/menadžeri, koji su obučeni uz pomoć projekta, radiće na ključnim pozicijama unutar sistema kako bi se povećala efikasnost sudova;Do kraja 2012. godine, drastično će se smanjiti procenat korisnika usluga odabranih sudova koji nude ili plaćaju mito predstavnicima pravosuđa i zaposlenima u sudovima;Do kraja 2012. godine, broj slučajeva koji su u proceduri više od dve i, u određenim sudovima, četiri godine biće značajno umanjen; Do kraja 2011. godine, Kancelarija za budžet Narodne skupštine će imati mogućnost i realizovaće sve aspekte procesa koji se odnose na budžet i finansije Skupštine;Do kraja 2011. godine, Skupština će imati petogodišnje strateške i finansijske planove. Projekat raspodele vlasti realizuje East West Management Institute, a saradnja sa Skupštinom se realizuje u okviru podugovora sa Univerzitetom države Njujork u gradu Albani. Za dodatne informacije, molimo vas da se obratite kacelariji Projekta na office@ewmispp.org ili +381 11 242 1663/1664, ili glavnoj kancelariji organizacije East West Management Institute na info@ewmi.org ili +1 202 544-9345. O USAID-uBrendiranjaUSAID-ov Biro za Evropu i Evro-azijuČinjenice o državi SrbijiLinkoviKontaktirajte nasProgrami USAID-aStrategija i budžet državeProfil države SrbijeSektoriPartneriNoviteti u programuNajnovije vesti i događajiPriče o našim uspesimaBiltenPress sekcijaSaopštenja za štampuGalerije slikaVideo galerijaMogućnosti za saradnjuAlternativno finansiranje i instrumenti privatno-javnih partnerstavaZahtevi za pomoćProgram Kreditnih GarancijaDokumentaZaposlenje\tAžurirano: Avgust 24, 2012.


Pogledajte kako možete da umirite te nemirne duše: Ovo su 5 NAJENERGIČNIJIH horoskopskih znakova! | Vestinet.rs\nPočetna ZANIMLJIVOSTI\tPogledajte kako možete da umirite te nemirne duše: Ovo su 5 NAJENERGIČNIJIH horoskopskih znakova!\nPogledajte kako možete da umirite te nemirne duše: Ovo su 5 NAJENERGIČNIJIH horoskopskih znakova!\nAko pogledamo zvezdane znakove naših voljenih osoba, prijatelja i porodice, možda otkrijemo da osobe do kojih nam je najviše stalo pripadaju najenergičnijim znakovima zodijaka. Pogledajte kako možete da umirite i zadovoljite te nemirne duše.\nVodolija je poznata kao idealističan i stvaralački znak u Zodijaku iz dobrog razloga. Ovaj znak poseduje toliku inteligenciju i znatiželju kao i fizičku energiju. Vaša obožavana Vodolija možda radi na brojnim projektima odjednom i podjednako je entuzijastična povodom svakog. Ovaj znak voli originalnost i rado obilazi muzeje nauke i traga za bilo čime kreativnim i ekscentričnim.\nOtvoreni Strelac je uvek u centru pažnje. Ovaj vatreni znak razvija svoje društvene horizonte i uči o navikama i običajima drugih. Iako su neki Strelci „štreberi“, većina pokazuje iskreno interesovanje za druge. Najsrećniji su kada sa rancem obilaze strane zemlje ili učestvuju u bilo kakvim društvenim aktivnostima.\nNavika Blizanaca da duboko razmišljaju može da ih učini ćudljivim i da izgleda kao da poseduju višestruku ličnost. Ipak, mentalna energija stimuliše Blizance da iscede i poslednju kap iz života. Ne vole materijalizam, pa je savršen poklon za njih čas ronjenja ili izlet.\nEnergija Ovna se kanališe u osvajanje izazova ili avanturu bilo koje vrste. Iako ih je lako zabaviti, Ovnovima je potrebna inspiracija kako im ne bi bilo dosadno. Fizička aktivnost ih gura do granica, a neumorne Ovnove mogu da smire samo putovanja na nova mesta.\nEnergija ovog raskošnog i odanog znaka sija oko njih i popravlja svaku situaciju. Iako su povremeno magneti za dramu, Lavovi rado upoznaju nove ljude. Njihova agresivna priroda i energija čine ih rođenim sportistima i izvođačima.\nPutin naredio izgradnju moćnog vojnog objekta – VIDEO\nKosovska Mitrovica: Albanci napali Aleksandra J. (21), udarali, a zatim upucali!


[es] - Potreban savet za kupovinu ploče i procesora\n26.04.2005. Athlon 2500+ i overklok...........potreban savet\nPotreban savet za kupovinu ploče i procesora\n[es] :: Matične ploče, procesori i memorije :: Potreban savet za kupovinu ploče i procesora\n[ Pregleda: 805 | Odgovora: 17 ] > FB > Twit\nČlan broj: 266646\nPotreban savet za kupovinu ploče i procesora 02.02.2021. u 17:24 - pre 17 meseci\nplaniram da sklopim server opšte namene. Znam da se to uglavnom ne radi, ali posto je kućna varijanta, smatram da je ok.\ntreba mi dakle savet za jeftin server sa malom potrošnjom struje\n-ploca ATX mATX, ne ITX pošto bih voleo da imam opciju proširenja preko pcie slotova kasnije\n-procesor, nije bitna brzina, sa malom potrosnjom\n-napajanje manje snage, da nije bučno\nRe: Potreban savet za kupovinu ploče i procesora 02.02.2021. u 17:35 - pre 17 meseci\nKoliko mislis novca da izdvojis? Uvek sve pocienje od toga...\nRe: Potreban savet za kupovinu ploče i procesora 02.02.2021. u 21:53 - pre 17 meseci\nSta znam, sto jeftinije do 200e npr. Nisu mi vazne performanse, ali potrosnja struje jeste. Veceras gledao neke Gigabyte ploce i nahvalise ih da imaju svakojake zastite za dugotrajan rad, ploce su oko 50-60 eur ali DURABLE :)\nDiskove već imam, jedan SSD i spoljni rack za 4x 3.5 ili 2.5 diska, sa sopstvenim napajanjem, povezuje se USB 3.0 vezom\nMislim da bi time vec imao home made NAS, ali kao sto rekoh dodao bih tu jos softvera za druge stvari\nRe: Potreban savet za kupovinu ploče i procesora 02.02.2021. u 23:17 - pre 17 meseci\nZa taj novac nema mnogo da se bira .\nPredpostavka je da zelis novo , tu se uklapa Celeron ili Pentium .\nZbog cene ploca bolje je birati 9 generaciju nego 10.\nAMD tu nudi Athlon 3000 G koji je slican Pentiumu .\nCeleroni su 2 jezgra 2 threda , Pentiumi 2/4 . Celeroni serija G4XXX , Pentiumi G5XXX su socket 1151 9 gen .\nPloce te od 50 Eur su sve iste , ma sta u reklamama pisalo . Nemoguce je za 2 Eur gore -dole isporuciti , ista razlicito sto se tice kvaliteta .\nNapajanje buka ne zavisi od snage . Buku pravi ventilator u napajanju i obrnuto je proporcionalna velicini ventilatora . Manji ventilator , veca buka i obrnuto .\nJa imam napajanje od 350 wati Dell , bez ventilatora !\nAko je zamisljeno da komp radi 24/7 treba neko kvalitetnije napajanje od Kineza na kilo .\nRe: Potreban savet za kupovinu ploče i procesora 03.02.2021. u 10:38 - pre 17 meseci\nNisam ukapirao kako je Intel izdiferencirao te pentijume, ali neki imaju 4 jezgra, npr. N5000 Silver.\nPostoje i oni za embedded aplikacije, kao što su D1508 i D1519 koji imaju 4 jezgra i 8 niti, ali su "malo" stariji i imaju niži klok.\nSlično kao sa Atom procesorom, postoje i one J verzije koje su verovatno po istom principu zalemljene za ploču, ali su im i performanse na nivou tih Atoma.\nRe: Potreban savet za kupovinu ploče i procesora 03.02.2021. u 11:10 - pre 17 meseci\ngledao ovaj Athlon 3000, ima najmanju potrosnju od svih navedenih, 35W, verovatno cu njega uzeti, socket am4, nece biti problem ni za plocu, ali cu izgleda tesko naci napajanje male snage, slab je izbor, verovatno jer ih ne kupuju toliko, ili ja nisam pronasao\nRe: Potreban savet za kupovinu ploče i procesora 03.02.2021. u 13:28 - pre 17 meseci\nKinezi na kilo bez obzira sta pise na nalepnici imaju oko 200 wati . Najcesce pise 500 .\nInace ne znaci ako napajanje moze da isporuci 500 ili 1.000 wati da je potrosnja tolika .\nVec ako kompjuter , kao celina trosi 100 wati , i stavis mu napajanje od 1.000 wati , on ce da trosi svojih 100 wati .\nTako da nemas potrebu da trazis napajanje sa malo snage .\nKinezi na kilo su nepouzdani , posebno za rad 24/7 . Moze da traje godinama , a moze da pregori brzo . Mom prijatelju je Kinesko napajanje bukvalno zapalilo kompjuter . Sreca da je bio pored njega pa gasio . Mogu da zamislim sta bi bilo da je bio bez nadzora , nocu itd .\nRe: Potreban savet za kupovinu ploče i procesora 03.02.2021. u 15:15 - pre 17 meseci\nMeni je kuler master zapalio komp. I to je kinesko isto.\nRe: Potreban savet za kupovinu ploče i procesora 03.02.2021. u 17:13 - pre 17 meseci\nI sta sada imas ?\nKineza na kilo ili neko Brendirano ?\nRe: Potreban savet za kupovinu ploče i procesora 03.02.2021. u 17:15 - pre 17 meseci\nraidmax, radi od 2014. Ovaj kuler master od 2008-2014.\nIzdrzava 450W, ne trakira.\nRe: Potreban savet za kupovinu ploče i procesora 03.02.2021. u 18:04 - pre 17 meseci\nRaidmax je Brend do K....a\nJa sam kupio od 500 wati , i resetuje mi kompjuter !\nUlozio reklamaciju , oni ga vratili kao ispravno .\nNaponi setaju kao pomahnitali , napajanja . Uopste nisu stabilni 12 V 5 V itd .\nBacena para .\nVidim po Neweggu da je najjeftiniji Brend i da se ljudi dosta zale na njega .\nEvo ovakvo . https://www.newegg.com/raidmax...-500xt-500w/p/N82E16817152060#\n50 recenzija 3 jajeta . Cena je bila slicna , sada je dosta skuplje nego u USA .\nRe: Potreban savet za kupovinu ploče i procesora 03.02.2021. u 18:21 - pre 17 meseci\nZnas kako ta 2014 im je izgleda bila dobra. I SSD koji je sada najgori krsh marka Patriot, radi isto od 2014.\nRe: Potreban savet za kupovinu ploče i procesora 04.02.2021. u 12:13 - pre 17 meseci\nRaspberry Pi4B :) Ja koristim Rpi 3B sa eksternim hard diskom kao bekap server i NAS, ali 4B bi bio bolji jer ima USB 3.0. Inače, bešuman je, jeftin i malo troši, a postoji i varijanta sa 8GB rama.\nRe: Potreban savet za kupovinu ploče i procesora 04.02.2021. u 13:04 - pre 17 meseci\nSavet u principu nije los , ali pokretac teme je naveo da zeli :\n"-ploca ATX mATX, ne ITX pošto bih voleo da imam opciju proširenja preko pcie slotova kasnije "\nZnaci ne zeli ni ITX , pa ni nesto jos manje .\nRe: Potreban savet za kupovinu ploče i procesora 04.02.2021. u 13:23 - pre 17 meseci\n:) pokretac teme trazi jaje u dlaci\nbtw u medjuvremenu sam nasao napajanje ovo\nima ogroman ventilator koji zbog snage ne bi trebao da radi kao jet engine\nRe: Potreban savet za kupovinu ploče i procesora 04.02.2021. u 14:51 - pre 17 meseci\nFSP su solidna napajanja .\nMedion na primer ih koristi za svoje kompjutere . Naravno jace modele .\nImam ih nekoliko 400 - 500 wati i O.K. su .\nRe: Potreban savet za kupovinu ploče i procesora 04.02.2021. u 19:52 - pre 17 meseci\nJa sam po tvojoj preporuci kupio FSP, mislim Hyper K 600W ili tako nekako, tada i nije bilo nekog boljeg za slične pare, ili treća klasa ili preskupo i dobro se pokazuje. Ništa bučnije od prethodnih na koje sam navikao (i gde je LC Power pao na ispitu) pa se nadam da će tako i da ostane.\nŠto se same teme tiče, ako napajanje ima malu snagu, to će pre da znači da će da se muči pa i poveća buku, možda je ipak bolje da bude neko jače koje će bez problema da se nosi sa potrošačima.\nRe: Potreban savet za kupovinu ploče i procesora 04.02.2021. u 20:37 - pre 17 meseci\nJedino ako hoce da ustedi . Ogranicen budzet pa da se ustedi .\nInace je uvek preporuka jace . To sam napisao , ako komp trosi 100 wati trosice toliko i ako napajanje ima na primer 400 wati .\nOva FSP su od 80 % - 85 % efikasnost , tako da par wati manje vise .\nNapajanje koje ima mali Load , nece mnogo ni da se greje , pa nece ni da bude bucno .\n03.02.2010. Potreban savet i preporuka za kupovinu\n15.01.2013. Potreban posrednik za kupovinu preko eBay-a\n07.09.2011. Pc konfiguracija\n29.05.2012. Potreban savet za kupovinu fotoaparata\n01.12.2012. Preporuka za usisivač\n12.03.2013. Savet za kupovinu štampača.


Nećemo budućnost u izolaciji! – Saopštenje Pokreta Pozitivne Srbije | zs blog\nPokret pozitivne Srbije poziva predstavnike državne vlasti da u narednim danima pokažu političku i društvenu odgovornost, kako bi se konačno stavila tačka na višedecenijsku agoniju oko kosovskog problema.\nOni su dužni da se prvi suoče sa stvarnošću, potraže najbolja rešenja i budu iskreni prema svojim građanima kojima duguju odgovor na pitanje – šta nas sve zajedno očekuje ukoliko se sporazum sa Prištinom ne potpiše?\nImamo puno pravo da nam se “nametnuta” volja ne dopada, ali bi bilo uputno navikavati se na novo stanje stvari, što pre, to bolje. Mi želimo razrešenje, ne da bismo se povinovali pritisku međunarodne zajednice, već da bismo time pokazali da smo u dosluhu s realnošću.\nGrađani Srbije nisu odgovorni za destruktivnu politiku koja je poslednjih decenija vođena u njihovo ime i koja nam sada nudi budućnost u izolaciji. Više od dve trećine građana Srbije živi u siromaštvu i krajnje je deprimirajuće gledati kako vreme odmiče, a biti u bednim odnosima sa bližim okruženjem i razvijenim svetom. Nama se otpor zdravom razumu predstavlja kao elementarna patriotska dužnost još od Miloševićevih dana.\nDanas je važnije nego ikada suočiti se sa činjenicama, jer od kada je Kosovo proglasilo nezavisnost, Srbija je umesto evropskog puta i dobrosusedskih odnosa nastavila da neguje svoju iracionalnu politiku, opterećena mitovima koji su joj donosili samo ratove, stradanja i raseljavanja.\nPokret Pozitivne Srbije smatra da je došlo vreme da se Srbija posveti politici koja se bavi rešavanjem, a ne gomilanjem problema i time živote svojih građana, ali i suseda, učini boljim.\nDošlo je vreme da Srbija bude pozitivna.\nInicijativni odbor Pokreta Pozitivne Srbije\n← šoping tajm\nvladika filaret update →\n3 thoughts on “Nećemo budućnost u izolaciji! – Saopštenje Pokreta Pozitivne Srbije”\nMajo, zamolio bih te da zs blog ne koristis vise za politicka saopstenja svoje stranke jer to nije u skladu sa nekim osnovnim principima zbog kojih je ovaj blog nastao. Ovaj blog nije mesto ni za politicki marketing ni za nekakvu vanoficijelnu savetodavnu ulogu tekucoj vlasti, on stoji izvan i po strani od svega toga, njegova jedina uloga je (ako uopste ima ikakvu ulogu) ismejavacka, na prvom mestu, a zatim, na drugom, iako ne manje vaznom, da donosi, ako takvog neceg uopste ima, istrazivacke tekstove kakve inace nemamo prilike da citamo u mainstream medijima. Zeleo bih da ovo bude shvaceno kao krajnje dobronameran savet.\nmaja 7 years ago\t Author\nPozdravite prijatelja čija saopštenja objavljujete 😉\n…ništa lično…ova ironija se odnosi na njega…meni je tužno i smešno…\nZokster Vama iskren pozdrav, sjajni ste! 🙂\nvukailo 7 years ago\nRadim neko istraživanje, a ko je taj prijatelj? 😉


FBiH: 197 osoba pozitivno na Covid – 19 – TVSA.BA\nPonedjeljak, 24 Januara, 2022 6:53\nNaslovna/Vijesti/Bosna i Hercegovina/FBiH: 197 osoba pozitivno na Covid – 19\nFBiH: 197 osoba pozitivno na Covid – 19\nU protekla 24 sata u Federaciji BiH testirano je 1.126 uzoraka, od kojih je 197 bilo pozitivno na SARS-CoV-2.\nNovi slučajevi registrirani su u Unsko-sanskom, Srednjobosanskom, Zeničko-dobojskom, Hercegovačko-neretvanskom, Zapadno-hercegovačkom, Tuzlanskom, Bosansko-podrinjskom i Kantonu Sarajevo, podaci su Zavoda za javno zdravstvo Federacije BiH.\nU Federaciji BiH do sada je testirano 79.347 uzoraka, a SARS-CoV-2 je potvrđen kod 5.279 osoba od kojih su 2.609 njih bile žene (49,42 posto), a 2.670 ili 50,58 posto su muškarci.\nZaključno sa današnjim danom, u Federaciji BiH oporavljeno je 2.377 pacijenata, dok je trenutno aktivno 2.787 slučajeva pozitivnih na SARS-CoV-2.\nOd 115 potvrđenih smrtnih ishoda u Federaciji BiH, 75 osoba je muškog (65,22 posto) i 40 ženskog spola (34.78 posto).\nŠto se tiče starosne strukture, 80 preminulih pacijenta (69,56 posto) je imalo više od 65 godina.


Nezakoniti otkaz | Otkaz ugovora o radu od strane poslodavca\nLeave a Comment\t/ Radno pravo, Rešavanje sporova / By Aleksandar Pavleski\nKoji je postupak za otkaz ugovora o radu od strane poslodavca?\nKao što je već rečeno, ranije smo pisali o razlozima za otkaz od strane poslodavca. Međutim, kako su određena pravila vezana samo za neke otkazne razloge, na ovom mestu podsećamo da postoje četiri grupe razloga za otkaz od strane poslodavca i to:\nopravdani razlozi koji se odnose na radnu sposobnost zaposlenog i njegovo ponašanje\nskrivljena povreda radne obaveze od strane zaposlenog\nnepoštovanje radne discipline od strane zaposlenog\nopravdani razlozi koji se odnose na potrebe poslodavca\nU okviru svake od navedenih grupa ZOR propisuje više osnova za prestanak radnog odnosa.\nMere umesto otkaza ugovora o radu\nUkoliko zaposleni povredi radne obaveze ili ne poštuje radnu disciplinu, poslodavac ne mora da mu da otkaz, već umesto toga može da mu izrekne neku od zakonom propisanih mera. To je moguće kada poslodavac smatra da:\npostoje olakšavajuće okolnosti ili\npovreda radne obaveze, odnosno nepoštovanje radne discipline, nije takve prirode da zaposlenom treba da prestane radni odnos\nMere koje se u tom slučaju mogu izreći umesto otkaza su:\nprivremeno udaljenje sa rada bez naknade zarade, u trajanju od jednog do 15 radnih dana\nnovčana kazna u visini do 20% osnovne zarade zaposlenog za mesec u kome je novčana kazna izrečena, u trajanju do 3 meseca, koja se izvršava obustavom od zarade\nopomenu sa najavom otkaza u kojoj se navodi da će poslodavac zaposlenom otkazati ugovor o radu bez ponovnog upozorenja, ako u narednom roku od 6 meseci učini istu povredu radne obaveze ili nepoštovanje radne discipline\nNeku od ovih mera poslodavac može da izrekne i zaposlenom koji ne ostvaruje rezultate rada ili nema potrebna znanja i sposobnosti za obavljanje poslova na kojima radi, po uslovom da mu je prethodno dao pisano obaveštenje u vezi sa nedostacima u njegovom radu, uputstvima i primerenim rokom za poboljšanje rada, a zaposleni ne poboljša rad u ostavljenom roku. Međutim, poslodavac zakonom nije obavezan da to učini, tako da ukoliko zaposleni ne postupi po datim uputstvima, poslodavac mu može dati otkaz.\nBez obzira na osnov, poslodavac zaposlenom može da izrekne samo jednu od navedenih mera i tom prilikom donosi posebno rešenje.\nUkoliko zaposleni svojom krivicom povredi radnu obavezu ili ne poštuje radnu disciplinu, poslodavac mu može dati otkaz samo ukoliko je zaposlenog pisanim putem upozorio na postojanje razloga za otkaz ugovora o radu i u tom smislu mu ostavio rok od najmanje 8 dana od dana dostavljanja upozorenja da se izjasni na navode iz upozorenja.\nU upozorenju poslodavac mora navesti sledeće podatke:\nosnov za davanje otkaza\nčinjenice i dokaze koji ukazuju na to da su se stekli uslovi za otkaz\nrok za davanje odgovora na upozorenje\nOgraničenja vezana za zapošljavanje\nPosebno pravilo se vezuje za davanje otkaza iz opravdanih razloga koji se odnose na potrebe poslodavca. Naime, misli se na situaciju kada je usled tehnoloških, ekonomskih ili organizacionih promena prestala potreba za obavljanjem određenog posla ili je došlo do smanjenja obima posla, te poslodavac nema drugog izbora, osim da smanji broj zaposlenih.\nU tom slučaju poslodavac ne može na istim poslovima da zaposli drugo lice u roku od 3 meseca od dana prestanka radnog odnosa. Ovo pravilo se ne primenjuje ukoliko je zaposleni osoba sa invaliditetom ili zdravstvenim smetnjama, a poslodavac ne može da mu obezbedi da radi na mestu koje odgovara njegovim radnim sposobnostima.\nUkoliko rok od 3 meseca teče, a u međuvremenu nastane potreba za obavljanjem istih poslova, prednost za zaključivanje ugovora o radu ima zaposleni kome je prestao radni odnos u skladu sa gorenavedenim pravilima.\nU kom roku poslodavac može dati otkaz zaposlenom?\nPoslodavac može dati otkaz zaposlenom u roku od 6 meseci od dana saznanja za činjenice koje su osnov za davanje otkaza, odnosno u roku od godinu dana od dana nastupanja činjenica koje su osnov za davanje otkaza ako :\nzaposleni ne ostvaruje rezultate rada ili nema potrebna znanja i sposobnosti za obavljanje poslova na kojima radi\nzaposleni svojom krivicom učini povredu radne obaveze\nzaposleni ne poštuje radnu disciplinu\nUkoliko je razlog za otkaz činjenica da je zaposleni pravnosnažno osuđen za krivično delo na radu ili u vezi sa radom, poslodavac može otkazati ugovor o radu najkasnije do isteka roka zastarelosti za to krivično delo.\nObaveza poslodavca da obavesti zaposlenog o otkazu\nUgovor o radu otkazuje se pisanim rešenjem poslodavca koje obavezno sadrži obrazloženje i pouku o pravnom leku.\nRešenje mora da se dostavi zaposlenom i to:\nlično u prostorijama poslodavca ili\nna adresu prebivališta ili boravišta zaposlenog\nNaravno, može se desiti da poslodavac nije mogao da dostavi rešenje. U tom slučaju je obavezan da sačini službenu belešku i da rešenje o otkazu objavi na svojoj oglasnoj tabli. Kada istekne 8 dana od dana objavljivanja rešenja, smatra se da je isto dostavljeno zaposlenom.\nPravila o dostavljanju su značajna jer:\nZaposlenom prestaje radni odnos danom dostavljanja rešenja, s tim da u samom rešenju ili zakonu može biti predviđen drugi rok\nZaposleni je dužan da narednog dana od dana prijema rešenja u pisanom obliku obavesti poslodavca ako želi da spor rešava pred arbitrom. Naime, opštim aktom i ugovorom o radu može se predvideti postupak sporazumnog rešavanja spornih pitanja između poslodavca i zaposlenog, kada sporno pitanje rešava arbitar.\nObaveza poslodavca da isplati zaradu zaposlenom\nU slučaju prestanka radnog odnosa, poslodavac je dužan da zaposlenom isplati sledeća primanja koja je ostvario do dana prestanka radnog odnosa:\nsve neisplaćene zarade\ndruga primanja koja je zaposleni ostvario u skladu sa opštim aktom i ugovorom o radu\nPosebna zaštita određenih kategorija zaposlenih\nPojedine kategorije zaposlenih su posebno zaštićene od otkaza. Zakon u tom smislu propisuje sledeće:\nZa vreme trudnoće, porodiljskog odsustva, odsustva sa rada radi nege deteta i odsustva sa rada radi posebne nege deteta poslodavac ne može zaposlenom da otkaže ugovor o radu. Ukoliko poslodavac uprkos ovoj zabrani donese rešenje o otkazu isto će biti ništavo.\nUkoliko je zaposleni dobio otkaz zato što ne ostvaruje potrebne rezultate rada ili nema potrebna znanja i sposobnosti za obavljanje poslova na kojima radi, ima pravo na otkazni rok koji ne može biti kraći od 8 ni duži od 30 dana. Trajanje otkaznog roka se utvrđuje opštim aktom ili ugovorom o radu, a sve u zavisnosti od staža osiguranja. Bez obzira na trajanje, otkazni rok počinje da teče narednog dana od dana dostavljanja rešenja o otkazu ugovora o radu.\nMeđutim, zaposleni može da se dogovori sa nadležnim organom, odnosno nadležnim licem kod poslodavca da prestane sa radom i pre isteka otkaznog roka, s tim što mu se za to vreme obezbeđuje naknada zarade u visini utvrđenoj opštim aktom i ugovorom o radu.\nZakon o radu (ZOR) propisuje razloge za prestanak radnog odnosa. Jedan od tih razloga svakako je i otkaz ugovora o radu, s tim da ugovor može da otkaže kako zaposleni, tako i poslodavac. Takođe, moguće je i da poslodavac i zaposleni postignu dogovor u tom smislu, kada govorimo o sporazumnom otkazu ugovora o radu.\nPrestanak radnog odnosa, uključujući i otkaz kao način prestanka može biti nezakonit, tako da će u toj situaciji, pored poslodavca i zaposlenog, biti značajna i uloga nadležnog suda.\nShodno navedenom, u ovom tekstu ramotrićemo otkaz ugovora od strane poslodavca i to dva aspekta ovakvog otkaza:\nKoje su pravne posledice nezakonitog prestanka radnog odnosa?\nPre nego što damo odgovore na ova pitanja, podsećamo da na sajtu advokatske kancelarije Pavleski Law možete pročitati tekst Razlozi za otkaz od strane poslodavca.\nUkoliko je radni odnos prestao bez pravnog osnova, radi se o nezakonitom prestanku radnog odnosa. Ovu činjenicu utvrđuje sud u parničnom postupku. Za ovu vrstu sporova stvarno je nadležan osnovni sud, dok je mesno nadležan bilo sud na čijem se području nalazi prebivalište/sedište poslodavca kao tuženog, bilo sud na čijem se području rad obavlja ili se obavljao.\nNa zahtev zaposlenog sud će odlučiti sledeće:\nda se zaposleni vrati na rad\nda se zaposlenom isplati naknada štete i uplate pripadajući doprinosi za obavezno socijalno osiguranje za period u kojem nije radio\nKada se zaposleni ne vraća na rad?\nBez obzira na to što je sud utvrdio nezakonitost prestanka radnog odnosa, u određenim situacijama zaposleni se ne vraća na rad kod poslodavca:\nZaposleni ne zahteva da se vrati na rad. U ovoj situaciji, sud će, na zahtev zaposlenog, obavezati poslodavca da mu isplati i naknadu štete u iznosu od najviše 18 zarada zaposlenog, u zavisnosti od vremena provedenog u radnom odnosu kod poslodavca, godina života zaposlenog i broja izdržavanih članova porodice.\nZaposleni zahteva da se vrati na rad, ali u toku postupka poslodavac dokaže da postoje okolnosti koje opravdano ukazuju da nastavak radnog odnosa, uz uvažavanje svih okolnosti i interesa obe strane u sporu, nije moguć. Tada će sud odbiti zahtev zaposlenog da se vrati na rad i dosudiće mu naknadu štete u dvostrukom iznosu od iznosa utvrđenog u prethodnom slučaju.\nPored navedenih situacija, postoji još jedna mogućnost. Naime, može se desiti da sud u toku postupka utvrdi da je postojao osnov za prestanak radnog odnosa, ali da je poslodavac postupio suprotno odredbama zakona kojima je propisan postupak za prestanak radnog odnosa. Tada će sud odbiti zahtev zaposlenog za vraćanje na rad, a na ime naknade štete dosudiće mu iznos do 6 zarada.\nU sve tri navedene situacije, naknada se utvrđuje po osnovu zarade koju je zaposleni ostvario u mesecu koji prethodi mesecu u kome mu je prestao radni odnos, s tim da se naknada umanjuje se za iznos prihoda koje je zaposleni ostvario po osnovu rada, ali po prestanku radnog odnosa.\nKako se utvrđuje visina naknade štete?\nNaknada štete utvrđuje se prema visini izgubljene zarade. U svrhu utvrđivanja, izgubljena zarada sadrži pripadajući porez i doprinose u skladu sa zakonom, ali ne i naknadu za ishranu u toku rada, regres za korišćenje godišnjeg odmora, bonuse, nagrade i druga primanja po osnovu doprinosa poslovnom uspehu poslodavca. Tako izračunata izgubljena zarada služi i kao osnov za obračun i plaćanje poreza i doprinosa za obavezno socijalno osiguranje za period u kome zaposleni nije radio.\nŠto se tiče same isplate, naknada se zaposlenom isplaćuje u visini izgubljene zarade, koja je umanjena za iznos poreza i doprinosa koji se obračunavaju po osnovu zarade u skladu sa zakonom.\nIzgubljena zarada se takođe umanjuje za iznos prihoda koje je zaposleni ostvario po osnovu rada, ali po prestanku radnog odnosa.\nUkoliko poslodavac zaposlenom otkaže ugovor o radu suprotno odredbama ZOR-a, čini prekršaj i biće obavezan da plati novčanu kaznu u sledećem iznosu:\nod 800.000 do 2.000.000 dinara poslodavac sa svojstvom pravnog lica + od 50.000 do 150.000 dinara odgovorno lice u pravnom licu, odnosno zastupnik pravnog lica\nod 300.000 do 500.000 dinara za poslodavca preduzetnika\nUkoliko poslodavac zaposlenom uskrati pravo na otkazni rok, odnosno naknadu zarade u slučaju da zaposleni prestane sa radom i pre isteka otkaznog roka, ponovo čini prekršaj, za koji su propisane sledeće kazne:\nod 150.000 do 300.000 dinara poslodavac sa svojstvom pravnog lica + od 10.000 do 20.000 dinara odgovorno lice u pravnom licu, odnosno zastupnik pravnog lica\nod 50.000 do 150.000 dinara za poslodavca preduzetnika\nCene pružanja pravnog saveta i zastupanja povodom nezakonitog otkaza, odnosno poništaja rešenja o otkazu možete pročitati na našoj stranici – advokatska tarifa.


Klubovi u FBiH mogu početi sa treninzima! - Portal 072info\nKlubovi u FBiH mogu početi sa treninzima!\nPrema odluci Federalnog štaba Civilne zaštite, sportski klubovi u FBiH mogu početi sa treninzima.\nFederalni štab Civilne zaštite danas je donio nekoliko odluka, a svakako da je najvažnija ona koja se tiče Premijer lige BiH. Novom naredbom omogućen je trenažni proces sportistima, kojima je u prethodnom periodu rad bio zabranjen zbog pandemije koronavirusa. Sportskim kolektivima će biti izdate posebne preporuke kojih će se morati pridržavati kako se ne bi narušila epidemiološka slika.\nOsim trenažnog procesa seniora, dozvoljen je rad i rekreacijskim centrima, dok bazeni i kupališta neće moći raditi do daljnjeg. Nakon današnje odluke iz N/FSBiH da će se prvenstvo nastaviti početkom juna, ovo je još jedna jako značajna odluka za fudbal u BiH. Sada još ostaje da i vlasti u RS-u donesu istu odluku, pa da se radujemo nastavku prvenstva.


Doc.dr Šarlota Mesaroš | Klinika za neurologiju\nDoc.dr Šarlota Mesaroš\nPozicija: Lekar specijalista neurologije, Asistent Medicinskog fakulteta u Beogradu\nAdresa: Klinika za neurologiju, Dr Subotića 6, Beograd, Srbija\nZakazivanje pregleda: 011/3663409\nŠarlota Mesaroš je rođena 1967.godine u Beogradu. Medicinski Fakultet Univerziteta u Beogradu završila 1994.godine sa prosečnom ocenom 9,50.\nStipendista Ministarstva za nauku Republike Srbije od 1994-1996.godine, kao mladi istraživač na projektima “Genetska i epidemiološka istraživanja multiple skleroze”, a 1996-1998.godine na projektu “Integrativne funkcije nervnog sistema” (Mentor: Prof. dr Zvonimir Lević) na Institutu za neurologiju KCS.\nOd 1998. zaposlena na Institutu za neurologiju KCS, Odeljenje za multiplu sklerozu i demijelinizacione bolesti centralnog nervnog sistema. Osim kliničkog rada savladala i obavljala posao tumačenja nalaza izoelektričnog fokusiranja likvora i seruma u Neuroimunološkoj laboratoriji Instituta.\n1999. godine položila specijalistički ispit iz neurologije. Odbranila magistarsku tezu 2000.g na Medicinskom fakultetu u Beogradu iz oblasti neurologije pod nazivom “Kliničke karakteristike i nalaz magnetne rezonance mozga kod bolesnika od multiple skleroze bez oligoklonalnih IgG traka u likvoru” (mentor Prof. Dr Zvonimir Lević).\n2007.g izabrana za asistenta na predmetu neurologija na Medicinskom fakultetu Univerziteta u Beogradu.\n2009. na Medicinskom fakultetu u Beogradu odbranila doktorsku diseratciju pod nazivom pod nazivom: “Faktori koji koreliraju sa motornim i kognitivnim oštećenjem u multiploj sklerozi: morfometrija zasnovana na vokselima“ (mentor Prof. Dr J. Drulović, komentor Prof. dr Massimo Filippi, Neuroimaging Research Unit, Univesity Hospital San Raffaele, Milano, Italija)\n2003.-2005.g učesnik u projektu: Korelacija kliničkih karakteristika sa markerima inflamacije, oštecenja mijelina i aksona u likvoru i serumu bolesnika od multiple skleroze i Guillain-Barre-ovog sindroma, Ministarstva za nauku Republike Srbije (rukovodilac projekta Doc. dr. Jelena Drulović, broj projekta 1723).\n2006-2010-učesnik u projektu “Kvalitet života u neurološkim oboljenjima: sveobuhvatna procena efekata bolest“ Ministarstva za nauku Republike Srbije (rukovodilac projekta Prof. Dr T. Pekmezović, broj 145045).\n2011- učesnik u projektu “Komparativna analiza kliničkih parametara i biomarkera u prognozi evolucije multiple skleroze i drugih imunski-posredovanih neuroloških bolesti“ Ministarstva za nauku Republike Srbije (rukovodilac projekta Prof. dr. Jelena Drulović, broj projekta 17503).\n2001. godine dobitnik stipendije Danube Neurology u okviru Internacionalnog Dunavskog simpozijuma za neurološke nauke i kontinualnu edukaciju za jednomesečni boravak na Neurološkoj klinici Univerziteta u Segedinu, Mađarska (Mentor: Prof. D Laszlo Vecsei).\n2002. godine dobitnik stipendije Evropske federacije neuroloških društava (EFNS) za boravak na Neurološkoj klinici, Univerziteta u Ferrari, Italija (Mentor: Prof. E. Granieri).\n2007-2008. g (dvogodišnji boravak): Stručno usavršavanje iz oblasti neuroimidžinga u multiploj sklerozi: obrada signala (postprocessing) konvencionalne i nekonvencionalne magnetne rezonance. Istraživač saradnik na projektu „Role of tissue preservation vs. adaptive cortical reorganization in limiting clinical impact of MS: a structural and functional MRI study of benign MS“ i izrada doktorske disertacije (Mentor Prof. Massimo Filippi, Neuroimaging Research Unit, Scientific Institute and University San Raffaele, Milano, Italija).\nBoravak omogućen sledećim stipendijama: European Neurological Society (ENS) Fellowship (2007); Prof. Risto Bokonjić Foundation Fellowship (2007); Scientific Institute and University Hospital San Raffaele Fellowship, Milano, Italija (2008).\n2010-2011-g šestomesčni boravak u Neuroimaging Research Unit, Scientific Institute and University San Raffaele, Milano, Italija (Mentor Prof. Massimo Filippi). Oblast: Uloga DT traktoktafije u detekciji oštećenja klinički relevantnih puteva u MS. Korelacija sa tokom bolesti i stepenom neurološkog oštećenja.\nMutipla skleroza (MS), demijelinizarujuće i imunski posredovane bolesti centralnog nervnog sistema, uloga magnetne rezonance u dijagnostici i praćenju toka MS, neuroimidžing u multiploj skelrozi (VBM, DT traktografija), savremeni principi terapije MS, imunologija MS i kliničke studije.\nNagradu za najbolje usmeno saopštenje u okviru tema «APS, SBVT i Vaskulitisi» na IV Naučnom sastanku Udruženja alergologa i kliničkih imunologa Srbije i Crne Gore, u Beogradu.\nSrpsko Lekarsko Društvo, Evropska Federacija Neuroloških društava, Specijalizovana stručna komisija za terapiju interferonom-beta Instituta za neurologiju KCS, Medicinsko-savetodavno telo Društva za multiplu sklerozu Srbije, od 2003 do 2008 član Evropskog savetodavnog komiteta za terapiju i istraživanja u multiploj sklerozi (ECTRIMS Council) kao predstavnik Srbije i Crne Gore.\nMultipla skleroza (MS) i druge demijelinizacione bolesti centralnog nervnog sistema\nMagnetna rezonanca u MS\nSavremeni princi terapije MS\nKliničke studije u MS\nPregled likvora u multiploj sklerozi


HomeEkonomijaNajmanje tri kompanije zainteresovane za RTB Bor\nBranbić je istakla da rok za ponude ističe 20. avgusta, i dodala da još ne može da kaže koliko je firmi otkupilo dokumentaciju.\n„Minimum je da imamo garancije da će svi zaposleni zadržati svoj posao i da će najmanje ulaganje biti 350 miliona dolara, kao i da će u narednih četiri do pet godina proizvodnja biti povećana tri do četiri puta, u zavisnosti od čega ćemo videti kako će se država pozicionirati u samom vlasništvu“ – navela je premijerka.\nBrnabić je podsetila na to da je pre nekoliko meseci posetila Bor i Rudarsko-topioničarski basen Bor, i naglasila da rudarstvo puno znači i za taj grad, i za Majdanpek.\n„Danas sam htela da posetim i rudnik u Majdanpeku, ta dva grada su rudarski centri Srbije. Rudarstvo je prepoznato od strane Vlade Srbije kao jedan od ogromnih neiskorišćenih potencijala “ – naglasila je ona i ukazala da trenutno doprinosi BDP-u od 0,9 do jedan odsto, i da se nadae da će u narednih nekoliko godina taj procenat biti povećan na čak pet odsto.\nOna je rekla da RTB Bor trenutno doprinosi sa 0,8 odsto.\n„Mi smo dostigli naš maksimum sa investiranjem u novu opremu, proizvodnju i ljude i ono što nam je potrebno jeste stateški partner. Obećali smo i ispunili da ćemo raspisati poziv za strateškog partnera“ – podsetila je Brnabić.\nOna je rekla da od strateškog partnera očekuje tri najvažnije stvari – da zadrži sve zaposlene, da uloži najmanje 350 miliona dolara i da se nastavi i poveća proizvodnja.\n„Orlići“ protiv Slovenije u osmini finala EP večeras na Spensu


Vođenja i razgovori o umetnosti – На вези\nVođenja i razgovori o umetnosti\nPočetak vikenda prilika je za ljubitelje umetnosti da bliže upoznaju ponudu beogradskih galerija, uz autorska i stručna vođenja i razgovore sa umetnicima i kustosima u Domu omladine, Kulturnom centru Beograda i Salonu Muzeja savremene umetnosti.\n← Nikola Jovanović, potpredsednik @StrankaNarodna , večeras će govoriti u Šapcu. Borba se nastavlja svakog dana! @Nik_Jov #nikolajovanovic #1od5miliona #13aprilpic.twitter.com/31alKyXecx\nPredstavljanje zbirke poezije Žarka Jovanovskog →


LDA Knjaževac - Dobre vesti sa Balkana: Prva BNLD promotivna konferencija\nPredstavnici i predstavnice civilnog društva i lokalnih vlasti sa Zapadnog Balkana, regionalnih organizacija i međunarodne donatorske zajednice biće deo ovog događaja na kojem će Mreža biti predstavljena. Kroz lične priče o radu osnivačkih organizacija biće predstavljena i priča o stvaranju BNLD-a. Gostujući govornici, partneri i prijatelji BNLD-a, će podeliti svoje mišljenje o važnosti regionalne saradnje u kontekstu EU integracija i ekonomskog prosperiteta Zapadnog Balkana.\nBalkanska mreža za lokalnu demokratiju (BNLD) je mreža koju su zajednički osnovale ALDA i LDA kancelarije na Balkanau sa ciljem podške razvoju lokalne demokratije i regionalne saradnje na Zapadnom Balkanu. Organizacije članice Mreže aktivno sarađuju skoro dve decenije a to partnerstvo rezultiralo je i formalnom registracijom mreže u Severnoj Makedoniji u junu ove godine.\nDobre vesti sa Balkana očekuju nas u narednom periodu: BNLD planira više regionalnih i međunarodnih događaja, u Novom Sadu, Mostaru i Briselu, kako bi podržala saradnju u regionu, a pored aktivnosti na terenu, BNLD će u narednom periodu intenzivirati i svoje online aktivnosti pružajući informacije o regionalnim inicijativama u oblasti lokalne demokratije i evropskih integracija putem zvanične web stranice i BNLD profila na društvenim mrežama (FB, IG, TW).


Poslao: 15 Jan 2011 22:12\nGhost of Sparta ::Za East, igra za 76ers-e\nPoslao: 16 Jan 2011 17:06\nKo je jedini fudbaler koji je osvojio Zlatnu Loptu 3 puta zaredom?\nPoslao: 16 Jan 2011 17:41\nMisel Platini(Michel Platini) 1983, 1984, 1985\nPoslao: 16 Jan 2011 18:06\nPoslao: 16 Jan 2011 18:12\nKoja je ekipa na SP u Juznoj Africi imala najvise dodavanja I koliko?\nNa prvi dio pitanja mislim da znate odgovor, ali na drugi dio...\nPoslao: 16 Jan 2011 20:12\nSpanija, ali broj paseva neznam mogu samo da pogadjam..\n7 utakmica x 500 pasa po utakmici = 3500\nMoja neka racunica..\nPoslao: 16 Jan 2011 21:03\nJeste Spanija, a sto se tice broja dodavanja malo je veci.\nPoslao: 17 Jan 2011 11:04\nPoslao: 17 Jan 2011 17:03\nPoslao: 18 Jan 2011 13:22\nNa kojim Svetskim Prvenstvima, u finalu, nije bilo evropskih timova?\nOvaj topic je pregledan 172186 puta\nUkupno su 598 korisnika na forumu :: 3 registrovanih, 1 sakriven i 594 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: Mixelotti, nik8282, Oluj2.1


KORIŠTENJEM OBNOVLJIVIH IZVORA ENERGIJE URAĐENA JAVNA RASVJETA NA IZLETIŠTU MAČKOVAC – Turizam Banovići\nU maju mjesecu ove godine, naša JU nastavila je sa ulaganjem na izletište Mačkovac a sve u cilju stvaranja boljih uslova boravka u prirodi za izletnike koji posjećuju naše izletište. Ovaj puta smo se odlučili na izgradnju rasvjete i osvjetljavanju izletišta Mačkovac LED rasvjetom koristeći obnovljive izvore energije.\nU sklopu toga, proveli smo postupak javne nabavke i nabavili dvije solarne ploče i svu prateću opremu koja je potrebna. Općina Banovići je kao i uvijek podržala je ovaj projekat i osigurala pet stubova za javnu rasvjetu te im se ovim putem zahvaljujemo. Zemljane radove i postavljanje stubova je izvela firma „Hasanagić“ d.o.o. Banovići. Projektom smo predvidjeli i mogućnost instaliranja dodatnih stubova sa LED rasvjetom u narednom periodu, a sve u cilju stvaranja što boljih uslova boravka na izletištu.\nDa bi osigurali postavljanje solarnih ploča i sve prateće opreme, nabavili smo metalni kontejner koji ćemo ujedno koristiti i kao turistički informativni centar. Dimenzije kontejnera su 6 x 2,5 m i posjeduje termoizolaciju koja omogućava boravak u njemu u ljetnjem i zimskom periodu.\nJavna rasvjeta je programirana da se pali u 20:15 sati navečer u ljetnoj sezoni i gasi u 02:00 sata ujutro.\nNaša javna ustanova će i u narednom periodu nastaviti sa ulaganjem u izletište Mačkovac i stvaranje što boljih uslova za boravak na istom.


Republika / ONI NE ZNAJU DA GUBE: Ronaldo i Mesi - ljudi koji vole samo SEBE\nONI NE ZNAJU DA GUBE: Ronaldo i Mesi - ljudi koji vole samo SEBE\nutorak, 25. 9. 2018.| 16:17\nLuka Modrić je dobio priznanje za najboljeg igrača na svetu. Hrvat je uradio mnogo toga ove godine, a velika svečanost prošla je bez Ronalda i Mesija. To što se nisu pojavili iznerviralo je mnoge.\nKomentari su razni, a prvi je udario Fabio Kapelo.\n- Ronaldovo i Mesijevo odsustvo je nepoštovanje prema kolegama fudbalerima, prema FIFA i prema fudbalskom svetu. Možda su osvojili suviše nagrada i nikako ne vole da gube. U životu morate da znate kako da pobeđujete i kako da gubite - rekao je Kapelo za špansku televiziju.\nNAJGORI TIM SEZONE: Tu je i Jokanov napadač!\nI zaista, iskusni Italijan je pogodio pravo u centar. Posle toliko godina u kojima su dominirali, Ronaldo i Mesi su ostali bez "plena" i digli su ruke od svega. Nisu ispoštovali sport koji im je toliko dao u životu i sada su pokazali da im je stalo samo do ličnog uspeha...\nOVAKO SU NAŠI GLASALI: Krstajić i Kolarov imali drugačiji izbor za fudbalera godine\nSport Fudbal FK Barselona Kristijano Ronaldo Lionel Mesi Luka Modrić FK Juventnus\nPEP: Vremenom ćemo preboleti\nPRVACI REŠENI U TRI OD PET NAJJAČIH LIGA - ENGLEZI I NEMCI GINU DO KRAJA!\nMesi sija: Spektakularna partija...\nMesi prešišao Ronalda po godišnjoj zaradi!


Koncert 4 maljčika 30.10. u Kolarčevoj zadužbini - MediaSfera\nKoncert 4 maljčika 30.10. u Kolarčevoj zadužbini\nKoncert Nebeska Rusija – 4 maljčika 30.10.2020. u 20 časova u Velikoj dvorani Kolarčeve zadužbine.\nProjekat pod nazivom Nebeska Rusija – četiri maljčika posvećen je sećanju na Vladu Divljana i u njemu učestvuju pijanista Aleksandar Šandorov koji u klavirskom duu sa Nemanjom Nikolićem povezuje muziku omiljenog kompozitora svih učesnika projekta, Sergeja Prokofjeva, tačnije njegov Koncert za klavir i orkestar br 3, sa autorskom muzikom Vlade Divljana.\nKoristeći citate Prokofjeva i Divljanove autorske kompozicije, stvaraju autentično i novo muzičko delo maksimalno poštujući notne zapise koje koriste.\nKarte su u prodaji od 9.10. na biletarnici Kolarčeve zadužbine po ceni od 1.200 dinara.\nAutor plakata je Brankica Adamović, a fotografija Dušan Stojančević.\nNebeska Rusija – četiri malјčika\nProjekat pod nazivom Nebeska Rusija – četiri malјčika, posvećen je sećanju na Vladu Divlјana i u njemu učestvuju pijanista Aleksandar Šandorov koji u klavirskom duu sa Nemanjom Nikolićem povezuje muziku omilјenog kompozitora svih učesnika projekta, Sergeja Prokofjeva, tačnije njegov Koncert za klavir i orkestar br 3, sa autorskom muzikom Vlade Divlјana.\nKoristeći citate Prokofjeva i Divlјanove autorske kompozicije, stvaraju autentično i novo muzičko delo maksimalno poštujući notne zapise koje koriste\nProf Aleksandar Šandorov u klavirskom duu sa Nemanjom Nikolićem predstavlјa koncertni program pod nazivom Nebeska Rusija – četiri malјčika. Kroz naslov projekta kao i kroz sam koncertni program jasno se aludira na “dobri duh” Vlade Divlјana jer se koriste nazivi pesme odnosno filma koji je nedavno snimlјen o njemu (pesma Malјčiki, film Nebeska tema. Termin Rusija se u nazivu projekta koristi zbog porekla Prokofjeva čija se muzika koristi u koncertnom izvođenju).\nDobro je poznato da Šandorov svoje mesto pronalazi i u drugim muzičkim žanrovima, da je radoznao i smeo u muzičkom izrazu a da je već ostavio značajan trag kao dragoceni saradnik Vlade Divlјana tokom decenija zajedničkog rada.\nGradeći mostove ka najvećim Divlјanovim hitovima koje vešto ukršta sa muzikom Prokofjeva, u aranžmanu urađenom isklјučivo za dva klavir- klavijature,ovaj klavirski duo pravi jedinstvenu zvučnu paletu.\nMeđu njegovim bivšim studentima je i Nemanja Nikolić koji je svoje muzičko obrazovanje počeo je u Muzičkoj školi „Vladimir Đorđević“, a nastavio u MŠ „Mokranjac“ u klasi profesorke Mire Đorđević. Diplomirao je u klasi prof. Katarine Šandorov u istoj školi.\nRadi kao korepetitor u Muzičkoj školi Petar Konjović u Beogradu, član je nekoliko kamernih sastava a pored klasičnog programa izvodi i popularni, džez i filmski repertoar.\nTagoviKolarčeva zadužbina koncert Nebeska Rusija-4 maljčika Vlada Divljan\nGala koncert Marije Guljegine u okviru 52. BEMUSA


Wednesday, 27. May, 2020.\n(Pod) razno (1.793) Arhiva (17) Autori (2) Stvarni ljudi (15) Autonomija (17.016) Antidiskriminacija (69) Autori (2.475) Aleksandar Kocić (47) Aleksandra Bosnić (11) Ana Lalić (12) Boris Varga (2) Branislava Opranović (34) Dalibor Stupar (7) Dinko Gruhonjić (84) Dragana Rakić (20) Đerđ Konrad (49) Igor Besermenji (205) Jan Briza (11) Larisa Inić (34) Laslo Vegel (414) Milivoj Bešlin (7) Miloš Vasić (82) Mirko Đorđević (146) Natalija Jakovljević (12) Nedim Sejdinović (41) Nora Hicko (6) Pavel Domonji (43) Pavle Radić (325) Tamara Kaliterna (85) Teofil Pančić (83) Tihomir Novak (111) Vojin Ivkov (3) Zlatko Jelisavac (406) Civili (138) Kultura (1.246) Marginalci (1.473) Ogledalo (4.657) Stav (1.829) Utočište: Nacionalizam (1.392) Živeti zajedno (22) Beta (8) Blogeraj (25) English (24) Documents (1) Interview (6) News (7) Views (10) Intervju (1.046) Izbori (241) Izdvajamo (3.983) Jugoslavija (2.314) Karikatura nedelje (209) Mladi i mediji (13) Planeta (2.273) Podsetnik (31) Šta s’ to rek’o! (432) Vesti (5.931) Vesti čitalaca (6) Video (11) Vojvodina (16.447) Aktuelno (9.074) Decentralizacija (209) Dijalozi (15) Dokumenti (74) Ekonomija (808) Evropa u Vojvodini (44) Lokalne samouprave (819) Pogledi (734) Seminari (13) Tribine (30)


Lepa Brena (Fahreta Jahic Zivojinovic) - Biografija [Arhiva] - Radio Delta Forum\nRadio Delta Forum > MUZICKI KUTAK > Biografije > Biog. Izvodjaca Narodne Muzike > Lepa Brena (Fahreta Jahic Zivojinovic) - Biografija\nView Full Version : Lepa Brena (Fahreta Jahic Zivojinovic) - Biografija\nDatum rođenja: 20. Oktobar 1960.\nMjesto rođenja: Tuzla\nPrebivalište: Beograd, Miami\nZanimanje: Pevačica, preduzetnik\nFahreta Jahić Živojinović, poznatija kao Lepa Brena, je jedna od najpoznatijih jugoslovenskih pevačica. Rođena je 20. oktobra 1960. godine u Tuzli. Odrasla je u Brčkom, a otac Abid i majka Ifeta su joj omogućili skromno i bezbrižno detinjstvo. Lepa Brena ima sestru Faketu i brata Faruka.\nZavršila je osnovnu školu “Zaim Mušanović” i proglašena je za đaka generacije. Imala je uspeha i u košarci u kojoj joj je visina od 180 cm mnogo pomogla. Trenirala je u brčanskom klubu “Interplet”. Nadimak Brena je dobila od profesora fizičkog vaspitanja Vlade Bajera.\nUpisala je gimnaziju i kao sedamnaestogodišnjakinja je učestvovala na takmičenju “Mladi graditelji”. Izvela je pesmu “Sviraj još, prijatelju moj” pokojnog pevača Kemala Montena. Osvojila je prvo mesto i počela je da nastupa sa bendom Yudexi na igrankama i takmičenjima.\nVrlo brzo je započela samostalnu karijeru. Naučila je strane pesme koje je publika tražila, dok je kod kuće pevala sevdalinke. Nije bila preterano zaljubljive prirode, a prvi dečko koji joj se ozbiljnije svideo je bio 5,6 godina stariji od nje, ali nisu bili zajedno.\n1979. godine se preselila u Beograd i upisala Prirodno-matematički fakultet, smer turizam. Međutim, to je bilo preveliko opterećenje za malu platu oca Abida koji je bio medicinski tehničar i od čije plate su živeli svi članovi porodice. Brena je bila primorana da napusti fakultet i da se vrati u Brčko. Nastavila je da peva na veseljima i bila je poznata kao “mala koja peva rok”.\nTada je novosadski bend Lira šou gostovao u Brčkom i tražili su novu pevačicu. U početku Fahreta nije ulivala poverenje Saši Popoviću, između ostalog, jer nije pevala narodnjake. Međutim, brzo su ugovorili saradnju kojoj su se protivili Brenini roditelji. Nisu želeli da im ćerka postane kafanska pevačica, ali ona je svakako sela na voz i otišla na nastup u Bačku Palanku.\nVrlo brzo je dobila stalan posao u hotelu Park, u Novom Sadu. Brena je privlačila pažnju neospornim talentom, ali i odevanjem koji su mnogi smatrali neprikladnim. Kritikovana je zbog viška kilograma, ali ona se dobro osećala u svom telu i volela je da ga pokazuje. Sama je smišljala kostime koje joj je majka, uprkos negodovanju, šila.\n1981. godine Brena i Lira šou su počeli da pevaju u hotelu Taš. Vladimir Cvetković, direktor Taša i bivši košarkaš “Crvene Zvezde, je uzeo pevačicinu karijeru u svoje ruke i postao njen prvi menadžer. Upoznao ju je sa čuvenim kompozitorom Milutinom Popovićem Zaharom koji joj je uradio pesme za debi album u izdanju PGP RTS-a. Na njoj se našlo deset pesama: Čačak, Otišla si sa salasa, Bez ljubavi sreće nema, Snela koka jaje, Moj deda je bio kavaljer, Lala iz Banata, Ljubi me, Omere, Žeravica, Daleko je moja mica, Snove snivam. Ime Lira šou su promenili u Slatki greh.\nPosebno se izdvojila pesma “Čačak” sa kojom je bend učestvovao u emisiji “Hit parada”, ali zbog oskudne odeće snimak nije prikazan. Milovan Ilić Minimaks ga je pustio u svojoj emisiji i Brenin nadimak je dopunio pridevom lepa.\n1982. godine se pojavila u prvom delu kultnog filma “Tesna koža” u kome je glumila samu sebe i pevala pesmu “Mile voli disko”. Pored mnogobrojnih duhovitih scena, izdvojila se i ona kada Srećko Šojić poručuje “Lepu Brenu za četiri osobe”.\n1983. godine je objavila drugu ploču, a saradnici su isti kao na prvoj. Snimila je pesme: Mile voli disko, Duge noge, Dama iz Londona, Danas plačem ja, a sutra ćeš ti, Došlo vreme da se pođe, Cini Gajle, Ne postoji juče, ne postoji sutra, Ovaj život vara nas, Još juče za tebe dala bih sve, Ilijo, mori, bekrijo. Posebno su se istakle prve tri pesme.\nUčestvovala je na Jugoviziji, takmičenju na kome se birala pesma koja će predstavljati Jugoslaviju na Evroviziji. Otpevala je “Sitnije, Cile, sitnije”, a tekst je napisala Marina Tucaković. Iako nije pobedila, pesma se dopala publici i prodata je u 800.000 primeraka. Objavila je još jedan singl “Hej, najluđe moje” koji su uradili Marina Tucaković i Kornelije Kovač.\nZatim je počela sarađnja sa drugim menadžerom Rakom Đokićem. On je Lepoj Breni i Slatkom grehu organizovao prvu turneju koja je, između ostalog, obuhvatala i 17 uzastopnih koncerata u Centru Sava. U Mostaru su nastupali pred 30.000 ljudi na stadionu Veleža. Ponovo se oprobala kao glumica, samo ovoga puta u televizijskoj seriji “Kamiondžije opet voze”.\n1984. godine su izdali treću ploču “Bato, bato” koja se razlikovala od prethodnih. Pesme su bile u pop fazonu, za nijansu provokativnije i pevljivije. Bilo ih je 13: Bato, Bato, Bosanac, Šta ti je, Čik priđi ako smeš, Brani me, brani, Volim te sve luđe, Nemoj reći da me voliš, Moj je Lola zvezda roken rola, Boc, boc, Igraj, Boro, moje oro, Epidemija ljubavi, Recite mu da ga volim, Dečko mi je školarac. Ploča je prodata u 1.100.000 primeraka, a jednom prilikom kada je delila autograme, nastao je zastoj u saobraćaju zbog gužve.\nBrena je imala je glavnu ulogu u komediji “Nema problema” u kojoj je promovisala sebe i Slatki greh. Film je, kao najgledaniji, dobio “Oskara popularnosti”. Snimila je prvi duet u karijeri, “Jedan dan života”, sa Miroslavom Ilićem i singl “Živela Jugoslavija”.\n1985. godine je otvorila Zimske olimpijske igre u Sarajevu i sa Slatkim grehom je držala koncerte svuda po svetu. Nakon svetske, usledila je i jugoslovenska turneja na kojoj se posebno izdvojio nastup na stadionu u Rumuniji pred 60.000 obožavalaca. U Splitu su napunili halu Gripe u koju staje 40.000 ljudi.\nU izdanju PGP RTS-a izlazi album “Pile moje” sa pesmama: Pile moje, Mani zemlju koja Bosnu nema, Ljubi me, Šabane, Perice, moja merice, Moram nešto ljubiti, Bobo, Bobo, Šeik, Mače moje, Nežna žena, Janoš, Đorđe, Šećeru, Šećeru. Promovisala ih je u novogodišnjem programu nacionalne televizije u kojem su gledaoci imali priliku da je vide u izdanjima koja su dostojna Holivuda.\n1986. godine Lepa Brena i Slatki greh su ponovo učestvovali na Jugoviziji sa pesmom “Miki, Mićo”, ali nisu ostvarili veći uspeh. Uprkos tome, njihove karijere su išle uzlaznom putanjom pa su objavili dva albuma od kojih je prvi “Voli me, voli” sa pesmama: Voli me, voli, Lažu te, dušo moja, Jedna pesma za hiljadu dece, Sve bih dala da si moj, Nova šota, Miki, Mićo, Što si mala mršava k'o grana, Ljubim te ja, Priznaj mi, priznaj, Dud, Šta mi vredi čak i zlato, a drugi “Uske pantalone” sa pesmama: Uske pantalone, Sviraj rokenrol, Disko urnebes, Oj, Dragana, Dragana, Zakuni se, Moja Roso, Okrećeš mi leđa, Širi, dragi, ruke, Pazi šta radiš, Afrika. Brena je hit “Okrećeš mi leđa” snimila i na francuskom jeziku.\n1987. godine menadžer Raka Đokić je organizovao snimanje filma “Hajde da se volimo” koji govori o avanturi koju su Lepa Brena i Slatki greh doživeli na turneji. Film je praćen istoimenim albumom na kome se nalaze njihovi veliki hitovi: Hajde da se volimo, Golube, Učenici, Evo, zima će, Sanjam, On ne voli me, Zbog tebe, Udri, Mujo, Rodiše me nežnu i sirotu, Suze brišu sve. U njemu su prikazani visokobudžetni spotovi za pesme “Sanjam” i “Hajde da se volimo” koji je snimila u Dubrovniku, a englesku verziju u Londonu.\nZbog više nego pozitivnih reakcija publike, snimljena su još dva nastavka ovog filma, “Hajde da se volimo 2” 1989. godine i “Hajde da se volimo 3” 1990. godine. U njemu su glumile veličine poput Gidre, Velimira Bate Živojinovića, Josifa Tatića, Predraga Ejdusa, i mnogih drugih. Lepa Brene je definitivno postala jedna od najpopularnijih javnih ličnosti u Jugoslaviji i važila je za seks bombu.\nLepa Brena i Slatki greh su postavili rekord u Sava centru održavši 31 koncert za mesec dana koji je posetilo oko 54.000 ljudi. Pored poslovnih uspeha, Brena je započela vezu sa Slobodanom Bobom Živojinovićem koji je jedno vreme bio prvi teniser sveta.\n1989. godine su objavili album “Četiri godine” na kome su se našle sledeće pesme: Četiri godine, Biseru beli, Jablan, Igraj, Dragi, Poželi sreću drugima, Čuvala me mama, Imam pesmu da vam pevam, Ja pripadam samo tebi, Vrati mi srce, Sokole, Robinja, Jugoslovenka (duet sa Alenom Islamovićem, Vladom Kalemberom i Danijelom Popovićem).\nBila je prva pevačica koja je snimala spotove na egzotičnim mestima poput Afrike, Španije, itd. Od 365 dana u godini imala je 300 nastupa, a nekada i po 2 koncerta dnevno.\n1990. godine u izdanju Diskotona je izašao album “Čik pogodi” sa pesmama: Boli me uvo za sve, Čik pogodi, Hiljadu suza, Umirem ti ja, Tamba lamba, Kazni ga, Bože, Biće belaja, Pokloni mi noć, Evo moga delije. Pesme su uglavnom vesele i praćene interesantnim spotovima. Lepa Brena je sa svojim bendom imala jedan od najzapaženijiu nastupa na stadionu u Bugarskoj pred 110.000 ljudi na koji je sletela helihopterom.\n1991. godine je snimila poslednji album sa Slatkim grehom čiji je naziv “Zaljubiška”. Na njemu su se našle pesme: Zaljubiška, Ljubavne igrarije, Momci na vidiku, Kuc, kuc, Neka ljubav pobedi, Pesma Narodna, Zatvori oči, Beli se golubovi vraćaju, Opa, opa, opa, Sretna Nova godina.\nAlbum je pao u drugi plan jer je Brena slomila nogu na skijanju i 7. decembra 1991. godine se udala. Par je sudbonosno “da” izgovorio u hotelu “Interkontinental” pred 700 zvanica. Mlada je nosila prelepu kreaciju Kristijana Diora koju je kupila u Londonu. “Venčanje decenije” je snimljeno i prodato u nekoliko hiljada primeraka, a novac je otišao u humanitarne svrhe.\nDobili su sina Stefana Emeralda, a 6 godina kasnije sina Viktora Ernesta. Slobodan iz prvog braka ima sina Filipa koji je više puta svojim intervjuima opovrgao floskulu da su maćehe zle.\nNakon trogodišnje pauze, 1994. godine Lepa Brena je snimila prvi solistički album za produkcijsku kuću ZAM na kome se nalazi jedan od njenih najvećih hitova “Ja nemam drugi dom” koji je posvetila sinu Stefanu. Na njemu je još 9 pesama: Dva dana, Nema leka apoteka, 2, 3, 303 noći ja i ti, Moj se dragi Englez pravi, I da odem iza leđa Bogu, Ma gde baš ti, Ti ne znaš, Bol za bol, Vatra se diže. Održala je veliki koncert na stadionu “Tašmajdan” poznatiji kao “koncert na kiši”.\n1995. godine izlazi Brenin drugi album “Kazna Božija” sa pesmama: Kazna Božija, Muškarci (duet sa Mirom Škorić i Vesnom Zmijanac), Izdajice, Šta bi bilo, moje milo, Ona ili ja, E moj Miko, Kolo, kolo, Nekoj drugoj decu pravi, Suze kraljice, Šta će mi život. Imala je veoma uspešnu turneju po Makedoniji.\nSa suprugom je započela nekoliko poslova koji su znatno uvećali njihovo bogatstvo. Bili su generalni zastupnici energetskog pića “Red bull” za Srbiju i Crnu Goru i Mercedesovih automobila za Makedoniju do 1996. godine. Brena je promovisala “vruće pantalonice” za mršavljenje.\n1996. godine za ZAM izdaje i treći album pod nazivom “Luda za tobom” sa pesmama: Šta je bilo, bilo je, Ti si moj greh, Lagarija lagara, Sve mi dobro ide osim ljubavi, Luda za tobom, Takve i Bog čuva, Ljubav je…., Otvori se nebo, Dominantan, Ne mogu da te prebolim, Pariski lokal, Prokleti zlatnici.\n1998. godine je ponovo napravila pauzu zbog rođenja drugog deteta. Sa Sašom Popovićem je kupila “Grand” koji je vremenom postao najjača diskografska kuća u regionu. Posvetila se porodici i znatno je smanjila nastupe.\n2000. godine ponovo sarađivala sa Slatkim grehom. Snimili su album “Pomračenje sunca” sa pesmama: Pomračenje sunca, Meni je teško, najteže, Kolovođa, Crna kafa, Zaboravljena žena, Gde si ti, Ti me podsećaš na sreću, Ali Baba, Voleo, ne voleo, Lepa Brena.\n23. novembra iste godine Brenina porodica je pretrpela ogroman strah jer je kidnapovan sin Stefan. Kidnaperi su tražili 2,5 miliona nemačkih maraka i čim je ta suma isplaćena, pustili su dečaka. Živojinovići su se povukli iz medija, odselili se u porodičnu kuću na Floridi kako bi se oporavili od šoka koji ih je zadesio.\nPosle nekog vremena Brena se vratila u Srbiju kako bi nastavila karijeru. 2004. godine je objavljen CD sa njenim najvećim hitovima. Napravila je koncert u svom rodnom gradu za koji je vladalo preveliko interesovanje zbog čega je oko 2.000 ljudi ostalo ispred stadiona. Sav prihod je otišao za transplantaciju bubrega Brenine sugrađanke Željke Ljubičić. Sledeća je bila Tuzla u kojoj je, na kiši, pevala pred 13.000 obožavalaca. Time je postala počasni član Udruženja slobodnih estradnih umetnika Bosne i Hercegovine.\n2008. godine je za Grand produkciju snimila novi album “Uđi slobodno” sa pesmama: Uđi slobodno, Pazi kome zavidiš, Kuća laži, Grad, Zašto, Kralj, Sledeći, Dobra grešnica, Zrno tuge, Dva asa. Započela je i veliku balkansku turneju. Sarađivala je sa Marinom Tucaković i Aleksandrom Milićem Milijem. Posebno se istakao spot za pesmu “Pazi kome zavidiš” koji je sniman sa najsavremenijom opremom.\n2010. godine, dan posle Breninog rođendana, njen otac Abid je preminuo od posledica udara autobusa.\n2011. godine je za Grand produkciju izdala album “Začarani krug” nakon kojeg nije objavljivala nove pesme. Na njemu se nalazi 9 pesama: Metak sa posvetom, Biber, Ne bih ja bila ja, Još sam živa, Briši me, Stakleno zvono, Valja se, Ćutim k'o stvar, Uradi to.\n20. oktobra iste godine, na svoj pedeset prvi rođendan, je pravila koncert u Areni na koji je došla helihopterom. Spektaklu je prisustvovalo 20.000 obožavalaca i brojne kolege sa kojima je sarađivala. Zbog velikog interesovanja, rasprodala je još jedan koncert 21. oktobra. Ponovo je nastupala u Bugarskoj, u Areni Armeec pred oko 20.000 ljudi.\n15. juna 2012. godine je po drugi put nastupala u Rumuniji na stadionu Dan Paltinisanu. Međutim, zbog bolova je hospitalizovana i dijagnostikovana joj je venska tromboza. Morala je da otkaze predstojeće nastupe i da miruje.\n2013. godine je objavila album sa izvornim i novokomponovanim narodnim pesmama.\n2014. godine je sa Sašom Popovićem i SBB-om pokrenula kablovsku Grand narodnu televiziju. Raskinuli su saradnju sa Željkom Mitrovićem i sa RTV Pinka prešli na TV Prvu. I dalje se emituju nove epizode takmičenja “Zvezde Granda” za koje, svake godine, konkuriše sve veći broj mladih nada. Pored Brene i Saše, u žiriju su velike estradne zvezde poput Marije Šerifović, Šabana Šaulića, ali i Jelene Karleuše kojoj je starija koleginica oprostila sve uvrede.\nPo Breni, kao jednoj od najpopularnijih javnih ličnosti, nazvane su zgrade u Novom Pazaru, Kragujevcu, Vranju, Nišu, Leskovcu, Rumi, Užicu, Temišvaru i Tokiju. Takođe je počasni građanin Kikinde. Njena popularnost i posle trideset godina karijere ne opada. Jedna je od retkih pevačica na našim prostorima koja ima lutku sa svojim likom koja je bila veoma popularna devedesetih godina.\nTakođe, uspela je da sačuva i svoj brak iako se u novinama stalno pojavljuju naslovi da je suprug vara. Ona tvrdi da ne želi da kvari njegov imidž zavodnika i da joj je jedino bitno što zna pravu istinu.\nIstiče da je, uprkos slavi, i ona običan čovek od krvi i mesa koji plače, viče i trpi nepravdu. Najbolja terapija joj je kafa sa komšinicom koja joj dođe kao razgovor sa psihijatrom. Neostvarena želja joj je žensko dete, ali o tome ne stiže mnogo da razmišlja jer ima previše obaveza oko porodice i posla.\nI u šestoj deceniji života Brena svakodnevno trenira. Bavi se plivanjem, trčanjem i često odlazi u saunu. Hrani se zdravo i nije pristalica rigoroznih dijeta. Tvrdi da do sada nije uradila nijednu plastičnu operaciju, ali da će u budućnosti neke delove tela zategnuti, dok će druge podići.\nPrema broju slušanja na portalu YouTube najpopularnija Brenina pesma je “Luda za tobom” koja na 10 različitih klipova sabrano ima preko 6 miliona pregleda na datum 24.11.2015.


Bilbao na megdan Lokomotivi - Evrokup, Košarka\nBilbao na megdan Lokomotivi\nAleksandar Milosavljević 27.03.2013., 21:37\nKao što se i očekivalo drugi finalista Evrokupa je španski Bilbao koji je i u revanšu savladao ukrajinski Budiveljnik, ovog puta sa 75:53 (20:14, 17:9, 16:19, 22:11), što mu je uz trijumf od 10 razlike u meču odigranom nedelju dana ranije bilo više nego dovoljno da dođe utakmice za trofej.\nDa će iznenađenje izostati na ovom meču bilo je jasno već nakon prve četvrtine koja je pripala Baskijcima sa šest poena razlike, da bi do poluvremena prednost narasla na +14. U drugih 20 minuta preostalo je samo da se posao privede mirno kraju.\nDomaću ekipu su do pobede vodili Hamilton i Mumbru sa po 13 poena, a po 10 su dodali Pilepić, Samb i Vasilijadis. Kod gostiju se istakao Lajons sa 20 poena, a Drozdov je upisao 12.\nBilbao će u finalu igrati sa Lokomotivom Kubanj iz Krasnodara, a taj meč je na programu 13. aprila i biće odigran u belgijskom gradu Šarlroa. Pobednik Evrokupa dobija direktan plasman u Evroligu naredne sezone.\nPrethodna vest „Delfini“ slavili i u Barseloni\nSledeća vest Kadeti izgubili od Austrije\n„Delfini“ slavili i u Barseloni\nKadeti izgubili od Austrije


Akumulatorska ugaona brusilica DGA506Z 18V MAKITA | Končar Elektro -trgovina električnog ručnog alata i pribora\nPočetnaAkumulatorski alatAkumulatorske brusiliceAkumulatorska ugaona brusilica DGA506Z 18V MAKITA\nAkumulatorska ugaona brusilica DGA506Z 18V MAKITA\n18 V Akumulatorska ugaona brusilica DGA506Z Makita\nOdlične performanse, snažna kao i model na električno napajanje\nLaka za rukovanje uz sistem za prepoznavanje trzaja\nOpremljena automatskom regulacijom brzine\nErgonomski gornji prekidač omogućava lako uključivanje/isključivanje hvatanjem rukom kućišta motora, što obezbeđuje udoban rad bez prekida, dok dugme za blokadu štiti od nenamernog uključivanja.\nOpremljen automatskom regulacijom brzine\nAutomatski menja brzinu sečenja u zavisnosti od opterećenja za optimalan rad\nFunkcija prepoznavanja povratnog udara isključuje alatku kako bi se zaštitio korisnik ukoliko se brzina obrtanja naglo smanji (npr. usled povratnog udara).\nFunkcija zaštite od ponovnog pokretanja sprečava nenamerno pokretanje, čak i kada je alatka povezana na izvor napajanja uz aktiviran prekidač blokade\nMerač napunjenosti akumulatora osim te funkcije, upozorava da su funkcija zaštite od ponovnog pokretanja i ograničavač strujnog preopterećenja aktivirani\nPouzdan rad pri velikim opterećenjem zahvaljujući funkciji optimalnog hlađenja\nKapacitet akumulatora 3,0 / 4,0 Ah\nBroj obrtaja bez opterećenja 8.500 min-1\nDimenzije (D x Š x V) 362 x 140 x 151 mm\nTežina (EPTA)* 2,6 kg\nBudite prvi koji će oceniti “Akumulatorska ugaona brusilica DGA506Z 18V MAKITA” Odustani od odgovora


“NEKA DRUGI PRIČAJU O TOME!” Novak najavio NAPAD na Federerov rekord i zapalio teniski svet OVIM REČIMA! /FOTO/ – OnlineVesti\n“NEKA DRUGI PRIČAJU O TOME!” Novak najavio NAPAD na Federerov rekord i zapalio teniski svet OVIM REČIMA! /FOTO/\nby admin October 25, 2020, 6:53 pm 1.4k Views\n– Trenirao sam sa Filipom i šalili smo se na temu žreba i toga da bismo mogli da se susretnemo u prvom kolu. Šanse su bile male, ali eto nas. Imamo sličan stil igre, on voli tvrde podloge, može da igra brzo na njima i veoma je talentovan, počeo je Đoković.\nNovak je opisao potom opisao uslove u prestonici Austrije.\n– Hotel u kome smo smešteni je odličan, kao i tereni, dobra je hrana, imamo sve uslove koji su nam potrebni da se takmičimo. Na dva turnira do sada (u Njujorku i Parizu) su pravila bila ista. Sjajno je što imamo priliku da se takmičimo, moramo da budemo zahvalni na tome.\nPrvi teniser sveta je blizu Federerovog rekorda, po broju nedelja na prvom mestu ATP karavana.\n– Ovaj privremeni sistem rangiranja traje od marta. Za mene je odličan jer sam osvojio mnogo bodova. Bila bi drugačija priča da nije tako, ali za sve je isto. Nadam se da ću do marta stići do istorijskog broja 1, ali sve je nepredvidljivo.\nPriča o GOAT-u je takođe bila jedna od tema, ali Novak nije želeo previše o tome da govori.\n– Prepuštam raspravu o GOAT-u drugima… Pokušavam da zadržim prvo mesto, Sampras mi je bio idol dok sam odrastao i bilo bi neverovatno da stignem taj rekord.\nPoslednji put na ovom turniru Novak je učestvovao 2013. godine, kada ga je i osvojio.\n– Poslednji put kada sam igrao u Beču, osvojio sam turnir i imao sjajnu podršku publike. Volim ovaj grad i zbog Dominika Tima, Barbare Šet i Tomasa Mustera i poštujem ovaj grad, zaključio je Novak.


Nacrt zakona o policijskim službenicima izazvao nezadovoljstvo među pripadnicima Granične policije BiH - Index.ba\nNa jučer održanoj sjednici Upravnog odbora Sindikata Granične policije BiH, kako saznajemo, razmatrana je informaciju koju smo objavili o Nacrtu zakona o policijskim službenicima BiH.\nNacrt, između ostalog, pogađa službenika GP BiH jer predviđa i da policijski službenik može biti interno premješten na drugo radno mjesto istoga čina unutar policijskog tijela BiH, koje je udaljeno do 80 km od njegovog mjesta prebivališta i trenutnog mjesta rada. Ono što je novo jeste da se policijski službenik može premjestiti do tri godine, a ranije je bio slučaj na maksimalno jedne godine.\nOvaj dio Nacrta je izazvao buru negodovanja jer je ova eventualna izmjena Zakona u suprotnostima s interesima graničnih policajaca jer s u tom slučaju dovode u težak položaj zbog dugotrajne razdvojenosti od kuće.\nČlanovi UO Sindikata Granične policije BiH su zatražili da se provjeri ko je dao saglasnost za ovakvo rješenje koje se često koristi kao nepisana disciplinska mjera.\nNa sjednici nije bio prisutan Dragan Krvavac predsjednik Krovnog sindikata policije i zamjenik predsjednika Sindikata GP BiH koji je aktivno učestvvoao u radu na izradi Nacrta Zakona o policijskim službenicima BiH.\nPrethodni članakDžaferović: Milanović želi ublažiti osude javnosti upućene Dodikvoj stranci i HDZ-u BiH, nakon što su pokušali osporiti zakon o zabrani negiranja genocida i ratnih zločina\nNaredni članakTrnka: Odluka Ustavnog suda odgovara onima koji hoće da ruše državu BiH


Poboljšati integraciju tržišta BiH sa tržištima EU kroz daljnji razvoj Infrastrukture kvaliteta u skladu sa odredbama Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i stvoriti poticajan ambijent za industriju i proizvođače u BiH kako bi poboljšali svoje veze sa EU i međunarodnim tržištima. Stvaranje uslova za buduće međunarodno priznavanje ispitivanja koja se vrše u BiH, rezultata baždarenja i certifikaciju i pripremu Instituta za akreditiranje BiH za potpisivanje multilateralnih sporazuma sa Evropskom kooperacijom za akreditaciju.\nKroz projekat je pružena direktna podrška Institutu za akreditiranje Bosne i Hercegovine u razvoju novih vjerodostojnih i međunarodno priznatih programa u polju akreditacije medicinskih laboratorija, certificiranja proizvoda, certificiranja sistema upravljanja kvalitetom i okolišem, certificiranja osoblja, inspekcijskih tijela za liftove, kao i za obuku osoblja za provođenje ovih aktivnosti i poboljšanje informatičkog sistema i web stranice BATA-e. Uz to je Projekat osigurao učešće laboratorija za baždarenje, testiranje i medicinskih laboratorija iz BiH u nekoliko važnih šema ispitivanja osposobljenosti. Aktivnostima u ovom polju se također doprinosi stvaranju uslova za buduće međunarodno priznavanje rezultata ispitivanja i baždarenja i certifikata, te se Institut za akreditiranje BiH priprema za potpisivanje multilateralnog sporazuma sa Evropskom kooperacijom za akreditaciju.


Lidl: Još kupujemo placeve – AGRO VESTI by agronews.rs\nLidl: Još kupujemo placeve\nHome Tržište Kompanije Lidl: Još kupujemo placeve\nDec 9, 2013 | Kompanije, Srbija, Tržište, Vesti\t|\n“Lidl” je trenutno u fazi ekspanzije i kupovine zemljišta za izgradnju marketa u Srbiji, rekli su za list “Danas” u toj kompaniji.\nU poslednje vreme dosta se piše o dolasku nemačkog diskontnog lanca “Lidl“ u Srbiju, međutim, potrošači će ipak morati da pričekaju na kupovinu u njihovim supermarketima.\nKako su za list “Danas” rekli u predstavništvu te kompanije u Beogradu, trenutno su u fazi ekspanzije i kupovine zemljišta za izgradnju marketa.\n“Dosadašnji rezultati predstavljaju nastavak ulaganja u srpsko tržište, što je dokaz da smo Srbiju prepoznali kao zemlju povoljnu za investicije”, naveli su u predstavništvu kompanije “Lidl”, koje u Beogradu posluje od 2010.\nU medijima se već pisalo o potencijalnim lokacijama za “Lidlove” supermarkete, poput parcele u Borči, Rakovici, u Ulici Vojislava Ilića na Zvezdari, međutim, u predstavništvu kompanije nisu želeli da otkrivaju detalje.\nU “Lidlu” su za “Danas” potvrdili da su do sada zemljište kupili u Valjevu, Subotici, Novom Sadu,Zrenjaninu, Nišu, Smederevu i u Beogradu, dok u ostalim gradovima aktivno rade na tome.\nTakođe, nisu precizirali kada će otvoriti svoja vrata kupcima, navodeći da je “Lidlova” politika poslovanja u Evropi takva da kupuju više zemljišta odjednom, kako bi u isto vreme i otvorili više objekata.\nU opštini Rakovica potvrdili su za “Danas” da je kompanija “Lidl” zainteresovana da investira i otvori svoje objekte na toj opštini.\n“Preko svojih ovlašćenih predstavnika kompanija ‘Lidl’ je u stalnoj komunikaciji sa predsednikom opštine Milosavom Miličkovićem, tako da investicije očekujemo tokom 2014, 2015”, kažu u Sektoru za informisanje ove opštine, ali ni oni nisu mogli da otkriju lokaciju budućeg supermarketa, navodeći da je to “u skladu sa njihovim poslovnim dogovorom“.\n“Sledeći korak je usvajanje Zakona o konverziji, koji će umnogome olakšati investitorima otkup zemljišta, imovinsko pravne odnose i ubrzati proces realizacije investicije. Dolazak ‘Lidla’, građanima bi doneo jeftinije snabdevanje osnovnim životnim namirnicama i drugim proizvodima. Takođe, prisustvo ‘Lidla’ na našem tržištu značilo bi i veću konkurenciju ostalim privrednim subjektima koji posluju kod nas. To bi bio i signal ostalim investitorima da ulože sredstva u privredni razvoj ne samo Rakovice nego i Beograda”, istakli su u opštini Rakovica.\nOsim “Lidla”, za Rakovicu su, kako navode iz te opštine, zainteresovane i ostale domaće i strane kompanije koje žele da otvore svoje sedište ili pokrenu proizvodnju. Neke od tih kompanija su “Meser”, “Lili”, “Fijat”, “Delez”, “Beo rol”, “Tehno In”, “Unidas”.\nOsnovan još tridesetih godina prošlog veka, “Lidl“ danas posluje u više od 20 zemalja sa preko 9.000 prodavnica. U regionu “Lidlovih” marketa ima u Mađarskoj, Sloveniji, Bugarskoj, Grčkoj, Hrvatskoj.\nDiskontne prodavnice obično se prostiru na površini od 1.000 do 2.000 kvadrata, sa 80 do 150 parking mesta. Roba je znatno jeftinija nego kod konkurencije. Kod odabira zemljišta za izgradnju svojih supermarketa vode računa o tome da to budu naselja koja sa okolinom imaju oko 30.000 stanovnika.\nOčekuje se da će “Lidl” u Beogradu otvoriti više od jednog objekta budući da nemačka kompanija npr. u Zagrebu ima 11, u Sofiji 12, a u Bukureštu već 13 supermarketa.\nTags: kupovina zemljištalidllokacijesrbijatržište


Večeras: Završnica petog horskog festivala "Slobodan Bursać" - RTV Santos\nVečeras: Završnica petog horskog festivala „Slobodan Bursać“\nDanas, u ponedeljak, 4. juna u sklopu zatvaranja, završnice jubilarnog petog horskog festivala „Slobodan Bursać“ na velikoj sceni Kulturnog centra Zrenjanina u 19 časova nastupiće Sofijski crkveni hor i orkestar iz Stokholma (Švedska) – dirigent hora je Anre Johanson. Ulaz je besplatan.\nSofijski crkveni hor i orkestar iz Stokholma\nSofijski crkveni hor i orkestar je osnovan 1979. godine i od tada do danas radi pod dirigentskom palicom Arne Johansona. Najviše nastupaju u matičnoj crkvi na crkvenim službama ali nastupaju često i na drugim koncertima u Švedskoj i inostranstvu. Većina repertoara je sakralnog karaktera, kao što su Bahova velika misa, Bramsov nemački rekvijem, Mocartov i Verdijev rekvijem i druga velika dela poznatih kompozitora. Pored zajedničkih nastupa sa horom, orkestar posebno izvodi dela Čajkovskog, Dvoržaka i dr. Takođe, hor ima svoje akapela koncerte na kojima peva dela mnogih švedskih kompozitora, ali i dela Rahmanjina i drugih pravoslavnih kompozitora. Hor i orkestar su u svojoj karijeri održali mnogobrojne koncerte po velikim evropskim gradovima (Rimu, Parizu, Moskvi, Rigi, San Petersburgu, Pragu, Lisabonu, Berlinu, Budimpešti, Varšavi, Njujorku i dr.), a posebno su ponosni na prestižnu nagradu iz 2003. godine koju je hor osvojio na festivalu pravoslavne svetske muzike u Poljskoj.\nPrethodnoNajavljeni protesti poljoprivrednika zbog poskupljenja goriva\nSledećeOdržani Dani polja Novosadskog instituta za ratarstvo i povrtarstvo


NE-2153-2EUG PRO Mikrovalne pećnice - Panasonic Hrvatska\nKompaktna mikrovalna pećnica NE-2153-2EUG\nKompaktna mikrovalna pećnica NE-2153 profesionalan je uređaj koji se može staviti na drugi uređaj. Dva prostora za kuhanje i mikrovalna snaga od 2100 vata omogućuju brzu pripremu ukusnih obroka. Sadrži 30 besplatnih memorijskih programa, funkciju za uštedu vremena u ručnom načinu rada i gumbe s funkcijama za najviše 3 porcije.