Istorija Jugoslavije (V. Ćorović) 5.23 — Викизворник\nIstorija Jugoslavije (V. Ćorović) 5.23\npeti period. XXIII. Jugoslovenski odbor i Narodno veće.\nAustriskom objavom rata stavljeno je bilo na dnevni red celo jugoslovensko pitanje. Austrija je svoju rešenost za rat tumačila time što Srbija svojom aktivnošću i pomaganjem »velikosrpske« propagande u oblastima preko Drine i Save podriva njen posed i ide za tim da jednoga dana sebi pripoji austro-ugarske jugoslovenske oblasti. U izvesnim austriskim krugovima pisalo se i govorilo da jugoslovensko pitanje treba rešavati iz dva razloga: 7. da se pomoću Jugoslovena suzbije suviše moćan uticaj Mađara; i 2. da to pitanje ne bi rešila Srbija, pošto se u narodu, a naročito u omladini, vide jasne težnje da se ujedinjenje treba i mora izvršiti. Jugosloveni su u Austro-Ugarskoj Monarhiji bili pocepani u četiri upravna područja: svi Slovenci i Hrvati Dalmacije i Istre nalazili su se u sastavu Austrije i ulazili su, sem u lokalne sabore, u bečki parlamenat. Hrvati u Hrvatskoj i Slavoniji imali su kakvu-takvu svoju samoupravu; Srbi i Hrvati Bačke, Banata, Baranje i Međumurja bili su pod neposrednom vlašću Mađara; a Srbi i Hrvati Bosne i Hercegovine življahu kao odvojena celina, zavisni i od Austrije i od Mađara. Šest miliona Jugoslovena, tako rascepkanih, nije moglo doći do pravog izraza ni u Beču ni u Pešti; oni su i u bečkome i u peštanskome saboru i u zajedničkim delegacijama pretstavljali svuda samo manjinu. Ta i takva podela Jugoslovena i jugoslovenskoga područja omogućavala je i Nemcima i Mađarima da ih majorizuju i iskorišćuju. Da se takvo stanje kod njih, uz očigledan napredak slobodne i napredne Srbije, neće moći dugo održati bilo je jasno kao dan. Jugoslovenska misao osvajala je. Nije bilo nijedne grupe ni plemena jugoslovenskoga koje nju nije imalo u programu. Razilaženja je bilo samo u pitanju na koji će način doći do jugoslovenskog ujedinjenja i koje bi ove oblasti ono imalo da obuhvati; hoće li ga izvršiti Austrija u obliku trijalizma, u koji bi posle, možda, ušla i Srbija, ili će to izvesti sama Srbija. Ova druga kombinacija činila se mnogima manje ostvarljiva, jer je Srbija bila i suviše nejaka u odnosu prema Dunavskoj Monarhiji, iza koje je stojala moćna Nemačka. Ni najveći optimisti nisu pomišljali da bi Srbija mogla izvesti ujedinjenje svih Jugoslovena najednom, nego se taj proces, u najboljem slučaju, zamišljao u postepenim rešenjima.\nDo god. 1914. Austro-Ugarska nije učinila nijednoga jedinoga koraka u kakvom bilo pravcu rešavanja jugoslovenskoga pitanja, mada ga je njena diplomatija, optužujući Srbiju, oglašavala kao da joj je životno. Mađari nisu dali ni progovoriti o tom da bi se ne samo njihove južne oblasti, u kojima su Srbi i Hrvati sačinjavali većinu, odvojile iz njihova područja, nego to nisu dozvoljavali ni za samu Hrvatsku. Bečka Neue Freie Presse donosila je još 1. oktobra god. 1918., uoči samoga sloma, saopštelje kako je »Odbor nemačkih nacionalnih stranaka za rešenje jugoslovenskog pitanja« raspravljao o tome da li bi Nemci mogli pristati da Ugarskoj pripadne Bosna i Hercegovina kao autonomno telo, i ako bi pristali kakve bi privredne i prometno-političke naknade tražili za to. »O ustupanju Dalmacije ne bi moglo nikad biti govora«. Dalmacija bi se »pod sasvim određenim uslovima« mogla dati samo Hrvatskoj. Šta se, dakle, moglo nadati za rešenje jugoslovenskoga pitanja od ljudi sa takvim shvatanjima? Mađari ne bi sigurno popustili bez građanskoga rata, a ko bi u Beču smeo primiti na se odgovornost da ga prema njima izazove radi Slovena ili Jugoslovena uopšte? Tim više što ni svi Sloveni nisu bili za takvo rešenje. Česi prvi. Oni su se zalagali za federaciju, ali ne za trijalizam, jer bi, kad bi on uspeo, trijalizam izveo iz austriske zajednice dobar deo Slovena i time oslabio njihov brojni odnos prema Nemcima. Ali, ni Nemci nisu bili za trijalističko uređenje. Oni bi, možda, na kraju krajeva, pristali da se spoje Hrvatska i Slavonija, Bosna i Hercegovina i Dalmacija, ali ne bi nikad dozvolili da im se pridruži i puna Slovenačka i da put za Trst i na more ne bude u njihovim rukama. Teškoća je, kao što se vidi, bilo mnogo, i ne od jedne ruke i samo sa jedne strane, i stoga Beč nije ni dospeo za toliko godina da to pitanje krene napred. Izvesni poverljivi ljudi ubijenog prestolonaslednika tvrdili su da se Franc Ferdinand spremao da izvede reformu u dotadanjem oklopu Austro-Ugarske. Hteo je, kažu, da uvede ako ne odmah sve što namerava, a ono gotovo sigurno trijalizam. Njegov spremani manifest, koji je nedavno objavljen, ne daje ipak za to dovoljno potvrde. Nu, sve da je on to doista i zamišljao, veliko je pitanje da li bi on to doista i mogao izvesti. Od namere do dela dug je i često veoma težak put.\nSada je to pitanje imao da reši rat. Pod austro-ugarskom vlašću nalazio se veći broj Jugoslovena nego u obe slobodne srpske države, Srbiji i Crnoj Gori. On je bio ne samo sprečen da otvoreno izjavi svoja prava osećanja i svoje simpatije u ovoj sudbonosnoj borbi, nego je čak bio prisiljen da učestvuje na strani svojih osvedočenih neprijatelja protiv jednokrvne braće. Ljudima je to padalo teško, tim više što se dobro znalo da će rat imati da reši krupna nacionalna i državna pitanja Evrope. Pobeda centralnih vlasti donela bi, nesumnjivo, samo jačanje prevlasti Nemaca i Mađara, glavnih pretstavnika u toj borbi, i dovela bi u još teži položaj Jugoslovene nego što je bio onaj u kojem su se već nalazili. Stoga oni Jugosloveni koji su bili van područja Austro-Ugarske, kao pojedinci ili celine, ustaju otvoreno da dignu svoj glas za zajednički rad sa Srbijom, a protiv Austro-Ugarske. Prva u tome pravcu izjasnila se Hrvatska Straža u Buenos Ajresu već 21. jula (3. avgusta) god. 1914.\nPosle sloma austriske ofanzive, u jesen, 7. decembra god. 1914., odobrila je srpska Narodna skupština u Nišu jednoglasno izjavu kraljevske vlade da smatra »kao ovoj najglavniji i u ovim sudbonosnim trenucima jedini zadatak da obezbedi uspešan svršetak ovog velikog vojevanja, koje je, u trenucima kada je započeto, postalo ujedno borbom za oslobođenje i ujedinjenje sve naše neslobodne braće Srba, Hrvata i Slovenaca«. To više nisu bila akademska raspravljanja teoretičara, nego programska izjava jedne odgovorne vlade, učinjena u punoj javnosti i na najodgovornijem mestu. Ratni cilj Srbije od toga časa nije bio da se, u slučaju uspeha, izvrši ujedinjenje samo srpskoga plemena, nego integralno oslobođenje celoga našega naroda; program, dakle, najširih dimenzija. Oživele su, ne više kao »pesma budućnosti«, plemenite težnje Ilije Garašanina, kneza Aleksandra i kneza Mihaila; stvaranje Jugoslavije počelo je da postaje delo. U njene temelje uzidane su ogromne žrtve, najbolje koje je imala naša rasa.\nHrvatski odbor u Rimu, koji se sastavio iz nekoliko uglednih Hrvata izbeglih iz Austro-Ugarske (d-r A. Trumbić, d-r X. Hinković i d-r L. Vojnović), dao je u isto vreme izjavu da će ostati bezuspešni pokušaji zvaničnih krugova Dunavske Monarhije »da odvoje stvar hrvatskoga naroda od stvari srpskoga naroda«. Onim izjavama pridružile su se naskoro i druge, iz raznih mesta Amerike. Na Đurđevdan god. 1915., na glas da Italija postavlja teške uslove na naš račun za svoj ulazak u rat, sazvan je u Nišu jugoslovenski kongres, koji je, pod pretsedništvom odličnoga književnika Iva Ćipika, Dalmatinca, naglasio »potpuno i nerazdruživo narodno jedinstvo Srba, Hrvata i Slovenaca«, i želju da se nipošto ne »žrtvuju ili da se komadaju naše neosporive jugoslovenske zemlje«.\nKada je Italija, odbivši da učestvuje na strani svojih dotadanjih saveznika u ratu stoga što je Austrija bila napadač a ne napadnuta, počela da vodi pregovore sa silama trojnoga sporazuma, da pređe na njihovu stranu, ona je, u prvome redu, gledala da unapred obezbedi što veću cenu za svoje učešće. Sem starih njenih aspiracija na južni Tirol, Istru sa Goricom i na neka ostrva, ona je isticala svoje težnje i na Dalmaciju. Oglašavala je tu zemlju kao staro područje mletačko, kao oplođavanu vekovima romanskom i talijanskom kulturom, i kao njoj strateški potrebnu da obezbedi svoj presudni položaj u Jadranskome Moru. Nije je se, naravno, nimalo ticalo to što je Dalmacija bila kolevka hrvatskoga kraljevstva, što je imala čisto srpskohrvatsko stanovništvo, sa nešto malo Talijana i talijanaša u tri četiri grada (ponajviše u Zadru), i što je to stanovništvo, nacionalno odavno svesno i aktivno, odbijalo svaku pomisao da dođe pod njihovu vlast. Saveznicima je pomoć Italije kao velike sile bila od velike važnosti; njeno učešće, nadali su se oni, ubrzaće poraz Austrije i olakšaće i položaj Rusa u Galiciji, koji je zbog nedostatka municije postajao sve više kritičan, i uticaće na položaj Francuza i Engleza na zapadnome frontu, jer će Nemci morati da odvajaju koji broj divizija za spasavanje Austrije. Sem toga, i ceo rat će se brže svršiti. Stoga su saveznici bili voljni da Italiji ispune zahteve, tim lakše što su oni išli na tuđ račun; opoziciju je za dugo činila samo Rusija. Obziri prema Italiji su ipak pretegli i 13. aprila god. 1915. potpisan je u Londonu ugovor između Engleske, Francuske, Rusije i Italije, po kojem je Italiji bila obećana, uz ono što smo već naveli kao njihove zahteve, cela Dalmacija do Šibenika sa najvećim delom ostrva (izuzimaju se Veliki i Mali Drvenik, Čiovo, Šolta i Brač). Sem toga imala je biti neutralizovana cela obala od Kap-Planke do Pelješca i ispod Cavtata do Vojuše, kao i sva ostrva koja ne dođu u talijanski posed. Hrvatskoj, Srbiji i Crnoj Gori imalo je pripasti celo hrvatsko primorje sa Rijekom i s ostrvima Krk, Prvić, Sv. Grgur, Goli i Rab, i južno od Kap-Planke do ušća Drima sa svima otocima. Očevidna je težnja da se talijanskim posedom severne Dalmacije razdvoji »srpsko« od »hrvatskoga« primorja i onemogući zajednička velika linija Srba i Hrvata. Ceo rad oko donošenja ovoga Londonskoga ugovora bio je brižljivo skrivan od srpske vlade, na izričan zahtev Italije. Kada su do Srba stali dopirati izvesni glasovi o tim pregovorima, srpska vlada je naročito molila rusku da ne da svoga pristanka na to bez prethodnoga sporazuma sa Srbijom, i da joj zajemči stvaranje zajedničke države Srba, Hrvata i Slovenaca. Prema saopštenjima F. Supila, koji je bio u Petrogradu, Rusija nije želela ujedinjenja Jugoslovena, jer nije verovala Hrvatima kao katolicima. Tamo su mislili »da bi bila srpsko-hrvatska država slična Švedskoj i Norveškoj«.\nDa pojača interes Evrope za jugoslovensko pitanje, koje je u njoj bilo slabo poznato, da je obavesti o stanju kod nas i o jugoslovenskim težnjama za budućnost, i da suzbija koliko austrisko, već neprijateljsko gledište na to pitanje, toliko i talijansko, koje je moglo postati opasno, obrazovan je u to vreme i Jugoslovenski odbor. Na čelo toga od-bora bio je izabran d-r Ante Trumbić, bivši pretsednik splitske opštine i jedan od najuglednijih političara hrvatskih, koji je aktivno sudelovao već kod stvaranja Riječke rezolucije. U taj odbor ušlo je više političara izbeglih iz Austro-Ugarske Monarhije, Srba, Hrvata i Slovenaca, od kojih su najvažniji: d-r X. Hinković, Milan Marjanović, Franjo Supilo, d-r Nikola Stojanović, d-r Milan Srškić, Dušan Vasiljević, d-r Niko Županić, d-r Bogumil Vošnjak i veliki umetnik Ivan Meštrović. U odbor je ušao od Srbijanaca samo Pavle Popović, profesor jugoslovenske književnosti na beogradskom univerzitetu, koji je odavno imao ličnih i književnih veza sa ljudima van Srbije. Najveći deo odborskih članova, koji je dotle radio u Rimu, još neorganizovan, počeo je u proleće god. 1915., iz lako razumljivih razloga, ostavljati taj grad.\nPrvi manifest Jugoslovenskoga odbora objavljen je na Đurđevdan god. 1915. To je bio memoar o jugoslovenskome pitanju, predan francuskoj vladi i ruskom poslaniku u Parizu, i posle engleskoj vladi. »Čitav jugoslovenski narod, Srbi, Hrvati i Slovenci, svi mi očekujemo od ovoga rata ujedinjenje sviju narodnih udova i čitavog svog teritorija u jednu nezavisnu državu«, govorilo se tom prilikom. »Borba Srbije i Crne Gore nije borba osvajalačka za proširenjem granica, ove su dvije srpske države protagonisti u oslobađanju svih Jugoslovena, i njihova je zadaća sviju nas: zajamčiti našu narodnu egzistenciju na našem ujedinjenom zemljištu«. Kao narodni teritorij Jugoslovena označene su u tome memoaru ove naše oblasti: Srbija, Crna Gora, Bosna i Hercegovina, Dalmacija, Hrvatska sa Rijekom, Slavonija, Međumurje, Podravina, Vojvodina, Istra, Kranjska, Gorica, južna Koruška i južna Štajerska sa pograničnim delom Ugarske.\nKada je Italija objavila rat Austriji pokušala je ova da sa Srbijom sklopi poseban mir, da bi oslobodila svoju vojsku bar na toj strani. Srpska vlada odbila je sva sondiranja u tome pravcu. U Nišu, 10. avgusta god. 1915., naglašena je ponovo rešenost Srbije »da borbu za oslobođenje i ujedinjenje srpsko-hrvatsko-slovenačkoga naroda produži uz svoje saveznike«.\nObjavljujući svoje obrazovanje 18. septembra (1. oktobra) god. 1915., Jugoslovenski odbor je krenuo i svoje listove The southern slaw bulletin u Londonu i Bulletin yougoslave u Parizu, da obaveštavaju evropsku publiku o događajima i težnjama Jugoslovena. Kada je počela neprijateljska ofanziva protiv Srbije, Odbor je 29. septembra uputio pretstavku srpskoj vladi, kojom je uveravao o »punoj i neograničenoj solidarnosti sa srpskim narodom«, a u Americi se stalo intenzivnije raditi na organizaciji jugoslovenske dobrovoljačke legije. Pošto su udružene vojske neprijatelja pregazile Srbiju, uputio je Jugoslovenski odbor 11. februara god. 1916. depešu regentu Aleksandru, izražavajući u njoj svoju nadu da »ona domovina koja će uskrsnuti iz strašnoga meteža, kojemu smo svedoci, neće više biti obnovljena Srbija, pače ni povećana, nego ona treba da zahvati čitav jugoslovenski narod i čitavo njegovo narodno zemljište, ujedinjeno u jednu državu, pod slavnom dinastijom Vašega uzvišenoga Oca«. Prestolonaslednik Aleksandar i sam, odranije, oduševljen jugoslovenskom ideologijom, kada se vratio sa puta po savezničkim zemljama na Krf, meću svoju vojsku, istakao joj je u proglasu 7. aprila god. 1916. kako su naši saveznici voljni »da nas u ovoj velikoj borbi snažno pomognu da Srbiju stvorimo velikom, te da obuhvati sve Srbe i Jugoslovene, da je učinimo silnom i moćnom Jugoslavijom, koja će opravdati dosada prinete žrtve i odgovoriti zahtevima novoga doba«.\nKada je posle smrti cara Franca Josifa na austriski presto došao, kao njegov naslednik, car Karlo, i imao biti krunisan za kralja Ugarske i Hrvatske, Jugoslovenski odbor je 5./18. decembra god. 1916. dao izjavu »pred leševima svoje ubijene braće, da je naš narod prost od svake podložnosti i vjernosti spram dinastije Habsburgovaca i od svake veze s austro-ugarskom monarhijom«. U zemljama gde su još vladali austro-ugarski bajoneti takve izjave bide su, naravno, nemoguće. I bez toga, od prvoga dana rata, tamnice su bile prepune narodnih ljudi i u optužbama se za njih, kao teška krivica, navodilo da su »nacionalni Srbi«. Prvih nedelja rata najugledniji Srbi i mnogi Hrvati bili su uzeti u taoce i imali su da prate austriske vojničke tranoporte; za svaku nezgodu ili ma kakav napad na transport imale su, bez daljeg suđenja, da padnu njihove glave, kao što su na nekim mestima i padale. Što nije uzimano u taoce slano je, u masama, u logore i kazamate Arada, Nežidera, Maribora i drugih mesta, gde su mučeni, u podrumima i tunelima, propadali u gomilama od zaraza, studeni i gladi. U Sremu i po Bosni i Hercegovini vršena su vešanja i streljanja srpskih ljudi bez ikakve krivice, često od puste obesti nahuckanih i razuzdanih »šuckora«, ili zbog najmanje i najčešće ničim neopravdane sumnje. U Bosni i Hercegovini bila su nekolika veleizdajnička procesa; V Banjoj Luci izvedena su god. 1915. pred sud 153 Srbina optužena zbog veza sa Narodnom odbranom u Srbiji. Pretstavnici čisto kulturno-nacionalnih ustanova Prosvete, Sokola i Pobratima došli su pod sud, i tražene su njihove glave, pošto su oglašeni kao intelektualni začetnici sveg rada na spajanju Bosne sa Srbijom. Piscu ove knjige, koji je i sam osuđen tom prilikom kao tajnik društva Prosvete, u osudi se izrično prebacuje što »smatra srpski narod Bosne i Hercegovine kao dio srpskoga naroda kraljevine Srbije«. Pa, ipak, ideja o potrebi zajedničke države Srba, Hrvata i Slovenaca javljala se i kod njih toliko pritisnutih; bolje rečeno, ona je postojala nesumnjivo, ali se javno počela izražavati postepeno i vrlo oprezno.\nDok je većina hrvatskoga sabora, u svojoj adresi kralju Karlu 24. februara god. 1917., obnavljala, od straha i servilnosti, svome vladaru »starostavni zavjet vjernosti« i molila milost da joj Presto pomogne doći do narodnog ujedinjenja u okviru habzburške države, javljali su se već hrabriji pojedinci i čitave grupe koje su se sve više solidarisale sa radom Jugoslovenskoga odbora. Što se Srba u Austro-Ugarskoj ticalo, za njih se dobro znalo čemu teže i onda kad nisu davali javnih izjava. Slovenački vođi, Janez Krek i Anton Korošec, koji potiskuju austrofilskoga Šusterčića, razvijali su živu aktivnost u Beču, kad je, da se koliko-toliko dade oduške već zamorenom i očevidno nezadovoljnom narodu, bio obnovljen parlamentarni život. U parlamentarnom Jugoslovenskome klubu oni su glavni začetnici zvanične klupske izjave od 17./30. maja god. 1917., koju su doneli hrvatski i slovenački narodni poslanici, a u kojoj se tražilo »na temelju narodnoga načela i hrvatskoga državnoga prava ujedinjenje svih zemalja u monarhiji, u kojima žive Slovenci, Hrvati i Srbi«; naravno, pošto se ticalo monarhije i jer se to govorilo u Beču, naglašavalo se da se to ujedinjenje ima izvršiti pod habzburškom dinastijom. Srbi poslanici u bečkome parlamentu nisu hteli potpisati te izjave, mada su znali da je ovaj »okvir« unesen više iz opreznosti nego iz uverenja. Tvorci te izjave, bar bolji njihov deo, hteli su da, štićeni tom parolom, mogu nesmetano raditi na širenju jugoslovenske ideologije. Ali, na toj osnovi za saradnju nisu mogli dobiti nikoga od Srba iz cele Dunavske Monarhije, mada ih je Starčevićeva stranka prava na to javno i izrično pozivala.\nOdlučan obrt u držanju Hrvata i Slovenaca u Austro-Ugarskoj doneo je Krfski pakt. Sporazum, koji su sklopili na Krfu 7./20. jula god. 1917. pretstavnici Jugoslovenskoga odbora sa srpskom vladom, predviđao je stvaranje Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca, kao nezavisne ustavne i parlamentarne monarhije pod dinastijom Karađorđevića, sa jedinstvenom teritorijom i jedinstvenim državljanstvom. Tom prilikom, Bog zna po koji put, naglašeno je i podvučeno da je »naš troimeni narod jedan isti po krvi, po jeziku govornom i pisanom, po osećanjima svoga jedinstva, po kontinuitetu i celini teritorije, na kojoj nepodvojeno živi, i po zajedničkim životnim interesima svoga nacionalnoga opstanka i svestranoga razvitka svoga moralnoga i materijalnoga života«. Ustav novoj kraljevini imala je, posle zaključenja mira, doneti Ustavotvorna skupština, koja će biti »osnova celom državnom životu, izvor i utoka svih vlasti i prava«. Tako jasno i precizno postavljeni program stvaranja svoje vlastite potpuno slobodne države činio je izlišnim sve okvire i sve ograde donošene vezanih ruka u austro-ugarskim zemljama, i stoga je bilo sasvim razumljivo što je većina narodnih ljudi prihvatila program krfskoga pakta. Bilo je, naravno, i izuzetaka. Sarajevski nadbiskup d-r J. Štadler tražio je sa svojom grupom, dosledno, dokraja, rešenje narodnoga pitanja samo »na temelju hrvatskoga državnoga prava, te uz neoskvrnjeno očuvanje hrvatske narodne i državne individualnosti«. On još nije uviđao ono što je drugima odavno postalo jasno: da će Hrvate, zbog Londonskog ugovora, čekati veoma teška sudbina ako ih solidarnost sa Srbima ne prikaže pred Evropom kao prijatelje Antante. Sudbina s Austrijom dokraja vezane Mađarske pokazala je posle koliko je to predosećanje bilo tačno. Kod dobroga dela Srba, naročito u građanskim redovima, postojala je živa želja za stvaranjem velike, dušanovske Srbije.\nKrajem god. 1917., 26. decembra, izneo je pretsednik Severoameričkih Država, Vudrov Vilson, četrnaest programnih tačaka, koje je smatrao kao bazu za stvaranje mira među narodima. Od tih tačaka dve su govorile i o nama. U desetoj izražavala se želja da narodima Austro-Ugarske treba dati mogućnosti za autonomni razvitak; a u jedanaestoj kazivalo se da treba vaspostaviti i obnoviti Srbiju i Crnu Goru i dati Srbiji slobodan izlaz na more. Sutradan govorio je pretsednik engleske vlade, Lojd Džordž, u parlamentu; želeći da odvoji Austriju od Nemačke, on je iznosio jednu vrstu formule za rešenje austro-ugarskoga pitanja na taj način što bi se dala autonomija tamošnjim »potlačenim« narodima. Ovaj govor Džordžov, više nego Vilsonov, dolazio je od velikoga straha pred Nemačkom, koja je posle ruske revolucije i vojničkoga sloma Rusije pretila da se svom snagom baci na zapadni front. Austrija, koja je pokazivala sklonost za separatan mir i raznim poverljivim misijama započinjala prethodne pregovore, trgla se; nešto usled nemačkih uveravanja, praćenih i pretnjama, da su izgledi na pobedu za njih daleko povoljniji nego za zapadne sile, a nešto i što je sama verovala da su engleske ponude više znak slabosti nego državničke uviđavnosti. Kod većine Jugoslovena javila se tom prilikom bojazan da bi Austrija ove, po nju povoljne, uslove mogla prihvatiti i tako spasti celo svoje područje. Stoga se htelo da se u javnost, još jednom i što otvorenije, iziđe sa narodnim zahtevima. Jugoslovenski odbor protestovao je protiv Džordžova predloga već 29. decembra, tražeći ne autonomiju nego potpuno oslobođenje. U Zagrebu je 17./18. februara god. 1918. bio zbog toga sazvan zbor svih viđenih a nezatvorenih jugoslovenskih političara. Prvi dan zbor je razjurila policija; ali, posle, na zauzimanje Srpsko-hrvatske koalicije, bio je dozvoljen i održan je u kući d-ra Ante Pavelića. Građanskim strankama pridružili su se i socijaldemokrati. Tom prilikom donesena je odluka da se izvede koncentracija ovih narodnih snaga, »koje, stojeći na stanovištu narodnoga jedinstva i oslanjajući se na načelo narodnoga samoopredeljenja, zahtevaju da se stvori nacionalna, nezavisna i na demokratskim principima sagrađena država Slovenaca, Hrvata i Srba«. U to doba, pod austriskom vlašću, više se nije moglo reći. Čak je i ta izjava bila prvi dan zaplenjena. Na ovome zboru rešeno je da se pristupi i osnivanju Narodnoga veća.\nPosle toga počelo je stvaranje narodnih organizacija na bazi Krfskoga pakta i Februarske rezolucije. Takve organizacije izvedene su u Dalmaciji (19. juna), u hrvatskome Primorju i Istri (1. jula), u Slovenačkoj (3. avgusta) i u Bosni i Hercegovini (7. septembra). U isto vreme došlo se u tešnje veze sa Česima, koji su imali vanrednu obaveštajnu službu i odličnu organizaciju. Radilo se i inače na sve strane, među omladinom, među oficirima, i u mornarici. Počeše pobune u pojedinim garnizonama, a u Boki dođe do ozbiljnog i pravog bunta mornarice. Vojni begunci, čuveni »zeleni kadar«, rasli su na hiljade. U Zagrebu su spasavali od vojne službe svakog narodnog čoveka koji se nekako dokoturao dotle. Za vreme rata Zagreb je bratski raširio ruke i postao veliki narodni zbeg. Sva štampa, sem malih izuzetaka, bila je orijentisana jugoslovenski. U idejama Krfskoga pakta radio je naročito Glas Slovenaca, Hrvata i Srba, pokrenut decembra god. 1917. Uredništvo Književnoga juga, koje uvodi zabranjenu ćirilicu i okuplja pisce sva tri naša plemena, i iz bivše Austro-Ugarske i iz porobljene Srbije, vrši ne samo književnu, nego i nacionalno-borbenu misiju. Iz Beča su taj ceo nacionalni pokret želeli omesti na dva načina: isticanjem velikohrvatske misli, za koju pored Štadlera i frankovaca radi i šef bosansko-hercegovačke vlade, đeneral Stjepan Sarkotić, i pomoću sile. Grof Stevan Tisa, bivši pretsednik mađarske vlade, bio je upućen u Bosnu, da vidi tamošnja raspoloženja i predloži neka rešenja u korist neposrednog spajanja Bosne i Hercegovine s Ugarskom. Kada je tamo naišao na neprobojan front Srba i Hrvata, on je počeo da preti, i otišao je iz Sarajeva sa stegnutim pesnicama.\nMalaksavajući sve više i osećajući da ne može još dugo izdržati, a naročito ne preko zime, uputila je austro-ugarska vlada 1. septembra god. 1918. savezničkim i neutralnim vladama poziv za pregovore o miru. Na bečki poziv odgovorili su 11. septembra pretstavnici narodnih organizacija u Zagrebu, javno, pod svojim potpisima, da austro-ugarska vlada može govoriti samo u ime ona dva naroda koji su bili stvarni gospodari u Dunavskoj Monarhiji, a da pretstavnici Srba, Hrvata i Slovenaca traže za mirovne pregovore svoje po-eebne, od naroda sama izabrane delegate. Proboj na solunskom frontu, o kojem su se vesti krilato širile, i ta austriska ponuda, i Tisine pretnje, i stalno nemačko uzmicanje na zapadu, sve to pretskazivalo je da se slom približava. Naši ljudi počeše slobodnije dizati glave. Stoga se i odlučiše da se odmah privede u delo odranije pripremana organizacija Narodnoga veća. 22. septembra sastali su se u Zagrebu pretstavnici svih političkih stranaka, sem frankovačke, kao i pretstavnici svih narodnih političkih organizacija, i izabrali su svoje pretstavništvo i ozakonili organizaciju. Osnovna tačka programa Narodnoga veća bila je: ujedinjenje svih Srba, Hrvata i Slovenaca u slobodnu, nezavisnu, narodnu državu. U Narodno veće ušli su pretstavnici ovih oblasti (na svakih 100.000 stanovnika po jedan) : iz Slovenačke 14, Istre 3, Dalmacije 7, Hrvatske i Slavonije 28, Bosne i Hercegovine 18, Vojvodine 10. Sem toga, članovi bosanskoga i hrvatskoga sabora i bečkoga parlamenta imali su pravo da odrede po 5 svojih pretstavnika sa pravom glasa. Za pretsednika Narodnoga veća bi izabran d-r Anton Korošec, a za potpretsednike Svetozar Pribićević i d-r Ante Pavelić. Tri dana pre toga sastanka za organizaciju Narodnoga veća izjavio je Korošec u austriskome parlamentu da je misao o autonomiji Jugoslovena već zakasnila, a na vladinu adresu uputio je reči: »Ostavite na miru našu zemlju i naš narod, našu kuću uredićemo mi sami!«\nPrva javna izjava Narodnoga veća, upućena zbog očevidnog sloma već usplahirenim i zbunjenim vlastodršcima u Beču, bio je njegov odgovor na manifest cara Karla od 3./16. oktobra. U tome manifestu car je obećavao da će Austrija biti pretvorena u saveznu državu. Ali, u isti mah, naglašeno je izrično i to da će celokupnost zemalja ugarske krune ostati netaknuta. Šta bi, onda, Jugosloveni dobili takvim rešenjem? Nije li ono i tad, u poslednji čas, bilo tačno na onoj istoj tačci sa koje se i pošlo? Narodno veće odgovorilo je na to 6./19. oktobra da ono preuzima vođenje narodne politike. Kao takvo naglasilo je da »traži ujedinjenje celokupnoga našega naroda Slovenaca, Hrvata i Srba na čitavom njegovom etnografskom teritoriju, bez obzira na ma koje pokrajinske ili državne granice, u kojima danas žive, u jednu jedinstvenu potpuno suverenu državu«. Sa tim u vezi dana je odmah izjava da Narodno veće »otklanja osnovu rešenja našega narodnoga pitanja, sadržavanu u austriskome carskome manifestu«.\nČim je Narodno voće obrazovano i njegovi manifesti objavljeni, požurila su se gradska zastupstva, razna društva i ustanove, da priznaju njegovu vlast, da ga pozdrave kao pretstavnika ideje narodnoga suvereniteta, da mu polože zakletvu vernosti i obećaju saradnju. U svima mestima organizovali su se odmah lokalni odbori Narodnoga veća. Zagrebačko sredšinje veće poslalo je odmah potom u Švajcarsku A. Korošca, d-ra Melka Čingriju (. G. Žerjava, da uhvate veze sa srpskom vladom i Jugoslovenskim odborom. Austriske vlasti, prsdviđajući obrt sreće, daju im pasoše bez teškoća. Novi ministar inostranih dela Austro-Ugarske, grof Andraši, molio je 15. oktobra Ameriku za separatan mir, pristajući da se sa Čehoslovacima i Jugoslovenima vode naročiti pregovori. Ali, već sutradan, 16./29. oktobra, primljen je u svečanoj sednici hrvatskoga sabora hitan predlog Svetozara Pribićevića i drugova da se »Dalmacija, Hrvatska i Slavonija zajedno sa Rijekom proglašuje i prema Austriji i prema Ugarskoj za nezavisnu državu; ali, pošto u Dalmaciji, Hrvatskoj i Slavoniji živi samo jedan deo velikog našeg naroda, izjavljuje odmah hrvatski sabor ovim prešnim predlogom da je Kraljevina Dalmacija, Hrvatska i Slavonija zajedno sa Rijekom voljna stupiti u zajedničku potpuno suverenu državu Slovenaca, Hrvata i Srba«. Ta izjava, u prepunoj dvorani burno pozdravljena, bila je jednodušno primljena. Iza toga primljen je i pred-log A. Pavelića, da hrvatski sabor svu svoju vlast prenese na Narodno veće. Isti dan obrazovana je nova vlada za Hrvatsku i Slavoniju, ili bolje rečeno, proširena je stara vlada sa nekoliko članova iz Narodnoga veća. Pretsedništvu Narodnoga veća dodani su naskoro posebni tajnici za pojedine pokrajine, za Slovenačku, Istru, Rijeku, Bosnu i Hercegovinu i Dalmaciju. U Slovenačkoj je obrazovana vlada pod pretsediištvom Josipa Pogačnika, u Bosni Atanasija Šole, koga su iz zatvora doveli na taj položaj, a u Dalmaciji d-ra Ivana Krstelja.\nNarodno veće postalo je tako vrhovna vlast u zemlji. Ono je dobilo diktatorsku vlast, mada uvek nije imalo i snage da je provodi. Izvršna vlast prenesena je na pokrajinske vlade, koje eu birala pokrajinska Narodna veća, a pretsedništvo Narodnoga veća u Zagrebu ih je potvrđivalo. Centralisti su u tom aktu i u dodeljivanju pokrajinskih tajnika zagrebačkom pretsedništvu Veća gledali usredsređivanje vlasti u glavnom središtu, a federalisti su opet bili zadovoljni stvaranjem pokrajinskih vlada. Jer te dve struje postojale su već onda, od prvih dana akcije, i izražavale se sa dosta oštrine.\nPrvi dani novih vlada bili su veoma teški. Tri velike rasute armije skrhane Austrije, bez discipline, bez hrane, zaražene surovošću života u borbi i ostrvljene opštom propašću, valjale su se na tri strane: preko Istre i Slovenačke sa talijanskoga, preko Vojvodine sa srbijanskoga, i preko Crne Gore i Dalmacije sa albansko-maćedonskoga ratišta. Sve to trebalo je da pređe preko naših i inače nasilnim rekvizicijama opustošenih i izgladnelih krajeva sa što manje štete, a sprečiti to bilo je veoma teško bez pouzdane svoje vojske. I u samoj zemlji, među našim ljudima, bilo je nereda. Zloupotrebljavajući slobodu, u vremenu poremećaja vlasti, mnogi elementi krenuli su u pljačku, mnogi behu postali pusti i obesni, a mnoge beše zarazio i ruski primer boljševičke revolucije.\nBilo je dosta i načelnih političkih teškoća. Pretsedništvo Narodnoga veća smatralo je i čak dalo i službenu izjavu o tome da ono pretstavlja »vrhovnu vladu jugoslovenskih zemalja« i da »ima ovoju vlastitu vojsku i svoju vlastitu mornaricu« i »notificiralo« je savezničkim vladama »postanak nezavisne i suverene države Slovenaca, Hrvata i Srba«. Ovo je bilo sa jedne strane upereno protiv Austro-Ugarske, da se javno, u najzvaničnijem obliku, pokaže, kako Jugosloveni Habzburške Monarhije nemaju više ništa zajedničkoga sa njihovim dotadanjim vlastodršcima. Htelo se, dalje, tim zaštititi od Talijana, koji su prodirali u naše oblasti tvrdeći na ove strane da oni ne ulaze u savezničko nego u neprijateljsko područje; osvajajući Istru i Dalmaciju njima je trebalo da Hrvate i Slovence oglase kao »Austrijance«, Austriarci, a ne kao antantofile. Ali, bilo je uza sve to kod izvesnih ljudi i težnje da se, prilikom ujedinjenja, sve jugoslovenske zemlje bivše Austro-Ugarske prema Srbiji postave kao jedna celina. Najveći deo Srba, ako ne čak svi, ušao je u Narodno veće sa tim da posvedoči svoju težnju za ujedinjenjem, ali ne i da stvara jedan, makar i dobronameran, front prema Srbiji. Srbi iz Vojvodine stoga i nisu prišli Narodnome veću, a i kod Srba iz Bosne i Hercegovine bilo je javnih ograda.\nOvo dualističko shvatanje našeg narodnog pitanja došlo je vidno do izraza u takozvanome Ženevskome sporazumu. U Ženevi su, naime, 27. oktobra god. 1918. pretsednik srpske vlade, N. Pašić, i pretsednik Narodnoga veća, A. Korošec, sklopili ovaj sporazum: 1. da se obrazuje država Srba, Hrvata i Slovenaca »kao jedna nedeljiva državna celina« i 2. da do saziva Konstituante postoje i dalje vlade Narodnoga veća i srpska vlada, svaka na svome području, a za izvesne zajedničke poslove imala bi se obrazovati nova vlada sa pola članova određenih od srpske vlade, a pola od Narodnoga veća. Pola članova te nove vlade zaklinjalo bi se srpskome kralju, a polovina pretsedništvu Narodnoga veća. Imali bi, dakle, za izvesno vreme, od pola godine ili godinu dana, mesto jedinstva čist dualizam. Taj sporazum naišao je na veliku opoziciju i kod srpske vlade i kod mnogih članova Narodnoga veća, naročito kod grupe Svetozara Pribićevića. Korošec nije imao mandata za takve pregovore, ni za sklapanje ma kakvoga obaveznoga pakta. On je stoga pozvan u Zagreb, da tu objasni celu stvar.\nNaročite teškoće pravili su Jugoslovenima Talijani. Oni su počeli sa okupacijom našega područja u Dalmaciji, Istri i Slovenačkoj i sa interniranjem i progonjenjem naših narodnih ljudi. Austriska flota, koju je sam car Karlo pred raspad Austrije uputio da se preda Jugoslovenima, koji su držali najveći deo jadranske obale, bila je delimično napadnuta i uništena od Talijana. Oni nisu dozvoljavali da se uopšte na pučini pojavi lađa sa našom zastavom. Novembra 4. Talijani su prevarom uzeli Rijeku i pretstavniku Narodnoga veća bukvalno pokazali vrata. Delegatima finansiske komisije Narodnoga veća, koji su išli za Pariz, zabranjen je bio prolazak kroz Italiju.\nZbog svega toga javila se opšta želja da se čas pre reši naš državo-pravni položaj prema inostranstvu, i to tim više što nijedna država sem Srbije nije zvanično priznala novu državu i vladu u Zagrebu. Naročito je bio dirljiv vapaj Dalmanije i Istre. Već 1. novembra tražila je dalmatinska vlada da se sazove središnji odbor za rešavanje državo-pravnog pitanja, a tome traženju pridružila se 3. novembra i bosanska vlada. Tražena sednica bi zakazana 10., a 11. novembra, posle duže diskusije, bi donesena odluka o proglašenju »ujedinjenja države Slovenaca, Hrvata i Srba, obrazovane na celom neprekinutom jugoslovenskom području bivše Austro-Ugarske Monarhije sa Kraljevinom Srbijom i Crnom Gorom u jvdinstvenu državu Srba, Hrvata i Slavenaca«. Tom prilikom naročito je lepo i ubedljivo govorio d-r Josip Smodlaka, ukazujući i na spoljne opasnosti, ako se to pitanje odmah ne prečisti, i na unutarnju potrebu, radi umirenja duhova i ostvarivanja naših davnih ideala. Odavno se nije čuo bolji, logičniji i oštroumniji govor, i velika je šteta što nije ni stenografisan ni inače očuvan. Ja ga sad pominjem po još živom sećanju. Smodlaka je suzbijao naročito zahteve jednog dela pravaša, koji su pomišljali da postavljaju neke uslove za sjedinjenje. Sutradan, 12. novembra, izabran je u Narodnom veću jedan odbor od 28 članova, da ide u Beograd i da tamo dovrši pregovore o organizaciji nove države.\nZa ovo vreme oslobodila se i Vojvodina od nemačkih i austriskih četa, koje su se preko nje povlačile sa Balkana. Narodna skupština njihova, održana u Novom Sadu, 12. novembra, proglasila je neposredno spajanje Vojvodine sa Srbijom.\nSutradan i velika crnogorska Narodna skupština, sazvana u Podgoricu, proglasila je ujedinjenje sa ostalim sunarodnicima, svrgnuvši pre toga dinastiju Petrovića, koja beše izgubila mnogo od svoga staroga značaja i ugleda. Pokušaj njenih pristalica, na Badnji dan god. 1918., da vaspostave njihovu vlast, završen je potpunim, krvavim porazom na cetinjskom polju, koji im je nanela crnogorska omladina, zadahnuta sva idejom jedinstva.\nNarodno veće imalo je ove glavne želje: 1. da konačno uređenje zajedničke države ima odrediti Konstituanta, koja će se sastati najdalje šest meseci posle sklopljenog mira; 2. da zakonodavnu vlast vrši privremeno Državno veće, koje se posle prozvalo Privremeno narodno pretstavništvo, u koje imaju ući svi članovi Narodnog veća, 5 članova Jugoslovenskoga odbora i delegati Narodnih skupština iz Srbije i Crne Gore; 3. zajedničke poslove da vodi zajednička vlada (spoljne, vojne, finansije, pošte), a ostali poslovi da ostanu u nadležnosti pokrajinskih vlada, koje će biti pod nadzorom pokrajinskih sabora. Vladarska vlast ostajala je u rukama regenta Aleksandra.\nSporazumevanje između izaslanika Narodnoga veća i srpske vlade trajalo je četiri dana, i bilo je potpuno. Glavni zahtevi Narodnoga veća, sem ovog pod 3., bili su potpuno usvojeni, a i ovaj poslednji primljen je delimično. Ostale su, naime, pokrajinske vlade za unutarnja i pokrajinska pitanja, ali su odbačeni pokrajinski sabori. Po postignutom sporazumu proglašeno je svečano 18. novembra (1. decembra) ujedinjenje Srba, Hrvata i Slovenaca u jednu državu. Toga dana primio je Regent Aleksandar delegaciju Narodnoga veća, u prisustvu četiri člana srbijanske vlade i vojvode Živojina Mišića, pozdravio je veliko narodno delo i potvrdio ga. Stari i ponositi Beograd postao je prestonica ujedinjene otadžbine. Posle toliko vekova borbe, iskušenja svih vrsta i napora dostojnih divljenja, naš narod je postigao davnu svoju želju: on se u ogromnoj većini oslobodio tuđinske vlasti i ujedinio je svoje snage, da bi mogao pokazati svoje pozitivne vrednosti na velikome stvaralačkome radu.\nPreuzeto iz „https://sr.wikisource.org/w/index.php?title=Историја_Југославије_(В._Ћоровић)_5.23&oldid=49154”\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 14. decembar 2013. u 20:48 č.


Kako je Jana otkrila dve najveće ljubavi? - InTeen\nKako je Jana otkrila dve najveće ljubavi?\nAna | 09/04/2016\nUkoliko još ne znaš čime ćeš se baviti, koju ćeš školu ili fakultet da upišeš, dobro razmisli, dvaput, triput, sto puta ako treba… Mlađi osnovci i srednjoškolci još imaju vremena, a ostalima držimo palčeve. Mi smo razgovarali sa Janom koja već ima planove za budućnost. Ona je drugi razred gimnazije, obožava knjige i fotografiju, pa će najverovatnije studirati književnost ili jezike. Dakle, ova fenomenalna mlada dama tačno zna šta želi! A sve se desilo sasvim spontano: ona je, naime, odmalena luda za knjigama.\n„Oni koji me poznaju“, objašnjava Jana, „ bez razmišljanja bi me nazvali bibliofilom, knjigoholičarkom, knjiškim moljcem. Ma, odabrali bi već neki od izraza koji karakteriše nekog ko obožava čitanje i knjige. A što se fotografije tiče, i ona je došla spontano. Jednog trenutka sam jednostavno poželela da zabeležim svu lepotu koju zapažam, bio to zalazak sunca, stara zgrada ili reka u kojoj se ogleda nebo. Od tada uvek držim telefon ili foto-aparat u rukama kako bih sačuvala bar delić onoga što vidim. Takođe, obožavam jezike i želim da budem poliglota. I u bioskopu i pozorištu osećam se kao u drugoj kući. Volim sve oblike umetnosti, ali ipak se uvek vraćam rečima“.\nZato su pre malo više od pola godine Jana i njena drugarica došle na ideju da ljubav prema knjigama i pisanoj reči podele s drugima koji imaju istu čitalačku strast. Zajedno su otvorile nalog na Instagramu, a zatim i blog.\n„I Instagram profil i blog zovu se Fangirls’ Bookshelves. Budući da obožavam i književnost i fotografiju, ovaj mali hobi postao je sastavni deo mene i sada čini moju svakodnevicu. Rado pišem prikaze knjiga koje sam pročitala, o njima diskutujem s drugim ljubiteljima književnosti, osmišljavam izgled i kompoziciju slika na kojima glavne uloge imaju knjige, a koje ilustruju moje tekstove“, kaže ova zanimljiva gimnazijalka.\nA kako nam je ispričala, kroz knjige može da postane neko drugi, doživi stvari koje se ne bi ni u snu usudila, poseti mesta koja nikada nije videla, i to je ono što, zapravo, najviše voli.\n„Neverovatno je što čitajući mogu da odem u drugu stvarnost, saosećam sa glavnim likom, otputujem na bezbrojna odredišta samo kroz misao i radnju, te se makar na trenutak isključim iz svakodnevice“, priča ona. „I stvarno mislim da je istina ono što je rekao George Martin (Džordž Martin): čovek koji čita proživi hiljadu života pre nego što umre, dok onaj koji ne čita živi samo jedan“.\nJana će ubuduće o knjigama pisati i za nas i strane našeg sajta obogatiće svojim fotkama. Ona se pokrenula, zašto ne bi i ti?!\nAko imaš bilo kakve ideje, želiš da pišeš ili fotografišeš za nas ili da nam daš sugestije, piši nam na mejl: redakcija@inteenmagazine.com\nFoto: Jana Miajlović\nKljučne rečibibliofilbioskopblogbudućnostčitanjedruga stvarnostdrugaricafakultetFangirls’ Bookshelvesfoto-aparatfotografijagimnazijahobiilustracijejanajeziciknjigeknjigoholičarkaknjiški moljacknjiževnostlikovimisaonebopoliglotapozorišteprikazirečirekaskolastudijesvakodnevicaumetnostzalazak sunca\n← Prethodni članak Svetski dan napuštenih životinja\nSledeći članak → Beogradski maraton


Vila Sofi House | Pefkari apartmani | Club Paradiso\nTasos apartmani: Vila Sofi House\nGPS koordinate ovog objekta su: 40.61718600, 24.60098100.\nVila Sofi House cene 2021\nProverite dostupnost "Vila Sofi House" na dan 18.01.2021\nNemojte propustiti priliku da rezervišete smeštaj "Vila Sofi House" na vreme!\nREZERVIŠITE "Vila Sofi House" ODMAH!


Pahuljice dižu nivo šećera | Novosti.rs\nPahuljice dižu nivo šećera\n24. 08. 2018. u 09:11\nČinija mleka sa kornfleksom nekada se smatrala zdravim doručkom, ali sada naučnici upozoravaju da ona može znatno da povisi nivo šećera u krvi\nČinija mleka sa kornfleksom nekada se smatrala zdravim doručkom, ali sada naučnici upozoravaju da ona može znatno da povisi nivo šećera u krvi, i to čak i kod zdravih ljudi.\nNivo šećera u krvi menja se tokom dana u zavisnosti od aktivnosti, metabolizma, hrane koju konzumiramo, ali naročito varira kod ljudi koji su doručkovali kornfleks, pokazuje studija Stenford univerziteta. Do ovog otkrića se došlo slučajno. Naučnici su zapravo testirali novi uređaj za konstantno praćenje glukoze u krvi. Reč je o malenom implantu ispod kože koji podatke šalje na pametni telefon i tako daje dubinske uvide u to kako se nivo glukoze menja tokom dana.\nU ispitivanju koje je trajalo četiri godine učestvovali su zdravi pojedinci, oni sa dijebetesom i oni sa preddijabetičkim stanjem, ukupno njih 57. Dosta zdravih ljudi imali je visok nivo glukoze, skoro kao dijabetičari. Zato su naučnici izdvojili podgrupu sa 30 ispitanika i stavili je na kontrolisan režim ishrane. Ispitanici su doručkovali proteinsku čokoladicu, sendvič sa puterom od kikirikija, kornfleks sa mlekom. Iznenađujuće, poslednji doručak je najviše povećao nivo šećera u krvi. Čak 80 odsto ispitanika je doživelo porast glukoze nakon ovog naizgled jednostavnog doručka.\nAko je "nauci" trebalo ovoliko vremena da dodje do tog "otkrica", nema nam spasa...\nкорнфлекс није пахуљица, кукурузни производ у шећерној варијанти, пише на декларацији, једини корнфлекс који нема шећер је "натурал", мање зрно, и нема укус, ређе се налази по радњама, а овсене, јечмене и сл пахуљице немају никакав шећер\nGDE U SRBIJI JE MOGUCE UGRADITI OVAJ IMPLANT ???\nI bez nauke sam to znao i objasnjavao ovima sto se "zdravo" hrane. Uzmite zrno kukuruza i probajte,pa cete videti da uopste nije sladak. Znaci ni pahulje od njega ne bi trebale da budu slatke,ali ipak jesu,zbog dodatog secera.


MUZIČARI | Biografije poznatih\nDJole DJogani – biografija Osnovni podaci DJordje DJogani, poznatiji pod nadimkom „DJole DJogani“, poznati je srpski pevač, muzičar, plesač i koreograf. Njegovo pravo ime je zapravo Hamit DJogaj. DJole DJogani ima romsko poreklo, o čemu …\nSrećko Šušić – Biografija, Visina, Težina, Godište Ukoliko su se nek od vas pitali gde je nakada čuveni pevač narodne muzike Srećko Šušić, pokušaćemo da otkrijemo za vas! Niko ga nije odavno video na estradi, …\nAleksandra Bursać– Biografija, Visina, Težina, Godište Aleksandra Bursać- Tragedija u detinjstvu Aleksandra Bursać rođena 26.oktobra 1988.godine u Beogradu. Ima sestru Milicu sa kojom je prošla mnogo teških perioda u životu. Naime, majka se sama …\nAleksandar Aca Sofronijević – Biografija, Visina, Težina, Godište Aleksandar Aca Sofronijević je jedan od poznatijih harmonikaša mlađe generacije u Srbiji. Rođen je 19. novembra 1983. godine u Kraljevu gde je završio osnovnu i srednju muzičku …


10. oktobar – Velike sinteze u nauci – Srbija | MedicalCG Magazin o zdravlju i medicini\nNaslovna Hronika - Region region oktobar 2018 10. oktobar – Velike sinteze u nauci – Srbija\n10. oktobar – Velike sinteze u nauci – Srbija\nPredavanje iz ciklusa Velike sinteze u nauci vanrednog profesora patološke fiziologije Medicinskog fakulteta u Beogradu dr Draga Đorđevića održano je u prostorijama PTT muzeja.\nOrganizator, urednik i voditelj programa, viši kustos PTT muzeja Željko Sarić, objasnio je da kvantna medicina spaja znanja kvantne fizike i tradicionalne medicine, koja se razvija od 80-ih godina 20. vijeka kao oblik preventivne medicine.\n– Svaka ćelija emituje frekvencije, a kada dođe do poremećaja biohemijskih procesa na molekularnom nivou, počinju da emituju frekvencije koje nisu svojstvene zdravim ćelijama. Kvantni uređaji, biorezonantni skeneri, detektuju te talase, nakon čega se emituju niskofrekventni talasi koji izazivaju samoizlječenje organizma – objasnio je Sarić.\nPo njegovim riječima, ovakva terapija ne zahtijeva korišćenje hemijskih ljekova, a pored kvantne fizike i savremene medicine oslanja se na istočne tradicije i druge oblike azijskih škola medicine.\nSarić je rekao da je ovo treća godina kako PTT muzej organizuje tribine, da je interesovanje za ta predavanja veliko i najavio novi ciklus predavanja.\nU decembru ćemo imati predavanje posvećeno zelenim energijama, u januaru obilježavanje godišnjice smrti naučnika Nikole Tesle. Budući da se većina ovakvih događaja u Beogradu gasi, možemo da kažemo da smo zadovoljni zato što imamo stalnu publiku i širok krug tema – rekao je Sarić.\nŠefica kabineta direktorke Javnog preduzeća Pošta Srbije Snežana Petrović je kazala da ta kompanija, pored osnovnog zadatka pružanja usluga građanima, organizovanjem predavanja Kultura putem pošte njeguje i nauku i kulturu Srbije.\nPrethodni tekst08. oktobar – Jesenje čišćenje UMA – BiH\nSledeći tekst11. oktobar – Odgajili nos na podlaktici pa ga presadili na lice – Slovenija


Ministrica Holy predstavila Nacrt prijedloga zakona o zaštiti prirode\nHrvatska Velika reforma\nPiše B.V. , 20. travnja. 2012. @ 18:37  komentari min.\nMinistrica Holy istaknula je kako novi Nacrt prijedloga zakona o zaštiti prirode predstavlja najveću reformu na tom području u posljednjih pola stoljeća.\nMinistrica zaštite okoliša i prirode predstavila je danas Nacrt prijedloga zakona o zaštiti prirode, ističući kako on donosi najveću reformu u području zaštite prirode u posljednjih 50-tak godina, a odnosi se na formiranje Nacionalne parkovne agencije koja će preuzeti objedinjeno upravljanje zaštićenim područjima poput nacionalnih parkova, parkova prirode i drugih zaštićenih područja.\nNovim zakonom će se također u velikoj mjeri pojednostaviti određene procedure vezane uz administraciju zaštite prirode, istaknula je ministrica Holy na konferenciji za novinare, ocjenivši kako je riječ o pozitivnoj promjeni u sustavu upravljanja zaštićenim područjima. Nakon što se formira Nacionalna parkovna agencija bit će ukinuta upravna vijeća u svim sadašnjim nacionalnim parkovima i parkovima prirode, a funkcije ravnatelja također će nestati te će parkove voditi voditelji.\nPomoćnik ministrice za zaštitu prirode Nenad Strizrep rekao je da će Nacionalna parkovna agencija preuzeti upravljačka prava nad poslovanjem 19 javnih ustanova nacionalnih parkova i parkova prirode te će u prvoj fazi svi zaposlenici koji su zatečeni na poslovima u tim javnim ustanovama, nastaviti s poslovanjem u agenciji te poručio da "nitko ne ide na ulicu".\nIstaknuo je kako se želi postići da se nacionalni parkovi i parkovi prirode bave svojom osnovnom djelatnošću, a da se sekundarne djelatnosti koncesioniraju, poglavito djelatnost hotelijerstva koja je dosad stvaralo uglavnom gubitke, a zapravo nije primarna djelatnost parkova.\nNovac koji se zarađuju u parkovima mora se vraćati u te parkove. U parkovima se mora voditi jedinstvena politika koja će se kreirati u Ministarstvu, rekao je Strizrep. Napomenuo je kako su se koristili dobrim primjerima svjetske prakse i uzeli model koji se u praksi pokazao najboljim, a to je model koji imaju SAD.\nStrizrep je kazao da bi Nacionalna parkovna agencija u roku od šest mjeseci od dana osnutka morala preuzeti sva upravljačka prava a nakon toga slijedi koncesija, prije svega hotela na Brijunima te hotela na Plitvičkim jezerima. Izvijestio je da za hotele na Brijunima već postoji zanimanje koncesionara te je važno da se postupak provodi po načelima održivog turizma i da dobiju certifikat, a ako se ne budu pridržavali tih postulata raskinut će im se ugovor o koncesiji.\nMinistrica Holy naglasila je kako je poanta da se "tim sadržajima upravlja održivo", što trenutno nije slučaj, jer u parkovima ima hotela koji se griju na mazut, nemaju riješene sustave pročišćavanja otpadnih voda te probleme s otpadom i nemaju projekte energetske učinkovitosti.\nMi ćemo buduće koncesionare natjerati da održivo upravljaju tim kapacitetima, a ako se koncesionar neće pridržavati koncesijskog ugovora izgubit će pravo na koncesiju, kazala je Holy. Istaknula je kako nema govora ni o kakvoj privatizaciji već je riječ o tome da se zaštićenim područjima počne upravljati na održivi način.\nPodsjetila je kako je "održivi turizam" danas trend. Kod tog oblika turizma bitno je imati goste koji su nešto veće platežne moći i imaju drukčiji senzibilitet prema zaštiti okoliša i prirode, a što podrazumjeva da bi se mogao smanjivati broj ljudi koji će odsjedati u takvim hotelima ali će odsjedati duže, više će trošiti i više brinuti o zaštiti prirode, dodala je.\n"Nije interes države da se u najviše zaštićenim područjima razvijaju oblici masovnog turizma", istaknula je ministrica Holy. Strizrep je pojasnio da se održivi turizam koristi dobrima koji se proizvode na području parka, pa je cilj uključiti lokalno stanovništvo kako bi svoje proizvode mogli prodavati u tim hotelima. (Hina)\nVezani članci Čuvaj svoj planet, svoj dom: 10 stvari koje možeš učiniti danas za Zemljino bolje sutra Evo što Vlada predlaže u zakonu zbog kojeg Holy prijeti napuštanjem SDP-a


Vučić: Što ćute na Kurtija Istaknuto\n"Kako je moguće da Kurti, premijer privremenih institucija u Prištini, svako malo, ali na vrlo jasan način i pre tri dana ponovo, jasno i precizno govori i to, ne kao neko ko se zalaže, već o sopstvenoj želi za ujedinjenje Kosova i Albanije", rekao je Vučić u obaćanju javnosti.\n"Ni takozvani izvestioci za KiM, ni izvestioci za bilo šta, niko iz Evropske komisije, Evropskog parlamenta, niko od šefova država, vlada, ministara zemalja članica EU. Niko nije", ukazao je predsjednik Srbije.\nZato će, ističe, njegovo pismo sadržati prosto pitanje - da li to znači da će tako da ćute i da neće reagovatai ukoliko bi bilo ko iz Beograd govorio o ujedinjenju s nekim drugim.\n"Ili biste iste sekunde reagovali, osim što biste imali desetine pomagača i denuncijanata koji bi nas odmah prijavili zbog neodgovornih izjava, ili bih ja završio na lomači, kao u srednjem veku...", dodao je Vučić i upitao:\n"Po kom principu je Albancima sve dozvoljeno, a Srbima sve zabranjeno?"\nPri tome, naglašava, ne kaže da će se Srbija zalagati za ujedinjenje s nekim drugim, jer se zalaže za međunardono priznate granice i poštovanje međunarodnog javnog prava.\n"Ali, tražiću objašnjenje i pitati šta biste rekli da je to neko iz Srbije ili RS? Da li bi bio sličan ili isti odgovor, ili je onima koje ste vi rađali sve dozvoljeno, a Srbi ništa ne smeju ni da pitaju. Ja ću da se drznem, da pitam i tražim objašnjenje", rekao je Vučić.\nDodao je da će to objašnjenje tražiti u zvaničnoj formi od svih šefova država i vlada.\n"Moram da pitam kako bi reagovali da takve izjave dolaze iz Beograda, kakve dolaze iz Prištine, jer jednom s tim mora da se prekine i ne može više objašnjenje da bude - pustite, koga briga šta priča Kurti. Ali, zato kažu - kad Vučić to priča, to može i da se desi, što je bilo objašnjenje jednog od najvažnijih političkih predstavnika koje sam pitao", rekao je Vučić.\nPonovo je upita da li to znači da neko ima pravo na neodgovornost, ako je Albanac ili pripada nekim drugim narodima, ali nemate pravo, ne na neodgovornost, već na iste aršine, ako ste Srbin.\n"Samo želimo da to neko jasno kaže", zaključio je Vučić.\nOn je rekao da će sutra imati veoma važan susrert sa predsjednikom Rusije Vladimirom Putinom, 19. do sada, kao i da će razgovarati o svim ključnim političkim pitanjima.\nKazao je da će razgovrati s Putinom i o KiM i da će ga obavijestiti o svemu što se dešava u razgovorima o KiM, kao i o cjelokupnoj situaciji na zapadnom Balkanu.\nVučić je izjavio da je razgovor sa specijalnim izaslnikom EU Miroslavom Lajčakom bio korektan, normalan, ali ne bi, kazao je, iznosio detalje.\nNa pitanje da li je Lajčak na nečemu insistirao s obzirom na to da je rekao da je došao da razgovara o mogućem susretu srpskog predsjednika s Kurtijem do kraja godine, Vučić je rekao da je Srbija ta koja traži razgovore.\n"Mi tražimo razgovore ne zato što sam oduševljen Kurtijevom politikom, već zato što razgovor mora da donese neke rezultate.\nNe bih o detaljima razgovora..., a razgovarali smo od rešavanja pitanja nestalih osoba do formiranja Zajednice srpskih opština", rekao je Vučić.\nVučić nakon posjete Berlinu: "Teški razgovori; ne može se uvijek izabrati lak put"\nVučić: Srbija plaća visoku cijenu zbog neuvođenja sankcija Rusiji\nOptužio Ukrajinu i EU: "Šire lažne dojave o bombama u srbijanskim avionima koji lete za Rusiju"\nStoltenberg upozorio Dodika zbog "zapaljive retorike"\tSjajna ideja! Prvi kufer na svijetu koji se pretvara u krevet ili naslonjač


SS20 Favourite: Punđa koja je obeležila #streetstyle izdanja tokom nedelja mode - WANNABE MAGAZINE\nVeć od prve nedelje mode, one u Njujorku, street style je na sebe privukao veliku pažnju, možda čak i više od samih revija koje se zapravo nalaze u centru ovog modnog događaja. A ako nam je ono što vidimo na ulici značajnije i korisnije od onoga što vidimo na pistama, e onda je vreme za ozbiljno preispitavanje pravca u kom idemo.\nNaravno, omiljenost street style trendova ne treba ni dovoditi u pitanje – prijemčiviji su, dostupniji, lakši za primenu. Trendovi koji se prezentuju kroz modne revije često nam deluju previše luksuzno, nedostižno i strano. Ali, hajde da ovo pitanje ostavimo po strani – njime bi ipak trebalo da se bave sami brendovi. Ono što je do nas jeste da iz svega što nam je servirano izvučemo ono najbolje i ono što nam zapravo leži, bez obzira na to da li ćemo kao inspiraciju upotrebiti pistu ili ulicu modne prestonice.\nAko si i sama fan street style priča, pred tobom je trend koji će ti se sigurno dopasti, a dolazi iz beauty sfere – punđa, naročito ona niska, omiljeni je izbor frizure svih trendseterki, počevši od Njujorka, preko Londona i Milana, pa sve do Pariza – u svim varijantama i kombinacijama! Evo kako možeš da je nosiš tokom predstojeće sezone proleće/leto, ali, i tokom ove, zašto da ne?!\nIzbor Njujorčanki bila je niska, pomalo messy punđa koju zaista možeš napraviti za dva minuta! Doduše, da, kad god želiš da napraviš nešto messy sa namerom to ispadne previše ulickano, a kada skroz bezveze uradiš nešto sa kosom to ispadne savršeno – da, znam taj osećaj! Verovatno je zato najbolje da se ne trudiš previše oko punđe, neka ispadne tako kako ispadne, a dodatno je možeš ulepšati ultra popularnim šnalama sa biserima (ili bilo kojim drugim statement ukosnicama) ili, jednostavno, upadljivim, efektnim minđušama!\nDevojke su tokom Londonske nedelje mode takođe nosile niske punđe, ali, za razliku od Njujorčanki, njihove su bile stroge, glatke, sa svakom dlakom na svom mestu! I ovakav izbor je u redu, naročito ukoliko se spremaš za neku formalniju priliku – jako dobro izgledaju u kombinaciji sa košuljama, sakoima i puloverima. Naravno, stroga punđa može da izgleda odlično i u potpuno drugačijim, suprotnim, urbanim kombinacijama dobrog džinsa, kratkog topa i bomber jakne – sa gomilon nakita!


KO PRETI ZVEZDI? Kakav tim je Tirana? Trener iz Nigerije, golman od 40 godina i robusni napadač! - Informer\nFudbaleri Crvene zveze saznali su rivale za drugo kolo kvalifikacija za Ligu šampiona. Šampion Srbije prvo mora da nadigra Evropu, a onda će igrati protiv boljeg iz meča Tirane i Dinama iz Tbilisija. Šta čeka crveno-bele?\nJeste Dinamo skuplji tim, ali... Tirana je mnogo zanimljivija ekipa od kolega iz Tbilisija. To je klub za koji se najviše navija u Albaniji, a Zvezda ne bi trebalo da ima težak posao.\nSa klupe ih predvodi Emanuel Egbo! Nijgerijac je bio golman u ovom klubu, onda je radio kao trener golmana da bi 2019. godine seo na klupu.\nNajzvučnije ime je Kristijan Toševski iz Severne Makedonije, koji je poslednje tri godine proveo u Vardaru.\nOpasnost bi mogao da bude eventualno nepredvidivi napadač dvometraš, Mihael Ngoo, nigerijski fudbaler sa engleskim pasošem. Golman Ilon Lika ima 40 godina.\nBez obzira na sve, Zvezda ne bi trebalo da ima problema sa ovim timom.\nDinamo je blagi favorit u odnosu na Tiranu, a meč drugog kola kvalifikacija na programu je 25. ili 26. avgusta.\nSrbija Liga šampiona sport FK Crvena zvezda Albanija FK Tirana


(VIDEO) Gde je sada ta komunalna milicija? Migranti na pijaci zauzimaju tezge, našim ljudima otežan rad! | Vesti Dana\nDok snimci incidenata sa komunalnom milicijom i našim prodavcima izazivaju buru na društvenim mrežama, za migrante važe dvostruku aršini.\nNa beogradskim, ali i pijaci u Somboru, Šidu i drugim mestima, migranti prodaju: mleko, konzerve, ćebad, šalove, kape i ostalu garedorbu koju su od Srbije dobili besplatno, kao pomoć. Ovime migranti prave neravnopravnu konkuernciju našim prodavcima i otežavaju im posao.\nMi njima, oni nama. Ali oni nama za novac. Mi njima za džabe, od srca. Humanitarnu pomoć, koju smo im dali, oni prodaju i to na našim pijacama.\nBeogradska pijaca Zeleni venac, samo je jedna od lokacija na kojoj oni to rade. Na njoj se stalno mogu sresti migranti, koji na različitim krajevima pijace prodaju ono što su dobili od Srbije.\nRobu prodaju na improvizovanim tezgama – kutijama, ali je uglavnom kriju u rančevima i kesama, koje drže pokraj sebe, tako da se na prvi pogled stiče utisak da oni tu sede spremni za put, i čekaju nekog.\nKako smo uspeli da saznamo, šal kod njih košta 100 dinara, a ništa skuplje nisu ni kape i majice. Rukavice mogu da se pazare za 50, a kape za 80 dinara.\nOstali prodavci na pijaci, koji imaju uredno zakupljene tezge na kojima preodaju hranu, da su migranti na ovoj pijaci svaki dan.\n– Barabar sa nama, i oni se svaki dan trude da prodaju to što imaju. Mi, a niti bilo ko drugi ih ne tera odavde, a mislim i da im ne može niko ništa. Naravno, ružno je što prodaju to čega su se naši ljudi odrekli u njihovu korist – kaže jedan od prodavaca voća i povrća.\nNa društvenim mrežama pojavile su se i fotografije sa pijace u Somboru, na kojima se vidi migrant koji prodaje mleko, konzerve i druge proizvode koje je dobio kao humanitarnu pomoć.\nDa se ne radi o izlovanom i sporadičnom problemu svedoče i video reportaže na kojima migranti otvoreno govore da prodaju po srpskim pijacama dok nadležni ne rešavaju problem.\nIzvor: Dnevna Gazeta/Srbija24.blogspot.com


Cisco Duo Arrange a Demo\nWhy Cisco Data Center Contact Form\nZAKAŽITE PROBNI DEMO\nZAŠTO CISCO DUO IZAZOVI POMAŽEMO VAM DA PRODATE Cisco Duo KLJUČNE KARAKTERISTIKE DUO & AMP DUO & AnyConnect POVEZANA REŠENJA\nSecurity that Starts at the End Point\nMulti-faktor autentifikacija zasnovana na zero-trust rešenju.\nPomozite klijentima da zaštite osetljive podatke pomoću Cisco Duo rešenja. Ovo je sigurnosna platforma koja je fokusirana na korisnika i izgrađena je za sve korisnike, sve uređaje, sve aplikacije i kompanije svih veličina, cloud aplikacije i hibridno okruženje.\nRazumite Cisco Duo i otkrijte kako da ga pozicionirate i prodate uz pomoć Ingram Micro.\nPOČNITE DA ISTRAŽUJETE\nPredviđa se da će do 2020. godine biti više od 50 milijardi povezanih stvari, ali svaki od tih povezanih uređaja stvara priliku za potencijalno kršenje bezbednosti - problem koji utiče na kompanije svih veličina, od malih do velikih preduzeća!\nnapada su kompromitovani poverljivi podaci o identitetu\nranjivosti web aplikacija je dostupno javnoj eksploataciji\nveći broj zlonamernih softvera koji ciljaju IoT uređaje\nranjivosti su one koje će biti prepoznate od strane bezbednosnog tima najmanje kroz jednu godinu (do 2021. godine) 2\n2 Source: Gartner, Dale Gardner, 2018 Security Summit\nISTRAŽITE OVU MOGUĆNOST\nEvo jednostavne strategije koja će Vam pomoći da razumete postojećI bezbednosni sistem Vaših klijenata, kao i kako da pozicionirate i prodate Cisco Duo svojim klijentima.\nDa li funkcioniše?\nDa li se pokreće ažuriran softver?\nDa li je šifrovano?\nDa li je zaštićeno lozinkom?\nDa li je obezbeđen firewall?\nDa li je biometrijski?\nAko je odgovor na bilo šta od gore navedenog “ne”, ovo Vam daje mogućnost da započnete razgovor o Cisco Duo bezbednosnom rešenju.\nPREUZMITE VODIČ PREPORUKA\nSmanjite rizik od napada pre nego što se dogodi\nOmogućite kontrole zasnovane na pravilima za svaki zahtev za pristup u korporativnom okruženju\nIdentifikujte rizike i pokazatelje kršenja poverenja\nPogledajte ko i šta pristupa aplikacijama, radnim stanicama i mreži\nSmanjite površinu napada\nZadržava napade i zaustavlja kretanje napada\nSegmentirajte mrežu i radne stanice sprovođenjem detaljnih kontrola\nCisco Duo štiti organizacije proveravanjem identiteta korisnika i stanja njihovih uređaja pre povezivanja na aplikacije koje su im potrebne, smanjuje rizik od napada pre nego što se dogodi.\nBENEFITI ZA VAŠE KLIJENTE\nOmogućavajući kontrole zasnovane na pravilima za svaki zahtev za pristup, Cisco Duo pruža vrlo detaljnu i preciznu vidljivost ko i šta pristupa mreži.\nPREUZIMANJE LISTE SAVETA\nSMANJITE BEZBEDNOSNI RIZIK\nUpotrebite zero-trust bezbednosno rešenje kako biste osigurali pristupe kroz celokupno IT okruženje\nPOBOLJŠAJTE PRODUKTIVNOST I ISKUSTVO KRAJNJIH KORISNIKA\nEfikasna, skalabilna bezbednost koja se lako koristi, lako se implementira i laka je za upravljanje\nSMANJITE UKUPNE TROŠKOVE VLASNIŠTVA\nEfikasna i pristupačna bezbednost sa manjim troškovima ulaganja\nOMOGUĆITE AGILNOST ORGANIZACIJE\nIsporučite moderna bezbednosna rešenja koja su skalabilna i podržavaju potrebe preduzeća\nKLIKNITE DA ZATVORITE\nCISCO DUO KLJUČNE KARAKTERISTIKE\nPouzdane krajnje tačke\nBezbedan daljinski pristup\nPouzdan Duo mobil\nPravila kontrole zasnovana na prilagodljivim grupama\nJedinstvena vidljivost uređaja\nPravila zasnovana na uređajima\nZaštitite bilo koju aplikaciju\nZaštitite udružene cloud Aplikacije\nKLIKNITE DA OTKRIJETE KLIKNITE DA OTKRIJETE\n… Cisco Duo podržava širok spektar radnih aplikacija\nProcenjuje uslove rizika, stanje uređaja i bezbednosni status pri svakom pokušaju pristupa\nJača odbranu koristeći najbolju globalnu obaveštajnu informaciju o pretnjama i automatski blokira poznati zlonamerni softver bez datoteka ili sa datotekama\nBlokira pristup krajnjim tačkama koje ne ispunjavaju definisane uslove rizika\nOtkriva prikrivene pretnje kontinuiranim nadgledanjem aktivnosti datoteka, dok Vam istovremeno omogućava da pokrenete naprednu pretragu na krajnjoj tački\nPodstiče korisnike da preduzmu odgovarajuće akcije za preusmeravanje kada je pristup onemogućen\nBrzo obuzdajte napad izolacijom zaražene krajnje tačke i ubrzavanjem ciklusa sanacije\nPOJAČANA BEZBEDNOST UZ\nProcenjuje se da 70% napada počinje na krajnjim tačkama - laptopovima, radnim stanicama, serverima i mobilnim uređajima.\nCisco Duo uz AMP daje organizacijama vidljivost uređaja koji su povezani sa aplikacijama, kako u mreži tako i na Cloud-u\nVPN JE PRIMER BROJ JEDAN ZA MFA\nTREĆINA KLIJENATA KOJI IMAJU ANYCONNECT VEĆ KORISTI DUO\nPOTREBNO JE MANJE OD 30 MINUTA DA DODATE DUO NA ANYCONNECT\nMožete proširiti Cisco Duo kako biste osigurali lokalne i cloud aplikacije svih vrsta\nZa više informacija o Cisco Duo rešenju obratite se svom Ingram Micro Account Menadžeru i saznajte kako Vam možemo pomoći da poboljšate svoj potencijal prodaje Security rešenja\n1% popusta na svaki dogovoreni posao\nDa li želite profitabilnije ponude? Ostvarite popust od 1% za svaki Cisco posao koji se finansira uz pomoć easylease-a . Takođe ..\nFinansiranje celog ciklusa prodaje\nKako bismo uštedeli vreme i bili efikasniji, sve srodne resurse smo sakupili na jednom mestu ... da bismo Vam pomogli da naučite, razumete, pozicionirate i prodate Cisco Duo.\nKLIKNITE ZA PREUZIMANJE\nPrezentacija donosioca odluka\nCisco Duo & AMP\nCisco Duo and Zero Trust\nCisco Duo Quick Ref\nDuo and AnyConnect 5 Reasons\nPROMOCIJA ZA PARTNERE\nISPROBAJTE BESPLATNO DUO REŠENJE ILI ZAKAŽITE DEMO\nPogledajte poslednje ponude i promocije za Security\nWith the #At100 Initiative, each Partner will have all the resources, guidance and project support to succeed in bu… https://t.co/30DAw0kEQm Pročitajte više\nHow Intelligent is Your Workplace? Find out more on the #Cisco #technology blog: https://t.co/B3CJZZ17DE Pročitajte više\nGet everything you need to transform your business to become a successful Cisco Cloud Managed Services Provider. Vi… https://t.co/hJsF6k9XkC Pročitajte više\nThe #IMONE event, November 4-5 will include insightful speakers, including #Cisco CEO Chuck Robbins. Register today… https://t.co/unp0BB6s5i Pročitajte više\nSecurely enabling business in the age of “work from anywhere” - Business Resilience Today. Read more on the #Cisco… https://t.co/qnU1Dn6yun Pročitajte više


Google Analytics izveštaji za svakog početnika. - 5 najvažnijih izveštaja\nGoogle Analytics – 5 korisnih izveštaja za svakog početnika\nU prošlom tekstu smo objasnili kako da podesite Naloge, Proizvode i Prikaze u Google Analytics-u. To je minimum onoga što treba da uradite da bi vaš nalog bio ispravno podešen i kako biste mogli da dobijete relevantne izveštaje iz njega. Međutim ono što čini pravu vrednost ovog alata jeste upravo svaki Google Analytics izveštaj. Zapravo, sva analitika koju možete izvući iz ovog alata je prezentovana u formi izveštaja.\nVerovali ili ne, Google Analytics ima skoro 80 standardnih izveštaja! Većina nas u svom radu sa Google Analytics-om sigurno koristi tek nekoliko izveštaja, dok oni sa kompleksnijim sajtovima i razvijenijim online poslovanjem koriste sigurno i više.\nSuština je da za razumevanje ponašanja korisnika na vašem veb-sajtu nije neophodno da znate i koristite sve izveštaje. Bar za početak nije neophodno da znate većinu njih. Iz tog razloga smo za vas danas pripremili, po nama 5 važnih izveštaja, koje ćete siguno često i rado koristiti u svom radu sa ovim alatom. Po nama, ti izveštaji su sasvim dovoljni da za početak razumete ponašanje i navike posetilaca vašeg veb-sajta. Zato krenimo na ovu mini-turu.\nNapomena: radi bolje preglednosti podataka u izveštajima u ovom tekstu ćemo korisiti Google Merchandise Store demo nalog.\nKao što mu i samo ime kaže, ovaj izveštaj je pregled posetilaca vašeg veb-sajta. Nudi neke osnovne, ali prilično korisne podatke o tome koliko korisnika je posetilo vaš veb-sajt, koliko vremena su proveli na njemu, koliko stranica su pritom otvorili i slično. Do ovog izveštaja dolazite tako što u Google Analytics dashboard-u kliknete na Audience → Overview. Otvoriće vam se prozor kao na slici 1.\nKao što smo već pomenuli, ovaj Google Analytics izveštaj sadrži sumarni prikaz o broju korisnika koji su posetili vaš sajt (Users), broju novih korisnika koji su posetili vaš veb-sajt (New Users), broju sesija (Sessions) (period od 30 minuta koji počinje da teče od momenta kada ste otvorili veb-sajt), broju pregledanih stranica (Pageviews), Prosečnom trajanju sesije (Average Session Duration) (vreme koje je korisnik proveo na vašem veb-sajtu) i Bounce Rate (procenat korisnika koji su napustili vaš sajt odmah po otvaranju), kao i neke druge demografske i tehnološke podatke.\nSvaka od pomenutih metrika može da pomogne u boljem razumevanju nekih osnovnih stvari vezano za vaš sajt. Uslovno rečeno one predstavljaju meru uspeha vašeg sajta i prikazuju koliko je on zapravo zanimljiv i koristan njegovim posetiocima.\nBroj korisika neće zavisiti samo od toga da li je vaš sajt zanimljiv ili ne, ali može biti dobar indikator u kojoj meri je vaše poslovanje uopšteno gledano uspelo da zaintrigira potencijalne klijente i da li oni na vašem saju pronalaze korisne informacije za sebe.\nTako na primer broj novih korisnika u neku ruku predstavlja meru vašeg uspeha da privučete nove klijente da posete vaš veb sajt. Između ostalog to može da govori i o uspešnosti vašeg poslovnog modela, pa u tom smislu može da bude od koristi u analizi tog dela vašeg poslovanja.\nBounce Rate predstavlja % korisnika koji su odmah po dolasku na vaš sajt otišli od njega. Nisu kliknuli na neku drugu stranicu i nisu se zadržali na stranici koju su prvo otvorili. Već možete da predpostavite da visok broj takvih korisnika govori da postoji neki problem sa vašim sajtom. Ili nije dovoljno afirmativan sam po sebi, ili postoji neki tehnički problem sa njim (na primer, loše se prikazuje u nekim popularnim pretraživačima ili na mobilnom telefonu).\nPolja Demographics, System, Mobile i Language (slika 2) već dovoljno govore sama za sebe, pa se nećemo posebno baviti njima. Za početak će biti dovoljno da ih otvorite i prođete kroz svaki od njih, kako biste se upoznali sa njihovom sadržinom. Već iz toga ćete dovoljno saznati što će vam za početak biti dovoljno za njihovo razumevanje.\nSkrećemo pažnju i na “pitu” sa desne strane koja prikazuje odnos između novih posetilaca i onih koji se ponovo vraćaju na vaš sajt. Ovo može da bude korisna informacija jer istovremeno pokazuje koliko je vaš sajt atraktivan za nove korisnike, ali i koliko korisnika smatra da im vaš veb sajt nudi korisne informacije, pa se zbog toga vraćaju na njega. Važan je dobar balans između ove dve kategorije posetilaca, jer je bitno uvek privlačiti nove posetioce, ali je isto tako bitno i zadržati postojeće i učiniti da se rado vraćaju na vaš sajt.\nKao što verovatno već znate, danas se web pretražuje uglavnom preko mobilnog telefona. Najveći broj korisnika (čak preko 80%) pretražuje Internet na ovaj način, pa onda ne čudi što se i ovaj izeštaj našao na spisku onih koje smatramo važnim. Ovde treba imati u vidu da, kada su u pitanju e-commerce sajtovi (kao naš Google Merchandise Store), ova brojke znaju da još uvek idu u korist desktop računara. Ipak, tendencije govore da će se i ovaj trend postepeno menjati i da će moblni uređaji u smim segmentima postepeno preuzeti primat.\nOvom Google Analytics izveštaju pristupate preko putanje Audience → Mobile → Overview (slika 3).\nIzveštaj inače već vrlo intuitivnog naziva sadrži veoma razumljive podatke. Kao i većina drugih izvešaja u Google Analytics-u i ovaj sadrži grafički prikaz zajedno sa detaljnim metričkim podacima.\nOsim osnovnih podataka o vrstama (kategorijama) uređaja, tu je i prikaz metričkih podataka koji se odnose na korisnike. Koliko korisnika je pristupalo preko kog uređaja, koliko su vremena proveli na sajtu, koliko je sesija pritom aktivirano, koliko su stranica po sesiji otvorili i slično.\nNa putanji Mobile → Devices možete videti još detaljniji prikaz vezano za modele uređaja preko kojih su korisnici pristupali vašem veb-sajtu. Imajući u vidu da je danas veoma važno da vaš sajt bude pre svega prilagođen prikazu na mobilnim uređajima, onda je važno da dobro analizirate ovaj izveštaj. Može vam pokazati da li kod nekog specifičnog uređaja postoji neki pokazatelj problema u prikazu, koji se može manifestovati recimo u visokom % u kategoriji Bounce Rate. Naravno, ovo je samo jedan od mogućih pokazatelja, ali ne svakako i jedini. Generalno smatramo da je svaki Google Analytics izveštaj koji se onosi na moblne uređaje, izuzetno važan i vredan da mu posvetite posebnu pažnju.\n3. AUDIENCE BEHAVIOR REPORT – NEW VS. RETURNING\nOvaj Google Analytics izveštaj pokazuje koliko novih posetilaca pristupa vašem sajtu, a koliko je onih koji su već ranije pristupili, pa ga ponovo posećuju. Iako na prvi pogled ovo deluje kao ne toliko važan podatak, itekako je od koristi povremeno analizirati ovaj izveštaj. Odmah da napomenemo da sam Behavior Report sadrži još neke dodatne izveštaje, za početak je dovolno da se upoznate konkretno sa ovim izveštajem, Pristupate mu preko putanje Audience → Behavior → New vs Returning (slika 4).\nIako prostija verzija izveštaja već postoji u okviru Audience Overview Report-a, ovaj izveštaj sadrži detaljnije podatke i metriku, pa je važno da ga upoznate.\nVaš izveštaj će na samom početku rada sa Google Analytics gotovo sigurno sadržati manje podataka nego Google Merchandise Store, ali ćete vremenom i dodatnim podešavanjima moći da iz njega izvučete dosta korisnog materijala za analizu rada vašeg veb-sajta.\n4. TRAFFIC ACQUISITION REPORT\nOvaj Google Analytics izveštaj pokazuje kojim putem su posetioci došli do vašeg veb-sajta. Da li organskom pretragom preko Google-a, direktnim unosom adrese veb sajta u pretraživač, preko društvenih mreža, ili čak preko nekog partnerskog sajta, odnosno preko neke online kampanje. Verovatno vam je samo iz ovoga već jasno koliko je važan izveštaj koji sadrži pomenute podatke.\nDo izveštaja dolazite preko putanje Acquisition → Overview (slika 5).\nIzgled vašeg izveštaja će sigurno biti nešto drugačiji, ali je iz prikazanog primera jasno koji su podaci i metrika dostupni u ovom izveštaju i na koji način su oni podeljeni. Podaci o tome koliko korisnika dolazi iz kog kanala na vaš sajt, može pre svega da utiče na alokaciju resursa namenjenih budžetu za marketing.\nUkoliko želite da znate gde i u koji kanal treba uložiti sredstva namenjena marketingu, onda će vam ovaj izveštaj sigurno dati dosta kvalitetnih podataka za dalju analizu. Ukoliko znate da, na primer, vaši plaćeni online oglasi na Google-u ne donose veliki broj korisnika i da u poređenju sa kanalom društvenih mreža imaju slabije rezultate, onda ćete možda preispitati vašu odluku o daljem oglašavanju preko Google-a i usmeriti deo sredstava na promociju preko društvenih mreža.\nTo u velikoj meri može odrediti i osnos vaših prihoda i rashoda iz marketinga i u krajnjoj instanci uticati na profitabilnost vašeg poslovanja uopšte. Zato su podaci iz ovog izveštaja veoma važni, pogotovo ukoliko već neko vreme poslujete online i bavite se nekom vrstom online prodaje proizvoda ili usluga.\nAquisition Report sadrži još mnogo dodatnih izveštaja, ali smatramo da je za početak sasvim dovoljno da upoznate baš ovaj. Uz njega ćete lakše razumeti i sve druge izveštaje iz ove kategorije.\n5. SITE PAGES REPORT\nOvaj Google Analytics izveštaj može mnogo toga da pokaže o samo veb-sajtu i tome koliko je intuitivan za korišćenje. Svakako govori i o sadržaju, odnosno o tome koje stranice imaju veću posećenost i na kojim stranicama se korisnici više zadražavaju, a sa kojih napuštaju vaš veb-sajt.\nDo njega se dolazi preko putanje Behavior → Site Content → Landing Pages ili Exit Pages (slika 6).\nIzveštaj Landing Pages prikazuje na koju su stranicu korisnici prvo došli. Ukoliko ovaj izveštaj ukrstite sa prethodnim izveštajem, možete doći do veoma korisnih informacija. Na primer, možete saznati koja online kampanja je imala više uspeha, a koja je podbacila. To je veoma bitna informacija koju svakako želite da imate pre nego što donesete odluku o narednoj kampanji.\nPored toga, izveštaj Exit Pages sadrži podatke o tome sa kojih stranica korisnici napuštaju vaš veb sajt. To može biti tzv. Thank You strana koja se korisniku prikazuje nakon kupovine nekog proizvoda preko vašeg veb-shopa-ai to je onda dobar znak. Suprotno tome, ukoliko vaši korisnici napuštaju neku drugu stranu, a da pritom nije obavljena kupovina, može značiti da postoji određeni tehnički problem sa tom konkretnom stranom, zbog čega korisnici posle nekog vremena napuštaju vaš sajt pre nego što uopšte dođe do kupovine. To je svakakao korisna informacije, jer ćete onda obratiti pažnju na tu stranciju i pokušati da otklonite uzrok problema.\nU ovom tekstu smo vam predstavili samo neke od mnogih izveštaja koji postoje u Google Analytics-u. Pored tih standardnih izveštaja ovaj alat nudi i mogućnost kreiranja raznih custom izveštaja koje možete do detalja prilagoditi vašim potrebama.\nOno što je važno znati, jeste da Google Analytics zaista nudi mnogo korisnih i važnih podataka neophodnih za bolje razumevanje vašeg poslovanja, bilo da ste malo, srednje ili veliko preduzeće. To je alat koji zaista toplo preporučujemo i rado ga i sami koristimo u svakoj prilici.\nUkoliko se do sada niste sreli sa njim, nadamo se da smo kroz ovaj i prethodna dva teksta uspeli da vam ga bar malo približimo i uputimo vas u neka osnovna podešavanja. Za detaljno upoznavanje sa Google Analytics svakako preporučujemo da posetite Google Analytics Academy i naučite sve detalje vezano za pravilno korišćenje i razumevanje ovog alata.\nPišite nam u komentar ukoliko imate neka pitanja vezano za određeni Google Analytics izveštaj i njegovo koriščenje. Rado ćemo vam odgovoriti i razmeniti informacije na tu temu.\nObjavljeno: 30/03/2020 18:51 | Zadnje uređeno: 30/03/2020 18:51


Bez Čiče na Staroj planini - PLUMRACE\n19. 05. 2018. Comments (0) Views: 725 Autosport, Brdske trke\nPublika u Istočnoj Srbiji koja će u nedelju pratiti prvu brdsku trku za šampionat Srbije na Staroj planini, biće uskraćena da vidi bravure majstora volana Dejana Ilića Čiče, usled kvara na menjaču tokom treninga.Pohitao je Čiča u zavičaj da opremi takmičarsku spravu, ali je kvar golem koji ni Dr Nešec preko noći ne može da reši.\n– Zadovoljan sam svojim izdanjem i pored greške u šaltovanju.Moj želudac je meni rekao da se spakujem i dođem kući da popravim auto, ali je to nemoguća misija. Iz pune druge umesto treće, ja ga vratim u prvu. Završio vožnju, ali auto mora kod Dr Nešeca. Toliko od mene – jasan je Čiča.\nIlić je igrač starog kova koji bez ustezanja priča onako kako je, ne tražeći krivc(a)e u drugima, već realno saopštava istinu, zato je i Čiča, E, sad dok je bio na događuju uredno je javljao, sad nam preostaje da se oslonimo na Igoricu i klakericu…\nOsvežavajuća tečnost starinska\nTagovi: čiča, dejan ilić\n» Autosport, Brdske trke » Bez Čiče na Staroj planini\nNovinarski auto slalom na Beogradskom sajmu


Torino | Novosti.rs\nNOVIM Dekretom koji je usvojila italijanska Vlada u saglasju sa Ministrastvom Zdravlja propisano je uvođenje „urgente mere radi suočavanja sa vandrednim stanjem epidemije Kovida-19 radi obezbeđenja sigurnosti u društvenim i ekonomskim aktivnostma“, a mere stupaju na snagu od 6 avgusta.\nREKONSTRUKCIJA JUVENTUSA: Uprava razgovara sa Ronaldom\nUPRAVA Juventusa planira da obnovi ekipu i razgovaraće sa fudbalerom Kristijanom Ronaldom o njegovoj budućnosti u Torinu, preneli su danas italijanski mediji.\n11. 03. 2021. u 13:09


Dan online - Hronika: Ni riječi o uzroku smrti - 2020-01-27\nHronika VIŠEM DRŽAVNOM TUŽILAŠTVU DOSTAVLJEN OBDUKCIONI ZAPISNIK ZA RAJKA PERUNIČIĆA\nSpuški zatvor Ni riječi o uzroku smrti Porodica zahtijeva od nadležnih da do kraja ispitaju uzrok smrti mladića, kao i postupanje prema njemu od momenta kada je priveden\nVišem državnom tužilaštvu dostavljen je obdukcioni zapisnik o smrti Rajka Peruničića (21) iz Podgorice, koji je preminuo u Upravi za izvršenje krivičnih sankcija 30. novembra 2019. godine, saznaje „Dan“. Ni nakon mjesec i po dana nije javno saopšteno šta je uzrok smrti Podgoričanina.\n– U predmetu formiranom u Višem državnom tužilaštvu u Podgorici povodom smrti R.P. dostavljen je obdukcioni zapisnik i predmet se nalazi u fazi izviđaja, tokom kojeg će se preduzeti i druge mjere i radnje ukoliko se za tim ukaže potreba, a nakon analize svih prikupljenih obavještenja i podataka biće donijeta odluka u predmetu – navodi se u odgovoru Višeg tužilaštva koji je dostavljen „Danu“.\nTužilac je saslušao više službenika UIKS-a i policije kako bi prikupio informacije šta se dešavalo sa Peruničićem od momenta privođenja do prebacivanja u spuški zatvor.\nNjegova porodica sumnja da nije u pitanju prirodna smrt, a isključuju i samoubistvo. Kako je ranije kazao Rajkov otac Predrag Peruničić, mladić je u Klinički centar Crne Gore, prema informacijama koje su oni dobili iz te zdravstvene ustanove, doveden bez znakova života.\nPorodica Peruničić zahtijeva od nadležnih da do kraja ispitaju uzrok Rajkove smrti, kao i postupanje svih prema njemu od momenta kada je priveden.\n– Moj sin je bio potpuno zdrav i fizički spreman. Mogu da tvrdim da nikada ne bi digao ruku na sebe. Da je to htio, ne bi čekao da ga odvedu u zatvor. Isto tako znam i da nije nikome dao na sebe. Zbog svega toga, sumnjamo u uzrok smrti. Ako je u pitanju trovanje, kao što mediji prenose, sumnjamo – kazao je ranije otac preminulog mladića.\n– Krenuo je da se vidi sa djevojkom kada ga je presrela Interventna. U telefonu ima sačuvane poruke koje su razmijenili dogovarajući da se vide. Na izdržavanje kazne trebalo je da se javi 3. decembra – rekao je ranije Predrag Peruničić.


Goldendoodle na prodaju\nProsečna cena: 2 896 €\n5 Goldendoodle štenada i psa\nAko ne možete da pronađete štene vaših snova ovde, pregledajte našu listu odgajivača i kontaktirajte sa nekima od Goldendoodle odgajivača sa kojima nam je čast da sarađujemo.\nPRONAĐI ODGOVORNO ODGOJENE GOLDENDOODLE ŠTENCE I PSE U VAŠOJ BLIZINI\nMožda želite da pronađete Goldendoodle štene za prodaju negde blizu vas, ali to možda nije najbolja ideja. Vaše idealno štene se možda nalazi negde mnogo dalje. Bez obzira na to, vrlo je važno da napravite pravi izbor! Birajući štene koje je podigao odgovoran i iskuan odgajivač je garant da ćete dobiti psa koji će odgovarati u svemu vama i vašoj porodici. Na sreću, svi odgajivači na sajtu Wuuff su posvećeni svojim štencima i tome da vam pomognu da nađete pravo štene.\nTrenutno nema nijednog Goldendoodle odgajivača na našem sajtu\nZašto? Na našem sajtu ima mesta samo za odgovorne i pouzdane odgajivače... što ne znači da nećemo moći brzo da nađemo Goldendoodle odgajivača za vas. Ako znate za neke dobre Goldendoodle odgajivačnije kojima je mesto na Wuuff-u, kažite im o nama.\nPotražite slične rase ako ste već niste čvrsto odlučili za Goldendoodle rasu.\nSvako Goldendoodle štene na Wuuff potiče od verifikovanog odgajivača, posvećenog pravilnom odgoju pasa, koji se trudi da štencima obezbedi sve najbolje. Takođe, Wuuff će se uvek truditi da vam pruži sve neophodno da biste napravili pravi izbor i želimo da znate da je svaka reklama na našem sajtu potpuno tačna. Vaše štene ćete dobiti vakcinisano i očišćeno od parazita i sa svim potrebnim dokumentima. Kada odlučite koje štene želite, možete bezbedno platiti preko Wuuff, i na taj način ćete steći zaštitu i pogodnosti, kao Wuuff korisnik.\nKoja je prosečna cena Goldendoodle?\nNa Wuuff, prosečna cena Goldendoodle šteneta je 2 896 €. Najmanja cena je 2 728 €, i najveća cena je 2 983 € toliko je potrebno da platite za jedno od dostupnih štenaca za prodaju.\nCene nisu ujednačene, čak ni u okviru jedne zemlje. Moguće su velike razlike u ceni, naročito među različitim zemljama. Goldendoodle cena zavisi od mnogih faktora, kao što su izložbeni potencijal, krvna linija, zdravstveni testovi i mnogi drugi.\nDržanje psa je skupo. Ako želite zdravog, prelepog psa odličnog karaktera, nemojte pokušavati da uštedite prilikom kupovine. To je iznos koji plaćate samo jednom. Nabavka Goldendoodle šteneta za nešto manje novca može rezultirati plaćanjem skupih veterinarskih zahvata kasnije.


Urban BUG :: Magazin :: Urban Beatz :: Deset razloga zašto ove godine ne smete da propustite Sonar festival u Barseloni\nDatum održavanja: 14.06.2018 - 16.06.2018\nNesto jedva malo vise od mesec dana ostalo je do pocetka Sonar festivala u Barseloni. Ovaj festival poseban je po mnogo cemu, i ako se jos uvek niste odlucili da ga posetite, tu smo da vam pomognemo sa deset razloga zasto ove godine jednostavno ne smete da ga propustite! Ako volite dobru muziku, umetnost, tehnologiju, hranu, i naravno druzenje sa ljudima koji vole iste stvari, Sonar je pravo mesto za vas!\n1) Jubilej! Ove godine Sonar slavi 25 godina postojanja! Osim sto broj godina sam po sebi govori o kvalitetu festivala, ovakva proslava garantuje i poseban rodjendanski osecaj medju izvodjacima i posetiocima. To mogu da tvrdim kao neko ko je prisustvovao jubilarnom dvadesetom izdanju zbog kojeg vise ne mogu da zamislim leto bez Sonara!\n2) Barselona! Jedan od najlepsih gradova u Evropi, ali definitivno najbolji za festival! Imate izbor da se domorite od partijanja na plazi, ili nekom od brojnih muzeja i istorijskih znamenitosti, ali isto tako mozete i da nastavite sa partijanjem, jer se sirom grada odvijaju Off Sonar zurke koje su jednako interesantne kao i sam festival!\n3) Dnevni program! U okviru sajma na trgu Plaza Espagna u samom centru grada, ocekuje vas preko 60 izvodjaca na 5 stejdzeva. Ove godine poseban poklon festivalu pripremio je Laurant Garnier, koji je spremio poseban set "Laurant plays Garnier" u okviru kojeg ce odvrteti sve svoje pesme od prve do poslednje, samo tada i nikad vise!\n4) Konferencija! Sonar+D u okviru dnevnog programa Sonar festivala predstavlja najnovija dostignuca iz sveta tehnologije, ali sa naglaskom na njenu primenu u umetnosti! V.R., A.I., Internet, digitalna kultura. Upoznajte buducnost iz prve ruke!\n5) Nocni program! Loakcija koja je izmestena na obod Barselone, dozvoljava da zabava traje do jutra! Na 4 bine ove godine ocekuje vas preko 150 izvodjaca. Najzvucnija imena: Gorillaz, Thom Yorke, LCD Soundsystem, Diplo, Bonobo, Modeselektor, Richie Hawtin, Ben Klock, John Talabot, Miss Kittin, Tokimonsta, Goldlink... Ceo program mozete da vidite ovde\n6) Ekipa! Vec sedam godina posecujemo ovaj festival, i nikada nisam doziveo ni najmanju neprijatnost, tipa guranje u masi, a upoznao sam mnogo interesantnih ljudi iz bukvalno celog sveta!\n7) Vueling! Leti direktno iz Beograda za Barselonu. Za dva sata ste tamo.\n8) Vanzemaljci! Sonar je odlucio da proslavi 25 godina postojanja i konstantne potrage za najboljom muzikom na nasoj planeti, slanjem spacijalnih muzickih dela od deset sekundi na planetu GJ273b. Ovde mozete da pogledate Video o projektu GJ273b a na festivalu mozete da ocekujete i vanzemaljce!\n9) Gorillaz! Zaista jedinstvena prilika da se uzivo vidi bend koji skoro nikada ne nastupa uzivo, i to jos u punom sastavu sa sve hologramima!\n10) Hrana - Koliko daleko idu organizatori u tome da sve na festivalu bude najbolje, govori i podatak da ce hranu na dnevnom delu festivala svakoga dana pripremati po jedan kuvar iz nekog od restorana vlasnika prestiznih Miselinovih zvezdica!\nZa one koji se razumeju u visokokvalitetnu kuhinju, u pitanju su: Fina Puigdevall, Albert Adria i Hideki Matsuhisa.\nSada kada znate sve, karte se mogu kupiti ovde.\nKonačno: Gorillaz izbacili novi album!


Foto: N.N. | Orjen dogodine postaje park prirode\nVesna Duka 16.11.2019 08:40\nTREBINJE - Naredne godine bi hercegovačko-crnogorski planinski masiv Orjen trebalo da bude proglašen parkom prirode, tvrdi Igor Škero, predsjednik trebinjskog Planinarskog društva "Vučji zub".\nOvim parkom prirode bi trebalo da gazduje Centar za gazdovanje kršem Trebinje, što bi bio novi zamajac razvoja i ovog preduzeća, ali i turizma južnog dijela Republike Srpske, jer je u pitanju, kako kaže Škero, ljepota gigantskih razmjera, koje nisu svijesni ni mnogi Trebinjci, a kamoli brojni posjetioci ovoga grada, od kojih se tek poneki odluči i za pješačenje na Orjen. U "Vučjem zubu" napominju da je ipak u Trebinju sve više takozvanih hajking turista, koji nisu klasični planinari, već oni šetaju planinom, razgledaju je i u potpunosti uživaju u svim njenim ljepotama, a takvih je svake godine sve više.


Izbori u Švedskoj: Lijevom bloku tijesna pobjeda - NašaTV\nIzbori u Švedskoj: Lijevom bloku tijesna pobjeda\nPočetna Svijet Izbori u Švedskoj: Lijevom bloku tijesna pobjeda\nAutor: Naša TV10.09.2018 u 09:17\nLijeva koalicija predvođena socijaldemokratima na parlamentarnim izborima u Švedskoj u nedjelju ostvarila je tijesnu pobjedu nad strankama desnog centra, dok su antimigracijski Švedski demokrati ostvarili značajan rast podrške, pokazuju privremeni podaci državne izborne komisije. Nakon prebrojenih glasačkih listića u gotovo sva 6.004 okruga, sa 40,6 posto glasova u blagom vodstvu se nalazi vladajuća stranka lijevog centra Socijaldemokrati premijera Stefana Lofvena, te Zeleni i njihova parlamentarna saveznica Lijeva stranka.\nTime koaliciji lijevog centra u parlamentu od 349 zastupnika pripada 144 mjesta, a Savezu 142, a s obzirom da nitko nema potrebnu većinu od 175 mjesta, to ukazuje na neizvjesnosti u vezi formiranja vlade.Nacionalistički Švedski demokrati trenutno dobivaju 17,6 posto glasova, značajno više od prošlih izbora, kada su imali 12,9 posto podrške. To im donosi 63 zastupnička mjesta, a njihov čelnik Jimmie Akesson poručio je u nedjelju nakon objavljenih privremenih rezultata kako je spreman razgovarati i surađivati sa svim ostalim strankama, kazavši kako dobitak na ovim izborima želi prevesti u stvarni utjecaj.\n“Ostvarit ćemo ogroman utjecaj na ono što će se događati u Švedskoj tijekom slijedećih tjedana, mjeseci i godina”, ustvrdio je Akesson, koji je svoju stranku proglasio pobjednikom izbora. Nada se da njegova stranka, koja se zalaže za izlazak iz EU i obustavljanje imigracija, može imati odlučujuću ulogu u pregovorima oko formiranja vlade.\nTakođer, Akesson je čelniku koalicije desnog centra Kristerssonu izazovno poručio da bira između traženja potpore od Švedskih demokrata i još četiri godine vlade socijaldemokratskog premijera Lofvena. Kristersson je pak, nakon objave preliminarnih rezultata, poručio Lofvenu da je vrijeme da odstupi sa svoje pozicije, dok je istovremeno odbacio mogućnost suradnje s Akessonovom strankom.\n“Tijekom cijelih izbora bili smo u potpunosti jasni. Savez neće vladati ili razgovarati o tome kako formirati vladu sa Švedskim demokratima”, poručio je Kristersson.Loftven je kazao da ne namjerava odstupiti, pritom pozvavši koaliciju desnog centra na međublokovsku suradnju kako bi se našao izlaz iz političke “slijepe ulice”. “Nijedna strana nema većinu, stoga je jedino prirodno nadići političke podjele kako bi se moglo upravljati Švedskom”, rekao je Lofven. Pobornicima je poručio da su Švedski demokrati “slavili Hitlera i rasplamsali plamen rasizma”, ustvrdivši da umjerene stranke imaju “moralnu odgovornost” za formiranje vlade.U jeku strahova od imigracije, Švedska je tako kao jedna od najliberalnijih europskih država na ovim izborima doživjela skretanje udesno. Ultradesne stranke proteklih su godina postigle značajan uspon širom Europe u jeku sve jačih strahova za vlastiti nacionalni identitet i učinaka globalizacije nakon sukoba na Bliskom istoku i u Africi.Tako je priljev od 163.000 tražitelja azila 2015. – najviše u Europi u odnosu prema broju stanovnika od 10 milijuna – polarizirao i glasače u Švedskoj i razbio političke konsenzuse.\nPrethodni članakDva kanadera gase požar između Neuma i Metkovića - Proč Sljedeći članakDva velika požara u Ljubuškom: Izgorjeli vinograd, masline i borova šuma


DA NIJE RIBOKRADICA… | SportInfo\nHome / Ostali sportovi / DA NIJE RIBOKRADICA…\nDA NIJE RIBOKRADICA…\nDecember 21, 2019\tOstali sportovi Ostavite komentar\nSa tradicijom dugom 125 godina i godišnjom proizvodnjom oko hiljadu tona ribe, Ribnjak Ečka kod Zrenjanina jedan od najznačajnijih u Srbiji.\nOd oko 8 hiljada tona ribe, koliko se u Srbiji proizvede na godišnjem nivou, ribnjak Ečka, sa hiljadu tona šarana, tolstolobika i amura, bitan je zamajac srpskogbribarstva, koje godinama tavori uz učestale krađe ribe i njene prodaje ” na crno”.\n– Podatak da smo u zimovnicima ribnjaka pronašli skoro 3 hiljade metara mreža ribokradica, dovoljno govori o ozbiljnosti problema sa kojim su suočeni svi ribnjaci u Srbiji, a konktretno 2015. godine samo tokom januara meseca ukradeno nam je blizu 30 tona ribe – ističe za ” Novosti” Dejan Zejak, koji je 12 godina direktor jednog od najvećih srpskih ribnjaka, u Ečki kraj Zrenjanina.\nIz najstarijeg “Belog jezera”, koje postoji 125 godina, ali i jezera “Koča”, “Joca”, “Mika”, koja se prostiru na 1.800 hektara vodenih površina, godišnje se proizvede hiljadu tona ribe, od kojih su 90 odsto šaran, tolstolobik i amur, a manje količine soma, oko 4,5 tone i smuđa, oko 1,5 tonu na godišnjem nivou.\nUz probleme sa velikim nadoknadama za vodarinu koje iznose oko 10 milipna dinara za godinubdana,, a ribnjaci u Ečki dopunjavaju se vodom iz reke Tise, najznačajniji razlog stagnacije ribarske proizvodnje je nedostatak vrhunskih stručnjaka u oovoj oblasti i kako naglašava Drjan Zejak, osim profesora dr Zorana Markovića, sa kojim ribnjak Ečka, sarađuje praktično da drugih stručnjaka, koji su posvrćeni poslu, praktično i nema.\n– Kako mi to ribari kažemo, malo nas je pismenih u oblasti ribarstva i zato nam sr dešava da sjajne prirodne preduslove, naročito ovde u ravnici i Banatu, ne iskorištavamo na pravi način – kaže Milivoj Putić, jedan od 64 zaposlenih radnika u ribnjaku Ečka, uz napomenu da ih je pre 10 godina bilo preko 200.\nVODA IZ JEZERA “JOCA” BIOLOŠKI ISPRAVNA ZA PIĆE\nMada grad Zrenjanin i okolna mesta decenijama kubure sa arsenom zatrovanom vodom za piće, stručne analize pokazuju biološku i hemijsku ispravnost vode u jezerima ribnjaka, u kojima se uz puno trske, trave u algi i peska, kojim je bogata tiska voda, proizvodi ekološki zdrava riba, šaran pre svega.\nDOVOLJNO RIBE ZA PRAZNIKE\nSveti Nikola i božićni i novogodišnji praznici, po tradiciji periodi su kada je riba vrlo tražena roba i kada se za njenu crnu ne mari puno. Iz ribnjaka Ečka, kao i svih prethodnih godina, proizveli su dovoljne količine kojim su snabdeveni uglavnom veliki lanci marketa po Srbiji.\nTOLSTOLOBIK MANGULICA U RIBLJEM SVETU\nPrirodni čistač u jezerima tolstolobik, koga sunstručnjaci uporedilinsanmangulicom, svebje traženiji na tržištu, zbog malog procenta masti u mesu i zdravom prirodnom hranom, travom, trskom i algama kojima se uglavnom hrani.\nBEZ SOPSTVENE PROIZVODNJE RIBLJE MLAĐI NEMA OPSTANKA\nDa bi ribnjak opstao, najbitniji faktor, uz ispunjavanje svih ostalih standarda, je sopstvena proizvodnja riblje mlađi.\n– U nedostatku sopstvene, jedne godine smo pokušalinsa uvozom iz Mađarske, nije uspelo, na sreću izbegli smo katastrofu – kaže Dejan Zejak iz ribnjaka u Ečki.\nHLADNKAČA I FABRIKA ZA PRERADU RIBE\nDa bi predupredili probleme sa viškom ribe, u mesecima kada je njena šotražnja na tržoštu znatno manja, a proizvodnja ne sme da stane, u Ečki su podiglinsopstvenu hladnjaču i pokrenuli proces prerade ribe, koju sada prodaju u konfekcioniranim potkovicama, vakum pakovanjima za riblju čorbu, zatim pakovanjima sušenih i odimljenih kotleta šarana, smuđa, soma, amura i tolstolobika.\nDIREKTOR USKAČE, RADNIK JE NA LINIJI ZA ČIŠĆENJE RIBE\nKada je sezona, složni i orni za posao, svi zaposleni u ribnjaku u selu nadomak Zrenjanina, uključujući i direktora, zauzmu svoja mesta na liniji za sortiranje, preradu i čišćenje ribe.\n– Nema više onih domaćica, koje su same čistile ribu. Zato smo mi tu, nudimo očišćenu, isečenu ribu u potkovicama i kotletima – kaže starija meštanka Ečke, koja je preko 20 godina zaposlena u ribnjaku, uz napomenu da je radna snaga u gotovo svim ribnjacima u Vojvodini, a ukupnoih je zaposlenih oko 1.700, preko 60 godina starosti i da je većina njih angažovana po ugovoru o radu.\n20. TRADICIONALNI NOVOGODIŠNJI PLIVAČKI MITING ”DEDA MRAZ 2017”\nIMENJAK IZ NOVE PAZOVE NANEO PRVI PORAZ FUDBALERIMA RADNIČKOG


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Hronika :: Snimci Kneževića lažni, notes postoji\nKATNIĆ U "ŽIVOJ ISTINI" 19. 10. 2019. 06:55 >> 06:54 17\nKATNIĆ U "ŽIVOJ ISTINI"\nGlavni specijalni tužilac Milivoje Katnić poručio je da uhapšeni sekretar VDT-a Nenad Vujošević neće dobiti status svjedoka saradnika u procesu protiv odbjeglog biznismena Duška Kneževića. Katnić je sinoć, u emisiji "Živa istina" na RTCG, ocijenio da su snimci koje objavljuje Knežević montirani i indirektno potvrdio da je, u njegovoj kući, pronađen notes sa spiskom svih kojima je davao novac. Govoreći o izručenju Hrvatskoj svjedoka saradnika u suđenju za pokušaj terorizma na dan izbora Saše Sinđelića, Katnić je ocijenio da je ta odluka donijeta u skladu s propisima.\nGovoreći o snimku odbjeglog biznismena Duška Kneževića i uhapšenog sekretara VDT-a Nenada Vujoševića, a koje objavljuje Knežević, Katnić kaže da navodi da postoji velika sumnja u autentičnost i vjerodostojnost tih snimaka. Ti snimci ne mogu biti dokaz na sudu i ne mogu se koristiti u krivično - pravnom smislu, tvrdi GST.\n"Ovoj kriminalnoj organizaciji, u Crnoj Gori značajne strukture, svjesno ili nesvjesno, pružaju pomoć", kaže Katnić.\n"Put je rješavati sve kroz institucije Crne Gore, na kraju i do Strazbura, a ne rekla - kazala", ocijenio je Katnić. Poručio je da će podnijeti ostavku ukoliko se dokaže da je bilo koji specijalni tužilac, u bilo kojem predmetu, primio mito.\n"Sa strane odbrane, imamo da se ta forma ispoštuje, a ostalo je ratovanje s institucijama", rekao je Katnić i ocijenio da je hibridni rat počeo još u vrijeme državnog tužioca Boba Vukčevića. Napadi na institucije su nastavljeni do danas i VDT-a Ivice Stankovića, navodi Katnić.\n"Borović prijetio mom zamjeniku"\n"Nikad niko Vujoševiću nije ponudio da bude svjedok saradnik i ovom tužilaštvu ne pada na pamet da tako nešto prihvati", rekao je Katnić. On tvrdi da je advokat Borović prijetio i ometao zamjenika glavnog specijalnog tužioca, tražeći da pomjeri rok saslušanja, ili će tužiti sve tužioce.\n"To nije zapamćeno u sudskoj praksi, a ovaj tužilac to ne kani dozvoliti. Tu nema nikakvog revanšizma", poručio je Katnić u "Živoj istini".\n"Postupak se mora voditi prema svima koji se nalaze u ovim spisima, koji su uzimali novac, a koji je dobijen kriminalnim radnjama. Moram to da procesuiram, prema svima jednako”, poručio je GST.\n"Postoji osnovana sumnja da su ovi milioni, kao i drugi milioni, a šteta je procijenjena na 100 miliona, otišli na razne strane", kazao je Katnić. Uprava za nekretnine, kako navodi, još nije izvršila procjenu blokirane imovine Duška Kneževića.\n"On ima neku ulogu u svemu ovome i mi ćemo to istražiti", rekao je Katnić i dodao kako očekuje da Kneževića Velika Britanija izruči Crnoj Gori.\n"Njihovo pravo je drugačije, ali ja vjerujem da ćemo mi uspjeti da dokažemo krivicu, kao što je i Hrvatska u jednom drugom slučaju. To može da traje do godinu ipo", naveo je Katnić. On je rekao da nema nikakvih dokaza da Kneževića, kako tvrdi, štite SAD.\n"Tužilaštvo radi danonoćno na vrlo teškim pitanjima vezanim za lažne vijesti i hibridni rat", poručio je Katnić. Od kada je došao na funkciju, podignuta je optužnica protiv 35 kriminalnih grupa.\nPredsjednik Skupštine Ivan Brajović je zahtjev vratio SDT-u, jer traži od Katnića da pošalje dva odvojena zahtjeva - jedan za odobravanje pokretanja krivičnog postupka, a drugi za odobravanje određivanja pritvora, dodajući da će se nakon toga u redovnoj proceduri o tome Skupština i odrediti.\nGST je podsjetio da je Sinđelić tvrdio da nije počinio zločin za koji je osuđen u Hrvatskoj i da će u toj demokratkoj zemlji imati pravo na fer postupak. Taj slučaj ne može imati uticaja na tok suđenja u Crnoj Gori, u kojem je Sinđelić bio svjedok saradnik, poručio je Katnić u emisiji "Živa istina" na RTCG.\nKatnić je ocijenio da je prvostepeno suđenje za pokušaj terorizma na dan izbora 2016. završeno za "naše uslove" u brzom roku.\n"Tužilaštvo se neće žaliti na prvostepenu presudu, a odgovore na žalbe odbrane dostaviće vrlo brzo. Očekujem da se Apelacioni sud izjasni u roku od tri mjeseca", kazao je Katnić u emisiji "Živa istina".\n"Kad se steknu uslovi mi ćemo podnijeti optužnicu, a sada nam se za to posebno ne žuri", rekao je Katnić i dodao da očekuje da oni budu izručeni Crnoj Gori.\n"Nosioci hibridnog rata imaju aspolutnu slobodu u izboru metoda u tom ratu i da koriste sve moguće metode protiv slobodnih zajednica, a Crna Gora to jeste. Mislim da to svako vidi", rekao je Katnić.\nDuško Knežević Milivoje Katnić\nPo nalogu Katnića uhapšene 72 osobe\nKatnić reizabran za glavnog specijalnog tužioca