Faktor | Rijaset IZ: U 2020. godini rekordan broj novih hafiza\nRijaset IZ: U 2020. godini rekordan broj novih hafiza\n31.12.2020. / 16:04\nU našoj zemlji imamo 500 hafiza koji su na sebe preuzeli ovaj veliki emanet čuvanja Božije riječi, navodi se iz Rijaseta Islamske zajednice u BiH.\nGodina 2020. koja je na izmaku, za sada je rekordna godina po broju novih hafiza. Pred Komisijom Rijaseta Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini, hifz je položilo 49 hafiza, 28 muških osoba i 21 ženska osoba.\nZijad Suljić, šef Odjela za posebne vjerske programe pri Rijasetu IZ navodo da je Bosna i Hercegovina zemlja koja već stoljećima baštini islamsku vjeru, kulturu i tradiciju u okviru koje posebno mjesto zauzima pamćenje, čuvanje, izučavanje i prenošenje Kur'ana Časnog.\n- Rad Islamske zajednice, u odnosu na izučavanje hifza, vidljiv je u više segmenata. Prije svega s učenjem i izučavanjem Kur'ana počinje se u samom mektebu gdje se djeca uče da vole Kur'an i da se s njim druže. Islamska zajednica u BiH održava mektebsku nastavu u 1.843 mekteba. Nakon toga nastavlja se sa izučavanjem Kur'ana u našim srednjim školama - medresama (njih 8) gdje imamo posebne sekcije za hifz Kur'ana. Pored toga i u dvije gimnazije postoje sekcije za učenje Kur'ana (Sarajevo i Zagreb). Nadalje na našim islamskim fakultetima posebna pažnja poklanja se hifzu i izučavanju Kur'ana. U okviru Islamske zajednice djeluju ovakve 4 visokoškolske ustanove. Fakultet islamskih nauka u Sarajevu ima i postdiplomski studij iz Kur'anskih studija – kazao je Suljić.\nSuljić navodi kako pri većini muftijstava u Islamskoj zajednici u BiH postoje Škole Kur'ana u kojima se omogućava svim zainteresiranim da izučavaju i uče hifz, te da se njihov napredak prati i preslušava.\n- Tamo gdje takve škole ne postoje, tendencija je da se uskoro oforme. Na nivou cijele Islamske zajednice u BiH postoji Komisija za polaganje hifza koja broji 8 članova. Nakon dugogodišnjeg spremanja kandidati koji žele steći titulu hafiza Kur'ana Časnog dolaze u Sarajevo i ostaju tu nekoliko sedmica te u dijelovima uče Kur'an napamet pred navedenom Komisijom, nakon čega stiču titulu hafiza ili hafize. Pravo na zvanje Hafizu-l-Kur'ani-l-kerim može imati osoba koja pravilno nauči Kur'an napamet, prema verziji imama 'Asima i predaji Hafsa, i uspješno prouči napamet cijeli Kuran pred Hafiskom komisijom Rijaseta Islamske zajednice najduže za petnaest dana, tj. učeći dva džuza dnevno, a Muhaffiz može biti samo osoba koja je Hafiz – pojasnio je Suljić.\nU povodu okončanja hifza za kandidate se organiziraju svečanosti dodjele prestižne diplome.\n- Također, organiziramo godišnje susrete i promociju novih hafiza te godišnja takmičenja u hifzu Kur'ana Časnog. Pored toga, organiziramo još jedno međunarodno takmičenje u Sarajevu. Naši hafizi i hafize postižu zapažene rezultate na mnogim međunarodnim takmičenjima. Ovakvim pristupom, u posljednjih 10 godina, iznjedrili smo ukupno 292 hafiza, od čega 180 muškaraca i 112 žena. Današnje stanje i situacija u pogledu hifza i kiraeta u BiH veoma je dobra, ne samo u kvalitetu – kaže Suljić, te dodaje:\n- Svi mi imamo svoje prohtjeve, ali družeći se sa Kur'anom mi svoje potrebe na pravi način definišemo i po prioritetima redamo. Druženje s Kur'anom je ovosvjetska, ali i ahiretska privilegija. Kur'an će biti zagovornik – šefa'atdžija na Sudnjem danu svima koji ga budu učili. Kada imamo jaku vezu sa Kur'anom, takva veza će nam podariti iskrene prijatelje, poredati naše životne prioritete i učiniti nas važnim na oba svijeta.\nhafizRijaset IZZijad Suljić\nRazgovor o ramazanu\nHafiz Musić o najodabranijem mjesecu: Vrijeme kada se napajaju duše, jačaju srca...\nHafizi iz Turske u džamijama širom BiH uče mukabele tokom ramazana\nTuzlanski imam Nurija ef. Čikarić postao hafiz u 62. godini\nSa akšamskim ezanom nastupa Lejletu-l-berat: Noć kada meleki počinju pisati sudbinu svakog čovjeka\nRazgovarati o BiH\nPredstava na Mrakovici: S kim Dodik misli pregovarati, o čemu i zašto je oformio tim\nIzvjestilac Rangel razgovarao sa predstavnicima Asocijacije mladih SDA\nŠta je sa prodajom objekata u vlasništvu Zavod PIO FBiH, ima li imovine u inostranstvu?


Jašarspahić: Dobro se osjećam, krizni štab privrednika nastavlja rad | FENA\nEkonomija\t Čet, 26.03.2020. 13:30\nTekst: Darinka Mitrović, Foto Arhiv\nSARAJEVO, 26. marta (FENA) - Predsjednik Privredne komore Federacije BiH Mirsad Jašarspahić, kome je na testiranju utvrđeno da je pozitivan na koronavirus, dobrog je zdravstvenog stanja, trenutno se nalazi u kućnoj izolaciji i kaže da krizni štab privrednika nastavlja rad.\nJAŠARSPAHIĆ PKFBIH PKFBIH


Bela kuća: Lagali smo! | Svet\nBela kuća: Lagali smo! | Mondo Portal\nBela kuća: Lagali smo! 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n15.08.2018. / 16:29 16:30\nBela kuća: Lagali smo!\nIzvor mondo.rs 15.08.2018. / 16:29 16:30\nBela kuća je priznala da je pogrešila kada je tvrdila da je američki predsednik Donald Tramp otvorio tri puta više radnih mesta za crnce od njegovog prethodnika Baraka Obame, javlja danas AP.\nBela kuća, tačnije administracija američkog predsednika Donalda Trampa je priznala da je lagala!\nPortparol Bele kuće Sara Hakabi Sanders rekla je danas da je pogrešila kada je saopštila da je Tramp za samo dve godine otvorio više radnih mesta za Afroamerikance nego njegov prethodnik Barak Obama.\nOna je ranije rekla da je Obama tokom svog mandata otvorio 195.000 radnih mesta za crnce, u poređenju sa 700.000 Trampovih novih radnih mesta za pripadnike te rase.\nMeđutim, zvanični statistički podaci pokazuju da je tokom Obaminog mandata otvoreno oko tri miliona radnih mesta za Afroamerikance.\nOvo je redak slučaj da administracija priznaje grešku, iako se, navodi AP, često dešava da "iskrivljuje" podatke i preuveličava ekonomske rezultate".\nInače, američka ekonomija je zapravo tokom Obaminog mandata kreirala oko tri miliona radnih mesta za crne radnike, što potvrđuju i podaci Kancelarije za statistiku tržišta rada.\nSandersova je juče rekla novinarima da je "predsednik Tramp u prvih godinu i po dana već utrostručio ono što je predsednik Obama učinio za osam godina".\nTa tvrdnja je, međutim, netačna navodi AP, i dodaje da zvanična statistika pokazuje da je broj radnih mesta za Afroamerikance kada je Obama stupio na dužnost u januaru 2008. iznosio 15,5 miliona, a kada je otišao sa funkcije u januaru 2017. godine ta cifra je iznosila 18,4 miliona.\nU stvari, najdramatičniji pad nezaposlenosti među crnom populacijom u SAD dogodio se tokom Obamine administracije, s obzirom na to da je zemlja izašla iz recesije koja je opustošila ekonomiju. Nezaposlenost crnih radnika pala je od marta 2010. godine sa 16,8 odsto na 7,8 procenata u januaru 2017, piše AP.\n"Brojevi o radnim mestima i za predsednika Trampa i za predsednika Obamu su tačni, ali ne i vremenski okvir koji naveden za predsednika Obamu. Žao mi je zbog greške, ali se ne izvinjavam zbog podatka o 700.000 radnih mesta za Afroamerikance koja su otvorena pod predsednikom Trampom", tvitovala je Sandersova.\nSAD donald tramp barak obama crnci


Kafa sa...Armandom Assanteom: Otvoren sam za saradnju s autorima s Balkana - Klix.ba\n24.8.2013. u 16:38\nHolivudski glumac Armand Assante je u gostujući u programu Kafa sa...naglasio ogroman značaj Sarajevo Film Festivala za mlade filmske autore koji teško dobijaju priliku da predstave svoj rad.\nAssante je sinoć sarajevskoj publici predstavio film "Vadiona" u okviru programa Novi tokovi kratki, čiji reditelj Ante Novaković je, također, govorio o ovom ostvarenju.\n"Ideja za film nastala je u Bronxu i to su tipične priče pojedinaca koji tu žive u svojevrsnoj izolaciji i suočavaju se sa nevidljivošću koja ih povezuje", rekao je Novaković te naglasio da 18-minutni film planira pretvoriti u dugometražni.\nGovoreći o filmu, Assante je kazao da je riječ o mračnoj komediji o jednom velikom dijelu društva koji se bori za preživljavanje. Naglasio je da je oduvijek preferirao nezavisne filmove te da radi puno u Evropi.\nUpravo zbog posla će još neko vrijeme ostati u ovom dijelu Starog kontinenta. Naime, nakon Sarajeva i Dubrovnika ide u Beograd gdje snima nastavak filmskog hita "Montevideo, Bog te video" u režiji Dragana Bjelogrlića.\nAssante je više puta tokom razgovora naglasio važnost nezavisne koprodukcije i stvaranju platforme za mlade autore.\n"Ja sam počeo u nezavisnoj koprodukciju zahvaljujući Robertu Redfordu i njegovom Sundanceu, a danas je nezavisni film nevidljiv. Mladim autorima se ne daje nikakva prilika ni podrška. Zbog toga smatram da su festivali kao što je SFF veoma važni jer bez njih mlade filmadžije ne bi nikada mogli predstaviti ono što rade, a njihova ostvarenja ne bi stigla ni do DVD-a", rekao je Assante i dodao da je uvijek otvoren za saradnju s autorima s Balkana.\nGosti posljednje ovogodišnje Kafe sa... su na kraju iznijeli svoje impresije o Sarajevu kazavši da su grad i njegovi stanovnici nevjerovatni.\n"Sarajevo Film Festival je izuzetno važan i ima dobru reputaciju koju je sam izgradio. Činjenica da je izrastao iz ratnih okolnosti čini ga briljantnim", rekao je Assante te poručio mladim glumcima da se okrenu pozorištu i biraju pametne scenarije.\nSFF Armand Assante\n24.08.2013. u 18:07\nMinistarstvo kulture RH: Halid Bešlić ne zaslužuje hrvatski pasoš\n24.08.2013. u 16:03


TEST: BMW X2 sDrive 18d M Sport | Auto magazin\nPočetna strana » Najnovije » TEST: BMW X2 sDrive 18d M Sport\nSportista i sa 150 KS\nDobar deo kupaca novih automobila je bar jednom došao u situaciju da uporedi cene malo bolje opremljenih mejnstrim modela sa automobilima premijum proizvođača.\nObično se tada dođe do zaključka da koštaju praktično isto, ali da su premijumi bez opreme. Međutim, nije uvek baš tako.\nU slučaju akcijskih cena auto je već napakovan, tako da kupac ne razmišlja o dodatnim troškovima. Tako je i u slučaju test primerka. Standard je M Sport paket koji se u redovnim okolnostima posebno doplaćuje.\nOn obuhvata ne samo stilske elemente na karoseriji koje popravljaju vizuelni utisak ali i aerodinamiku, već i mnoge druge bitne stavke. Za nas su nekako najvažnija sedišta.\nMožda na prvi pogled ne izgledaju kao „kadice“, ali izuzetno dobro drže telo zahvaljujući veoma izraženim bočnim podrškama, što u naslonu, što na donjem delu. Osim toga, imaju specifična podešavanja.\nNa primer, možete da podesite širinu naslona, tako da imate osećaj kao da ste u trkačkom automobilu kada ga suzite. Tu je i podešavanje dužine donjeg dela, što je posebno bitno visokim ljudima kojima je potreban oslonac celom površinom butine.\nIpak, ako računate na lumbalnu podršku, ovde toga nema. Ona se dobija uz doplatu ili na nekim drugim modelima sedišta, odnosno paketima opreme. Od „M“ paketa izdvajamo još specifičan trokraki volan, kao i alu-felne prečnika 19 inča.\nOno što se ne vidi ali se itekako oseća u vožnji je sportsko ogibljenje. BMW X2 će vas naterati da u potpunosti zaboravite da je krosover.\nSkreće kao po šinama i to je nešto po čemu je nesumnjivo prepoznatljiv kao član BMW familije, iako ima prednji pogon i 182 mm odstojanja od tla.\nDa, prednji pogon, tačnije mehaničku platformu, deli sa modelom X1, kao i sa „minijem kantrimen“. To mu očigledno nije smetalo da izrazi svoj bavarski karakter u krivinama. Naravno, oni koji žele pogon na sva četiri točka mogu da se opredele za xDrive verziju.\nAko se brinete da 18d nije dovoljno snažan, verujte da nije isto BMW-ovih 150 KS i 150 KS nekog drugog proizvođača. Zato preporučujemo test vožnju kako biste se i sami uverili u to.\nU kombinaciji sa osmostepenim automatikom, koji je takođe standard, X2 može da bude izuzetno pitom po gradu ali i da ozbiljno pokaže zube.\nAutomobili ove snage su obično žustri po gradu i na magistralnim putevima, dok na auto-putu pri većim putnim brzinama ostaju bez daha kada je potrebno međuubrzanje. Ne i kod X2.\nIznenadilo nas je kako bez napora, u vrlo kratkom roku, ubrzava sa 130 na 180 km/h. I ne samo to. Reakcija na komandu gasa je trenutna, kao i kod ostalih BMW modela.\nNema nikakvog čekanja i oklevanja; za to su zaslužni i motor i sjajni menjač, koji je uvek na pravim obrtajima.\nUvek ističemo i veliku prednost BMW ručice menjača koja ima „sport“ mod pomeranjem ulevo. Tada spusti brzinu-dve niže, što smo koristili ne samo u cilju maksimalne spremnosti na ubrzanje, već i u situacijama kada želimo da kočimo motorom.\nTest primerak nije imao komande menjača na volanu kao što smo navikli, mada nam to nije smetalo da za šaltanje naniže koristimo ručicu menjača.\nPoložaj ulevo jeste sportski mod, ali čim je pomerite unapred ili unazad, prelazite u manuelni režim. Povratak u položaj udesno vraća automatski mod. Dakle, dovoljan je samo jedan klik…\nDopalo nam se i to što „S“ režim menjača isključuje start-stop sistem. To nam je bilo od velike pomoći kada vidimo da će stajanje biti vrlo kratko, a nije nam baš zgodno da svaki put tražimo taster za isključivanje start-stop sistema.\nOvako, samo pomerimo ručicu menjača ulevo i stvar je rešena. Kada krenemo, jednostavno je vratimo udesno, ukoliko ne želimo kasniju promenu brzina koju obezbeđuje „S“ mod.\nTreba istaći i da „S“ položaj ručice menjača nema nikakve veze sa generalnim „sport“ režimom, koji se zajedno sa „eko“ modom bira preko tastera pored ručice menjača.\nOn smanjuje uticaj servo asistencije volana, komanda gasa je još osetljivija i eksplozivnija, a menjač prebacuje dodatnu brzinu-dve niže, sa još kasnijom promenom i višim obrtajima.\nSa ovakvim podešavanjem, X2 18d od 150 konja se ponaša kao da ih ima 190. Svesni smo da reč sportski ne ide baš uz ovu snagu, ali BMW ume ozbiljno da iznenadi.\nInače, stadardni Comfort režim obezbeđuje vrlo ranu promenu brzina, tako da je kazaljka obrtomera po gradu često na oko 1100 obrtaja, što je vrlo niska vrednost za dizelaše.\nBMW-ovoj mašini to nimalo ne smeta, s obzirom da i sa tih obrtaja ume vrlo snažno da povuče, i to bez promene brzina. Takvo podešavanje je dovelo i do niske potrošnje po gradu, sa prosekom od 5,2 l/100 km bulevarske vožnje.\nEkstremna gradska gužva teško da podiže prosek na više od 6,5 l/100 km. „Eko-pro“ režim nismo probali, ali je interesantna činjenica da čak i u standardnom „komfort“ modu „BMW X2“ izbacuje menjač u neutralan položaj kada pustite gas, a radarski senzor proceni da ispred vas nema nikoga. Na taj način se obezbeđuje dodatna ušteda u potrošnji.\n„BMW X2“ je možda najlepši od manjih krosovera u gami bavarskog proizvođača. Prepoznatljiv je i po tome što je jedini sa znakom na C stubu.\nNiža linija krova zaista izgleda atraktivno, ali, na svu sreću, nije dovela do velikog smanjena prostora pozadi. Šta više, putnici prosečne visine nazad imaju iznad glave bar još nekoliko centimetara prostora, više nego u prosečnom hečbeku C segmenta.\nOsim vrhunske tehnologije, ne možemo da ne primetimo i najviši mogući kvalitet završne obrade. Utisak je da se proizvođač svakim detaljem zahvaljuje na svakom uloženom evru i to je takođe nešto po čemu drugi modeli ne mogu da se porede sa pravim premijumom.\nČak i osnovni instrumenti, kao na test primerku, izgledaju skupo. Kada je motor ugašen, instrumenti su kompletno crni i izgledaju kao isključen displej. Kada se auto upali, brojke svetle, sa velikim kontrastom sa kojim sve opet izgleda kao veliki displej.\nOvakvo rešenje nam je čak vrlo simpatično, s obzirom da svi BMW modeli imaju gotovo identične displeje virtuelnih instrumenata, pa su analogni pravo osveženje. Da, već nam nedostaju u najezdi digitalnih…\nBMW X2 je prava zamena za klasičan hečbek C segmenta. Nudi nešto više mesta na zadnjim sedištima i u gepeku u odnosu na novu „seriju 1“, ali i povišeno odstojanje od tla.\nVozna dinamika zbog toga nije trpela, bar ne u meri koju može da oseti prosečan vozač u uobičajenim uslovima saobraćaja.\nA da je auto poseban u ležanju u krivinama, što se oseti čak i prilikom običnog skretanja, jeste. X2 sDrive 18d je samo još jedan dokaz da je BMW uvek BMW, čak i sa prednjim pogonom.\nZa praktičnost je zadužen i zaista veliki broj pregrada, malih i velikih. BMW X2 je kao druga kuća na točkovima, pa lako možete da stvorite svoj mikro prostor.\nIspod lakta vozača i suvozača su dve pregrade, od čega je jedna unutar samog naslona za ruke.\nIako možda ne deluje veliko na prvi pogled, prtljažnik je prostran i praktičan. Nema klasičnu pregradu na dnu, već je tradicionalno, umesto rezervnog točka, ogroman prostor ispod poda.\nReč „sportski“ i snaga od 150 konja ne idu baš zajedno, ali u slučaju BMW-a ovo pravilo ne važi. „Sportski“ mod itekako menja karakter automobila, pa je osećaj za volanom kao da auto ima mnogo više snage.\n„Eko“ režim nismo testirali, ali već u standardnom modu „X2“ ume da izbaci menjač iz brzine, kako bi se u praznom hodu uštedelo gorivo. Ako radarski senzor prepozna da ste se približili vozilu koje je ispred vas, ponovo će ubaciti menjač u brzinu.\nDimenzije: D/Š/V 4360/1824/1526 mm, međuos. rastojanje 2760 mm, klirens 182 mm, prtljažnik 470/1355 l, rezervoar 51 l, masa 1535 kg, pneumatici 225/45 R19\nbmw srbijaBMW X2 iskustvadelta motorsTest BMW X2 18d sDrive


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo / backUrl=/vijesti/drustvo/215841/nezaposlenost-i-migracije-najveci-problem-jie.html / topicId=215841 / view=comment / type=story\nPREPORUKA SZO Da se bolničke infekcije svedu na najniži nivo Bolničke infekcije utiču na povećanje morbiditeta, mortaliteta, kao i na povećanje troškova liječenja u zdravstvenim ustanovama. Podaci istraživanja Svjetske zdravstvene organizacije, kojim je obuhvaćeno... 25. 06. 2019. 15:48 >> 15:48 Komentari 0\nSINDIKAT KULTURE OČEKUJE OBEĆANO Od Glavnog grada traže parcelu za gradnju stanova Predstavnici Sindikata kulture Crne Gore apelovali su na Glavni grad i donosioce odluka da uvaže obećanje koje im je prethodna uprava dala 2018. godine i obezbijede zaposlenima u kulturi urbanističku parcelu... 25. 06. 2019. 13:37 >> 13:37 Komentari 0\nMANS PODNIO Krivična prijava protiv Radulovića i Nurkovića zbog autoputa Nevladina organizacija Mreža za afirmaciju nevladinog sektora (MANS) danas je Specijalnom državnom tužilaštvu podnijela krivičnu prijavu protiv ministra održivog razvoja i turizma Pavla Radulovića i ministra... 25. 06. 2019. 13:14 >> 13:26 Komentari 0\nVRIJEDNA INVESTICIJA Završen vrtić u Tuzima, uskoro škola na Karabuškom polju Radovi na vrtiću u najmlađoj opštini Tuzi, vrijedni oko 1,7 miliona su završeni u roku, i on će u septembru otvoriti vrata za mališane, poručio je ministar prosvjete Damir Šehović na današnjem obilasku... 25. 06. 2019. 12:22 >> 12:58 Komentari 0\nPOČEO UPIS Na UCG mjesta za 3,5 hiljada brucoša Univerzitet Crne Gore (UCG) raspisao je danas konkurs za upis studenata u prvu godinu osnovnih studija za 2019/2020. godinu, koji se finansiraju iz budžeta, a mjesta ima za 3,5 hiljada brucoša... 25. 06. 2019. 11:25 >> 11:25 Komentari 0\nSVEČANOST NA CETINJU Prijestonica nagradila dobitnike diplome "Luča" Gradonačelnik Prijestonice Cetinje Aleksandar Kašćelan uručio je pohvalnice najboljim cetinjskim maturantima i polumaturantima, dobitnicima prestižnog priznanja "Luča"... 25. 06. 2019. 10:46 >> 10:46 Komentari 0\nDONACIJA 16 HILJADA EURA Unaprijeđen rad Dječije hirurške klinike Institut za bolesti djece Kliničkog centra Crne Gore dobio je donaciju vrijednu 16 hiljada eura. Zahvaljujući tome značajno je unaprijeđen rad na Dječijoj hirurškoj klinici i Odjeljenju urologije, kazali... 25. 06. 2019. 10:23 >> 10:25 Komentari 1\nNA FILOLOŠKOM MAKSIMALNA KVOTA ZA UPIS Najviše interesovanja za engleski i njemački jezik Na Filološkom fakultetu Univerziteta Crne Gore ove godine je za upis predložena maksimalna kvota koju dozvoljava licenca. Prodekan za nastavu Zdravko Babić kaže da je najveći broj mjesta predviđen za Studijski... 25. 06. 2019. 10:14 >> 10:14 Komentari 0\nNOVINARKA PORTALA RTCG Maja Lalić Burzanović nagrađena za priču o EU Novinari portala Radio-televizije Crne Gore, dnevnog lista Pobjeda i Radija Jadran, Maja Lalić Burzanović, Jovana Đurišić i Vuk Ilić, pobjednici su ovogodišnjeg konkursa za najbolji novinski članak o procesu... 25. 06. 2019. 10:04 >> 13:15 Komentari 3\nPROJEKAT KRALJEVINE NORVEŠKE Za nova radna mjesta u Crnoj Gori 350.000 eura Kraljevina Norveška izdvojila je 350.000 eura za javni poziv kojim će pružiti podršku novim preduzetnicima, mikro i malim preduzećima da otvore nova radna mjesta, u okviru projekta "Norveška za vas – Crna... 25. 06. 2019. 09:39 >> 09:39 Komentari 0


ikea | Tuzlanski.ba\nIkea donijela ‘tešku odluku’ da smanji poslovanje u Rusiji\nŠvedska kompanija za namještaj Ikea posljednja je kompanija koja je smanjila poslovanje u Rusiji, objavljujući danas da je donijela “tešku odluku” da smanji svoje poslovanje nakon što su “lanci opskrbe i poslovi širom svijeta veoma…\nIKEA zatvara objekte u Rusiji: Pogledajte kakve su gužve nastale nakon odluke švedskog diva\nIKEA je najavila da od 4. marta zatvara svoje robne kuće u Rusiji i Bjelorusiji zbog Putinove invazije na Ukrajinu Nakon što je švedska robna kuća IKEA najavila da zatvara svoja vrata u ruskim gradovima…\nSofa se zove Loafa, a kako bi ona ipak zaživjela pomogla je ekipa s Instagrama. Evo o čemu je riječ Estonski reper i umjetnik Tommy Cash nedavno se odlučio za još jednu malo drugačiju saradnju…\nŠvedski gigant IKEA krajem augusta otvara trgovinu namještaja bez parkinga. U ovoj trgovini možete kupiti samo ono što se može ponijeti pješice, prevesti biciklom ili javnim prijevozom, a za kupovinu je dovoljan i pametni telefon.…\nKanadska IKEA na svom Instagram profilu predstavila je novi proizvod inspirasan Cristianom Ronaldom Nakon što je postupak Ronalda na press konferenciji kada je pomaknuo Coca Colu, postao viralni hit, IKEA je došla na ideju za…\nIKEA u Francuskoj kažnjena s milion eura zbog špijuniranja uposlenika, kažnjen i direktor\nSud u Francuskoj je donio odluku kojom je kaznio francusku filijalu švedske kompanije IKEA zbog ilegalnog prikupljanja informacija o stotinama uposlenika. IKEA mora platiti milion eura, a to je polovina od iznosa koji su tražili…\nDivovski prodavač namještaj Ikea za promjenu je svoj fokus usmjerio na nešto malo i sada se bavi izradom sićušnih kuća. Švedska kompanija za namještaj eksperimentira sa montažnim kućama kroz projekat Ikea Tiny Home, dizajnirajući prebivalište…\nIKEA gradi šoping park od 50 miliona eura u Srbiji\nŠvedski prodavač kućnog nameštaja IKEA planira da uloži 50 miliona eura u izgradnju shoping parka u blizini glavnog grada Srbije Beograda, rečeno je u ponedeljak. Kompanija planira započeti izgradnju shoping parka, nazvanog AVA Shopping Park,…\nIkea otvorila prvu prodavnicu polovnog namještaja u Švedskoj\nIkea je otvorila svoju prvu prodavnicu polovnog nameštaja u istoriji izvan švedske prijestonice, u gradu Eskilstuna, u tamošnjem tržnom centru. U njemu će prikupiti oštećene komade, obnoviti ih i ponovo prodati po nižoj cijeni od…\nIKEA otkupljuje svoj polovni namještaj\nŠvedska kompanija “Ikea” saopštila je da će ponuditi da otkupi više hiljada komada svog polovnog namještaja prodatog u 27 zemalja radi ponovne prodaje, reciklaže ili donacije. Švedska firma navodi da će takozvani Crni petak biti…


Bad Kleinkirchheim skijanje 2019 | Bad Kleinkirchheim Zimovanje Dream Land\nUživajte u zimskim čarolijama Austrije i ski centra Bad Klajnkirhajm. Zima - zimovanje 2018/2019 agencije Dream Land! Dođite da se dogovorimo!\nAUSTRIJA BAD KLEINKIRCHHEIM ZIMA 2018/2019SKIJANJE ZIMOVANJE\nAUSTRIJA BAD KLEINKIRHAJM SKIJANJE 2019 ZIMOVANJE\nAUSTRIJA BAD KLEINKIRCHHEIM SKIJANJE ZIMA 2019\nAUSTRIJA BAD KLAJNKIRHAJM SKIJANJE 2019 ZIMOVANJE\nBroj osoba; do 6 (10)\nDo 400 m od žičare (6)


Roditelji male Sofije: Mislili smo da nema nade, dalje je sve u Božijim rukama - Telegraf.rs\n31/07/20 | 20:10 ≫ 20:14\nRoditelji male Sofije: Mislili smo da nema nade, dalje je sve u Božijim rukama\nOčekuju da između 10. i 15. avgusta odu za Ameriku gde će početi lečenje\nSofija Markuljević Printskrin: Instagram/Za Sofijin prvi korak\nNeverovatan iznos od 2,1 milion dolara za lečenje male Sofije Markuljević, koja boluje od spinalne mišićne atrofije, prikupljen je nakon četiri meseca borbe. Njeni roditelji Stefan i Marija zahvaljuju svim ljudima koji su im pomogli. Očekuju da između 10. i 15. avgusta odu za Ameriku gde će početi lečenje.\nBorba za prikupljanje sredstava za izlečenje male Sofije trajala je četiri meseca. Ujedinila je čitavu Srbiju, poznate i manje poznate ličnosti, sve humane ljude. Stefan i Marija Markuljević, Sofijini roditelji, objavili su juče da je novac prikupljen.\nGostujući u Beogradskoj hronici, Stefan i Marija zahvalili su se svim ljudima koji su pomogli da se dođe do cilja, piše RTS.\nFoto: Facebook/Za Sofijin prvi korak\nStefan Markuljević kaže da sada čekaju da im se odobri viza za SAD, verovatno do 10. avgusta. Između 10. i 15. avgusta trebalo bi da krenu put Amerike, gde će ostati tri-četiri meseca.\n- Nadamo se da će tamo sve biti okej, obaveštavaćemo ljude o oporavku. Budite uz nas do kraja - rekao je Stefan Markuljević i dodao da je "ostalo u Božijim rukama".\nKaže da su osećaji bili pomešani kad su saznali da je novac prikupljen.\n- Ne možete da verujete da ste uspeli da dođete do cilja, razmišljate kako da dođete do cilja, razmišljali koga da kontaktirate. Jutros kad sam se probudio razmišljam koliko imamo poruka, neverovatan osećaj, ispunjeno mi je srce - priča Stefan.\nPrikupljanje sredstava trajalo je četiri meseca a, kako kaže Sofijin tata, nije mogao da se dogodi gori momenat za akciju zbog epidemije koronavirusa.\nPrintskrin: Instagram/Za Sofijin prvi korak\n- Ljudi dobijaju otkaze, nemaju posla, firme stale sa radom, nemaju dovoljno sredstava. Prvih mesec-dva dana usredsredili smo se na marketing, a pošto sam ja iz sveta sporta, trudio sam se da kontaktiram što više sportista. Ta korona pomogla je što su sportisti bili kod kuće, imali vremena da snime video. Kako je stala korona, vratili smo se u normalan život, organizovali koncerte, utakmice, manifestacije, veliki broj ljudi se uključio - rekao je Stefan Markuljević.\nMarija Markuljević: Mnogo puta smo se obeshrabrili\nNjegova supruga Marija kaže da je Sofija dobro, nema problema sa varenjem i disanjem zahvaljujući terapiji iz Srbije, ali ne drži dobro glavu, ne rotira se i ne stoji.\nSeća se da je saznanje o Sofijinoj dijagnozi bio ogroman šok, i za njih kao roditelje, ali i za ostatak porodice.\nFoto: Printskrin Instagram "Za Sofijin prvi korak"\n- Prvih par meseci bilo je i u suzama, mislili smo da nema nade. Gledajući nju, videli smo da samo od nas zavisi, prelomili smo da moramo da pokušamo pa šta nam Bog da - priča Marija.\nMnogo puta su se, kaže, obeshrabrili.\n- Bilo je dana kad je išlo odličnim tokom, ali bilo je i dana kad je sve stajalo, pogotovo kad je ponovo počeo problem sa virusom. Došli smo u situaciju da se pitamo šta više da uradimo, kako da stavimo do znanja da je vreme problem. Nešto se desilo i krenulo je opet - istakla je Marija.\nVideo: Srpski MMA borac napravio humani gest za Sofijin prvi korak\nMama bolesne Lane nakon što je skupljen novac za Sofiju: Daj Bože da njih dve jednom šetaju zajedno\nKosta (7) ceo život provodi u izolaciji, jer svakog trenutka može da proradi strašna bolest\nOvo je prodavac koji daje lubenice ukoliko pošaljete jedan SMS za Sofiju: "Sve je naglo planulo"\nZbog korone joj otkazali bubrezi, dobila je sepsu, a sa respiratora je nisu skidali mesecima\nAutomobil se zabio u kuću, probio zid i završio u njoj: Teška saobraćajka u Hrvatskoj, poginuo vozač\nObeležavamo Dan oslobođenja Beograda\nVeliki otisak zveri i njene bebe uslikan na Mokroj Gori\n1. avgust 2020 | 05:33\nAlo minus magarci, ko drma kavez?\n1. avgust 2020 | 02:49\nPratim i učestvujem u ovim donacijama redovno za mnogu decu, pa i za odrasle. Ali nikako ne mogu da prihvatim što nije pod br.1 da svako dete dobije lečenje najbolje bez obzira na cenu i lokaciju u svetu. To mora hitno da se menja, da zakonom bude osigurano lečenje po svaku cenu sve dece u Srbiji i inostranstvu, kolko god koštalo. Treba sakupiti još za dvoje dece sličan iznos za maltene istu bolest. To je nekih 6-7miliona dolara. Za nas jedinke je to ogroman novac a za državu sitnica. A koliko još dece čeka na lečenje gde su iznosi neuporedivo manji. Državo hitno spašavaj svoju decu. Sramota!!!\n1. avgust 2020 | 01:41\nGospode, ko su ovi nenormalni, bolesni ljudi koji ostavljaju minuse?


Cimet | Bonapeti.rs\nCimet predstavlja braon koru istoimenog drveta, koja se suši, uvija i dobija oblik poznatiji kao štapić cimeta. Cimet se može naći u obliku štapića ili u prahu.\nPostoje sto sorti Cinnamonum verum (latinski naziv za cimet), ali sorte kao što su Cinnamonum zelyanicum (Cejlonski cimet) i Cinnamonum aromaticum (Kineski cimet) se najviše koriste i konzumiraju. Cejlonski cimet je poznat još i kao "pravi cimet", dok se kineski naziva i "kasia". Iako su obe vrste cimeta sičnih karateristika i aroma, slatkog i prijatnog ukusa, aroma cejlonskog cimeta je više rafinirana i jača.\nCimet spada u jede od najstariji i najpoznatijih začina. Pominje se još u Bibliji i koristio se u drevnom Egiptu, i to ne samo kao napitak, kao aromatično sredtsvo u medicini, već i kao sredtsvo za balsamovanje. Smatran je vrednijim od zlata. Tada cimet postaje sve popularniji u Kini, a zatim cimet kao začin osvaja i zemlje srednjovekovne Evrope. Zbog velike potražnje, cimet postaje jedna od najčešće prodavanih namirnica između Bliskog Istoka i Evrope.\nCejlonski cimet se proizvodi u Šri Lanki, Indiji, Madagaskaru, Brazilu i Karibima, dok se kasia proizvodi najviše u Kini, Vijetnamu i Indoneziji.\nCimet sadrži velike količine eteričnih ulja, cimetni aldehid, smolu, skrob, evgenol i tanine. Cimet je odličan izvor mangana i veoma dobar izvor dijetetskih vlakana, kalcijuma i gvožđa. Dve kašičice cimeta sadrže 11.84 kalorija i 0.16 grama masti.\nOdabir i čuvanje cimeta\nCimet možete kupiti u obliku štapića i u prahu. Štapići cimeta se mogu duže čuvati mnogo duže od cimeta u prahu, ali ipak prah je aromatičniji. Da li je cimet kvalitetan, može se prosuditi prema njegovom mirisu, koji bi trebalo da bude sladak, jak i čist. Cimet se treba čuvati u staklenoj posudi na hladnom, tamnom i suvom mestu. Cimet u prahu može trajati nekih šest meseci, dok štapići cimeta mogu biti sveži i više od godinu dana. Ako želite da produžite svežinu cimeta, tj. njegov rok trajanja, možete ga čuvati i u frižideru.\nKulinarska upotreba cimeta\nCimet se može koristiti u kuhinji na nekoliko načina - za pripremu raznih kolača, torti, mlečnih i čokoladnih napitaka. Koristi se kao sastojak u voćnim sokovima, kuvanom vinu, medu i čaju. Jedna od najpoznatijih upotreba cimeta je u sutlijašu, tj. mleku sa pirinčem. Cimet je jedna od najzdravijih zamena šećeru, pa ako želite da vodite malo zdraviji način života, umesto šećera za kafu možete koristiti cimet.\nŠtapići cimeta su veoma zanimljiv dodatak sa kojim možete poslužiti kafu gostima. Štapić cimeta, koji se nalazi u posudi sa šećerom, daje prijatnu aromu, bez obzira da li se radi o belom ili smeđem šećeru. Ukrasite i božićnu trpezu štapićima cimeta - pa ćete osim arome, imati i lepu dekoraciju.\nJedinstvena lekovita svojstva cimet poseduje upravo zbog eteričnih ulja koja se nalaze u kori ovog drveta. Ova ulja sadrže aktivne supstance, koje se nazivaju sinemaldehidi, sinemilacetati, sinemil i alkohol, ali uključuje i širok spektar drugih korisnih materija. Najpoznatije koristi od cimeta su:\n- Antikoagulantno dejstvo - Sinemaldehid je poznat po svom uticaju na trombocite. Pomaže kod sprečavanja zgrušavanja trombocita u krvi.\nMogućnost cimeta da snizi oslobađanje arahidonove kiseline iz memrana ćelija ga svrstava u kategoriju antiupalnih namirnica.\n- Antimikrobno dejstvo - Cimet može sprečiti pojavu i razvoj bakterija, gljivica, a često i probleme prouzrokovane kandidom.\n- Kontroliše nivo šećera u krvi - Ako hranu bogatu ugljenim hidratima začinite cimetom, to može pomoći da snizite nivo šećera u krvi. Cimet usporava eliminisanje namirnica iz želuca nakon obroka, a to je čest uzrok povišavanja šećera u krvi. Upravo iz tog razloga, cimet predstavlja veoma dobar začin u borbi protiv dijabetesa tipa 2.\n- Miris cimeta povišava aktivnost mozga;\n- Sadržaj kalcijuma i vlakana u cimetu poboljšava zdravlje debelog creva i štiti od srčanih oboljenja;\n- Cimet je tradicionalno sredstvo za zagrevanje.\nPored aktivnih sastojaka u eteričnim uljima i hranljivih sastojaka, cimet je takođe poznat po svojim sposobnostima da ugreje, a najviše te osobine ceni kieska medicina. Iz ovog razloga se cimet koristi kao pomoćno sredtsvo kod prelade ili gripa, a zagrevajući efekat najviše ima kada se pije sa čajem.\nCimet ne spada u alergene i nije poznato da sadrži bilo kakve količine gojtrogena, oksalata i purina. Međutim, može u nekim situacijama izazvati alergijske reakcije, a kod nekih ljudi se to manifestuje u vidu povećanog apetita, što može biti jedan od uzroka suvišnih kilograma. trudne žene bi trebalo da pripaze kad je konzumacija cimeta u pitanju, jer veće doze ovog začina mogu uticati na stimulisanje materice.\nMršavljenje sa cimetom se smatra jednim od najuspešnijih, a istovremeno i najzdravijih taktika za skidanje suvišnih kilograma. Dijetolozi preporučuju da unos cimeta uvek bude tačan, a to podrazumeva - ujutru na prazan stomak i pre spavanja ispiti jednu šolju čaja od cimeta. Drugo veoma važno pravilo kod konzumiranja cimeta je da se nakon ispijanja makar sat vremena ne konzumira nikakva hrana. Čaj od cimeta se pravi tako što pomešate pola kašičice cimeta i kašičicu meda, pa ih stavite u šolju vruće vode.\nBeli cimet - delovanje i primena\nKoktel Park cimet


Prekid saobraćaja u objektu Mahala - BH Telecom d.d. Sarajevo\nBH Telecom d.d. Sarajevo > Servisne informacije > Prekid saobraćaja u objektu Mahala\nPrekid saobraćaja u objektu Mahala\nObavještavamo korisnike da će zbog nužnih radova na održavanju sistema, dana 10.02.2021.godine, u terminu od 00:00 do 04:00 sati, doći do smetnji u radu servisa BH Telecoma na području naselja Mahala (općina Mostar). Izvinjavamo se zbog eventualnih neugodnosti i zahvaljujemo na strpljenju.


DEKS - Dihtovanje vrata i prozora\nTelefon: +381 63 213 217\nFax: +381 11 2773 319\nAluminijumske lajsne za dihtovanje vrata i prozora\nGrejna sezona je na pragu. Ugalj, drva, etažno grejanje, grejanje pomoću struje, gasa, lož ulja.\nPraksa je pokazala da cene nekih vrsta goriva prate cenu električne energije, ili su pak, skuplje od cene električne energije. U vremenu ekonomske krize, poskupljenja, najidealniji i najeftniji način uštede na energiji za grejanje je DIHTOVANJE VRATA I PROZORA.\nFirma "DEKS" Vam nudi rešenje!\nFirma “DEKS”, sa filijalom u Nišu “MIKS”, sa ponosom predstavlja fabriku aluminijumskih autentičnih lajsni, u čijim se prostorijama (na najsavremenijim mašinama) u tri smene, proizvodi nekoliko desetina hiljada aluminijumskih (specijalno profilisanih) lajsni.\nPostavljaju se na okvir prozora ili vrata, odnosno na pokretne delove\nFiksiraju se tapetarskim pištoljem (klamaricom) na rub falca\nLajsne su profilirane i elastične, prilagođavaju se prema luftu, odnosno zazoru, što je prednost u odnosu na sunđer ili gumu\nPokriva se zazor efikasno do 1,5 cm\nSmanjenje vibracije stolarije\nZaštita od promaje i vetra 95%\nZaštita od prašine i buke 80%\nPovećanje temperature do 6°C\nUšteda na grejanju 30%\nTel: +381 11 2773 319\nMob: +381 63 213 217\nTel: +382 69 610 890\nTel: +387 52 351 280\nMob: +387 65 903 841\nVlasnik Krstić Dejan\nBRAAND METALNE KONSTRUKCIJE


Dijabetes više nije bauk\nD. C.\t 25. juna 2013. 00:00\nRizik od smrti bolesnika sa dijagnozom dijabetes značajno je opao u odnosu na devedesete godine prošlog veka – rezultati su novijeg istraživanja koje je analiziralo rezultate u Engleskoj i Kanadi.\nU Velikoj Britaniji je poređenjem pacijenata obolelih od dijabetesa 1996. godine i 2009. godine ustanovljeno da je smrtnost od ove bolesti opala za 43%. Autori studije objavljene u časopisu “Diabetelogija”, kažu da su intenzivniji tretmani bolesnika verovatno doprineli ovakvom rezultatu. Dobrotvorna organizacija “Dijabetes Britanija” pozdravila je ove rezultate, ali kaže da još uvek ima prostora za poboljšanje.\nTri miliona pacijenata u Velikoj Britaniji\nProcena je da će dijabetes uticati na zdravlje više od 500 miliona odraslih osoba širom sveta do 2030. godine. U Velikoj Britaniji, trenutno ima oko 3 miliona ljudi sa dijagnozom dijabetes, a procenjuje se da njih oko 850.000 ne zna da ga ima. Dijabetes može dovesti do niza komplikacija, kao što su: slepilo, bolesti srca, moždani udar, otkaz bubrega, gangrena…\nMeđunarodni tim istraživača pogledao je i analizirao milione zdravstvenih kartona pacijenata iz Kanade (provincija Ontario) i Velike Britanije. Rizik od smrti kod pacijenata sa dijabetesom u Velikoj Britaniji pao je za oko 50% (period 1996-2009) U Ontariju je smrtnost opala sa 90% na 51% u istom periodu.\nSmanjenje rizika od smrti primećeno je u svim starosnim grupama, i kod muškaraca i kod žena.\nAutori smatraju da je do poboljšanja došlo zbog intenzivnije kontrole šećera u krvi kod osoba sa dijabetesom, kao i zbog redovne kontrole krvnog pritiska pacijenata. Korišćenje statina (kod bolesnika koji boluju od dijabetesa) znatno je smanjilo rizik od kardiovaskularnih problema. Takođe, češći i kvalitetniji skrining dijabetesa i ranije dijagnoze verovatno su doprinele padu smrtnosti.\nPorast broja obolelih od dijabetesa\nDr Alasdair Rankin, direktor istraživanja u Velikoj Britaniji, navodi u saopštenju: "Ovo istraživanje, koje je pratilo rezultate pacijenata sa svim tipovima dijabetesa, ukazuje na to da je procentualno broj osoba sa dijabetesom koje umiru rano sada mnogo manji nego 1990. Sredinom devedesetih godina ljudi sa dijabetesom su imali otprilike dva puta veće šanse da umru u datoj godini nego danas."\nDr Rankin nastavlja:. "Ali još je dug put pred nama. Ovo istraživanje pokazuje da je sada broj obolelih od dijabetesa skoro udvostručen u odnosu na pre desetak ili pre dvadeset godina. Svake godine hiljade ljudi obolelih od dijabetesa u Velikoj Britaniji i dalje umire “relativno rano.” To je neprihvatljivo i treba preduzeti hitne mere da se dodatno poboljša situacija.\nU celom svetu pa i kod nas i dalje je veliki broj obolelih od dijabetesa. Preventiva i lečenje su mogući: prvo da se smanji broj obolelih, a zatim i da se smanji smrnost pacijenata sa dijagnozom dijabetes.\nStručnjaci savetuju da treba poboljšati: osnovnu zdravstvenu zaštitu svih ljudi, redovnu analizu šećera u krvi pacijenata, redovnu kontrolu krvnog pritiska i redovnu kontrolu nivoa holesterola u krvi.\nTreba podsetiti da su, pored navedenog, stres i gojaznost veoma značajni “izazivači” dijabetesa.\nkardiovaskularne bolestikrvni pritisakdiajbetes i smrtnostholesterolšećer u krvi


Projekat podrške opštinama „Konsultacija za energetsku efikasnost“ u BiH | Energetski portal Srbije\nProjekat podrške opštinama „Konsultacija za energetsku efikasnost“ u BiH\n27.02. 2014 Region\nU opštini Zenica u Bosni i Hercegovini 24. februara ove godine potpisan je Memorandum o razumevanju i realizaciji bilateralnog projekta „Konsultacije za energetsku efikasnost“ čiji je cilj pružanje tehničke podrške opštinama kako bi uspostavile sistem za upravljanje energijom.\nMemorandum su potpisali načelnik opštine Zenica gospodin Husejin Smajlović i vođa projektnog tima „GFA Consulting Group“ gospodin Brian K. Schjertzer, a projekat „Konsultacija za energetsku efikasnost“ u Bosni i Hercegovini implementira nemački konzorcijum „GFA Consulting Group GmbH“ i „Integration Umwelt & Energie GmbH“.\nProjekat će trajati skoro tri godine, od aprila 2013. do marta 2016. godine, a u njemu će učestvovati 9 opština koje će biti podeljene u dve grupe. Opštine Zenica, Bijeljina, Gradiška i Prijedor čine grupu koja se obavezala da će za vreme trajanja ovog projekta uspostaviti sistem za upravljanje energijom, a preostalih 5 opština koje čine opštine Bihać, Lakrtaši, Livno, Travnik i Zvornik mogu uspostaviti ovakav sistem, ali se nisu obavezale na to. Opštine će moći da koriste alat za podršku u donošenju odluka za poboljšanje energetske efikasnosti u javnoj rasveti, zgradarstvu i saobraćaju.\nProjekat „Konsultacije za energetsku efikasnost“ će koristiti iskustva projekta „Akcioni plan energetski održivog razvoja“, a biće realizovan kroz set predavanja.\nOpština Zenica je lider ovog projekta, a u ovoj opštini u toku je uvođenje ENMASOFT sistema (sistem za praćenje i verifikaciju potrošnje energije).


Kako je Murinjo sa ČETIRI reči doveo Etoa u Inter: Ostalo je istorija... | Fudbal\nKako je Murinjo sa ČETIRI reči doveo Etoa u Inter: Ostalo je istorija... | Mondo Portal\nKako je Murinjo sa ČETIRI reči doveo Etoa u Inter: Ostalo je istorija... 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n18.05.2020. / 18:15\nAutor Nebojša Marković Izvor mondo.rs 18.05.2020. / 18:15\nKamerunac se prisetio leta 2009. godine.\nSamjuel Eto je uspeo nešto što niko nije - osvojio je triplu krunu sa dva različita kluba.\nLegendarni Kamerunac je to uspeo sa Barselonom i Interom, a sada se prisetio kako je došlo do toga da "Kamp Nou" zameni "Đuzepe Meacom".\nNaravno, ključnu ulogu odigrao je tadašnji trenera "nerazura" Žoze Murinjo.\n"Murinjo me je nagovorio na vrlo jednostavan način. Poslao mi je fotografiju dresa Intera sa brojem devet i napisao: 'Tvoj je, čeka te''", počeo je Kamerunac, koji je nedavno dao smelu izjavu o najboljim napadačima svih vremena.\n"Nakon toga mi se javio i Materaci, koji mi je napisao da ćemo sve da osvojimo ako dođem u Inter. Nisam imao njegov broj telefona, pa sam pitao Albertinija čiji je. Nikad mi se tako nešto nije dogodilo, stvarno mi nije bilo teško da donesem odluku."\nPomoglo je i to što je Pep Gvardiola već uveliko želeo da Etoa proda, uprkos činjenici da je sa njim u timu osvojio triplu krunu u svojoj prvoj sezoni na klupi Barselone.\nPo odlasku u Milano, Eto je imao priliku da se revanšira, pošto je Inter u polufinalu Lige šampiona izbacio baš Barselonu. Tu utakmicu Eto naročito pamti jer je igrao na boku.\n"Kada je Tijago Mota dobio crveni karton, Murinjo je pozvao mene i Zanetija da nam pojasni kako ćemo da igramo. Nisam imao vremena ni da razmislim o tome šta me čeka. Na kraju smo završili u finalu."\nI Inter je te sezone osvojio tripletu, pa je Eto postao prvi i još uvek je jedini čovek u istoriji fudbala koji je osvojio dve triple krune sa dva različita kluba, a uspeo je to u uzastopnim sezonama. Potom je uporedio dvojicu stručnjaka sa kojima je radio u tom periodu.\n"Murinjo i Gvardiola su imali samo jednu zajedničku karakteristiku, a to je bila želja za pobedom. Po svemu drugom su različiti - od ličnosti do shvatanja fudbala", zaključio je Samjuel Eto.\nZanimljivo je da je poziv u Inter u leto 2009. dobio i Pavel Nedved, ali ga je on odbio...\neto žoze murinjo inter


Niko Kovač: Ne bih volio okršaj s BiH u Brazilu - Klix.ba\nNogomet Niko Kovač: Ne bih volio okršaj s BiH u Brazilu\nNiko Kovač (Foto: Anadolija)\nSelektor hrvatske nogometne reprezentacije Niko Kovač, nakon što je sinoć uspio odvesti svoj tim na Svjetsko prvenstvo u Brazilu, izjavio je kako se ne bi volio susresti s bh. reprezentacijom u Brazilu te pohvalio igrače i selektora bh. reprezentacije Safeta Sušića.\n"Meni je drago da je bh. reprezentacija postigla uspjeh, vi znate odakle vučem korijene. To su stvarno izvrsni dečki, a još bolji nogometaši. Ili obrnuto, bolje tako rečeno. Mislim da je selektor Sušić to pripremio odlično, on je zadnja dva ciklusa odradio vrhunski. Šteta za predzadnji ciklus, ali Portugal je uvijek prepreka. Ne bih volio da se nađemo u Brazilu. Jučer sam rekao gostima iz Sarajeva da smo komšije, da se možemo naći tu pred kućom, bolje nego tamo. Njihove šanse iste su kao naše", izjavio je Niko Kovač na konferenciji za novinare nakon sinoćnje pobjede Hrvatske nad Islandom s 2:0 u Zagrebu.\nKovač je rekao kako neće biti moguće odigrati pripreme, tj. prijateljsku utakmicu s bh. reprezentacijom, jer FIFA to ne dozvoljava, budući da su se obje ekipe plasirale za Svjetsko prvenstvo 2014.\nNa pitanje novinara da komentira sinoćnji povik na utakmici igrača Josipa Šimunića "Za dom", Niko Kovač odbio je i obrazložio da kao selektor ima pravo ne komentirati takve stvari. Rekao je da bi to trebao komentirati sam Šimunić.\nKovač je izjavio kako nema nekih posebnih želja u vezi sa žrijebom za SP i da su mu najvažnije pripreme.\n17.08.2019. u 09:40\nDrama u Bayernovom kampu: Navijač napao Kovača, reagovala i policija\n30.07.2019. u 20:01\nprije 15h 12m 62\nprije 13h 38m 74\nprije 17h 58m 23\nprije 17h 5m 5


eKapija | MALI: Od septembra veći minimalac, biće uvećane i plate i penzije\nIzvor: Tanjug | Četvrtak, 30.05.2019.| 10:14\nMALI: Od septembra veći minimalac, biće uvećane i plate i penzije\n- U toku prošle godine smo povećali minimalnu cenu rada sa 143 dinara na 155 dinara po satu, čime je prvi put pređena cifra od 27.000 dinara mesečno. Sa tim ćemo nastaviti i dalje... Naredno povećanje će biti u septembru i to radimo zajedno sa privredom i sindikatima. Samo želimo da to bude na realnim osnovama, kako bismo imali zdravu privredu koja to može da iznese - rekao je Mali u intervjuu za B92.\nIma prostora za dalji rast plata i penzija\nSumirajući rezultate rada od dolaska na čelo Ministarstva finansija, uveren je da je "najbolja vest za gradane u ovih prvih godinu dana, bilo povećanje plata u javnom sektoru i penzija", a očekuje da će biti prostora za još jedno povećanje "koje sigurno neće biti malo".\n- Jedan od najvećih ciljeva na početku nam je bio da stvorimo povoljno okruženje za privredu, koja će moći dobro i efikasno da posluje i da bude konkurentna na tržištu... Zato smo započeli sa smanjivanjem opterećenja na zarade, sa čime ćemo nastaviti i ove godine - kaže ministar.\n- Mislim da je ipak najveći izazov za budućnost da nađemo nove izvore rasta privrede. Imamo mnogo potencijala, moramo samo da budemo dovoljno pametni i sposobni da ih iskoristimo - dodaje Mali.\nNa pitanje da li je zadovoljan današnjim brojkama u odnosu na godinu ranije, ističe da je privredni rast u prošloj godini bio 4,3%, da javni dug nastavlja da se smanjuje, da i dalje ostvarujemo suficit u državnoj kasi.\n- Projekcija rasta za ovu godinu nam je 3,5% i nadam se da ćemo moći da je ostvarimo. Videćemo kakvi će biti podaci iz drugog kvartala. Javni dug nam se i dalje smanjuje, i u martu je iznosio 50,8% BDP-a. Nemamo najnovije podatke za nezaposlenost, ali oni iz prošle godine govore da je na nivou od oko 12%, što je više nego duplo manje u odnosu na onih 25,9% u 2013. godini.\nSve više stranih investicija\nMinistar navodi da je suficit republičkog budžeta u prva četiri meseca iznosio 5,5 milijardi dinara, što je za 400 mil EUR više od plana, i objašnjava da veći suficit znači da imamo veći fiskalni prostor za povećanje plata i penzija, za smanjenje opterećenja rada...\n- U toku prethodne godine privukli smo 3,5 mlrd EUR stranih direktnih investicija, više nego sve druge zemlje u regionu zajedno. Takođe, u toku prva četiri meseca ove godine, vrednost investicija u našu zemlju je 1,2 mlrd EUR, što je 14% više nego u istom periodu prethodne godine - predočava Mali.\nKao jedan od najbitnijih događaja u prošloj godini ističe to što je kineski Zijin preuzeo RTB Bor, čime smo sačuvali 5.000 radnih mesta.\n- Takođe, imamo grinfild investiciju u Zrenjanin, gde kineski proizvođač automobilskih guma Shandong Linglong treba da gradi fabriku... Sproveli smo i veoma uspešnu koncesiju aerodroma Nikola Tesla. Svedoci smo da se svakodnevno otvaraju nove fabrike u Srbiji, a predsednik Aleksandar Vučić je nedavno izneo podatak da je u poslednjih pet godina otvoreno čak 180 novih fabrika.\nKada je reč o javnim kapitalnim investicijama, ministar napominje da je u tu svrhu u budžetu za ovu godinu izdvojeno 30% više novca, a očekuje da će naredne godine biti još i više.\n- Gradimo nove autoputeve, obnavljamo železnicu, povezujemo se sa evropskim koridorima. To je jedini način da Srbija ide napred - zaključio je ministar finansija Siniša Mali.\nkupovina RTB Bor\nsuficit budžeta u Srbiji\ndirketne strane investicije u Srbiji


Кад владика предаје о рокенролу - Музика - Живе Речи Утехе\nМарт 7, 2013 in Музика\nНаписано Март 7, 2013 (измењено)\nEpiskop lipljanski Jovan Ćulibrk prvi je velikodostojnik SPC koji je prošlog ponedeljka održao tribinu o rok muzici\nKad vladika predaje o rokenrolu\n„Let’s do it“ - rekao je vladika lipljanski Jovan, vikar srpskog patrijarha, kada je u ponedeljak uveče ustao sa stolice u Rimskoj dvorani Biblioteke grada Beograda i počeo predavanje o - rokenrolu. Skoro sat i po vladika je govorio o „religijskim motivima u jugoslovenskom rokenrolu“ - kako je bila naslovljena tribina Instituta za noviju istoriju.\nKrcata sala u kojoj se skupilo šarenoliko društvo - od „šezdesetosmaša“ Dragomira Olujića Oluje, preko rokera Ace Seltika do profesora Nebojše Pajkića - pažljivo je pratila izlaganje, a neki su potom i debatovali sa vladikom. Kome nije smetalo ni to što je kao ilustracija njegovog predavanja, između ostalih, emitovan i spot Rolingstounsa „Simpathy for the devil“. Rekao je, istina: „Malo bi bilo glupo da ja kao vladika SPC kažem naslov te pesme.“\nVladiku inače stalno prati sličnost sa bradonjama iz ZZ Top - na ulici u njujorškom Harlemu jedan crnac počeo je da viče kada ga je video: ‘ZZ, ZZ, it’s you! I love your music man! I listen to your music for years, and finaly I met you! Give me five bucks!’“\nI u popu i roku, podsetio je, bilo je udvoričkih pesama poput „Drugarice, posadimo cveće kud vojska druga Tita kreće“.\n- Glavnu ulogu što se tiče teme o kojoj pričamo imao je Goran Bregović - on se vratio iz Niša iz vojske, gde istina nije bio u padobrancima, gde je, uzgred, bio Svetislav Basara, i sa Bijelim dugmetom snimio album „Bitanga i princeza“. Morao je najpre da promeni omot. Menjao je i pesme, pa čujemo da se u pesmi pominje neko ko je „kopile i jad“. Tu je trebalo da piše Hrist. Da li je Hristos izbačen iz pesme zbog tadašnje zabrane pominjanja religijskih pojmova ili je u pitanju nešto drugo - ostaje nepoznato. Bijelo dugme je u SFRJ bilo apsolutno državni projekat. Oni su bili ti koji su širili jugoslovenski nacionalizam sarajevskog tipa - objasnio je vladika.\nOn je kao važne „religijske momente“ u YU rokenrolu pomenuo i album Idola „Odbrana i poslednji dani“, koji je, kako je istakao, kasnije imao uticaj na grupu Lajbah i Neue Slowenische Kunst. Tu je i makedonska grupa Padot na Vizantija, čiji jedan stih kaže: „Dosta mi je bilo duhovnog ropstva Zapada.“ Zatim grupe Anastazija i Mizar.\nProjekat rok obrada stihova Nikolaja Velimirovića „Pesme iznad Istoka i Zapada“ (2001) vladika je nazvao istorijskim. Na albumu su svirali članovi sastava: Kurve, Bjesovi, La strada, Partibrejkers, Džukele, Pusiket, 357, Revolt, Darkvud dab...\n- Suštinska pesma na toj ploči bila je ona koju izvode Partibrejkersi. Prvi put dobijamo zdravi elementarni rokenrol koji je biblijski. Posle toga ništa više neće biti isto. Ogroman broj ljudi koji su pravili „Pesme iznad Istoka i Zapada“ jesu ljudi iz crkve i ne vidim razliku između Caneta i mene - objasnio je vladika Jovan.\nEpiskop lipljanski je, inače, pre nego što se zamonašio, bio rok kritičar magazina „Ritam“, odrastao je uz legendarni časopis „Džuboks“ i poznat je kao hroničar progresivnih, alternativnih umetničkih tendencija sa područja bivše Jugoslavije. Na pitanje kako je jedan rok kritičar i veliki ljubitelj grupe „Joy Division“ postao vladika, on kaže: „I ja bih voleo to da znam. Ne upravljamo mi baš u potpunosti svojim životom.“\nИзмењено Март 7, 2013 од Дејан Бићанић\nДејан, Danijela, мирођија and 15 осталих је реаговао/ла на ово\nДа ли негде постоји аудио или видео запис?\nМилан Ракић, RYLAH, Александар С and 7 осталих је реаговао/ла на ово\nБраво за видео! Иде на насловну.\nВладика екумениста и новотарац хвали сатанизам Thursday, 07 March 2013\nУ праву сте. Српски екуменисти су стварно стигли на дно дна. Ето, задесило нас је и то зло - да један српски епископ држи предавање о тобожњим духовним вредностима и квалитетима Rock and Rolla и приказује га као нешто добро и душекорисно, поистовећући чак притом основе те накарадне музике и демонског покрета са библијским идејама и коренима. Владика Јован је „Светигорин“ Rock and Roll пројекат обраде стихова Светог Владике Николаја „Песме изнад Истока и Запада“ (2001), назвао историјским. А ко је изводио на том „Светигорином“ албуму духовне песме Владике Николаја? – изводили су, у својој демонској верзији, ђавопоклоници из састава: Курве, Бјесови, Ла страда, Партибрејкерс, Џукеле, Пусикет, 357, Револт, Дарквуд даб...!!! Они су се изругивали светињи на најгори начин, и то све са благословом Митрополије и „Светигоре“! И као да то загађивање младих православних душа није било довољно, већ се док траје предавање овог изругивача светиње, као илустрација његовог предавања, пуштају видео спотови, између којих и песма Ролингстоунса „Simpathy for the devil“ („Симпатија за ђавола“)! И још се овај отворени сатанизам пакује српском народу као нешто добро, ваљано, душекорисно и (Боже, опрости!) православно! Е, господо екуменисти и новотарци, још нам свраке нису мозак попиле! Има још много и премного Срба који, иако млаке вере, имају здраву памет, и умеју да разликују Православље од сатанизма, ма каквим филовима да је тај сатанизам премазан. Има, међутим, и нечег корисног у овом вашем падању на дно дна: ваше праве намере и зло које собом носите постало је скроз огољено. Сада чак и они Срби који немају довољно знања да препознају финесе кривих учење и литургијских новотарија које сте увели у СПЦ – препознају вас да нисте јагањци, него вукови у јагњећим кожама који су дошли да разграбе и распуде стадо Христових и Савиних словесних оваца.\n+++ Кад владика предаје о рокенролу Епископ липљански Јован Ћулибрк први је великодостојник СПЦ који је прошлог понедељка одржао трибину о рок музици\nPartibrejkersi i 357 su "djavopoklonici"\nvirtuelni је реаговао/ла на ово\nИзлагање Аце Селтика на крају снимка је генијално!\nдобар је Аца, ал ми мало жао што се Пајкић није активније укључио, прилично се суздржао\nпредавање веома занимљиво и живо (иако мене много не интересује рок)\nнајјачи утисак Владикина реченица како Црква преображава васиону, ако сам добро цитирао\nсвиђа ми се што човек има став, искуство, однос, најнормалније комуницира са људима\nMuzika je proročanstvo (...) ona je zvuk jednog novog sveta koji će postepeno postati vidljiv." Žak Atali, Buka (Bruit), 1977.\nMuzika je dete matematike i lingvistike, koje je snagom i uticajem nadmašilo svoje roditelje. Kako kaže Dejvid Tejm(David Tame) u knjizi The Secret Power of Music (Skrivena moć muzike), "muzika je jezik nad jezicima. Može se reći da, u odnosu na sve druge umetnosti, muzika najsnažnije pokreće i menja svest" (str. 15). S druge strane, muzika je algebra zvučnih talasa; zakoni matematike se otelovljuju u harmoniji, u savršenim odnosima frekvencija vazdušnih talasa. Od svih umetnosti, kao da je baš muzika najeteričnija: njoj je potrebno najmanje materije da bi se ovaplotila.\nMeđutim, i van domena muzičke teorije – u svakodnevnom životu – muzika ima ogromnu moć nad čovekom i nad celokupnim društvom. Od pamtiveka su veliki mislioci, političari i vojni stratezi muziku ubrajali u stubove društvene stabilnosti i snage. Tako Platon u svojoj Državi muziku ubraja u moguća sredstva promena društvenog poretka: "Kada se stil muzike menja, sa njom se menjaju i osnovni zakoni države." Na drugom mestu, Platon piše:\n"S vemenom su se pojavile vođe koje su u muzici postupale nezakonito i koje su, iako po prirodi pesnici, bile u neznanju o tome šta je pravilno i zakonito u muzici. Obuzeti euforijom i vođeni nepriličnim duhom hedonizma, oni su (...) mešali različite vrste muzike. Tako su svojim bezumljem nenamerno lažno svedočili protiv muzike, kao da je lišena bilo kakvog merila ispravnosti, i kao da je zadovoljstvo slušaoca najbolji kriterijum, bilo da je taj slušalac dobar ili loš čovek. Putem kompozicija ovakve prirode, za koje su napisali srodne reči, oni su u narodu negovali duh muzičkog bezakonja i drsko uverenje da sam može da sudi o vrednosti muzike." (Platon, Zakoni, knjiga 3, 700d i 700e. Izvor: www.perseus.tufts.edu/hoper/)\nPlatonov učenik Aristotel muzici pripisuje moć da "utiče na formiranje ličnosti", jer neke melodije "jačanju samokontrolu", dok druge vrste potiču "opuštanje" (Aristotel, Politika, 1339a.). Najozbiljnije zvuče reči škotskog mislioca 18. veka Endrua Flečera:\n"Kad bi nekom čoveku bilo dozvoljeno da napiše sve pesme u zemlji, više ne bi bilo važno ko donosi zakone."\nU poslednjih pola veka, Flečerove reči postale su stvarnost ove planete. Oni koji stvaraju muziku koja sada odjekuje svetom određuju novi zakon i nova merila, i ona će uskoro zavladati i u parlamentima i sudnicama.\nU naše vreme, muzika više nije samo deo života; zahvaljujući različitim uređajima, od jutra do večerimuzika ne prestaje da ispunjava čovekov um. Utoliko je značajnije da shvatimo da je ona ili moćan lek ili snažan otrov.\nPrivlačna muzika nije obavezno i dobra muzika\nMuzika stvara lepotu, zato nas i toliko privlači, zato nam je toliko potrebna. Ipak, ni u jednoj umetnosti lepota i dobrota nisu nerazdvojne. Dobrota, odnosno etičnost umetnosti, kao da je postala suvišna komponenta, kao da sve ređe pruža uživanje umetniku i publici.\nSamo ime ove umetnosti – "muzika" – ukazuje na antičko verovanje da je ova, kao i sve druge umetnosti, plod natprirodnog uticaja na umetnika – nadahnuća muza. Otud i pojam "inspiracija", tj. "u-disanje", odakle i naša reč nadahnuće: umetniku je ideju "udahnula" muza, a u kasnijem shvatanju, zasnovanom na drugim verskim sistemima, to je učinilo neko drugo duhovno biće, uključujući i samog Boga. To znači da već antičko shvatanje pripisuje istinskoj umetnosti nadljudsko poreklo; ona je dar bogova. Naravno, moderna i službena materijalistička filozofija i nauka i dalje se odriču takve ideje.\nUpravo na tom natprirodnom izvoru muzike, s obzirom na poreklo inspiracije, lepota i dobrotačesto se razilaze. Ne postoji samo jedan izvor inspiracije. Muzika nije samo ljudska tvorevina; kao i većina drugih umetnosti, muzika svoja vrhunska dela stvara pod natprirodnimnadahnućem, a, kako reče Angus Jang iz AC/DC-a, to nadahnuće dolazi ili "odozgo" ili"odozdo". Muzika može biti lepa, snažna, privlačna, ali zla. Naravno, zavisno od toga kako definišemo dobro i zlo:\n"Ljudi me pitaju odakle dolazi ta čarolija. Ja verujem u duhovnu stranu svega, verujem da nam muzika dolazi kroz dimenzije. Arogantno je misliti da umetnik sam sve to stvara; radi se o saradnji. Ja ne znam sa kim, ali svi umetnici crpu iz tog izvora ...Postoji neka moćna sila koja dolazi i koristi moje telo da kaže ono što ima da kaže." (Pevačica Tori Ejmos, 1999)\nengleski okultista, mistik i astrolog\nKada je u čuvenoj emisiji "Showdown withSatanism" Bob Larson upitao Zinu, kćerku Antona Laveja, tada još sveštenicu Satanističke crkve: "Da li je loše ubiti?", ona odgovara: "Šta znači loše?", dok njen muž Nikolas Šrek dodaje: "Zavisi od okolnosti. (...) Ubijanje je dao čovekovog životinjskog ponašanja."\nLjudi koji sebe smatraju vernicima nastoje da poštuju "Zlatno pravilo" koje glasi: "Sve što želite da čine vama ljudi, činite i vi njima." (Matej 7:12), što je parafraza pojma pravde i opis karaktera samog Boga. Drugi, često nesvesno, ali vrlo dosledno, slede zakon koji je Alister Krouli u svojoj antibibliji pod naslovom Knjiga zakona (The Book of the Law) nazvao "zakonom Teleme" (grč. "volje"): "Čini što hoćeš: to nek ti bude jedini zakon." Sami moderni muzičari ne kriju ni moralni kodeks koji propagiraju, pa, prema tome, ni izvor svoga nadahnuća. Oni o tome često otvoreno govore, poput članova Led Cepelina (naročito Džimi Pejdž), Rolingstonsa, Dorsa ("New Gods”, "The SoftParade”, "The End”, "An American Prayer”, "Awake”, "Shaman’s Blues”), AC/DC-a ili KISS-a.\nDžudi Movat, koja je bila prateći vokal na koncertima Boba Marlija, izjavila je:\n"Na turnejama su koncerti bili kao da ste u crkvi, dok Bob propoveda. U publici su vladala pomešana osećanja: vidite ljude kako doslovno plaču, u duhovnom transu (...) Ovi su koncerti bili puni duhovne sile. Neka sila dovodila nas je tamo. Bilo je to čisto osećanje (...) mesecima i možda godinama kasnije još smo se tako osećali." (Sean Dolan, Bob Marley, p. 95).\nIstoričar roka Majkl Mojnihan (Moynihan) tvrdi sledeće:\n"Na duhovnoj ravni, muzika je magijski čin, oruđe čovekovog opštenja sa bogovima". (Lordsof Chaos: The Bloody Rise of the Satanic Metal Underground, str. 1).\nMuzika je uvek poruka muzičara slušaocima\nUprkos tvrdnjama mnogih savremenih umetnika i teoretičara, umetnost ne sme biti sama sebi svrha, lišena moralnog dobra. Veliko je pitanje da li se zastupnici larpurlartizma i sami pridržavaju svog programa. Ako ništa drugo, želja za estetikom bez etike izraz je etičkog relativizma, tj. nedostatka jasnih merila dobra i zla, u kom "božansko" JA umetnika konačno postaje sudija i merilo. Tako dolazimo do toga da lična volja postaje vrhovni zakon, koji je početkom 20. veka ezoterista Alister Krouli izrazio sledećim rečima: "Čini što želiš, to neka ti bude jedini zakon." Kada umetnik odbaci moralnu dimenziju umetnosti, to znači da više ne veruje da postoji nešto vrednije i trajnije od umetničkog dela, od lepote po sebi i njega samoga. Od stava da je umetnost sama sebi svrha i da ne trpi moralna ograničenja pre ili kasnije se stigne do diskutabilnih "umetničkih" ostvarenja jedne Alize Švarc, studentkinje Jejla koja je tokom devet meseci kamerom snimala sopstvene samoizazvane abortuse u uverenju da "umetnost treba da bude posrednik između politike i ideologija" i da tako stvara "projekat koji odgovara standardu onoga što umetnost treba da bude". (izvor:http://en.wikipedia.org/wiki/Yale_student_abortion_art_controversy) Šta tek reći o kineskom umetniku Zu Juu čiji performans pod naslovom "Jedenje ljudi", u kom fotografiše sebe kako kuva i jede ljudski fetus isečen na pet delova, treba da iskaže njegov protest "protiv shvatanja da čovek ne može da jede čoveka"! (izvor: http://en.wikipedia.org/wiki/Zhu_Yu) Ovo dvoje ekscentričnih i morbidnih egzibicionista nazivaju sebe umetnicima, i ko sme da ih kritikuje kao "nemoralne"? U tom slučaju, lista takvih "umetnika" bila bi podugačka, a sa pitanja moralnosti u umetnosti brzo bi se prešlo na pitanje o moralnosti društva uopšte.\nUpravo ono što umetnik veruje ili ne veruje kodirano je u njegovom delu (pesmi, knjizi, slici) čijiprimaoci usvajaju iste ideje. Amoralnost ili neangažovanost u umetničkom delu takođe je moralna poruka, koju čovek prima kroz recepciju dela. Nema umetničkog dela bez moralne poruke, čak, i pogotovo onda kad se ona proteruje iz umetnosti.\nMuzika ne pita za dozvolu da uđe u um\nVeć decenijama je poznato da recepcija muzike može da zaobiđe upravni centar u mozgu(svest, volja), pa naš um beleži i melodije koje ne volimo; one nam se prosto nameću. Muzikoterapija, koja različitim vrstama muzike izlaže pacijente čiji mentalni poremećaji ne dozvoljavaju uobičajenu verbalnu komunikaciju, zasniva svoj uspeh na tome što muzika stiže tamo gde reč ne može, pokrečući pacijenta da odreaguje. Određena melodija nezaustavljivo u podsvest unosi svoju poruku. Publicista Bob Larson, nekadašnji roker i student medicine, kaže: "Izgovorena reč mora da prođe kroz upravni deo mozga da bismo je dekodirali i razumeli i da bi prošla moralni skrining." Muzika dakle zaobilazi svesni deo uma i direktno komunicira sa podsvešću, snažno utičući na čoveka. Dokazano je mnogo puta da sve što smo ikad doživeli ili naučili, sve što je ušlo u naš um putem pet čula (uglavnom nesvesno) nikada više otuda neće izaći – ostaje zauvek zabeleženo. Jedino što možemo da učinimo jeste da nastojimo da biramo kojim sadržajima ćemo izlagati svoju podsvest.\nNikada ne zaboravimo veliku istinu: veoma često upravo muzika koju neko sluša govori o njemu tačnije od njegovih reči i ponašanja. Izgovorena reč komunicira sa čovekovom svešću, a muzikasa njegovom podsvešću, tj. onim delom ličnosti koji čovek često ni sam ne poznaje, a koji moćno, često i presudno, utiče na njegovo biće.\nZašto i kako onda birati muziku ako već ona bira nas? Zato što treba da iskoristimo svoje zanemareno pravo izbora. U doba individualizma i demokratije, paradoksalno, pojedinac sve slabije koristi svoju volju na dobro. Volja postaje poluga ćudljivosti, čulnosti, strastvenosti, a nekarakternosti i moralnosti. Da prevedemo, danas kad mu je dano da vlada društvom i svojombudućnošću, pojedinac više ne vlada ni sobom. Zašto? Zato što njegova čulnost sve više vlada njegovim umom. "Sledi svoje instinkte!", kaže jedna reklama, a druga dodaje: "Neka sva čula uživaju!" Veoma često, mladi slušaju muziku ili gledaju spot, ali su potpuno nesvesni teksta pesme i uticaja zvuka na njihovu ličnost. Džimi Hendriks tvrdio je:\nKortni Lav, udovica Kurta Kobejna, izjavljuje kako više voli rok muziku od nekadašnjeg bavljenja glumom jer "Meril Strip ne zna kakvo je to osećanje kad 10.000 ljudi stoje pred vama i rade šta vi želite".\nNeka se grupa mladih zatekla na pustom ostrvu. Jednog dana su našli poruku u boci. Kada su razvili papir, videli su da je to njihova poruka poslana tri nedelje ranije. Izvodeći paralelu sa ovim događajem, jedan komentator smatra da popularna muzika dugoročno stvara toliku apatiju i depresiju zato što je to "njihova poruka samima sebi". To je muzika kojom ljudi sami sebi upućuju poruke o svojoj sopstvenoj izgubljenoj duši, njihov SOS. Ono što je grlo poslalo vraća se uhu. Ako su mladić ili devojka doživeli ljubavni bol, dobro je da vreme i životna stvarnost ublaže tugu. Međutim, slušanje tužnih ljubavnih pesama nesrećno zaljubljenog upravo podseća na njegov neuspeh, ponavlja osećaj bola i time ga urezuje u dušu. Čak i ako slušalac trenutno nije nesrećan u ljubavi, ovakve pesme predodređuju njegovo ponašanje u prvoj takvoj prilici. Bilo da peva o ljubavnim jadima ili o žudnji za voljenom osobom, pesma poistovećuje slušaoca sa iskustvom opisanim u pesmi, koje je često izmišljeno ili prekrojeno, ili samo standardni šablon u muzičkoj industriji. Pa ipak, u povodljivom umu slušalaca, takva "ljubav" postaje stvarni doživljaj, kao kod elektrostimulacije određenih centara u mozgu, i ojačava sa svakim novim slušanjem. S druge strane, muzika koja šalje čoveku poruku ohrabrenja, ljubavi, nade, pobede, može od slabog da napravi jakog, od gubitnika – pobednika. Tako muzika u čoveku stvara ona osećanja i nameće mu one misli koje dotad nisu bile njegove. Pre nekoliko godina, u gradu Edmontonu, u Kanadi, jedan park postao je s vremenom stecište dilera droge koji su, malo po malo, rasterali uobičajene posetioce parka. Nasilje u tom kraju se razbuktalo. Da bi zaštitile stanovništvo i povratile red, lokalne vlasti postavile su zvučnike po celom tom kraju i počele da puštaju muziku Baha, Betovena i Mocarta. Lokalni šef policije ubrzo je izvestio da se broj prekršaja u tom kraju smanjio za 800%!!!\nMuzički ritam je nezaobilazni deo svake pesme i on može biti ili diskretan ili središnji činilac kompozicije. Za običnog slušaoca, ritam i metar odgovaraju onoj karakterističnoj pulsaciji u vremenu, "otkucajima srca" u ritmu muzike. U nekim savremenim muzičkim stilovima, ritam se prenaglašava. Ovi stilovi uglavnom se oslanjaju na udaračke instrumente te stoga često zanemaruju melodiju, ali imaju naglašen monotoni, hipnotišući ritam (engl. beat) koji utiče na čovekove fiziološke procese i podsvest. Danas je ovo naročito uočljivo kod tehno muzike. U njojviše nema reči, a praktično ni melodije. Međutim, tehno rejvovi i savremeniji clubbing imaju, po shvatanju vodećih savremenih muzičara, neku drugu svrhu osim "zabave":\nNaučnu analizu profesora Njukoma podupire poreklo mnogih savremenih muzičkih stilova (kultni plesovi afričkih crnaca preneseni u Novi svet), kao i zanimanje mnogih savremenih muzičara za drevne obrede propraćene muzičkim ritmovima koji prouzrokuju stanja izmenjene svesti.\nPo nekim analitičarima rok muzike (John Diamond, Verle Bell, Steven Halpern, Sheldon Deal, u: Bakioki, Christian and Rock Music), bitna novina koju donose i pop i rok jeste promena naglaska u taktu i, shodno tome, naglašena i sistematska upotreba sinkope. Po nekim istoričarima džeza, "izraz 'sinkopiranje' odnosi se na ton ili figuru koja počinje između dve dobe ili je, pak, tako skrojena da glavni ton pada između doba. Čitalac može da stekne pojam o sinkopi ako, dok korača, pljesne rukom između dva udarca đona o pločnik."\nMeđutim, sinkopiranje se smatra jednom od osnovnih značajki svih pravaca koji su dali današnji rok: regtajma, bluza, džeza. Sistematski ponavljan naglasak na kraju takta, kao i raznolika upotreba sinkope, imaju moćan fiziološki efekat na čoveka. Ove ritmičke strukture suprotne su našem prirodnom ritmu, koji zahteva da posle stresa ide opuštanje; umesto odmora, one zadržavaju napetost bez razrešenja. Istraživanja pokazuju da učestali ritam te vrste potiče lučenje adrenalina, endorfina kao i nekih polnih hormona. Sam roker Dženezis Poridž (GenesisP’Orridge), ponosni veteran eksperimenata sa drogama i ezoterijom, kaže da ovakva muzika "oslobađa hemikalije u telu i umu koje menjaju stanje svesti". Cilj roka, po priznanju mnogih, jeste da se ritmom postigne stanje transa, u kome se može uticati na podsvest. To objašnjava uzbuđenje koje ova muzika stvara, kao i senzualno i krajnje erotizovano ponašanje i muzičara i publike na rok koncertima.\nČovekova seksualnost ne treba da se razvija nezavisno ili pre umnog i opšteg fiziološkog razvoja; MTV uči suprotno. Jedna reklama za MTV prikazuje devojčicu od nekih 10-12 godina i njenu majku kako zure u TV-ekran usred džungle, daleko od civilizacije. Devojčica uzvikuje: "Mama, gle, MTV!" Na to joj majka odgovara: "Sad si postala žena!" Možda najmoćniji i najtragičniji efekat današnje muzike koji posmatramo po kućama, školama i na ulicama jeste preuranjeno stimulisanje polnosti kod mladih.\nZato su danas mnogi osnovci i srednjoškolci potpuno neracionalna i hormonalno dirigovana bića bez etičke nadstrukture ličnosti. Oni postaju ovaploćenje i krajnje ostvarenje zakona "Čini šta želiš". Senzualno ponašanje mladih direktna je posledica uticaja vizuelne i auditivne komponente roka, koje nezrelim umovima nameću, kao moderne i normalne, izvrnute obrasce ljubavi, morala i ponašanja. Upravo s početka ere roka, krajem 50-tih, zatim 60-tih i kasnije, potpuno su promenjeni obrasci dobra i zla u muzici, što se odrazilo na odnos prema pušenju, drogama (koje će Oldous Haksli i Timoti Liri proglasiti 'hostijom' Novog doba) i piću, te proizvelo nasilno ponašanje, nesputano izražavanje polnosti i rušenje društvenog poretka. Šta reći o uticaju roka na buntovnost i ogromno nezadovoljstvo današnje omladine? Nimalo slučajno, već na prvom Vudstoku neki muzičari huškaju mlade na celokupan društveni sistem, na sve dobro i loše u njemu, ali ni tada ni kasnije ne daju pravu alternativu. Koliko god se neki muzičari branili lepim rečima, činjenica je da njihova umetnost ostavlja za sobom milione mladih nezadovoljnika, gura ih u život kao zapaljene buktinje ne učeći ih kako i zašto da žive, i neupućujući ih da rešenje nađu u stvaranju.\nZašto ovo pominjati? Zato što je preko potrebno ponuditi ljudima, pogotovu mladima, muziku koja će im pomoći da steknu dobar muzički ukus i osećanje za razlikovanje "dobra i zla", kao i da stave podsvest i nagon pod vlast svesti i razuma, da budu "svoga tela gospodari" u pravom smislu. Naglasimo: ovaj tekst ne osuđuje niti isključuje osećanja. Osećanja su bitan deo čoveka, onaj najličniji i najtajnovitiji deo njegove duše. Ono što ovaj tekst govori bez ustručavanja jeste da svoja i osećanja drugih moramo zaštititi od manipulacije, a sačuvaćemo ih time što ćemo naučiti svoj razum da osećanja preispituje i da sme i ume da im kaže "ne".\nRok i pop-muzičari ne kriju onostrano poreklo svoje inspiracije\nNe može se poreći lepota i moćni uticaj mnogih pop i rok pesama. Mi upravo verujemo da je ta lepota proizvod nadljudskog nadahnuća, ali čiji izvor se usuđujemo da dovedemo u pitanje. Lepota, čija god da je, nije odlučujući argumenat da se bilo šta prihvati, uzme ili odobri. Lepa žena nije samim tim i moja žena; nije svaka lepa kuća moja kuća; lepa ambalaža ne garantuje kvalitet proizvoda; lep političar ili direktor ne obećava uvek dobro svojoj državi ili preduzeću; lepe reči često su samo laskanje. Lepota nije najbolja preporuka. Sami autori i izvođači roka davali su često izjave o tome, svesni da su za mase mladih oni propovednici jedne nove religije. Evo kako neki lucidni rokeri gledaju na tu "običnu zabavu".\nJedan ljubitelj grupe "The Grateful Dead" opisuje svoj doživljaj koncerta:\n"Nije to bio samo koncert grupe. Bilo je to bogosluženje. Grupa je predstavljala prvosveštenika, pesme su bile liturgija; ples je bio molitva, a publika, vernici. U takvim trenucima potpune opsednutosti, mi bismo svi zajedno provalili kapije neba, ušli u tajnu odaju svemira, iz koje smo se uvek vraćali sa oklevanjem, uvek drugačiji." (Geri Grinberg,Not Fade Away, str. 42, 43)\nDžim Morison (1943-1971)\nOčigledna je moć kojom i danas pesme Dorsa, Cepelina ili Dip Parpla pokreću mase, i niko neće reći kako je uzrok toga samo tekst. Rej Manzarek iz Dorsa seća se početaka grupe:\n"Psihodeličnim supstancama pročišćavali smo vrata percepcije, a muziku smo smatrali sredstvom za širenje nove religije – religije svoga 'ja', religije čoveka-boga. To je bila početna ideja sa kojom su stvoreni Dorsi." (The Doors in Their Own Words, 1991)\nMorison u jednoj pesmi izjavljuje da, umesto hrišćanstva, propoveda religiju "stare i hladne zmije" čiji je on šaman. Karlos Santana će 2000. godine, prilikom svog povratka na scenu, izjaviti da je on samo žica na kojoj svira božanski duh kog zove Metatron. Santana kaže da "poput faksa" zapisuje muziku koju mu daje ovaj duh. Tako i slavni gitarista Džon Meklaflin:\nKada su nedavno Boba Dilana, koji je bio glas svoje generacije, u jednom televizijskom intervjuu pitali kako to da je još uvek popularan i aktivan u muzičkoj industriji, izjavio je da je to zato što se nekad davno pogodio sa "Glavnim zapovednikom" (Chief Commander) da mu da slavu. Upitan ko je taj "Glavni zapovednik", Dilan nije krio da je reč o "knezu ove zemlje (...) i nevidljivog sveta"! (videti:\nNatprirodno u muzici fascinira muzičare, koji ne razlikuju pozitivno i negativno nadahnuće. Sve što je natprirodno i moćno za njih je dobro. Džimi Hendriks, avanturista podsvesnog po cenu samouništenja, nije uzalud rekao: "Muzika je električna crkva." Rok je konstantno klanjanje bogovima koji gospodare podsvešću, bekstvo od razuma. Timoti Liri, teoretičar i guru psihodelije, video je u Bitlsima utelovljenje duha Novog doba, "četverodelnu mandalu": "Novo jevanđelje – muzika; nova pričest – droga."\nU obrnutom smislu, ni sva klasična muzika nije za pohvalu: pomislimo samo na pouke opereKarmen. Kada Karmen peva da je "Amor lutalica koji nikad nije trpeo zakone", da li se time osuđuju ili veličaju ljudi kojima vladaju strasti do te mere da jedni drugima posesivnom ljubavlju uništavaju živote? Neko je rekao da nije jak čovek jakih osećanja, već onaj koji vlada jakim osećanjima. Dramski elemenat mnogih opera i baleta predstavlja ljude kojima vladaju razorne emocije i koji ne nalaze moralno uporište kako bi zaustavili zlo. Umetnost nije moralnija od civilizacije koja ju je izrodila – to je "njihova poruka samima sebi".\nMožemo da raspravljamo o društveno angažovanim pesmama, o "What’s going on” Marvina Geja, "Praying for Time” Džordža Majkla, "Sound of Silence” Sajmona i Garfankla, "Twist in YourSobriety” Tanite Tikaram, "Where the Streets Have No Name”, "One" i nekim drugim grupe U2,"Paradise" Fila Kolinsa, pesmama Džoan Baez ili Boba Dilana, itd. Nema sumnje da one upiru prst u socijalne i duhovne probleme savremenog društva; ipak, sve one ostaju u sferi čoveka i njegovog ovozemaljskog opstanka. Nijedna ne nudi suštinsko rešenje za istinski problem čoveka. Problem naše civilizacije ne može se rešiti spolja, promenom vlada ili ekonomije; to nije samo ekološki problem – to je problem čovekovog bića koji je izvor svih drugih bolesti naše civilizacije, a koji se ne rešava vaspitanjem. Posle svih filozofskih i društvenih eksperimenata, nije li vreme da prestanemo da se zavaravamo? Filozofi su različito tumačili čoveka; ne radi li se o tome da se on izmeni? Kako?\nUticaj muzike na razum, raspoloženje i osećanja\nDobra muzika diže iz mrtvila i depresije, ne da čoveku da se prepušta očaju. Umesto da manipuliše našim promenjivim raspoloženjima, dobra muzika kao da poručuje: "Razumem tvoju tugu, ali ona sama po sebi nije rešenje za tvoje probleme. Plači, ali radi; tuguj, ali se bori; žali, ali se nadaj. Čeka te tvoj život koji samo ti možeš da živiš." Ona čoveka ohrabruje, ukazuje mu na smisao života, na to da postoji Bog i večnost; ona ga usmerava da živi srećno i ispunjeno. Novozavetna poslanica Efescima 2:10 opominje da smo "sazdani za dela dobra", ne da se valjamo u svom blatu. Emocije – tuga ili zanos – ne smeju da nas koče, već da nas nauče i opomenu.\nKada ste poslednji put čuli da je nekoga muzika sačuvala od samoubistva i dala mu smisao postojanja? Ili da ga je utešila? Da je nekoga trgnula iz depresije? Ili čak da je neka pesma prelomila u čoveku da odbaci drogu? Da li je to bila rok muzika? Npr., ako se pesma ili grupa zovu "No Hope" ili "Faith No More"? Koliko rok i metal pesama otvoreno hvale samoubistvo? Nisu li zlo, ružnoća, nakaznost, nasilje, sadizam i uništenje postali suštinski deo nove estetike ovih "proroka" Apokalipse? Mnogi će muzičari i teoretičari umetnosti odmah ustati da brane ovakvu muziku govoreći da je ona glas svog vremena, da je iskrena i da slika društvo u njegovoj suštini. Kažite nam, molimo vas, učena gospodo, kakav uticaj takva muzika ima na tinejdžera koga ne zanima analiza društva, već snaga i razlog da živi danas? Da li se sećate svoje adolescencije, svojih životnih kriza? Kako na nesrećnog i uplašenog utiču loše vesti? Poučno? Ima li dakle lepote, istine i pravde o kojima muzika može da peva, a da ne laže? Muzika iz koje izvire sklad, klasična lepota i veličanstvo? Ali, ako reči i ritam muzike propovedaju besmisao, ružnoću i proglašavaju licemernim i lažnim svaki red i zakon u životu, a hvale samouništavajuće robovanje svojim strastima, prezir, cinizam i razaranje svih ljudskih veza, gde je tu optimizam, gde je tu poruka nade i smisla?\nKao druga krajnost, u nekim drugim društvenim krugovima, i u umetnosti koju oni proizvode i konzumiraju, zavladala je tzv. wellness-filozofija, koja podrazumeva ovozemaljsko blaženstvo tela i duha kao vrhunski cilj života, ili kao deo duhovnosti. Ukratko – raj na zemlji. Stremljenje ka tom idealu toliko je proželo sredovečnu i stariju populaciju putem medija i umetnosti, da je pitanje koliko su ljudi kadri da ga izoluju i prepoznaju u sebi. Pošto su takvi zaokupljeni postizanjem ličnog zadovoljstva, trenutnog užitka, i pošto je za najveće zlo proglašeno odricanje od svojih želja, čak i muzika pokušava da odgovori tom izazovu. Wellness muzika usmerena je na stvaranje raspoloženja, na čulni doživljaj, ne na svesnu i duboku promenu karaktera. Shvatanje života kao prvenstveno sračunatog na uživanje i samoostvarenjediskretno pravi od nas latentne hedoniste i uslovljava da osećamo "sreću" samo kad smo u prijatnim okolnostima. Raj shvatamo kao nešto spolja, a ne kao nešto iznutra; kao raspoloženje, a ne kao stanje duha ("carstvo je Božje unutra u vama", Luka 17:23) bez obzira na trenutno raspoloženje. Uživajući u spa-atmosferi, uz prateći prijatni glas koji nas uspavljuje kao milovanje, postajemo razneženi mekušci sve nesposobniji za borbu sa sobom i sa životnim okolnostima koje zahtevaju da često odbacimo ili odložimo svoje blagostanje radi viših i nesebičnih ciljeva. Tako opet i posvuda izranja pitanje: ima li šta preče od moje volje i mog zadovoljstva? Hoćemo li voleti bližnjeg svog jednako kao i sebe? Ili ćemo, kako reče Davor Gobac, "voleti samo sebe, svog jedinog sebe"?\nMnogi ipak u muzici vide samo bezazleno sredstvo zabave. Čuveni francuski naučnik i filozof Blez Paskal opisao je društvo svog vremena, francuski 17. vek, i žudnju krema tog društva za onim što se i danas zove divertissement, tj. "zabava". Ovaj pojam dolazi od latinskog glagoladivertere, koji znači "odvratiti, skrenuti sa nekog puta". Tako Paskal tužno zaključuje da je svrha zabave njegovih savremenika da odvrati njihovu pažnju i misli od briga i strahova koji bi ih naveli da razmišljaju o suštinskim životnim pitanjima i nađu odgovore. Današnja zabava ima isti cilj – pomoći čoveku da ne misli duboko, već da oseća plitko. Da li je zabava rešenje problema besmisla? Može li čovek da podnese život kakav jeste bez obzira na to da li je njegovo nebo prazno ili nije? I ko danas sme da peva s ubeđenjem o jednoj višoj, većoj i lepšoj stvarnosti koja nadvisuje razdaljinu od kolevke do groba? Pa još i da se raduje? Ili je osmeh danas moguć samo ako zaboravimo u kakvom svetu živimo, ako živimo u elektronskim snovima ili veštačkim rajevima naših droga?\nJoš su stari Latini govorili da o ukusima ne treba raspravljati. Ipak, u svim vremenima i pored svih vrsta muzike, život svakog čoveka, posebno verujućeg, hteli mi to ili ne, jeste borba, potraga za svetlošću i lepotom. S jedne strane, to je rat sa strahovima i nagonima koji nas bacaju u prah: protiv svog samoljublja, častoljublja, pohlepe, egoizma, neznanja, svojih ograničenja, svog straha. S druge strane, to je, još očiglednije, rat sa poretkom stvari u kom jači pobeđuje slabijeg, vlada osveta, čovek sudi čoveku.\nK.S. Luis nas je upozorio da čovekom vlada zakon oscilacije: normalno je da, na čisto fiziološkoj ravni, budemo nekad veseli, nekad tužni, što još uvek nije bipolarni poremećaj. Svakako da ne možemo uvek biti raspoloženi i puni elana, i zato moramo razumeti i sebe i druge kada dospemo u negativne faze. Međutim, upravo tada duhovna muzika stupa na scenu: podsećanjem na jedan viši cilj života, ona budi savest i dužnost, koje podupiru oslabljenu volju ipotiču čoveka da izađe iz mraka.\nAko želimo da očistimo svoj um i telo od loših ritmova, mogli bismo da isprobamo jedan proveren lek – druženje sa dobrim ritmovima, ritmovima prirode. Svako stvorenje u prirodi ima neki svoj ritam i svoju pesmu: breze i jasike trepere na vetru; talasi lagano zapljuskuju obalu u rano jutro ili uveče; stare drvene kolibe škripe kad nastupi oluja; slavuj skromnog ruha najlepšim glasom proslavlja proleće; grom grmi i razleže se poljima i planinama; potok žubori, a slap buči "glasom velikih voda". Naše telo i duh podešeni su na te frekvencije i one nas leče. Umesto svakovrsne buke koja nas uništava, makar je nazivali "muzikom", zvuci prirode nas uče o lepoti postojanja, o redosledu rada i odmaranja, o poštovanju prirodnih ciklusa, o jednostavnosti, skromnosti i predanosti jednom višem uređenju, o svrsishodnosti gotovo svega što bića u prirodi čine.\nPotom se okrenimo današnjoj muzici i osluškujmo sebe. Kakva je osećanja proizvela u nama? Da li nas je uznemirila? Da li nam je razbistrila um ili ga uspavala? Da li nas je pokrenula na promene? Da li uz nju možemo razmišljati? Doneti odluke o okretanju nekog novog lista?\nVećina od nas ne učestvuje u donošenju državnih zakona. Većina od nas nismo kompozitori i ne stvaramo muziku koju slušaju milioni. Ipak, svako od nas slobodan je da izabere kakva će muzika ispuniti njegove uši, njegovo biće, njegov svet. Taj izbor, malo po malo, odlučiće ne samo o našem raspoloženju ili osećanjima, već i o celokupnom našem životu. Birajmo muziku ili će ona izabrati nas.\nImamo mnoge pesme poput Riblje Čorbe i Bajage i dr koje mogu i hvaliti Boga.\nUgađanje demona može biti i u narodnoj muzici to zavisi od čoveka pojedinačno šta u pesmama peva.\nJedna od najpopularnijih pesama narodnjaka je, ne znam ko peva jer ih ne slušam: đavolu bi dušu dao za merak,ja ga volim jer je takav veseljak. Ispada da voli nekoga ko bi dao dušu đavolu ili u mnogim pesmama se vrednuju preljube ili ti ljubavnici, njegova burma mi kožu para i td. Da ne pričam oko oblačenja gde i decu uče da pokazuju svoju golotinju. Ali imamo slučaj kao što je momak Dušan Svilar koji je vernik i ne peva o ljubavnicama i td. Koliko njih gleda serije gde su glavni glumci ljubavnici dok je neko od njih u braku i ljudi navijaju za glavne glumce bez obzira da li oni čine preljubu i time im tako nešto ispira mozak..\nPoslušaj predavanje do kraja. I sam vladika kaže da su narodnjaci mnogo lakše i ranije upotrebili pojam Boga u muzici. Citiran je i Pajkić koji je o narodnjacima pričao kao o našim bluzerima.\nU jugoslovenskom rokenrolu nije bilo pojma Boga i hrišćanstva sve do "Sve će to mila moja... od Bijelog Dugmeta. Onaj lik 68'osmaš koji se bunio što vladika šeta dok drži predavanje, me je potpuno primio kada je rekao "rokenrol i hrišćanski bogovi, koliko god da ih ima..." i nešto sam se zamislio da li on to priča o nekoj drugoj religiji Nisam znao da iko gleda na hrišćanstvo kao politeističku religiju, sem ukoliko ne razume baš taj pojam Trojičnosti.\nDivno predavanje i jedan neobičan vladika. Ne slažem se sa njim po nekim muzičkim stavovima, tačno je da je veoma malo vremena bilo i da tema zavređuje veću minutažu, ali izostaviti iz predavanja Džonija Keša i ne pomenuti ga, to nije smelo da se dogodi. Bar kao kolege, jer su obojica ljudi u crnom.\nДрашко and marko_13 је реаговао/ла на ово\nИ ја сам се томе понадао, али мислим да Пајкић више није онакав какав је био. Раслабила га је естрада.\nМа онај 68-аш је класични, уџбенички пример исфрустрираног, пропалог "револуционара", који до подне мрзи све, а од подне и Маркса.\nИ одлично он познаје хришћанство, али је хтео да провоцира. Као и оним вицем на крају. Мада му је владика још јаче одговорио, тј. где њега много више боли.\nОво је ноторна лаж, за 357 не могу скроз да гарантујем али за Партибрејкерсе гарантујем. Ако си већ ово написао ред би био и да то нечим аргументујеш. Цане из Партибрејкерса је православни верник, о томе имаш доказа на све стране, погледај његове интервјуе, песме, емисије са њим, . . .


Vakcinacija Архиве | Toxic TV\nDragana Mirković o rođendanu svog sina: “Slavili smo pet dana, kao Ivkovu slavu”\nGoca Tržan: “Volim muziku, to je moj život”\nAna Sević sve raznežila fotografijom male Sene\nTo me niko nije pitao: Prvi inserti emisije “Pečat u vremenu” autora Gorana Jovanovića\nSuzana Mančić stalu u odbranu pevačice Nataše Bekvalac\nSara Jovanović - 22/02/2021 0\nGlumica i voditeljka Suzana Mančić rado je viđena pred našim kamerama. Poznato je da ona već nekoliko godina živi na relaciji Srbija-Grčka, ali je...\nAdil Maksutović: “Vakcina je spasila čovečanstvo”\nSara Jovanović - 20/02/2021 0\nPevač Adil Maksutović je konačno stao pred naše kamere. Raspoložen za razgovor, otkrio nam je kako se oseća i šta radi sada kada nema...\nKristina Kija Kockar: “Podržavam vakcinu, među prvima sam je primila”\nNikolina Bešović Drača - 03/02/2021 0\nPevačica i nekadašnja rijaliti zvezda Kristina Kija Kockar je medju prvim javnim ličnostima svojevoljno primila aktuelni vakcinu protiv koronavirusa. Upravo o tome je naša...\nZelena detox salata


Građevinski radovi - građevinske firme, Kostanjica :: eMajstor.hr\nGRAĐEVINSKI RADOVI - GRAĐEVINSKE FIRME, KOSTANJICA\nTražim dobrog izvođača građevinskih radova: Sakupili i provjerili smo izvođače građevinskih radova, koje rade u kraju Kostanjica i okolici. Pošaljite upit i zainteresirani građevinske firme će vas kontaktirati za pogled, predračun i ponude.\tDobar građevinska firma Kostanjica, koji može izvesti:\trenovacija okoliša, novogradnja kuće, podporni zid, rušenje kuće, montažne betonske stepenice, ukopani podrum, ploča za kuću, hidroizolacija podruma, pouzdani zidarski radovi, poduzeće za izgradnju, ili drugo sigurno če se nači i za vas.\tviše\n15 NAJBOLJIH REZULTATA ZA GRAĐEVINSKE FIRME KOSTANJICA


Milan Nedić - rehabilitacija - završne reči | Info | Srbija\n28. maj, 09:59\nUskoro odluka: Nedić izdajnik ili spasitelj Srba? 63 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nUskoro odluka: Nedić izdajnik ili spasitelj Srba?\n11.07.2018. / 11:20\nIzvor mondo.rs 11.07.2018. / 11:20\nU Višem sudu u Beogradu danas je iznošenjem završnih reči završen proces po zahtevu za rehabilitaciju predsednika kvislinške Vlade Srbije u vreme Drugog svetskog rata Milana Nedića.\nSud ce odluku doneti pisanim putem u roku od 30 dana.\nPošto je u pitanju jednostranacki postupak, završnu rec dao je samo punomocnik predlagaca Zoran Živanovic koji je istakao da je "jedina Nediceva krivica bila u tome što je više voleo 100 živih Srba, nego jednog mrtvog Nemca".\nŽivanovic, punomocnik predlagaca pravne rehabilitacije Nedica, sumirao je sve dokaze koji su izvedeni tokom sudenja u okviru koga je bilo dokaznog materijala na oko cak 13.000 stranica i ocenio da su sve optužbe izrecene na Nedicev racun sa pravnog stanovišta neosnovane.\nZavršna rec izneta je na 12 strana, a u postupku je ucestvovala šest svedoka, od kojih su svi istoricari.\nŽivanovic je istakao da Nedic nije imao nikakvu ulogu u nemackom logoru na Starom stajmištu.\n"Nemci su otvorili logor na Sajmištu, koji je bio tada na hrvatskoj teritoriji, i to pod uslovom da tu ne radi nijedan jedini Srbin. Nemci su ubrzo dovezli dušegupku, cuveni kamion smrti, u kome su ugušili sve koji su bili u logoru na Sajmištu. Nedic tu nije imao nikakvu ulogu. Nije mogao da zaštiti Jevreje jer su ti logori bili iskljucivo pod nemackom kontrolom", istakao je Živanovic.\nNedic je, navodi se u završnoj reci, spasao i mlade koji su bili clanovi partizanskih jedinica.\nOn je predložio formiranje takozvanih zavoda za prinudno prevaspitavanje mladih. Na taj nacin spaseni su od smrti, rekao je Živanovic.\n"Nedic se trudio i da u Srbiji ne zavlada glad - dok je u Grckoj od gladi umrlo 300.000 ljudi. On je doneo uredbu da se poljoprivreda uzdigne i da se radi u poljima, tako da nije zavlada glad", navodi se u završnoj reci.\nU jednom trenutku, kaže Živanovic, on je tražio i prijem kod Adolfa Hitlera kome se žalio na odredbu kojom propisano streljane 100 Srba za jednog ubijenog Nemca, a 50 za ranjenog. "I ta odredba kasnije je i bila ukinuta", dodao je.\nU završnoj reci je navedeno i da predsednik kvislinške Vlade Srbije u vreme Drugog svetskog rata "nikada nije izdao ni naredbu za borbu protiv Crvene armije".\nŽivanovic je istakao da je Nedic svoje dužnosti obavljao poštujuci sve zakone, "bio je odan kruni i uložio je mnogo truda da zemlju pripremi za odbranu".\n"General Nedic je shvatio da je Kraljevina Jugoslavija mala zemlja kojom su gospodarile velike sile. Predvideo je da, ukoliko dode do rata, da ce se sve prelomiti preko leda naroda, i bio je u pravu. Nedic je dobio zadatak da dode u Beograd oko pregovora o primirju s Nemcima, iako je jedina moguca opcija bila kapitaluacija. Zato je dolazak generala Nedica bio suvišan", navodi se u završnim recima.\nŽivanovic je rekao da je opustošenoj Srbiji bila potrebna domaca vlast, a sredinom avgusta 1941. godine pripremljen je apel srpskom narodu koji su neki odbili, a neki su ga potpisali.\n"Nedic je odbio. Dva puta su se još obracali Nedicu da prihvati formiranje domace vlade, i oba puta je odbio. Prihvatio je tek kad su Nemci zapretili da ce dovesti hrvatske, madarske i druge trupe i tada je popustio", objasnio je Živanovic i istakao da je Nedic tražio od naroda da ne ustaje protiv Nemaca, dok su njega Nemci shvatali kao saveznika koji ce im zabiti nož u leda.\nPrema njegovim recima, Nedic je pozivao i ustanike na mir i to nije tražio da pomogne Nemackoj vec da se izbegnu nova stradanja Srba i drugih nevinih.\n"Nedic je tako onima u šumama rekao da se vrate kucama, da se ne zna koliko ce rat trajati i da ce Srba biti sve manje.... Nemci su u septembru 1941. godine doveli francusku diviziju da se bori protiv ustanika, ali i velikog broja civila. Svi su bez razloga bili streljani. Streljano je oko 50.000 ljudi. Nemci su planirali i nova streljana, ali je Nedicevom zaslugom to spreceno", istakao je Živanovic.\nI pre formiranja Nediceve vlade, navodi se u završnoj reci, Nemci su osnovali mnogobrojne logore, medu kojima je najpoznatiji bio Banjicki logor.\n"Pri odabiru ljudi za streljanje Nemce nije bilo briga da li su ti ljudi bili krivi, streljani su bez utvrdivanje njihove apsolutne odgovornosti", istakao je Živanovic i dodao da je nakon 15. avgusta Nedic uveo kategorizaciju odgovornosti vojnika koji su širili komunisticke ideje cime su sprecena streljanja njihovih prijatelja i rodbine.\n"Takvom kategorizacijom spaseni su rodbina i prijatelji ustanika koji bi takode bili streljani, ali srecom nisu", rekao je Živanovic.\nOn je obrazložio i da je od perioda okupacije Srbiju zapljuskivao talas izbeglica - došlo je oko 420.000 izbeglih iz Hrvatske i drugih zemalja, od kojih je bilo 80.000 dece bez roditeljskog staranja. "Nedic im je svima pomagao", istakao je Živanovic u iznošenju završenu reci u procesu rehabilitacije Milana Nedica.\n"Nemacko poverenje u Nedica nije stalno raslo, vec stalno slabilo. I Nedicevo odbijanje da se s uniforma ukloni natpis 'S verom u Boga i kralja i otadžbinu' Nemci su shvatili kao da nije lojalan", istakao je i dodao da je Nedic, kada je uhapšen, jedino tražio da mu se pravicno sudi.\nUkoliko sud usvoji zahtev i rehabilituje Milana Nedica, to rešenje suda bice konacno jer Zakon iz 2006. godine nije predvideo da bilo ko ima pravo žalbe.\nUkoliko pak sud odbije rehabilitaciju Nedica, podnosioci zahteva ce imati pravo da se žale na to rešenje Apelacionom sudu.\nNedicevi potomci zatražili su zahtevom za rehabilitaciju od suda da poništi Uredbu Vlade FNRJ kojom je Milan Nedic proglašen za narodnog neprijatelja i na osnovu koje su mu oduzeta gradanska i imovinska prava, odnosno da ga rehabilituje.\nMilan Nedic nikada nije bio osuden, niti je protiv njega podignuta optužnica. Navodno je u pritvoru izvršio samoubistvo, a nikada nije objavljeno gde je sahranjen.\nPostupak za rehabilitaciju Nedica iniciran 2008. godine, ali je rasprava pred sudskim vecem, kojoj prisustvuje i javnost, pocela u decembru 2015. godine.\nProtivnici tvrde da bi se Srbija rehabilitacijom saradnika okupatora stavila na stranu poraženih u ratu i obavila reviziju istorije, dok drugi smatraju da je Nedica ubio komunisticki režim i da je bez sudske odluke proglašen za kvislinga i ratnog zlocinca.\nNedic je bio predsednik srpske vlade u periodu okupacije.\nZemlju je napustio krajem 1945, ali je ubrzo uhapšen u Austriji i vracen u Jugoslaviju.\nNije mu sudeno, jer je 4. februara 1946. izvršio samoubistvo skocivši sa prozora istražnog zatvora.\nTeške optužbe iz "zvanicne istorije" na racun Nedica, medutim, dovedene su tokom aktuelnog procesa rehabilitacije više puta u pitanje.\nTokom iznošenja završnih reci ispred suda okupili su se Komunisti Srbije, a bilo je prisutno i desetak policajaca. Incidenata nije bilo.\nIzvor: MONDO/Lana StošićBr. slika: 2 1 / 2\nIzvor: MONDO/Lana StošićBr. slika: 2 2 / 2\nPostupak je iniciran 2008. godine, ali je rasprava pred sudskim vecem pocela 7. decembra 2015. godine.\nZahtev za rehabilitaciju podneli su Srpski liberalni savet, Udruženje politickih zatvorenika i žrtava komunistickog režima i porodica Nedic.\nNedic je bio predsednik srpske vlade u periodu okupacije, a posle rata mu nije sudeno, jer je 4. februara 1946. izvršio samoubistvo skokom kroz prozor istražnog zatvora.\nCovek bogate biografije, upitnih stavova i riskantnih odluka, doživeo je na kraju karijere sunovrat i propast.\nMiting i kontramitinzi zbog Nedica (FOTO)\nBorio se u Balkanskim ratovima i u Prvom svetskom ratu. U meduratnom peridu postaje nacelnik generalštaba i ministar vojske i mornarice. Smenjen je i penzionisan zbog svojih pronemackih stavova i bliskosti sa pokretom "Zbor" Dimitrija Ljotica.\nVraca se u službu pred Aprilski rat, u kom je komandovao Trecom grupom armija koja je imala zadatak da brani najvažniji deo fronta na granici prema Bugarskoj, ali nije pružila nikakav otpor.\nIstorija kaže da su ga nemacke okupacione vlasti postavile za predsednika marionetske "Vlade narodnog spasa" sa ciljem da lakše uguše ustanak u Srbiji.\n"Nedic do kraja lojalan nemackim snagama"\nNedic je, navodno, bio motivisan brigom za opstanak srpskog naroda u Hitlerovom novom poretku.\nŽeleo je da obezbedi utocište za Srbe koji su bili progonjeni u drugim delovima okupirane Jugoslavije, kao i da spreci pobedu komunista u ratu.\nNjegovoj vladi je, kako se smatralo, dato zaduženje za mnoge aktivosti u vezi sa holokaustom i progonom antifašista, kao što su registracija i hapšenje Jevreja i zajednicka kontrolu nad logorom Banjica.\nAko oprostimo Nedicu, možemo svim izdajnicima\nNedic je, prema istorijskim izvorima, bio fasciniran nemackim nacionalsocijalizmom i pokušao je da uredi Srbiju po ugledu na Treci rajh.\nSa oslobodenjem Srbije povukao se sa Nemcima u Austriju, pokušavajuci da organizuje otpor novoj komunistickoj Jugoslaviji. Posle nemackog poraza se predao zapadnim Saveznicima, koji su ga izrucili novim jugoslovenskim vlastima.\nMilan Nedic nikada nije bio osuden, niti je protiv njega podignuta optužnica.\nNavodno je u pritvoru 4. februara 1946 izvršio samoubistvo, a nikada nije objavljeno gde je sahranjen.\nSve o Milanu Nedicu:\nmilan nedić suđenje drugi svetski rat istorija rehabilitacija\n11.07.2018. / 20:07\nMilan Nedić i Dimitrije Lkotić heroji!!!\nZna se ko je bio pobednik u ratu, pametnom dosta a budale će uvek tražiti neko opravdanje...\n11.07.2018. / 19:50