Anketa: Na koji način vi zakopčavate brushalter? - Lepota i zdravlje\nAnketa: Na koji način vi zakopčavate brushalter?\nDanas vam dajemo odgovor na jedno veoma važno pitanje: Šta o vama govori način na koji zakopčavate brushalter? Ako ste odmah pomislili da se radi o trivijalnoj stvari i nikada niste obratili pažnju na ovaj ritual, verujte da način zakopčavanja brusa kao i odevanja itekako mnogo toga govori o vama, o vašem ponašanju kao i o načinu života.\nNačin na koji oblačite ovaj odevni predmet možda vam se čini kao rutina koju ste usvojili još u tinejdžerskim danima pa tu naviku niste promenili poslednjih nekoliko decenija. Ali i sami sigurno znate da je govor tela jedan od važnih segmenata u komunikaciji i ophođenju prema ljudima i stvarima koje nas okružuju, pa i ovaj mali, svakodnevni ritual, otkriće vam kakva ste ličnost zapravo.\nUčestvujte u ovoj zanimljivoj anketi a na sledećoj strani možete saznati šta znači način na koji zakopčavate brushalter…\nNosite klasičan brushalter i zakopčavate ga na leđima, nakon što ste navukli bretele\nVi ste osoba koja će rado podržati ljude u njihovim željama, naumima i ciljevima. Isto tako niste neko ko se slepo drži pravila i tradicije već ćete stvari uraditi na svoj način. Volite ljude, druželjubivi ste i otvoreni, pa vam kupovina grudnjaka ne predstavlja zadovoljstvo, već priliku da vreme provedete u šopingu družeći se sa prijateljicama. Vi ste devojka koja voli seksi veš i uvek ste spremni da drugaricama date najbolji mogući savet kako da dečka zavedu u krevetu.\nNosite klasičan brushalter koji zakopčate napred, a zatim ga rotirate pozadi\nVi ste žena koja voli da se oseća cenjeno i poštovano. Ispunjava vas da vas ljudi vide kao uspešnu poslovnu ženu, seksi mamu ili atraktivnu zavodnicu. Nemate “dlake na jeziku”, ponekad vam je jezik brži od pameti, ali iako mnogo pričate, volite da se smejete. Vaši outfiti često su različitih stilova, volite da izgledate drugačije i da se izdvajate iz mase. Kod kuće sigurno imate brushaltere svih mogućih boja i dezena i obožavate donji veš veselih, pastelnih boja.\nNosite brushalter koji se zakopčava napred\nVi ne gubite vreme, koristite svaku pruženu šansu da ostvarite sve svoje ciljeve i napredujete. Spontanost vam nije jača strana, pažnju posvećujete formalnostima i umete da budete veoma strogi u svojim zahtevima prema drugima, ali i prema sebi. Umete da se opustite i budete prijateljski nastrojeni, ali sa ljudima se uglavnom družite radi neke koristi. Takođe, volite luksuznu i skupu garderobu i nikada nećete trošiti novac na rasprodajama ili buvljacima. Vaš brushalter je uvek brendiran, skup i odabirom donjeg veša zavrtećete pamet svakom frajeru.\nPrvo zakopčavate brushalter na leđima, a zatim bretele navučete preko ramena\nVi ste veoma pažljivi i temeljni. Cilj vam je da svima udovoljite i da sve uradite na perfektan način. Ne volite mnogo da ste u centru pažnje, nikad nećete sebe stavljati u prvi plan. Ne volite da gubite vreme na trivijalne i bespotrebne stvari, pa je za vas kupovina donjeg veša nezanimljiva. Izabraćete odgovarajuću boju i veličinu bez celodnevnog isprobavanja, jer već unapred znate šta tačno želite.\nNesrećne u ljubavi: Ove poznate dame su ostavljene u najgorim momentima\nČokolada protiv starenja: Koža mlađa i do 10 godina?!


Interfrigo | Panasonic | Rashladni uredjaji - VRF - sistemi na gas ECOg\nPanasonic GHP- jedinstveno trigeneratorsko rešenje iz Japana\nPreuzmite katalog PANASONIC ECOg 2017/2018\nPreuzmite tehničku dokumentaciju i selekcioni software\nPanasonic predstavlja kompresione toplotne pumpe vazduh-vazduh i vazduh-voda sa pogonom na prirodni gas.\nPanasonic GHP (Gas Heat Pump) jedinstveno je rešenje u sistemima grejanja i klimatizacije.\nOvakvo rešenje, pored energetskih ušteda u odnosu na klasične sisteme, pruža mogućnost klimatizacije objekata koji ne poseduju dovoljnu raspoloživu električnu energiju a poseduju priključak na mrezu prirodnog gasa.\nGHP sistem odlikuje visok stepen energetske efikasnosti, mogućnost istovremenog rada sistema direktne ekspanzije (VRF) i sistema za proizvodnju tople i hladne vode, kao i mogućnost da proizvodi električnu energiju.\nTo znači da ova toplotna pumpa moze istovremeno biti priključena jednim delom na sistem direktne ekspanzije (VRF) a drugim delom na sistem sa toplom/hladnom vodom (fan coil aparati, klima komore itd.). ili samo na sistem direktne ekspanzije ili preko izmenjivača samo na sisteme sa vodom kao radnim fluidom.\nKao primarni energent za pokretanje pogonskog gasnog motora koristi se prirodni gas, pa jedinica omogućava vrlo brzo postizanje radnih parametara u režimu hlađenja ili grejanja.\nKorišćenjem otpadne toplote motora, GHP ne zahteva ciklus odleđivanja (defrost) te tako pruža 100% neprekidni rad grejanja i pri temperaturi spoljašnjeg vazduha od -20°C.\nU režimu hlađenja otpadna toplota motora koristi se za pripremu tople vode na 75°C, dok je u režimu grejanja otpadna toplota dostupna do temperature spoljašnjeg vazduha +7°C).\nPored toga jedinica je opremljena električnim generatorom snage 2kW (kogeneracija) i na takav način sistem grejanja i klimatizacije postaje nezavisan od napajanja električnom energijom.\nGHP sistemi se prirnenjuju u grejanju i klimatizaciji vise od 30 godina širom sveta\n1) Inverter plus proizvodi imaju bolje karakteristike od standardnih klimatizacionih uredjaja sa inverterom za preko 20%. To znači 20% manju potrošnju i 20% manji račun za električnu energije. Inverter plus ima A klasu u hlađenju i grejanju. 2) Econavi - Otkriva nivo aktivnosti ljudi i njihov položaj u prostoriji i podešava orjentaciju protoka vazduha tako da se postiže najveća udobnost i najveća ušteda. 3) Koristi se ekološki gas R410a\n4) Internetsko upravljanje omogućuje jednostavno i praktično daljinsko upravljanje uređajima za klimatizaciju sa bilo kojeg mesta upotrebom pametnog telefona Android , tableta ili kućnog računara preko Interneta. 5) Garancija na kompresor je 5 godina 6) Veoma jednostavno upravljanje BMS-om. Komunikacijski priključak u unutrašnjim jedinicama omogućava jednostavno povezivanje i upravljanje Panasonic-ovim toplotnim pumpama sa sistemom BMS.\n7) Funkcija samodijagnostike – jednostavno održavanje 8) Funkcija automatskog ponovnog pokretanja nakon nestanka električne energije 9) Odvlaživanje (unutrašnje jedinice) - Ova funkcija ostvaruje efikasno odvlaživanje u skladu sa temperaturom prostorije.\n10) Automatski rad ventilatora (unutrašnje jedinice) – Praktično mikroprocesorsko upravljanje automatski podešava brzinu ventilatora s obzirom na senzor u prostoriji i održava ugodan protok vazduha u celoj prostoriji. 11) Automatsko upravljanje usmerivača vazduha - Nakon prvog uključivanja unutrašnje jedinice, položaj usmerivača vazduha automatski se podešava u skladu sa postupkom hladjenja ili grejanja.


KVIZ: Znate li SVE rivale Srbije na Mundijalima? | Fudbal\nKVIZ: Znate li SVE rivale Srbije na Mundijalima? | Mondo Portal\nKVIZ: Znate li SVE rivale Srbije na Mundijalima? 47 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n05.12.2017. / 12:00\nIzvor mondo.rs 05.12.2017. / 12:00\nDo sada smo odigrali 43 meča na prvenstvima sveta u fudbalu, a narednog leta ćemo najmanje još tri susreta. Znate li koje sve zemlje su bile rivali Srbije na Mundijalima?\nPonovo se vraćamo na fudbal!\nŽreb za Svetsko prvenstvo 2018. godine je u "žiži javnosti" stoga smo ovoga puta u MONDO kvizu, koji je pred vama svakog drugog utorka, odlučili da testiramo vaše znanje iz ove oblasti...\nPitamo vas da li možete da se setite svih rivala reprezentacije Srbije (SCG, Jugoslavije, SFRJ...) na svim svetskim prvenstvima na kojima smo učestvovali od Urugvaja 1930. do Rusije 2018. godine?\nDo sada smo odigrali 43 meča, i najmanje ćemo 46 po isteku narednog leta, a priznavaćemo vam i odgovore bez Č, Ć, Š, Đ i Ž.\nNaredne nedelje vas čeka specijalno izdanje kviza u "vanrednom" terminu povodom "večitog derbija". Pratite MONDO!\nNeke reprezentacije se ponavljaju, a neke su tokom istorije promenile ime, stoga posebno pazite na ovaj detalj koji bi mogao da vas košta boljeg rezultata u kvizu. Na raspolaganju vam je tačno šest minuta, što bi trebalo da bude sasvim dovoljno.\nkviz mundijal mundijal 2018 Istorija mundijala Rusija 2018 orlovi reprezentacija reprezentacija srbije mundijal kviz\n29.03.2018. / 00:04\nSamo Paragvaj! 98%\n01.01.2018. / 12:51\n42/46 nije lose\n14.12.2017. / 00:33\nni na kraj pameti honduras s.irska skotska i eto jbg paragvaj


eKapija | (Ekonomist) Darko Botić, generalni direktor DDOR Novi Sad - Naša cena raste\nIzvor: Ekonomist magazin | Petak, 16.02.2007.| 23:20\n(Ekonomist) Darko Botić, generalni direktor DDOR Novi Sad - Naša cena raste\nVest da je 30. novembra 2006. odložena prodaja 80,12 odsto kapitala DDOR Novi Sad koja je bila predviđena za polovinu decembra, u javnosti je prošla i više nego nezapaženo. Generalni direktor ove poznate osiguravajuće kuće Darko Botić kaže u razgovoru za Ekonomist magazin da vest nije dobila na značaju, jer je samo pomeren rok za dostavljanje konačnih ponuda, orijentaciono za kraj marta 2007. „Tender je i dalje otvoren, svi učesnici su tu, baš kao i u decembru“, kaže Botić. Drugi kuriozitet vezan za ovu kompaniju jeste da je do smene rukovodstva došlo polovinom septembra 2006. godine. Darko Botić, koji je u DDOR-u već 32 godine, dobio je jedinstvenu priliku da u ovoj kompaniji prođe put od pripravnika do mesta generalnog direktora.\nDa li Vas je iznenadilo odlaganje privatizacije?\nDarko Botić: Na nama uopšte nije bilo da očekujemo ili ne očekujemo privatizaciju u decembru. Mi smo, kao menadžment kompanije, tokom čitavog prethodnog razdoblja bili usredsređeni na osnovni zadatak – prezentaciju performansi kompanije svim zainteresovanim kupcima na najbolji način. Mislim da smo u tome u potpunosti uspeli.\nKako se pripremate za nastavak privatizacije?\nD. Botić: U momentu kada se nije desila prodaja, mi smo normalno nastavili da radimo jer nam je počinjala poslovna 2007. godina. Težište i interes ovog menadžmenta bio je da uspešno završimo naš deo posla oko privatizacije. Kad smo to završili, krenuli smo da radimo one stvari koje se u svakom slučaju moraju raditi i koje su interesantne i za budućeg kupca, i za kompaniju, čak i da se ne prodaje. A to je pitanje naplate starih potraživanja koja su odlično naplaćena u četvrtom kvartalu 2006. Naplatili smo onoliko koliko smo naplatili za prethodnih devet meseci. Brojčano izraženo, to je oko 700 miliona dinara. Započinjali smo poslove oko obnove osiguranja. Drugo, pokušao sam sa mojim kolegama da dignem nivo poslovanja i atmosferu u kući. To je veoma teško u procesu privatizacije jer se ljudi plaše neizvesnosti. Bilo je tu i mojih nepopularnih mera. Recimo, radilo se do Nove godine zvanično devet sati dnevno, a ne osam. Takođe, uvodimo nove proizvode, pokušavamo da sprovedemo neke organizacione promene u cilju racionalizacije. Naime, iz razgovora sa stranim kompanijama koje su dolazile u DDOR, mogli smo da vidimo koje su nam prednosti i nedostaci. I one prednosti koje možemo sami i relativno brzo da sprovedemo u delo, mi to sad i radimo.\nDa li je odlaganjem privatizacije pala cena DDOR-u?\nD. Botić: Što se tiče same kompanije - sigurno nije pala. Postigli smo bolje poslovne rezultate nego prethodne godine, iščistili smo knjige, izvršili organizacione promene koje zapadne kompanije imaju itd. Mi smo odlaganje jako dobro iskoristili i koristimo ga i dalje. Drugo je pitanje da li su kompanije zbog odlaganja izgubile interes za privatizaciju DDOR-a, ali to je van naše moći i uticaja.\nSa druge strane, da li se odlaganjem povećava vrednost kompanije?\nD. Botić: Da, ja bih pre rekao da se povećava. Ako izuzmemo one druge elemente koji utiču na cenu, kao što su rejting države i stabilnost, sama kompanija je ovo vreme dobro iskoristila.\nHoćete li zbog odlaganja imati još neke nove obaveze prema potencijalnim kupcima?\nD. Botić: Agencija za osiguranje depozita je najavila da ćemo imati još jedan poseban „dataroom“ u koji treba da uđe završni račun za 2006. godinu i sve poslovne odluke koje su donete posle zatvaranja prethodnog „dataroom“-a. Ali, nećemo sve raditi iz početka, nego ćemo postojeći „dataroom“ dopuniti.\nDa li kupci moraju da rade novi „dju dilidžens“, tj. procenu vrednosti kompanije?\nD. Botić: Smatram da smo im pružili sve potrebne informacije, ali u osnovi to je odluka svakog kupca ponaosob. Koliko sam čuo, niko nije odustao od kupovine.\nKažete da ste radili na podizanju morala zaposlenih. Koliko ste energije i vremena izgubili? Jer, dok se vi bavite podizanjem morala, ostali na tržištu polako, ali sigurno grabe napred.\nD. Botić: To nije bilo gubljenje vremena, ni energije, pogotovo ne na uštrb prodaje osiguranja. Ovaj deo poslova se odvijao redovno. Moja želja za podizanjem morala bila je usmerena ka oslobađanju ljudi od loših emocija vezanih za neizvesnost i iščekivanje koje donosi proces privatizacije. Ali, po ovome što je urađeno u novembru, decembru i januaru mislim da je moral zaposlenih podignut i da su postignuti dobri poslovni rezultati.\nJeste li Vi, inače, bili pobornik teze da je DDOR trebalo prodati u decembru 2006. godine ili kasnije?\nD. Botić: Uporedite sa bankama, koliko je tamo bilo predviđeno da traje taj posao i koliko je bilo predviđeno da traje kod nas. Kod nas je dosadašnji posao priprema za privatizaciju trajao pet, šest meseci, a kod banaka po godinu dana. Inače, posao vezan za pravljenje preseka mnogo je komplikovaniji u osiguranju nego kod banaka. Postavljeni tajming za decembar je iziskivao abnormalne napore. Uzmite da treba 11 kompanija svaki dan da primite od ujutru do ponoći.\nKoliko je bilo kompanija koje su ozbiljno dolazile u DDOR?\nD. Botić: Osam kompanija. Među tih osam su i kuće lideri na evropskom tržištu osiguranja.\nKoja je cena koja se može dobiti za DDOR? Pola milijarde evra ili 250 miliona?\nD. Botić: Nezahvalno je da ja o tome pričam. Ali, zna se da se ne kupuje samo kompanija, već i učešće na tržištu i potencijalni regionalni razvoj. To su sve veliki igrači koji se, pretpostavljam, neće zaustaviti samo da kupe DDOR, nego možda procenjuju da ovde treba da bude regionalni centar.\nZašto je privatizacija pomerena okvirno za kraj marta?\nD. Botić: Nije ništa posebno novo ako konstatujemo da to ima veze sa aktuelnim političkim dešavanjima. Drugo, pretpostavljam da je i za te velike kompanije jako važno da znaju u kakvu zemlju ulaze i da su sigurno čekale da vide ishod izbora i orijentaciju nove vlade. Od toga sigurno zavisi i zainteresovanost za dalji tok prodaje i cena koju će ponuditi za DDOR.\nDakle, i u njihovom je interesu ovo odlaganje?\nD. Botić: Mislim da odlaganjem nisu ništa izgubili, već su dobili još vremena da sagledaju šta kupuju.Nisam stručnjak za pravljenje ponuda, ali uzmite da je zadnji podatak o DDOR-u skinut sa „dataroom“-a 27. novembra. Jedna ozbiljna kompanija treba sve te podatke da obradi, da njihovi bordovi odluče, a to nisu bordovi koji mogu da se sastanu za pet minuta i donesu odluku za sat vremena.\nŠta se dešava sa tržišnim udelom DDOR-a? Prvo tromesečje 2006. završili ste sa učešćem od 33 odsto. Na kraju trećeg kvartala imali ste udeo od 30,8 odsto. Dakle, vama pada učešće, dok Delti Đenerali polako, ali konstantno raste.\nD. Botić: Što se tiče tog opadajućeg trenda, naš portfelj je takav da u prvoj polovini godine imamo veće učešće nego u drugoj polovini godine. Ono što je reper jeste kraj godine, i očekujem da će u 2006. udeo biti kao 2005. godine, dakle oko 31 odsto.\nNezvanično se čuje da vam je udeo pao ispod tog procenta.\nD. Botić: Mislim da smo tu negde oko 30 odsto. To je dobar rezultat, ne samo zbog našeg ličnog angažovanja, već i zbog imidža firme koja se privatizuje u očima klijenta koji je ponekad u nedoumici. Sve firme koje su se privatizovale imale su mnogo slabije rezultate u godini kada se obavljala prodaja. Mi nemamo takvu posledicu.\nPrivatizacija je zasad pomerena za četiri meseca. Hoće li to prouzrokovati pad udela na tržištu baš zato što klijenti razmišljaju „šta će biti sa DDOR-om“?\nD. Botić: Ja to ne očekujem. Jer, krenuli smo ofanzivno u ovoj godini u obnovu osiguranja, izlazimo i sa novim paketima proizvodima.\nDa li će biti šok ako vam tržišni udeo padne ispod 30 odsto?\nD. Botić: Nije. Mi nismo izgubili dosad nijednog klijenta. Drugo, udeo na tržištu ne zavisi samo od nas kao kompanije, već se celo tržište osiguranja menja. Recimo, klijenti više vode računa o troškovima koji se daju za osiguranje. Imate velike i državne kompanije koje su vršile procenu svoje vrednosti, i koje su sada manje nego što su bile ranije. A mi radimo osiguranje njihove imovine na bazi tih poslednjih procena. Drugo, kompanije menjaju rizike: ne uzimaju sve, nego prave neku kombinaciju koja njima odgovara. To je rezultat promena razmišljanja klijenata. Sledeće, kod stranih kompanija, veliki je udeo fizičkih lica u osiguranju, što kod nas nije slučaj iz poznatih razloga. Ali, mi se pripremamo kroz nove proizvode da animiramo one koji razmišljaju o privatnom zdravstvenom osiguranju ili dobrovoljnom penzijskom, i tako popravimo našu strukturu portfelja na račun rasta u segmentu osiguranja fizičkih lica, malih i srednjih preduzeća itd.\nIma li DDOR kapital i znanje za uvođenje novih proizvoda?\nD. Botić: To je način kako mi možemo da izađemo na kraj sa stranim kompanijama koje su došle u Srbiju. Sigurno je da mi bolje znamo ovo tržište nego oni. To je sigurno, video sam iz razgovora sa njima.\nDakle, kažete, nosićete se sa konkurencijom. Šta su vaši aduti?\nD. Botić: Prvo, imamo brend u koji se veruje. Nemamo neisplaćenih šteta. Drugo, poznajemo tržište, ovde rade kvalifikovani ljudi. Treće, mi imamo nešto što je interesantno na zapadu, a to je začetak poslovanja bank-insurance. DDOR je vlasnik 19 odsto kapitala u Metals banci, sa kojom imamo ugovor o poslovno-tehničkoj saradnji. Mi koristimo njihovu mrežu, a po zakonu o bankama, banke će moći da prodaju osiguravajuće proizvode.\nKakvi su Vam poslovni rezultati za 2006?\nD. Botić: U 2005. godini smo imali 80 miliona dinara dobiti, sada očekujemo između 400 i 500 miliona dinara bruto dobiti. Što se tiče ostalih pokazatelja, još se radi završni račun. U odnosu na mogućnosti, uspeli smo dobro da naplatimo stara potraživanja i ona su ušla u vanredne prihode. Generalno, prethodna godina poslovno nam je bila bolja od 2005. godine. Takođe, u oblasti auto-osiguranja imamo gotovo pola miliona polisa obaveznog osiguranja, što u odnosu na 2005. godinu predstavlja povećanje od oko 20 odsto.\nŠta je još obeležilo prethodnu poslovnu godinu?\nD. Botić: Dobili smo dozvolu za privatni penzijski fond. U tom portfelju imamo 24.000 klijenata.\nDDOR je prijatno iznenađenje jer je vrlo brzo obezbedio portfolio menadžera za fond, što mnogo većim penzijskim kompanijama nije pošlo za rukom. Kako ste uspeli?\nD. Botić: Uvezli smo ga iz Slovenije.\nŠta planirate za tekuću godinu?\nD. Botić: Planiramo da učešće na tržištu neživotnih osiguranja zadržimo na 34 odsto. To je pod jedan. Mislim da u ovoj godini ne možemo očekivati rast učešće za taj segment poslovanja. Što se tiče životnih osiguranja, mislimo da moramo da povećamo učešće i na tome radimo. Što se tiče ukupnog učešća na tržištu, mislimo da se zadržimo na 31 odsto, eventualno da ga podignemo za jedan odsto. Naravno, očekujem ulazak ozbiljne kompanije u DDOR. Ali, ne u smislu iskustva na tržištu, već da će doneti nove pakete proizvoda koji mogu biti interesantni Srbiji. Nadam se da će budući kupac izazvati i taj psihološki efekat, da iza DDOR-a stoji ogromna kompanija. Što se brenda DDOR tiče, mislim da on treba da ostane jer je dugo i pažljivo građen.\nDokle ste stigli u pregovorima sa VMA o dodatnom zdravstvenom osiguranju?\nD. Botić: Taj posao je pri kraju. Ne mislim da je to posao koji može da se razvije preko noći, ali mi moramo da ulazimo na tržište sa paletom paketa za fizička lica. Koliko će to biti interesantno? Pošto smatramo da smo najsolidnija kuća u osiguranju koja sklapa ugovor sa najsolidnijom kućom u zdravstvu, onaj ko može sebi da priušti - kupiće taj paket osiguranja. Od proizvoda, još planiramo uvođenje nekoliko paketa za životna osiguranja. Životna osiguranja su nam bitna iz tri razloga. Prvo, želimo da popravimo strukturu portfelja na račun tog segmenta poslovanja. Drugo, do kraja godine po zakonu moramo da izdvojimo firmu za životno i neživotno osiguranje. Zato toj kompaniji za životno osiguranje treba da obezbedimo pristojan portfelj da bi mogla da radi.\nZa Vas, doduše i za prethodno rukovodsto, priča se da ste kadar G17 plus.\nD. Botić: Nisam član ni jedne stranke. Ta priča potiče samo iz saznanja da je ta stranka kontrolisala finansije u državi. A pošto i osiguranje spada u finansije, u svesti se to povezalo.\nJeste li u nezgodno vreme došli na mesto generalnog direktora?\nD. Botić: Više nosi izazova nego što je nezgodno. Za čoveka koji je potekao iz kompanije, naravno da je izazov da dođe na mesto generalnog direktora. Kad toliko dugo radiš u jednoj firmi, poznaješ sve segmente poslovanja i njihov razvoj, organizaciju i ljude, izazov je kad dođeš u poziciju da neke stvari uradiš onako kako ti misliš da bi trebalo, naravno u interesu i osiguranika i kompanije. Treći izazov je da ovu kompaniju uvedem u tu famoznu privatizaciju na jedan normalan i miran način, sa što manje turbulencija.\nVlasnička struktura DDOR-a (februar 2007)\nDruštveni kapital 43.87%, MA Publikum 9.96%, Maksima holding 9.73%, Fond za razvoj Srbije 6.25%, Mandat 6.24%, Beopublikum 4.06%, Ostali 19.88%.\n• AXA Grupa\n• KBC Grupa\n• VHV Grupa\n• Fondaria SAI\n• Wiener Staedtische\n• La Baloise\n• Češka pojistovna\nBEOPUBLIKUM, BROKERSKA KUĆA BEOGRAD\nZavarovalnica Triglav dd Ljubljana\nauto-osiguranje privatni penzijski fond


Sve usluge - Bright Finance Hub\nUsluga kompletnog računovodstva, poreza, obračuna plata i zatvaranja meseca\nMesec se zatvara, pristupa se projekciji troškova i dobija se izveštaj u vidu bilansa uspeha (P&L). Uz navedeni izveštaj dobija se i struktura troškova koje čine rashode u izveštaju.\nNamenjen je kompanijama na početku rasta, gde poslovanje ne nosi preveliku kompleksnost i diverzifikaciju. Donosiocima odluka koji žele da znaju mesečni rezultat na nivou kompanije i osnovnu strukturu troškova.\nKoji problem rešava?\nRešava problem nestrukturiranog računovodstva, netačnih osnovnih podataka i na jednostavan način daje pregled troškova i mesečne dobiti firme.\nKompanija dobija ažurno, precizno strukturirano računovodstvo i grubu mesečnu sliku o profitabilnosti kompanije uz pregled troškova. Bez kontrolinga nije moguće obezbediti maksimalnu preciznost u izveštajima, ali za manje kompanije ovo rešenje može dati dovoljno kvalitetnu sliku o poslovanju. Dodatno, dobijaju se tačni informativni izveštaji u vidu potraživanja i obaveza po kupcima i dobavljačima, kao i neplaćenim računima.\nŠta sve ovaj paket obuhvata?\nKupci i dobavljači Obračun zarada i naknada Zatvaranje meseca i struktura troškova Rad sa revizijom i poreskom upravom Krediti, lizing ugovori i pozajmice Osnovna sredstva Porezi 1 2 3 4 5 6 7 Soft Close\nUsaglašavanje stanja kupaca i dobavljača\nMesečni P&L izveštaj (bilans uspeha)\nMesečno praćenje i struktura knjiženih troškova\nLinearne projekcije troškova\nPriprema dokumentacije i komunikacija sa revizijom\nKomunikacija i saradnja sa poreskom upravom\nProvera svih priliva i odliva vezanih za pozajmice, kredite i lizinge.\nUnos ugovora i planova otplate\nKnjiženje glavnice, kamata i usaglašavanje sa bankom ili lizing kućom\nUsaglašavanje registra OS i glavne knjige\nObračun poreske i računovodstvene amortizacije\nObračun redovne zarade, bolovanja, trudničkog\nObračuni isplata godišnjeg odmora i drugih vanrednih isplata\nPlanning, analysis and controlling\nPored usluge iz prvog paketa, ovaj paket čini kompletna usluga kontrolinga, plana, analize i reportinga.\nProcesi u kompaniji se dubinski analiziraju i postavlja takav sistem kontrola koji za rezultat ima kvalitetne informacije i detaljne izveštaje, izradu plana i analizu svih odstupanja i anomalija.\nNamenjen je kompanijama koje žele da dobiju proverene, vrlo precizne i detaljne izveštaje o poslovanju, analize i izradu plana.\nGlavni problem koji rešava jesu neprecizna slika o performansama poslovanja i gubitak kontrole. Pored navedenog, sprečava rizike od pronevera, kao i poreskih rizika, usmerava fokus i resurse kompanije kroz planiranje.\nRezultat je uspostavljanje efikasne strukture koja pruža odličnu kontrolu nad poslovanjem, troškovima i rastom. Efikasnije korišćenje resursa, brže rešavanje potencijalnih problema i brži rast.\nKontrola poreskih prijava i dokumentacije Kontrola prodaje i nabavke Analize poslovanja i izveštavanje Plan Konsolidacija, cena koštanja, akruali i razgraničenja Kontrola planova otplate i drugih obaveza Parametrizacija i kontrola alokacije prihoda i rashoda 1 2 3 4 5 6 7 Planning, analysis and controlling\nKontrola ispravnosti i sveobuhvatnosti dokumentacije\nKontrola faktura koje ulaze u poreske prijave\nAnaliza fiksnih i varijabilnih troškova, prelomna tačka rentabilnosti\nAnaliza odstupanja u odnosu na plan\nAnaliza svih odstupanja i anomalija\nIzrada plana prodaje, proizvodnje, kadrova\nPlaniranje prihoda i rashoda\nEliminacije i konsolidacija poslovanja\nObračun stvarne cene koštanja\nRazgraničenja rashoda na odgovarajuće periode\nUnos i kontrola planova otplate.\nKontrola glavnice i kamate\nKontrola zajmova i zaduženosti\nRaspodela po mestima troška\nKontrola ugovora i cenovnika i fakturisanih usluga\nKlijenti u blokadi (crna lista)\nKontrola alokacije i informacija na fakturama\nOvaj paket je sveobuhvatan i odnosi se na usluge finansijskog direktora.\nNudimo usluge analize radnog kapitala i novčanih tokova, finansijsko modelovanje i komunikaciju sa poveriocima oko modela finansiranja poslovanja i upravljanja rizikom.\nPaket je namenjen kompanijama koje su već porasle i imaju realnu potrebu za finansijskom ekspertizom, pa žele da outsource-uju kompletne finansije, a nemaju potrebe ili resursa za internog finansijskog direktora i ceo tim finansija.\nPored svega navedenog u prethodnim paketima, ovaj paket rešava problem upravljanja obrtnim sredstvima, cash flow-om, naplatom potraživanja i finansijskim modelovanjem.\nOrganizacija finansija i neophodna ekspertiza u alokaciji resursa, efekat na radni kapital, investiciona analiza i finansijsko modelovanje.\nUpravljanje obrtnim kapitalom Odnosi sa poveriocima Proaktivno predlaganje koraka za unapređenje poslovanja Upravljanje rizicima Upravljanje investicijama Naplata potraživanja Finansijsko modelovanje 1 2 3 4 5 6 7 Chief Financial Officer\nOptimizacija neto obrtnih sredstava\nUpravljanje neto obrtnim sredstvima kroz best practice strategije u skladu sa ciljevima kompanije\nPlaniranje obrtnih sredstava kroz detaljan CF plan\nNa osnovu generalne slike performansi kompanije, predlozi za unapređenja i efikasnije poslovanje.\nDetaljna investiciona analiza sa diskontovanjem novčanih tokova, preračunom neto sadašnje vrednosti, interne stope povraćaja itd.\nScenario analiza, procena potencijalne kanibalizacije novčanih tokova.\nDefinisanje pretpostavki i glavnih ulaznih parametara za projekcije.\nSagledavanje rizika investicije\nInvesticiona analiza po bitnim parametrima (neto sadašnja vrednost, interna stopa povraćaja, diskontovani period povraćaja)\nAnaliza uticaja investicije na postojeće poslovanje\nSegmentacija kupaca po kategorijama\nPraćenje dospeća potraživanja, slanje ljubaznih podsetnika, pozivanje kupaca i dostavljanje neophodne dokumentacije i faktura ukoliko ima potrebe.\nPraćenje svih važnih racio pokazatelja.\nPriprema kreditnih fajlova, svih neophodnih objašnjenja, projekcija, biznis planova i prezentacija za poverioce.\nModelovanje strukture finansiranja kompanije, uticaja kamatnih stopa na profitabilnost, nivo zaduženosti i sve ostale relevantne pokazatelje.


Vučić kategoričan: Angela Merkel pred kraj mandata želi da pruži podršku Šmitu i Incku\nInfoPult авг 14, 2021, 11:44 пре подне\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić smatra da nema sumnje da njemački kancelar Angela Merkel pred kraj mandata želi da pruži podršku Kristijanu Šmitu i odlukama bivšeg visokog predstavnika Valentina Incka.\nVučić smatra da Merkelova time želi da pokaže svoju posvećenost rješavanju pitanja u BiH.\nPovodom optužbi dijela opozicije u Srbiji da je “promoter ratnih zločinaca i da će oni podržati “Tviter” i “Gugl” koji najavljuju uklanjanje sadržaja koji negiraju “genocid” Srebrenici, Vučić je negirao da je tako nešto rekao, ali je naglasio da će se uvijek zalagati za pravo na slobodu govora, izražavanja i drugačije mišljenje, a ne da se onima koji drugačije misle zabranjuje da to iskažu.\nŠto se tiče regionalnih inicijativa, Vučić je rekao da su SAD ideju “Otvorenog Balkana” od početka podržavale, za razliku od mnogih evropskih zemalja, te da im je zahvalan za podršku.\nGovoreći o prisustvu NATO na Kosovu i Metohiji, Vučić je rekao da je od povlačenja Rusa 2000. godine tamo prisutan samo NATO, ali da Srbiju brine jačanje onog što nazivaju “kosovskom vojskom”.\nOn se nada da će biti zadržan korektan odnos i profesionalni i politički sa generalnim sekretarom NATO Jensom Stoltenbergom.\nŠto se tiče njemačkog i američkog zalaganja da se 24 hektara zemlje vrati manastiru Dečani, Vučić je rekao da to što Priština i pored pritisaka zemlju ne vraća jasno govori kakvi su pritisci. -Oni koji ih `ljuljaju u toj kolevci` će nastaviti to da rade- rekao je Vučić, nakon što je obišao gradilište nove kovid bolnice na Mišeluku u Novom Sadu, koja će biti otvorena početkom septembra\nOZNAKE IZVEŠTAJLičnostiHronikaSrbijaPoznatiCrni Bombarder PortalPolitikaRepublika Srpska - Najnovije vijestiSrbija Najnovije VestiNajnovije Vijesti u BiHNajnovije HrvatskaAleksandar VučićNAJNOVIJE DANASNjemačkaAngela Merkel


Prva Decenija Telemach-a U BiH: “10 Godina Zajedno Gradimo Budućnost Bosne I Hercegovine” - Travnik\nPrva decenija Telemach-a u BiH: “10 godina zajedno gradimo budućnost Bosne i Hercegovine”\n“Već 10 godina smo tu. I za sve to vrijemepokrećenas ideja da svakoga dana budemo bolji, kako u servisima koje korisnicima pružamo kroz najbolju tehnologiju, tako i u podršci i posvećenosti zajednici i društvu čiji smo ponosni član…”,ovim riječima svoju prvu deceniju poslovanja u BiH opisuju u Telemach-u, vodećem domaćem provajderu digitalne i analogne kablovske televizije te interneta.\nZa prvih deset godina kompanije, bh. građani dobili su mogućnost da surfaju najbržim internetom i uživaju u najkvalitetnijem TV programu, u šta je Telemach uložio 341 milion KM i tako dokazao opredijeljenost ka stalnom rastu i razvoju.\nMreža Telemach-a spojila je 49 općina u BiH, a u domove korisnika stigla je najmodernija oprema – investicija vrijedna 140 miliona KM postavila je temelj revolucionizacije interneta, dolaska superiorne TV platforme koja je promijenila način gledanja televizije, kanala vrhunske rezolucije i hiljade filmskih i serijskih naslova.\nTelemach je kompanija koja širom BiH direktno zapošljava više od 650 ljudi, uz dodatnih preko 300 zaposlenika kod svojih kooperanata. Svi oni dio su porodice koja oživljava modernu tehnologiju, a posebna pažnja posvećena je svakom od članova te familije koji u izazovnim vremenima dobijaju punu podršku.\n„Telemach je domaća kompanija i uvijek smo bili oslonac zajednici u kojoj djelujemo, kako u teškim trenucima, poput onih za vrijeme poplava 2014. godine tako i u onim sretnijim, kada smo zajedno bodrili naše košarkaške Zmajeve. Biti dio zajednice znači biti konstantno prisutanzato sa Telemach-om danas slave i mnogobrojne organizacije, udruženja, kulturne manifestacije, festivali, bolnice, sportski klubovi, nacionalne reprezentacije, građani i pojedinci, kojima smo na različite načine pružili pomoć i podršku, u cilju izgradnje ugodnijeg života u lokalnoj zajednici. Posebno se izdvaja podrška Roditeljskoj kući u Sarajevu, Race for the Cure, Hackatonu, takmičenju mladih u poduzetništvu…Za naš 10. rođendanpružićemo Domovima za nezbrinutu djecu u Banja Luci i Zenici osnovne potrepštine i kutak za zabavu…Našim hrabrim vatrogascima u Zapadno-hercegovačkom kantonu, koji su pod kontinuiranim stresom na radnom mjestu, Telemach će pružiti oazu za opuštanjeu vidu digitalnog kutka. U istom tonu nastavljamo i u ostatku slavljeničke godine, implementacijom značajnog broja ovakvih projekata.“rekao je Admir Drinić, Generalni direktor kompanije Telemach.\nIz Telemach-a ističu kako će njihove investicije u rast i razvoj do kraja 2020. godine iznositi 27.3 miliona KMi vjeruju da će i šira zajednicaprepoznati njihovu predanost i volju da iz dana u dan u svemu budu bolji, kako za svoje korisnike i sugrađane, tako iza cijele zajednice.\nViše o prvoj deceniji Telemach-a u BiH saznajte OVDJE\nPreko 40 osoba iz Općine Travnik ušlo u uži krug za...\n(VIDEO) Kanal 6 / U ponedjeljak intervju sa načelnikom Kenanom Dautovićem\nPIJACA TRAVNIK / Vrućine ne umanjuju prodaju suhog mesa\nPredstavljanje “Gender” klupe u utorak u Travniku\n(FOTO) Radovi se privode kraju / Brojni benefiti za lokalno stanovništvo ali i turiste


Naučnici potvrdili: Muškarci su u ovim godinama najviše skloni prevari - infoPrijedor\nHome › Magazin › LJUBAV I SEX › Naučnici potvrdili: Muškarci su u ovim godinama najviše skloni prevari\nAko doživite da vas partner prevari, to je zaista strašno iskustvo. Zbog toga je razumljivo da puno ljudi pažljivo traži dokaze koji bi mogli da otkriju partnera.\nNaučnici su otkrili nešto što nam može pomoći. Naime, verovatnoća da nas partner prevari posebno je velika kad je u određenim godinama. Ko ima 39 godina – skloniji je preljubi – tvrde naučnici. Isto važi i za 29-godišnjake i 49-godišnjake. Naučnici objašnjavaju da su ljudi jako osetljivi i skloni ekstremnom ponašanju kad su pred okruglim rođendanom, te zaokružuju deceniju svog života.\nTu teoriju potkrepljuje čak šest istraživanja koja su sprovela dva naučnika sa univerziteta u Njujorku i Kaliforniji.\nAnalizirali su podatke sa brojnih platformi za dopisivanje, te su i sami ispitivali osobe raznih životnih dobi. U tim razgovorima su ispitanici govorili o starenju, te su razmišljali o smislu života. Obe teme vodile su ka povećanom riziku da počine preljubu, odnosno imaju aferu u “prelomnim” godinama života – i tako dođu do napetog preokreta ili novog smisla.\n‹ Dnevni horoskop za 21. jul\nSvaka peta žena se udaje za muškarca u kog nije zaljubljena, a situacija kod muškaraca je još gora ›\nDecember 13, 2019, 12:27 am


20.09.2017 13:26 | Radmila Đević\nFoča - Ginekološko-akušerskim odjeljenjem Univerzitetske bolnice u Foči ovih dana ori se plač novorođenčadi, što posebno služi na ponos osoblju ove klinike koje je profesionalnim radom zaslužilo povjerenje velikog broja pacijentkinja.\n- Beba i ja se osjećamo dobro. Porod je protekao kako treba, prezadovoljna sam tretmanom i stalnom brigom i prema meni i prema bebi - ističe Tabakovićeva.\n- Ovdje sam došla da se porodim, jer sam čula sve najbolje i uvjerila se u kvalitet usluga i ljubaznost osoblja. Svim trudnicama preporučila bih ovu ustanovu - kazala je Vukašinovićeva.\n- Naravno da je prioritet i profesionalno privesti trudnoću kraju, obaviti porođaj bez problema i dobiti zdravo novorođenče, ali isto tako je mnogo bitno da svakoj porodilji ostane taj čin rađanja u najljepšem mogućem sjećanju. Smatramo da je broj porodilja koje nam dolaze rezultat dobrog odnosa i povjerenja - kaže Lečićeva.\n- Porođaj je jedan od najradosnijih, ali i najstresnijih događaja u životu žene. Zbog toga je važno buduće majke upoznati i pripremiti za porod - objašnjava on.


Salmakis Resort & Spa | Bodrum | Turska avio | Lider Travel\nSalmakis Resort & Spa | Bodrum 4 zvezdice\nSalmakis Resort & Spa | Bodrum\nLokacija Salmakis Resort & Spa:\nHotel je udaljen 35 km od aerodroma i 1,5 km od centra Bodruma. Izgradjen je 1995. godine, renoviran 2008. godine. Zauzima povšinu od 22.000 m².\nHotel ima 186 standardnih soba, površine 28 m². Sve sobe su klimatizovane, imaju satelitski TV, mini bar, sef, telefon, fen i bežični internet. Sobe sa pogledom na more imaju balkon.\nGlavni restoran, a la carte restoran (riblji), 4 bara, spoljašnji bazen, unutrašnji bazen, dečiji bazen, teniski teren, stoni tenis, bilijar, pikado, odbojka na plaži, vaterpolo, aerobik, boćanje, animacija, fitnes centar, tursko kupatilo, sauna, djakuzi, masaža, dečiji klub (4-12 godina), čuvanje dece, doktor, pranje veša i hemijsko čišćenje.\nPreporuka za goste koji žele odmor u kvalitetnom hotelu blizu centra grada.


RTS :: Mali: Nikad bolji privredni ambijent u Beogradu\nEkonomija Mali: Nikad bolji privredni ambijent u Beogradu\nčetvrtak, 22. dec 2016, 08:24 -> 10:23\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali kaže za RTS da se u Beograd ulaže iz ušteda koje su napravljene i da će glavni grad i dalje ulagati u novogodišnju rasvetu jer to privlači turiste. Dodaje da se stvari u glavnom gradu kreću napred kao i u celoj Srbiji.\nSiniša Mali rekao je gostujući u Dnevniku RTS-a da privredni ambijent u Beogradu nikada nije bio bolji i da je u gradu registrovano 60.000 preduzeća.\n"Mi smo ove godine rešili da godišnji izveštaj o radu prezentujemo u fabrici 'Meita'. To je prva fabrika izgrađena na području Beograda za više od 10 godina i to je znak oporavka Beograda i naše zemlje", kaže gradonačelnik Beograda.\nDodaje da se stvari u glavnom gradu kreću napred kao i u celoj Srbiji.\n"U Beogradu imamo 500 gradilišta. Konsolidacija javnih finansija je osnov da bismo krenuli u investicije. Najvažnije je da kvalitet života građana Beograda bude viši i bolji. Za 30 odsto smo vratili stari dug bez zaduživanja i to su veliki pomaci u javnim finansijama", napominje Mali.\nKaže da naredne godine počinje izgradnja gondole koja će povezivati Kalemegdan sa Parkom prijateljstva.\n"Krećemo i sa rekonstrukcijom Sava centra i nastavljamo sa odgovornom socijalnom politikom", ističe Siniša Mali.\nŠto se tiče slučaja Savamala, gradinačelnik kaže da nema šta da doda.\n"Čekamo šta će nadležni organi da kažu, mi idemo dalje, ležemo i budimo se sa idejom da Beograd bude lepše mesto za život", kaže Mali.\nDodaje da će Beograd nastaviti iz godine u godinu da ulaže u novogodišnju rasvetu jer to privlači turiste.\n"Sve što ulažemo, ulažemo iz ušteda koje smo napravili. Ne uzimamo nove kredite i od onoga što uštedimo to ulažemo u sređivanje grada, kupovinu novih autobusa, izgradnju vrtića", objašnjava Mali.\nKaže da je za sledeću godinu planirana izgradnja šest podzemnih garaža koje će doprineti rešavanju problema parkiranja na ulicama.\n(četvrtak, 22. dec 2016, 11:01) - Milan [neregistrovani]\nSve što ulažemo, ulažemo od Vaših plata i penzija koje smo skresali!\n(četvrtak, 22. dec 2016, 09:35) - Da nam grad bude čist! [neregistrovani]\nMoja primedba je na čistoću grada, grad nam je mnogo prljav, službe čiste uži centar i to nekvalitetno, čim se krene neki kilometar dalje, smeće je na sve strane. Mediji treba da motivišu ljude da ne prljaju a službe da čiste. Ko ne veruje neka pogleda malo bolje ulice, parkinge i zelene površine. U poslednje vreme primećujem pojavu da mnogo ljudi vrši nuždu na javnom mestu, više nego kućni ljubimci, učinite nešto.


Nova članica Asseco grupe – Personal magazin\nAsseco Poland je sklopila ugovor o preuzimanju 55% akcija vodeće španske IT kompanije – RAXON Informatica čije je sedište u Madridu. RAXON Informatica je lider RAXON grupe koja je fokusirana…\nAsseco Poland je sklopila ugovor o preuzimanju 55% akcija vodeće španske IT kompanije – RAXON Informatica čije je sedište u Madridu. RAXON Informatica je lider RAXON grupe koja je fokusirana na integraciju tehnoloških rešenja kao što su: infrastrukturni inženjering, sistemi, “network and security”, “human resources”… Neki od klijenata kompanije RAXON Informatica su: Telefonica Hewlett Packard, Ericsson, Hyatt Corporation, Banko Santander Central Hispano, Pfizer, Benesto – Banco Espanol de Credito, Bank of America, Dell, Toyota, Vodafone.\nKupovinom kompanije RAXON Informatica započeta je izgradnja snažne kapitalne grupe na prostoru jugozapadne Evrope. Asseco South Western Europe biće prisutan u Španiji, Portugaliji, Francuskoj i Italiji. Budući predsednik Asseco SWE, Jose Antonio Pinilla, izjavio je: „Prednosti formiranja ovakve grupacije su veoma jasno izražene kroz sinergiju i povećanje mogućnosti, ovo je „win-win“ situacija za obe strane pošto se naši proizvodi, usluge i poslovne strategije upotpunjuju do savršenstva.\nMožemo da produbimo odnose sa našim klijentima čitavim nizom novih rešenja sa visokom „dodatom vrednošću“ koja mogu učiniti poslovne prilike veoma interesantnim“. Trenutno, glavni ciljevi novog holdinga su: doprineti porastu rangiranja Asseco-a među prvih 10 ICT kompanija u Evropi i konsolidovanje pozicije u jugozapadnoj Evropi.\nNova članica Asseco grupe was last modified: April 22nd, 2009 by Redakcija


OVAJ GRAD POSTAJE NOVO ŽARIŠTE KORONE U SRBIJI: Doktor otkrio - Bez maski se guraju u redovima i ne drže distancu | Novosti.RS\n- Ovaj broj definitivno pokazuje da se korona širi. Što se tiče kovid ambulante, rade 3 lekara i prošle nedelje bio je najveći broj pregleda, i do 35. Sada se on kreće od 25 do 30, a u četvrtak je zabeleženo 20 - kazao je lekar.\nOn napominje da se ništa značajno nije dogodilo da dođe do pogoršanja situacije.\nAleksinac Korona virus korona virus u Srbiji virurs korona


Oralna higijena | | Page 5\nHome / ZANIMLJIVOSTI / Oralna higijena (page 5)\n19/06/2017\t0 5007 Views\n02/06/2017\t0 3023 Views\n26/04/2017\t0 3404 Views\n10/04/2017\t0 2623 Views\nIako kafa spada među supstance koje su najviše istraživane i o kojima se najviše pisalo, ta istraživanja nisu konkretno pokazala da li kafa ima pozitivne ili negativne efekte na zdravlje. Južnokorejsko istraživanje je došlo do rezultata da kad muške osobe ...\nOvih 12 stvari zubar zna o vama čim otvorite usta!\n03/04/2017\t0 5571 Views\nI dok su vama karijes i naslage na zubima glavna preokupacija kada odlazite na redovnu kontrolu kod zubara, vaš stomatolog vidi čak 12 stvari pored toga, koje uopšte nemaju veze sa zubima! Usta su prozor u čitavo tijelo. Često bolesti ...\n29/03/2017\t0 2977 Views\nGeneralno pravilo je da stomatologa treba posjećivati svakih šest mjeseci, a pacijenti sa slabom dentalnom higijenom, već postojećim problemima i lošim genetskim faktorima i češće. Ali brz životni tempo i fobija od zubara mogu da dovedu do toga da pacijenti ...\n22/03/2017\t0 1671 Views\nLoš zadah škodi svim oblicima međuljudske interakcije. Izraz “licem u lice” poprima posve drukčije značenje ako neko od sudionika ima neugodan zadah, zvan još i halitoza. Mnogi “vlasnici” neugodnog zadaha nisu ga svjesni, ili samo osjećaju neugodan ukus u ustima, ...\n19/03/2017\t0 2508 Views\nPet je faktora u kojima genetika ima velik uticaj na kvarenje zuba. Naučnici navode kako na zdravlje naših zubi podjednako utiču i genetika i dentalna higijena. Mary L. Marazita, direktorica pitsburškog Sveučilišta za dentalnu medicinu, navodi kako genetika ima 60 postotni uticaj ...\n06/03/2017\t0 1839 Views\n01/03/2017\t0 2246 Views\nKako biste pravilno održavali oralnu higijenu, donosimo vam nekoliko veoma korisnih savjeta: Redovno pranje zuba, minimalno dva puta na dan po 2-3 minute. Četkanje zuba od 30 sekundi dva puta na dan neće očistiti sav plak i spriječiti nastanak zubnog kamenca. ...\n14/11/2016\t0 2440 Views\nStres je nezaobilazna pojava u našoj svakodnevnici. Posao, porodica, nedostatak novca, svuda oko nas problemi koji mogu da dovedu do povišenja krvnog pritiska, depresije i drugih oboljenja za koja je dokazano da su povezana sa stresom. Međutim, stres utiče i ...\n11/11/2016\t0 1866 Views\nMnogim mališanima se dešava da tokom pranja zuba progutaju malo paste. Kada se to ponekad desi, nije opasno, ali pretjerivanja u tome itekako može biti. U skladu sa tim savjetuje se da djeca uzrasta do dvije godine za pranje zuba ...\n09/11/2016\t0 1419 Views\nDobra oralna higijena, koja podrazumijeva četkanje zuba najmanje dva puta dnevno, redovne stomatološke preglede i čuvanje zdravlja desni, može nas zaštititi od nekih drugih bolesti koje ne bismo povezali sa zubima, na primjer sa hroničnim reumatoidnim artritisom! Prva tri mjeseca ...\n26/10/2016\t0 6099 Views\nFluoroza zuba ,ili poznatije kao šareni zubi, je endemska pojava, a javlja se u mjestima u kojima voda za piće sadrži preko 1,5— 2,0 mgF/1. Izraz je hroničnog, toksičnog djelovanja fluora na zube u razvoju . Eager je 1901. godine ...\nKoristite previše paste za zube ?\n21/10/2016\t0 1082 Views\nČesto perete zube i vodite računa o oralnoj higijeni? To je sjajno! Samo jednu stvar bi trebalo da znate Koristite previše paste za zube, sigurno. Na svim snimcima, reklamama, pakovanjima vidimo pastu za zube koja prekriva cijelu površinu četkice i mislimo ...


Isplatne linije klasičnih i video slotova, njihova funkcija i primena\nTutorijal Online Casino\n8 meseci ago 15 232\nU tutorijalu o simbolima slotova rekli smo da je osnovna građa svakog slota simbol, međutim, da bi simboli mogli da funkcionišu i prave dobitne kombinacije, mora postojati neki sistem, zar ne? Iako postoje slotovi koji ih ne poseduju, isplatne linije su veoma važan deo svakog slota. Od klasičnih do video slotova, to je, zapravo, ono što vama donosi dobitke. O tome šta su isplatne linije, kako funkcionišu i njihovim vrstama pročitajte u današnjem tutorijalu Isplatne linije slotova, njihova funkicija i primena.\nUpoznajte se sa sastavnim delom slotova – isplatne linije\nBroj isplatnih linija je u svakoj igri jedan od najbitnijih činilaca. Jednostavno, što više isplatnih linija jedan slot poseduje, veće su šanse za dobitak. Posebno ako su dobici simbola na isplatnoj liniji veći, uz veći broj isplatnih linija, dobra zarada je zagarantovana. Ali, vratimo se na početak. Šta je to isplatna linija?\nIsplatne linije slota, bilo ih 2 ili 102, predstavljaju, uslovno rečeno, putanju kojom simboli treba da se kreću da bi ostvarili dobitnu kombinaciju. Samo zamislite linije koje se kreću od simbola do simbola i biće vam jasno. Zapravo, ne morate zamišljati, pogledajte u sledećem primeru koji sadrži tri isplatne linije, jasno izražene različitim bojama:\nIsplatne linije; slot Book of Ra\nIsplatne linije u jednom ili dva smera\nOvo je primer kod kojeg se dobici isplaćuju sleva udesno, znači, od prvog rila sa leve strane do poslednjeg rila sa desne strane. Ovo je klasičan primer isplate slotova koji najčešće srećemo. Međutim, postoje i slotovi čije isplatne linije daju dobitke u oba smera, čime se, zapravo, i uvećavaju. Na primeru slota Wild Weather provajdera Tom Horn možemo videti da se početni broj od 8 isplatnih linija povećao na 16. Samim tim su i šanse za dobitak porasle. To možete pročitati ispod kombinacija za isplatu:\nIsplatne linije sa dobicima u oba smera; slot Wild Weather\nMeđutim, postoje i slotovi u kojima simboli nisu uslovljeni stvaranjem dobitne kombinacije ni sa jedne strane. Obično je dovoljno da se simboli nađu bilo gde na rilovima da bi dobitna kombinacija bila ostvarena. Ovo nije tako čest primer, zato je bolje da proverite u opcijama slota da ne bi došlo do zabune.\nFiksne ili isplatne linije koje možete podešavati sami\nBitno je napomenuti da se ne podrazumeva igranje na svim isplatnim linijama. Naravno, kod nekih slotova je normalno da sve isplatne linije učestvuju u igri, međutim, postoje i drugačiji slotovi. To su slotovi kod kojih imate mogućnost da sami podešavate broj isplatnih linija, što može biti odlična stvar ukoliko ste tu samo radi rekreacije. Međutim, ukoliko slot igrate da biste ostvarili dobitak, bolje je igrati na svim isplatnim linijama i tako uvećati svoju šansu.\nDa biste proverili da li su isplatne linije fiksne ili njihov broj možete menjati, potražite u meniju ili na kontrolnoj tabli, gde je obično prikazano ukoliko je broj linija podležan promeni. Na sledećem primeru pogledajte kako bi to trebalo da izgleda:\nSlotovi sa mogućnošću izbora isplatnih linija; slot Book of Maya\nPravolinijske, cik-cak, horizontalne ili vertikalne\nIsplatne linije mogu doći u više varijanata. Od onih koje idu pravolinijskom putanjom do onih koje idu u cik-cak. Ima i onih koje idu horizontalno, do onih koje idu vertikalno ili dijagonalno. Kako god bilo, bitno je da se simboli povežu na isplatnoj liniji da bi dobitak bio ostvaren.\nVrste isplatnih linija; slot Lucky Lady’s Charm Deluxe\nTakođe, slotovi često dolaze sa isplatnim linijama koje isplaćuju samo najveći dobitak po liniji ukoliko ih ima više. Međutim, dobici na više linija u isto vreme su mogući, te to ne bi trebalo da predstavlja prepreku do veće sume novca. U ovo i u raspored isplatnih linija u slotu možete se uveriti takođe u meniju slota gde su šeme linija jasno prikazane.\nJasno prikazane šeme isplatnih linija; slot Maya’s Treasure\nisplatne linije, klasični slotovi, online casino, Online Casino Bonus, paylines, slot, slotovi, video slotovi\n15 Replies to “Isplatne linije klasičnih i video slotova, njihova funkcija i primena”\nNapokon objasnjenje za sve moje dobitke\n02/09/2020 at 20:38\tReply\nPa to svi znaju koji igraju treba da se zna\n03/09/2020 at 11:42\tReply\nOvo mi bas znaci, dobio sam najkorisnije informacije. Hvala vam!\n02/09/2020 at 20:39\tReply\nTakođe i ja nisam znala da je to tako\n03/09/2020 at 11:41\tReply\nznam ih napamet, kada bih i tako znao nesto sto mi vise treba u zivotu 🙂\n03/09/2020 at 01:28\tReply\nSvaka čast, ja još ne mogu da zapamtim sve\n03/09/2020 at 11:40\tReply\nNema ljubitelja slotova , a da ne zna kako se racunaju linije\n03/09/2020 at 07:49\tReply\nJeste ja ih sve napamet znam\nOva statistika mi je dosta trebala. Hvala vam\nNaprosto sjajno! Hvala vam na ovim informacijama\nHvala vam na korisnim informacijama\n05/09/2020 at 19:27\tReply\nSjajno! Mnogo mi pomazate iz dana u dan\n05/09/2020 at 19:28\tReply\nSuper informacije ovo mnogo pomaze\n07/09/2020 at 12:35\tReply\nOva objasnjenja sam trazio vec neko vreme. Hvala\n03/10/2020 at 16:28\tReply\nZa osobe koje su tek pocele ovime da se igraju zaista mnogo znaci lepo objasnjenje 🙂\n08/10/2020 at 13:30\tReply


Novinar iz Norveške donirao pomoć Crvenom krstu Budva - Crveni Krst\nNovinar iz Norveške donirao pomoć Crvenom krstu Budva\nDanas, 20. oktobra 2017. godine, je norveški novinar Mark Ervim Fuhrmann, posjetio Crveni krst Budva i donirao ovoj organizaciji 1000 eura.\nGospodin Fuhrmann je samohrani roditelj troje djece, koji obilazi gradove u kojima pronalazi ljude koji pomažu drugima i koje naziva "tihim herojima". U Crnoj Gori je heroj Crveni krst, tj. njegovi volonteri. Od ukupne donacije, 700 eura je opredijeljeno za program Brige o starijima, jer je, po mišljenju donatora iz Norveške, ova kategorija zapostavljena, dok će preostalih 300 eura biti iskorišćeno za aktivnosti koje sprovode mladi.\nDo sad je posjetio 10 gradova, a krenuo je kanuom iz Norveške, pa preko Švedske, Holandije, Njemačke, Francuske stigao do Đenove i spustio se rijekom Po do Jadranskog mora. Obišao je hrvatsku obalu i stigao do Budve, odakle nastavlja put ka Tirani.\nKratko zadržavanje u Budvi je iskoristio da ispuni svoju humanu misiju i kratko porazgovara sa volonterima Crvenog krsta. Tom prilikom je objasnio da se njegova misija sastoji u tome da "natjera" ljude da budu ljubazni jedni prema drugima. "Namjera mi je da motivišem druge ljude da urade male stvari, ali na lijep način"-zaključio je Fuhrmann.\nMore in this category: « Podjela novogodišnjih paketića mališanima iz Budve\nRed Cross of Capital city - Podgorica\nHomeBudvaNovinar iz Norveške donirao pomoć Crvenom krstu Budva Top of Page


Ne za profit: zašto je demokratiji potrebna humanistika « Pavle Bašić 帕夫莱·巴希奇\nObrazovanje je proces kojim se mišljenje oslobađa iz duše, ujedinjuje sa spoljašnjim stvarima, reflektuje se i tako postaje svesno njihove stvarnosti i oblika, piše uticajna američka akademičarka Marta Nusbaum.\nDok koristi materijalna dobra, čovek mora da bude pažljiv da se zaštiti od njihove tiranije. Ako je dovoljno slab da mora da se smanji kako bi se smestio pod njihov pokrivač, onda se to pretvara u proces postepenog samoubistva putem smanjivanja duše. Rabindranat Tagore, indijski edukator, 1917.\n– U jesen 2006, komisija za budućnost visokog obrazovanja, pri ministarstvu za obrazovanje, na čelu sa sekretarkom za obrazovanje Margaret Spelings, objavila je svoj izveštaj o stanju visokog obrazovanja u naciji: Test vođstva: mapiranje budućnosti visokog obrazovanja SAD. Ovaj izveštaj je sadržao vrednu kritiku nejednake dostupnosti visokog obrazovanja. Kada se tiče materije, međutim, on se bavio isključivo prepoznatim nedostacima u nauci, tehnologiji i inženjerstvu – ne osnovnim naučnim istraživanjem u ovim oblastima, već samo visoko primenjenim znanjem, znanjem koje može brzo da generiše strategije za proizvodnju profita. Humanističke discipline, umetnosti i kritičko mišljenje bili su praktično odsutni. Izostavljajući ih, izveštaj je snažno sugerisao da bi bilo sasvim u redu ako bi se ovim sposobnostima dopustilo da odumru u interesu korisnijih disciplina.\nOve sposobnosti se vezuju za humanističke nauke i umetnosti: sposobnost kritičkog mišljenja; sposobnost da se prevaziđe lokalpatriotizam i da se svetskim problemima priđe kao „građanin sveta“; i, konačno, sposobnost da se sa saosećajnošću zamisle nedaće druge osobe.\nKada se obavljaju na najbolji mogući način, ove druge discipline su prožete onim što možemo nazvati duhom humanističkih nauka: radoznalom kritičkom mišlju, odvažnom imaginacijom, saosećajnim razumevanjem različitih vrsta ljudskog iskustva i razumevanjem kompleksnosti sveta u kome živimo. Naučno obrazovanje se poslednjih godina, s pravom, fokusiralo na obrazovanje sposobnosti za kritičko mišljenje, logičku analizu i imaginaciju. Kada se pravilno bavimo njome, nauka je prijatelj humanističkih nauka, a ne njihov neprijatelj. Iako dobro naučno obrazovanje nije moja tema, prateća studija na tu temu bi bila vredna dopuna mom fokusu na humanističke nauke.\nObrazovanje ne služi samo građanstvu. Ono sprema ljude za zaposlenje i, još bitnije, za vođenje smislenih života. Još jedna cela knjiga bi mogla biti napisana o ulozi umetnosti i humanističkih nauka u unapređenju ovih ciljeva. Sve moderne demokratije, međutim, jesu društva u kojima su smisao i krajnji ciljevi ljudskog života teme razložnih neslaganja među građanima koji drže mnoštvo različitih religijskih i sekularnih gledišta, i ti građani se sasvim prirodno neće slagati oko toga kako različite vrste humanističkog obrazovanja služe njihovim pojedinačnim ciljevima. Ali možemo da se složimo da mladi ljudi širom sveta, u bilo kojoj naciji koja je dovoljno srećna da bude demokratska, moraju da odrastu i učestvuju u obliku vladavine u kome se ljudi informišu o bitnim pitanjima o kojima će odlučivati kao glasači, a ponekad i kao izabrani ili postavljeni službenici. Svaka moderna demokratija je takođe društvo u kome se ljudi veoma razlikuju po mnogim parametrima, uključujući religiju, etnicitet, bogatstvo i klasu, telesna oštećenja, pol, i seksualnost, i u kome svi glasači čine izbore koji imaju velikog uticaja na živote ljudi koji se razlikuju od njih. Jedan način za procenu bilo kog obrazovnog plana je to da se zapitamo koliko dobro on priprema mlade ljude za život u obliku društvene i političke organizacije koja ima ove osobine. Bez podrške prikladno obrazovanih građana, nijedna demokratija ne može da ostane stabilna.\nCilj nacije, prema ovom modelu razvoja, treba da bude ekonomski rast. Nisu bitne raspodela i društvena jednakost, nisu bitni preduslovi stabilne demokratije, nije bitan kvalitet rasnih i rodnih odnosa, nije bitno unapređenje drugih aspekata kvaliteta života ljudskog bića koji nisu u čvrstoj vezi sa ekonomskim rastom. (Empirijska istraživanja su do sada pokazala da su politička sloboda, zdravstveni i obrazovni sistem slabo povezani sa ekonomskim rastom.) Na primeru Južne Afrike (Južnoafričke republike), koja je za vreme aparthejda redovno dospevala na vrh lista razvojnih indeksa, vidi se šta je u ovom modelu izostavljeno. Bilo je puno bogatstva u staroj Južnoj Africi, i stari model razvoja je nagrađivao to dostignuće (ili sreću), zanemarujući zapanjujuće nejednakosti, brutalnost režima aparthejda, i nedostatke zdravstvenog i obrazovnog sistema koji su sve to pratili.\nZagovornici starog modela ponekad vole da tvrde da će težnja za ekonomskim rastom sama po sebi doneti druge dobre stvari koje sam pomenula: zdravstvo, obrazovanje, smanjenje društvenih i ekonomskih nejednakosti. Međutim, do sada, ispitujući rezultate raznih eksperimenata, utvrdili smo da stari model u stvari ne daje obećane rezultate. Dostignuća u zdravstvu i obrazovanju, na primer, u slaboj su vezi sa ekonomskim rastom. Niti pak političke slobode prate rast, kao što možemo videti na primeru zadivljujućeg uspeha Kine. Dakle, postizanje ekonomskog rasta ne znači postizanje demokratije. Niti znači proizvodnju zdrave, angažovane, obrazovane populacije u kojoj su mogućnosti za dobar život dostupne svim društvenim klasama. A opet, i danas su svi zaljubljeni u ekonomski rast, a trend ide, ako ga uopšte možemo pratiti, prema sve većem oslanjanju na ono što nazivam „starom paradigmom“, a ne prema kompleksnijim procenama onoga što bi društva trebalo da pokušaju da ostvare za svoj narod.\nOvi pogubni trendovi su nedavno bili osporeni u obema nacijama na koje sam se fokusirala. Birajući Obaminu administraciju, američki glasači su izabrali grupu koja je predana većoj jednakosti u oblasti zdravstvene zaštite, i koja, uopšte uzev, posvećuje više pažnje pitanjima jednakih mogućnosti. U Indiji, prošlog maja, glasači su u iznenađujućem obrtu efektivnu većinu dali Kongresnoj stranci, koja je povezala umerene ekonomske reforme sa snažnom posvećenošću seoskoj sirotinji. Ni u jednoj od ove dve nacije, međutim, mere nisu dovoljno preispitane tako da se uzme u obzir jasna predstava o ljudskom razvoju. Stoga nije jasno da li je bilo koja od dve nacije zaista prihvatila paradigmu ljudskog razvitka, nasuprot paradigmi koja je orijentisana ka rastu i samo prilagođena da uzme u obzir i raspodelu.\nObe nacije, međutim, imaju pisane ustave, i u obe, ustav štiti skup fundamentalnih prava od većinskih hirova, prava koja ne mogu biti ukinuta čak ni zarad postizanja velike ekonomske dobiti. Obe nacije štite niz političkih i građanskih prava, i obe svim građanima garantuju jednaku zaštitu zakona bez obzira na rasu, pol ili religiju. Indijska lista, duža od liste Sjedinjenih Američkih Država, takođe uključuje i besplatno obavezno osnovno i srednje obrazovanje, i pravo na slobodu od očajnih uslova života (život u skladu sa ljudskim dostojanstvom). Iako federalni Ustav SAD-a ne garantuje pravo na obrazovanje, brojni ustavi saveznih država to čine, a u mnogima od njih postoje i druge odredbe socijalne zaštite. U načelu, imamo pravo da zaključimo da su i SAD i Indija odbacile ideju da je pravi put za naciju jednostavno stremljenje ka dostizanju maksimuma ekonomskog rasta. Stoga je još čudnije što se ljudi na čelu institucija zaduženih za obrazovanje u obe nacije i dalje ponašaju kao da je jedini cilj obrazovanja ekonomski rast.\nRabindranat Tagore i Albert Ajnštajn\nIstorija, kao što rekoh, može biti od suštinske važnosti. Ali edukatori za ekonomski rast neće želeti studije istorije koje se bave nepravdama vezanim za klasu, kastu, rod i etnoreligijsku pripadnost, jer bi one proizvele kritičko mišljenje o sadašnjosti. Niti će takvi edukatori želeti bilo kakva ozbiljna razmatranja uspona nacionalizma, štete počinjene u ime nacionalističkih ideala, ili načina na koji moralna imaginacija neretko postaje umrtvljena pod uticajem tehničkog savršenstva – što su sve teme koje sa razornim pesimizmom razrađuje Rabindranat Tagore u Nacionalizmu, predavanjima koja je održao tokom Prvog svetskog rata, a koja se danas u Indiji ignorišu, uprkos univerzalnoj slavi koju Tagore uživa kao dobitnik Nobelove nagrade. Dakle verzija istorije koja će biti ponuđena predstavljaće nacionalnu ambiciju, naročito ambiciju za bogatstvom kao velikim dobrom, i umanjivaće značaj siromaštva i globalne odgovornosti. I opet je lako naći primere iz stvarnog života za takvu vrstu obrazovanja.\nI savremene teme koje se tiču razvoja takođe su bile predstavljene sa naglaskom na vrhunski značaj ekonomskog rasta i relativnu beznačajnost jednakosti u raspodeli dobara. Učenicima se govorilo da je bitna situacija prosečne osobe (a ne, na primer, onih na dnu društvene lestvice). I oni su čak ohrabrivani da misle o sebi kao o delu velikog kolektiva koji napreduje, a ne kao o ljudima ponaosob sa posebnim pravima: „U društvenom razvoju, pojedinac izvlači korist samo kao kolektivno biće.“ Ta kontroverzna norma (koja sugeriše da, ako naciji ide dobro, i vama u stvari ide dobro, čak i ako ste ekstremno siromašni i ako vam nedostaju neka osnovna dobra) predstavlja se učenicima kao činjenica koju oni moraju da upamte i papagajski ponavljaju na obaveznim nacionalnim ispitima.\nA Test of Leadership: Charting the Future of U. S. Higher Education, dostupan onlajn. Vredan kontraizveštaj je College Learning for the New Global Century, koji je izdao National Leadership Council for Liberal Education and America’s Promise (LEAP), grupa koju je osnovalo Udruženje američkih koledža i univerziteta (Washington, DC, 2007), sa čijim se preporukama uglavnom slažem (što je očekivano, pošto sam učestvovala u njegovoj izradi). ↑\nPrvi put sam istraživala ove sposobnosti u Citizens of the World: A Classical Defense of Reform in Liberal Education (Cambridge, MA: Harvard UniversityPress, 1997). Ta knjiga se bavila samo razvojem visokog obrazovanja u SAD, i obaveznim opštim delom višeg obrazovanja. ↑\nJedan značajan projekat koji se fokusira na ove sastojke u osnovnom naučnom obrazovanju je Project Kaleidoscope, http://www.pkal.org. ↑\nO obrazovanju i ispunjenim životima, vidi Harry Brighouse, On Education (New York: Routledge, 2006); The LEAP report (napomena 1); i sa tim u vezi diskusiju o obrazovanju u Kwame Anthony Appiah, The Ethics of Identity (Princeton: Princeton University Press, 2005). ↑\nTo je pokazano sa naročitom jasnoćom u Jean Drèze i Amartya Sen, India: Development and Participation (New York i Oxford: Oxford University Press, 2002), i u jednom ranijem izdanju, Jean Drèze i Amartya Sen, India: Social Development and Economic Opportunity (New York i Oxford: Oxford University Press, 1996). Podaci su preuzeti iz studija različitih indijskih država koje su usvojile različite mere, pa su neke favorizovale ekonomski rast bez direktne podrške za zdravstvo i obrazovanje (koje indijski Ustav prepušta državama). Istraživanja na terenu su skupljena u Drèze i Sen (ur.), Indian Development: Selected Regional Perspectives (Delhi, New York i Oxford: Oxford University Press, 1997). ↑\nVidi Drèze i Sen, India: Development and Participation. ↑\nPrema Indijskom Ustavu poslovi u zdravstvu i obrazovanju su pod kontrolom državne jedinice, tako da nacionalna vlada može samo indirektno da utiče na razvoj u ovim oblastima. ↑\n* Termin koji Nusbaum koristi je „trickle down“, i odnosi se na indirektnu korist koju niži slojevi imaju od snižavanja poreza i bogaćenja viših slojeva (pre svega kroz otvaranje radnih mesta). Ekonomisti su podeljeni oko toga da li ovaj fenomen zaista postoji i u kojoj meri. Najpoznatiji politički zagovornik „trickle-down“ ekonomije u SAD bio je Ronald Regan. – Prim. prev. ↑\nRabindranath Tagore, Nationalism (New York: Macmillan, 1917). ↑\nVidi Nussbaum, The Clash Within: Democracy, Religious Violence, and India’s Future (Cambridge, MA: Harvard University Press, 2007), poglavlje 8, za detaljni izveštaj, sa referencama i citatima. ↑\nVidi Nussbaum, “Violence on the Left: Nandigram and the Communists of West Bengal”, Dissent, proleće 2008, 27–33. ↑\nTako je u Zapadnom Bengalu umetnička zajednica bila ta koja se najranije i najsnažnije pobunila protiv vladinih mera izbacivanja zemljoradnika sa njihove zemlje bez nove obuke ili mogućnosti zaposlenja; vidi Ibid. ↑\nMartha C. Nussbaum, Peščanik\n← Kineski železnički put: lakša trgovina za sve zemlje Azije\nSAD i Kina moraju da nastave sa razgovorima →


Raspisan konkurs za kupovinu kuća sa okućnicom u seoskim sredinama - Blace Info Press\nRaspisan konkurs za kupovinu kuća sa okućnicom u seoskim sredinama\nAutor: Gorica Šegović · 8. jula 2021.\nSmanjenje migracije iz seoskih sredina, podsticanje mladih da se vrate na selo rešavanjem stambenog pitanja, povećanje broja stanovnika u selima, smanjenje prosečne starosti stanovništva, povećanje stope nataliteta i poboljašanje demografske strukture, kao i pokretanje i rast privrednih aktivnosti na selu, jedan je od osnovnih ciljeva dodele ovih bespovratnih sredstava.\n-Pravo da konkurišu za dodelu bespovratnih sredstava za kupovinu kuće sa okućnicom na seoskom području imaju mladi poljoprivrednici, bračni parovi, vanbračni partneri i samohrani roditelji, starosti do 45 godina. Lica koja konkurišu ne smeju da budu vlasnici ni jedne nekretnine na teritoriji Srbije, izuzev poljoprivrednog zemljišta, izjavio je Dejan Tonić, zadužen za resor poljoprivrede u Gradskom veću Prokuplja i dodao da se kuća sa okućnicom ne sme nalaziti na gradskom ili prigradskom već na seoskom području, kao i da sredstva za kupovinu nisu namenjena za adaptaciju ili opremanje kuće sa okućnicom,\nPrema njegovim rečima, potencijalni kupac kuće sa okućnicom sam treba da pronađe kuću na seoskom području koja ispunjava uslove konkursa, a maksimalni iznos koji se odobrava za kupovinu je 1.200.000 dinara.\nSeoska kuća sa okućnicom treba da ispunjava osnovne uslove za život i stanovanje, odnosno da poseduje struju, vodu, kanalizaciju ili septičku jamu i da postoji pristup kući.\nTonić napominje da potencijalni kupac, koji je pronašao kuću na seoskom području za kupovinu i koja ispunjava uslove života i stanovanja iz konkursa, prvo podnosi zahtev stručnoj komisiji Grada Prokuplja koja procenjuje tržišnu vrednost nekretnine, a zatim sa izveštajem stručne komisije o proceni vrednosti kuće sa okućnoicom, i drugom pratećom dokumentacijom, konkurišu kod Ministarstva za brigu o selu.\nBespovratna sredstva će se dodeljivati po rasporedu podnetih prijava, odnosno do utroška budžetskih sredstava namenjenih za ovu namenu, a najkasnije do 1. novembra 2021. godine.\nSve informacije o ovom konkursu zainteresovana lica mogu dobiti od Dejana Tonića, zaduženog za poljoprivredu u Gradskom veću Prokuplja.\nSledeća vest Večeras u Kulturnom centru “Drainac” u Blacu: otvaranje izložbe radova nastalih na likovnoj koloniji –Blace 2021\nPredhodna vest Foto vest:Blačani veoma odgovorni pred naletom toplog talasa


Italijanski za decu | Mayflower | Škola stranih jezika | Mayflower\nItalijanski za predškolce\nNa kursu italijanskog jezika za predškolce, deca uživaju u pesmicama na italijanskom jeziku, gledaju zanimljv video materijal i oponašaju govor junaka sa kojima se poistovete. Mnogo kulinarskih radionica na kojima se uči o hrani, dinamičnih igara uz pomoć kojih deca spontano usvajaju fraze i vokabular na italijanskom jeziku. Maštovite aktivnosti i divna melodija ovog jezika čine da deca uživaju na časovima italijanskog jezika.\nItalijanski za osnovce\nInteresantni koncepti časova italijanskog jezika omogućavaju da učenici savladaju kako osnovne glagole italijanskog jezika, tako i obiman vokabular na teme koje učenike okružuju. Sve aktivnosti su interaktivne i učenici pomoću konverzacijskog metoda vrlo lako progovore i sklapaju duže\ngovorne činove na italijanskom jeziku. Precizno postavljaju pitanja i daju odgovore složenim rečenicama. Nastavljaju započete priče,\nopisuju slike i prepričavaju filmove. To su samo neke od aktivnosti u kojima deca školskog uzrasta uživaju. Posebno zadovoljstvo im pričinjavaju zabavnim kvizovi o kulturi Italije.\nItalijanski za srednjoškolce\nKursevi italijanskog za srednjoškolce veoma su savremeni, bogatog i modernog sadržaja, kako bi svo stečeno znanje bilo lako primenjivo u realnoj komunikaciji na italijanskom jeziku. Udžbenici su kvalitetni, izdati od strane renomiranih italijanskih izdavača. Na ovim kursevima veća pažnja se poklanja jačanju govorne veštine, s obzirom da polaznici već imaju jaku teorijsku osnovu. Polaznici se mogu pripremati za polaganje međunarodno priznatih ispita CILS (Certificazione di Italiano come Lingua Straniera). U zavisnosti od nivoa znanja italijanskog jezika, bira se koji će CILS polaznik polagati. Na ovom ispitu proveravaju se veštine slušanja, pisanja, čitanja i jezičko-gramatička kompetencija, kao i veština usmenog izražavanja.


Bašić: Mi iz ZDK mnogo više dajemo nego što nam se vraća raspodjelom, zakinuti smo za desetke miliona - Zenicablog\nPROČITAJTE I: Počela sjednica Doma naroda Parlamenta BiH, PDV skinut sa dnevnog reda\n– Zeničko-dobojski kanton je, zajedno s Tuzlanskim kantonom, među prvima digao glas protiv važećeg modela raspodjele javnih prihoda jer smo kao industrijski kanton godinama zakinuti za značajan iznos sredstva koja se procjenjuju na desetke miliona maraka. Smatramo da mnogo više dajemo nego što nam se vraća, a u toj raspodjeli profitiraju pojedini kantoni, posebno Kanton Sarajevo. Drago mi je što je u FBiH konačno sazrela klima da se model raspodjele mijenja i da ta raspodjela bude pravednija – kaže za Faktor Bašić i dodaje:\n– Ako izmjene Zakona o pripadnosti javnih prihoda FBiH dobiju podršku u oba doma Parlamenta FBiH, naš kanton će samo ove godine dobiti dodatnih 14 miliona KM, s tim da će iznos sredstava narednih godina biti još veći. Tako ćemo dobiti dodatna sredstva za realizaciju razvojnih projekata, poboljšanje standarda zaposlenih na budžetu, posebno policije i prosvjetara. Bit će prostora da unaprijedimo boračku i socijalnu zaštitu, ali i ulažemo u infrastrukturu.\nTagovibih kanton mirnes basic novac premijer raspodjela javnih prihoda ulaganja zdk\nPočela sjednica Doma naroda Parlamenta BiH, PDV skinut sa dnevnog reda\nFOTO: Zenički planinari u obilasku Krajine


» Loša književna dela ne mogu da naude književnosti, već čitaocima\nDa li pisac mora, ako je reč o značajnim društvenim i istorijskim prekretnicama, iskazati svoj društveni angažman i u kojoj meri je značajno i potrebno društveno angažovanje pisca, bila su samo neka od pitanja o kojima se razgovaralo na tribini „Književnost i/ili ideologija“, koju je organizovao novosadski EU info kutak u saradnji sa organizacijom „Artbox“.\nDela Radomira Konstantinovića, Danila Kiša i Vladete Jerotića su, između ostalih, bile teme o kojima su diskutovale učesnice tribine – spisateljice, naučnice i književne kritičarke Aleksandra Đurić Bosnić, Slađana Ilić i Dragana V. Todoreskov, a u kontekstu društvenog angažmana u književnosti i povezanosti književnosti i ideologije.\n„U svakom slučaju, književnost treba ostaviti onoliko slobodnu koliko to ne šteti njen estetski okvir i ono što bi trebale biti njene prevashodne zakonitosti. No, s druge strane, književnost počiva u sistemu vrednosti, ona prosto funkcioniše tako što je referentna tačka, neki sistem vrednosti kojim se bavi ili koji promoviše a koji se naravno menja. Poznati su i veliki otpori represivnim ideološkim sistemima. Uglavnom je književnost bila baš ta umetnost koja se obračunavala sa takvim sistemima. U tom smislu ne bih rekla da književnost treba da se odrekne te svoje moći, ta moć je njoj imanentna i ona je prosto negde ugrađena u prirodu nje kao umetnosti“, rekla je Aleksandra Đurić Bosnić.\nSlađana Ilić istakla je da je književnost nekad imala velike uticaje i moć, ali da je danas situacija drugačija i da se to može zaključiti na osnovu konkretnih primera.\n„Smatram da je nabolja ona književnost koju pisci pišu kada nemaju publiku. Pošto je stvarnost nekako romanocentrična pa najviše romana imamo, vidimo da bez obzira na to što dobiju neka priznanja, za godinu dana niko se više i ne seća tih knjiga i nikome više nisu važne jer ne ostavljaju utisak. Ja bih rekla da je to zato što izostaje ta jedina funkcija književnosti a to je da bude lepa. Ona naravno ne isključuje ono o čemu je koleginica govorila s obzirom na to da ona nastaje u različitim društvima i društvenim kontekstima, pa u književnosti svakako postoji njihov odjek“, rekla je Ilić.\nUčesnice tribine govorile su i o tome koliko ideologija utiče na prirodu književnoumetničkog dela i etabliranje samih autora, koliko i koje književne tekstove možemo iščitavati u ideološkom kontekstu, te da li ideološki ključ oduzima ili dodaje vrednost književnom delu.\n„Književnosti ne mogu da naude loša dela. Loša dela mogu da naude čitaocima. Ako se mi zaista složimo da je ta divna Eliotova definicija u ’Tradiciji i individualnom talentu’ tačna, a koja kaže da su u književnosti prošlost i sadašnjost u prepletu i da svako veliko delo za nijansu mora da promeni postojeći korpus književnosti, ukoliko je zaista veliko i vredno, onda bi naša priča bila lakša jer to ne čine dela koja su ideološki pamfleti, to čine samo dela vrsne knjievnosti. Međutim, kao što možemo da analiziramo npr. ženske likove kod Šekspira ili da analiziramo tipove humora u Šekspirovim komedijama, mi tako možemo da analiziramo tipove ideološkog govora kod nekih pisaca i teoretičara, a da ih pritom ne stigmatišemo i kažemo ovo je ideološki pamfletista i njegovo delo ukupno ne vredi ništa. Tako analizirati neko delo, po segmentima, i stigmatizovati i odbaciti ga za istoriju, kritiku i stvarnost, to je dosta opasan posao“, zaključila je Đurić Bosnić.\nTribina „Književnost i/ili ideologija“ organizovana je u sklopu projekta „Novi Sad#Književna jesen“ koji nastoji da unapredi kulturnu raznolikost i interkulturnu komunikaciju, te poveća aktivnu participaciju umetnika i kulturnih radnika u sferi književnosti, u skladu sa promocijom Novog Sada kao Evropske presonice kulture 2021. godine. Projekat je podržao Gradski sekretarijat za kulturu Grada Novog Sada.


FOTO: Bojsi iz Mućki reagovao na izjavu glumice da Srbija postoji 13 godina | Novosadski informativni portal 021\nFOTO: Bojsi iz Mućki reagovao na izjavu glumice da Srbija postoji 13 godina\nNa navode Elizabet Olsen da u "Srbiji nema šta da se vidi jer ta država postoji samo 13 godina" reagovao je i glumac Džon Čalis, legendarni Bojsi iz serije "Mućke".\nZabava 06.04.2021. | 07:46\nČalis, koji je dva puta bio u poseti Beogradu, osvrnuo se izjavu glumice na svom Tviter nalogu.\n"Apsolutno se ne slažem. Bio sam u Srbiji i vratio se još jednom", rekao je Čalis.\nGlumac je snimio i dokumentarni film o Beogradu, sa željom da otkrije zbog čega je britanska serija Mućke toliko popularna u našoj zemlji.\n"Beograd je fascinantan grad, istorija i arhitektura su fascinantni, i ljudi su gostoprimljivi", zaključio je britanski glumac.\nосула се од глупости и незнања pic.twitter.com/sZEh5kqqyN\n— ꒌ (@kat_princesaa) April 4, 2021\n10.04.2021 • 15:41\n"Заборавили сте само зашто су ти Срби (Пупин, Тесла, Вук Kараџић, Доситеј итд.) били успешни - зато што су сви редом отишли из Србије"\nПупин и Тесла су отишли из Аустроугарске а не из Србије. Такав груб lapsus memoriae се догађа кад је човеку мозак испран, па заборави и како је опанке дрешио.\n07.04.2021 • 12:06\nPa nas vekovima ubijaju i pljačkaju i ne zna se kad će prestati. Prvo Turci pa sad Amerika i Evropa a izgleda i Kina kreće. Protiv nas rade i naša vlast i spoljni neprijatelj i stvaraju takvu atmosferu da je nemoguće bilo šta dobro veliko postići u Srbiji. Ali za to nije kriv narod nego oni koje sam pomenuo. Mi treba da budemo srećni što uopšte postojimo. Jedini recept je promena marionetske vlasti i isterivanje stranih lopova a domaćima suditi. Ali tu treba i da podnesemo veliku žrtvu. Da li ste spremni na to?\n07.04.2021 • 10:07\nNikola says: "Nemamo se čime hvaliti??! Pa da nije bilo Srba, Ameri i Evropa bi i dalje živeli pod svećom."\nZaboravili ste samo zašto su ti Srbi (Pupin, Tesla, Vuk Karadžić, Dositej itd.) bili uspešni - zato što su svi redom otišli iz Srbije da nešto nauče u evropskim školama, a neki se nikad nisu ni vratili u Srbiju! Ovo je nepobitna činjenica, koju svako može da proveri, ako ume da čita i otvori nešto drugo osim Fejsbuka.\n07.04.2021 • 10:05\nNjena izjava je na nivou deteta iz zabavišta koje je tek naučilo da čita i povezuje elementarne činjenice. Po njenoj logici ni ne postoje Srbi stariji od 13 godina :)\n10.04.2021. Zabava 23\nPremijer Jermenije preventivno u izolaciji da bi mogao da se sastane s Putinom\n04.04.2021. Zabava 1\nJermenski premijer Nikol Pašinijan stavio se u petak u preventivnu izolaciju, uoči posete Rusiji sledeće nedelje radi sastanka s predsednikom Vladimirom Putinom.\nMegan i Hari se povlače iz javnosti nakon rođenja ćerke\n03.04.2021. Zabava 2\nZbog prevelike medijske pompe nakon što je emitovan intervju koji su Princ Hari i Megan Markl dali Opri Vinfri, njih dvoje su odlučili da se početkom leta naprave mali predah.\nMija Farou govorila otvoreno o smrti svoje troje dece\n02.04.2021. Zabava 0\nGlumica i bivša partnerka Vudija Alena Mija Farou odgovorila je na "opasne glasine koje počivaju na neistinama" povodom smrti troje njene dece.\nBritanskoj policiji nije bilo dozvoljeno da pretraži posede kraljice Elizabete\n28.03.2021. Zabava 2\nBritanskoj policiji nije bilo dozvoljeno da pretraži privatne posede i nekretnine britanske kraljice Elizabete II u potrazi za ukradenim istorijskim predmetima, nakon što su ministri za nju napravili izuzetak u zakonu koji štiti svetsku kulturnu baštinu.\nPol Makartni objavljuje vegetarijanski kuvar sa receptima pokojne supruge\n27.03.2021. Zabava 0\nMuzičar Pol Makartni objaviće u junu vegetarijanski kuvar s receptima pokojne supruge Linde naslovljenu "Porodična kuhinja Linde Makartni".


Uhapšeno 28 osumnjičenih da su oštetili budžet za više miliona dinara - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Uhapšeno 28 osumnjičenih da su oštetili budžet za više miliona dinara\nBivši funkcioneri opština Prijepolje, Arilje i Novi Pazar među privedenima\nUhapšeno 28 osumnjičenih da su oštetili budžet za više miliona dinara\nPripadnici Posebnog odeljenja za suzbijanje korupcije uhapsili su danas 28 osoba osumnjičenih da su počinili više krivičnih dela kojima su oštetili budžet Srbije za više miliona dinara, saopštio je MUP.\n1Piše: Danas Online 12. novembra 2020. 13.56 Izmenjeno: 14.34\nMinistar Vulin u Upravi kriminalističke policije Foto: MUP\nU akciji usmerenoj na suzbijanje finansijskog kriminala i korupcije, 28 osumnjičenih uhapšeno je u saradnji sa Posebnim odeljenjem za suzbijanje korupcije Višeg javnog tužilaštva u Kraljevu, a terete se da su počinili više krivičnih dela zloupotreba službenog položaja, trgovina uticajem i zloupotreba u vezi sa javnim nabavkama.\n„Akcija je sprovedena na teritoriji opština Prijepolje i Arilje, kao i grada Novog Pazara, a među uhapšenima su bivši i sadašnji funkcioneri opštine Prijepolje, Arilje i grada Novog Pazara, kao i direktori pojedinih javnih preduzeća iz tih gradova. Krivična prijava u redovnom postupku podneta je protiv tri osobe, navodi MUP u saopštenju.\nPolicija je u Novom Pazaru uhapsila pomoćnika gradonačelnika grada Novog Pazara E.Š. (1981), odgovorno lice javnog preduzeća „Zavod za urbanizam“ S. Lj. (1976), odgovorno lice Javnog komunalnog preduzeća „Gradska čistoća“ E. O. (1962) i još osam osoba zbog postojanja osnova sumnje da su počinili krivična dela trgovina uticajem, zloupotreba službenog položaja i zloupotreba u vezi sa javnom nabavkom.\nTakođe, uhapšeni su i radnik Gradske uprave grada Novog Pazara M. D. (1968), zaposleni u Kulturnom centru tog grada A. I. (1978), kao i vlasnici pet privrednih društava, dok je za jednom osobom podneta krivična prijava u redovnom postupku. Osumnjičeni se terete za zloupotrebe i mahinacije u postupku javnih nabavki.\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova uhapsili su i bivšeg predsednika opštine Prijepolje D. Z. (1965), odgovorno lice vrtića „Miša Cvijović“ I. K. (1978), kao i šestoro službenika opštine Prijepolje, zbog postojanja osnova sumnje da su počinili krivična dela zloupotreba službenog položaja, zloupotreba službenog položaja u pomaganju i trgovina uticajem. Krivična prijava u redovnom postupku biće podneta i protiv odgovornog lica Turističke organizacije Prijepolje.\nPolicija je u Arilju uhapsila bivšeg predsednika opštine Arilje M. N. (1956), zamenika predsednika opštine Arilje B. V. (1965), rukovodioce opštinske uprave Arilje G.P. (1964) i R.N.V. (1962), funkcionera Mesne zajednice Kruščica T.K. (1975), fudbalskog funkcionera „Budućnost“ iz Arilja M.S. (1951), bivšu radnicu opštine Arilje, kao i vlasnike dva privredna društva sa teritorije opštine Arilje, zbog postojanja osnova sumnje da su počinili krivična dela zloupotreba službenog položaja.\nKako se navodi u saopštenju, policija će i protiv bivšeg predsednika opštine Arilje Z.T., podneti krivičnu prijavu u redovnom postupku.\nOni se terete za zloupotrebe i mahinacije u postupku javnih nabavki. Osumnjičeni će, uz krivične prijave, biti privedeni nadležnom tužilaštvu.\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin nakon hapšenja održao je danas kolegijum sa načelnicima Uprave kriminalističke policije na kome je pohvalio pripadnike Posebnog odeljenja za suzbijanje korupcije koji su učestvovali u današnjem hapšenju.\nKako se navodi u saopštenju MUP-a, na kolegijumu su definisani prioriteti u radu Uprave kriminalističke policije kojoj će poseban akcenat biti na borbi protiv organizovanog kriminala, posebno narkotrafikiniga.\nPodsetimo, predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je jutros da su uhapšena dva bivša predsednika opština iz Srpske napredne stranke, ali nije precizirao o kome je reč.\nAleksandar Vulin, Hapšenje, Korupcija, MUP, ostetili budzetBeograd\nNovopazarski gradonačelnik brani svoje uhapšene saradnike\n12. novembra 2020. u 20.13\nCim pocne da pada rejting, pocinje borba protiv organizovanog kriminala i korupcije…Ovo je primer, uhapsena dva SNS predsednika opstina, ali sa naglaskom „bivsi“…I ovi sadasnji lopovi i kriminalci ce biti uhapseni kad budu „bivsi“…Iz izvestaja se vidi da su uhapsene sve jake mustre, odgovorno lice iz Mesne zajednice, lice iz JP Cistoca, odgovorno lice iz seoskog fudbalskog kluba…Prpa bato….Na kraju, trenirana je strogoca i nad ovim Ljajicevim, da se pokaze gde im je sada sef…Cekam saopsetenje MUP-a posle pravosnaznih sudskih presuda u ovom slucaju…Bojim se da ce i ovo skupo kostati budzet Srbije…


Informacije - Nedelja štednje u Piraeus Banci traje cele godine - Banke:online/\nNedelja štednje u Piraeus Banci traje cele godine //\n// 06.08.2012. 13:30:37\nPiraeus banka AD Beograd predstavila je novi program štednje Piraeus 2x6 oročena štednja u evrima, depozitni proizvod sa dva pojedinačno definisana roka oročenja od po 6 meseci u kojem je za svaki novi rok oročenja utvrđen poseban nivo kamatne stope. Po isteku prvog pojedinačno utvrđenog roka oročenja, kamata se pripisuje glavnici i tako se uvećana glavnica oročava na sledećih šest meseci po većoj kamatnoj stopi nego u prethodnom periodu oročenja.\nOvaj program štednje namenjen je kako rezidentima tako i nerezidentima i omogućava im da u svakom trenutku raspolažu svojim novcem uz korigovanje kamate na stopu najbližeg odležanog stepena.\nMinimalan štedni ulog za program Piraeus 2x6 iznosi 2.000 eura uz NKS od 5,5% za prvih 6 meseci, odnosno 6% za drugih šest meseci. EKS iznosi 5,23%. Tokom perioda oročenja, programom štednje nisu dozvoljene sukcesivne uplate na račun niti je nakon isteka oročenja moguće izvršiti reoročenje po istom programu.\nTagovi: piraeus banka banke stednja orocena stednja kamatne stope kamatna stopa na orocenu stednju rok orocenja sredstava\n: Univerzal Banka Beograd - Oročena štednja u evrima Univerzal banke //\n: Hypo Alpe Adria banka - Oročena devizna štednja //\n: Moskovska Banka - Štednja sa doplatama //\n: ERSTE Bank - Povećane kamatne stope na oročenu dinarsku štenju //


Prilagođavanja upravljanja izdavanjem\n18. maj 2022. | 11 prikaz/prikaza | 0 osobe/osoba misle da je ovo korisno\nPregled upravljanja izdavanjem\nKonfigurisanje rasporeda izdavanja (za partnere)\nKonfigurisanje rasporeda izdavanja (za organizacije klijenata)\nZamena prilagođenog rasporeda (za korisnike)\nPreuzmite Webex App Bundle\nNeusaglašenosti upravljanja izdanjem\nPromene rasporeda izdavanja\nMigracija u ažuriranu funkciju\nRelease Management kontrole u partnerskom čvorištu olakšavaju Webex dobavljačima Cisco BroadWorks usluga da upravljaju izdanjima tako što im daju mogućnost da kontrolišu kadar izdavanja pomoću kojeg Webex aplikacije korisnika nadograđuju na najnoviji softver. Pomoću ove funkcije administratori partnera mogu da:\nKonfigurišite prilagođene rasporede izdavanja sa postavljenim odlaganjima iz Cisco-default rasporeda izdavanja.\nKonfigurišite jedan raspored izdavanja i kaskadno planiranje svim organizacijama klijenata kojima upravljaju.\nDodelite različite rasporede izdavanja različitim organizacijama klijenata.\nOpcije zakazivanja su sledeće:\nAutomatske nadogradnje – mesečna izdanja pod kontrolom kompanije Cisco (ovo je podrazumevana postavka).\nNajnovije izdanje – Prilagođeno odlaganje izdavanja do 4 nedelje nakon datuma automatske nadogradnje.\nSporo izdanje – Prilagođeno odlaganje izdavanja do 12 nedelja nakon datuma automatske nadogradnje.\nAtlas-webex-release-management preklopnik mora biti omogućen da biste konfigurisali ovu funkciju. Obratite se Cisco TAC-u ili podršci projekta za pomoć u omogućavanju preklopnik.\nOva funkcija se primenjuje samo na klijente radne površine.\nAdministratori partnera mogu da konfigurišu jedinstveni raspored izdavanja u čvorištu partnera i kaskadno taj raspored izdavanja kao podrazumevanu postavku za sve njihove organizacije klijenata.\nU okviru Nadogradnja softvera za Webexodaberite jednu od sledećih opcija:\nAutomatske ispravke (koje kontroliše Cisco)– Organizacije klijenata koriste Cisco-ovaj mesečni raspored izdavanja.\nPrilagođene planirane ispravke sa odlaganjima– Organizacije klijenata koriste prilagođeni raspored izdavanja koji definišete u sledećem koraku.\nAko ste odabrali prilagođeni raspored, konfigurišite raspored:\nCadence– Izaberite najnovije (do 4-nedeljnog odlaganja posle datuma automatske nadogradnje) ili Sporo (do 12-nedeljnog odlaganja).\nOdlaganja –Izaberite broj sedmica za koje želite da odložite izdavanje posle Cisco mesečnog izdanja. Maksimalno odlaganje zavisi od toga šta ste odabrali za Cadence .\nOmogućite ili onemogućite preklopnik postavki dozvoli svim korisnicima da zamene postavke , u skladu sa tim da li želite da administratori organizacije korisnika mogu da zamene raspored izdavanja:\nOmogućeno – Administratori klijenta mogu da zamene postavke izdavanja partnera postavljanjem sopstvenog rasporeda.\nOnemogućeno – administratori korisnika mogu da pregledaju postavke izdavanja, ali ne mogu da ih uređuju.\nKoristeći prikaz kupca, administratori partnera mogu da dodele plan izdavanja određenoj organizaciji klijenata. Za ovu organizaciju ova nova postavka zamenjuje podrazumevanu postavku na nivou partnera.\nU čvorištu partnera otvorite prikaz kupca za određenu organizaciju klijenata.\nIzaberite postavke organizacije.\nU okviru Softverske ispravke za Webexodaberite jednu od sledećih opcija:\nAutomatsko ažuriranje (koje kontroliše Cisco) – Odaberiteovu opciju da biste primenili mesečni raspored izdavanja pod kontrolom kompanije Cisco na ovu organizaciju.\nPrilagođene planirane ispravke sa odlaganjima– Odaberite ovu opciju da biste podesili prilagođeni raspored izdavanja za ovu organizaciju.\nAko ste odabrali prilagođeni raspored, konfigurišite sledeće:\nCadence– Izaberite iz najnovijeg (do 4-nedeljnog odlaganja posle datuma automatske nadogradnje) ili Sporo (do 12-nedeljnog odlaganja)\nOdlaganja –Izaberite broj sedmica za odlaganje izdanja posle Cisco mesečnog izdanja. Maksimalno odlaganje zavisi od toga kako ste konfigurisali Cadence .\nOmogućite ili onemogućite opciju Dozvoli svim korisnicima da zamene postavke u skladu sa tim da li želite da administrator iz ove organizacije može da zameni vaš plan izdavanja:\nOmogućeno – Administratori klijenta mogu da zamene postavke izdavanja partnera i postave sopstveni raspored izdavanja.\nPošto je preklopnik za postavke dozvoli svim korisnicima da zamene ovu postavku, administratori partnera mogu da spreče administratore za orgiranje klijenata da zamene postavke izdavanja na nivou partnera. Za administratore partnera, ovaj preklopnik se pojavljuje na dva mesta:\nPrikaz postavki čvorišta partnera (postavke na nivou partnera)\nPrikaz klijenta (postavkeorganizacije za određenu organizaciju klijenata\nSledeći uslovi se primenjuju na premošćavanje:\nZamena u prikazu klijenta (postavkeorganizacije) za organizaciju klijenata zamenjuje postavku na nivou partnera za tu organizaciju klijenata.\nAko je administrator partnera onemogućio zamenu klijenta, administrator partnera i dalje može da konfiguriše prilagođene rasporede za pojedinačne organizacije klijenata putem prikaza klijenta koji je dostupan iz čvorišta partnera. Međutim, administratori korisničke organizacije ne mogu da uređuju postavke upravljanja izdanjem.\nAko organizacija korisnika ima raspored izdavanja koji se razlikuje od podrazumevanog nivoa partnera (to može biti zato što je administrator organizacije klijenta uredio podrazumevane postavke izdavanja ili zato što je administrator partnera konfigurisao raspored izdavanja samo za tu organizaciju), organizacija više neće nasleđivati postavke izdavanja na nivou partnera. Ako administrator partnera uređuje postavke upravljanja izdanjem na nivou partnera, ispravke se neće primenjivati na tu organizaciju klijenata.\nAko je prilagođeni raspored izdavanja konfigurisan za organizaciju korisnika, ovu postavku možete zameniti tako što ćete određenim korisnicima dodeliti automatske nadogradnje.\nOva opcija je dostupna samo ako se prilagođeni raspored izdavanja (Najnoviji ili spori ) primeni na organizaciju korisnika. U tom slučaju, možete da zamenite ovu postavku i dodelite automatske nadogradnje određenim korisnicima. Primer gde se ovo može koristiti je ako želite da nekoliko korisnika bude u mogućnosti da testira najnovije izdanje pre nego što postane dostupno celoj organizaciji.\nNe postoji opcija primene jedinstvenog prilagođenog rasporeda izdavanja na određene korisnike.\nIzaberite korisnika za koga želite da primenite ispravku rasporeda izdavanja.\nU okviru Softverske ispravke za Webex podesite preklopnik Dozvoli automatske nadogradnje.\nU okviru kontrola release management u partnerskom čvorištu, administratori partnera mogu da preuzmu najnoviji Webex App bundle.\nU okviru Nadogradnja softvera za Webex kliknitena preuzmi Webex verzije.\nU iskačućim prozorima izaberite platformu i datoteku verzije koju želite da preuzmete.\nAko postoji neusaglašenost konfiguracije za organizaciju klijenta, primenjuje se Cisco podrazumevanavrednost (Automatska nadogradnja). Do neusaglašenosti može doći ako dva različita partnera isporučuju webex usluge koje nisu neusaglašene istoj organizaciji klijenata (na primer, Webex Calling i Webex za Cisco BroadWorks), a dva partnera drugačije konfigurišu Release Management za tu organizaciju.\nSledeći uslovi važe kada promenite postojeći raspored izdavanja između sporijeg kadenta i bržeg kadencije:\nNa brži kadent\nKlijent nadograđuje na najnovije brže izdanje, pod uslovom da je izdanje novije od izdanja koje ste pokrenuti.\nU suprotnom, klijent se nadograđuje kada sledeće izdanje izađe na brži kadar.\nNa sporiji kadens\nKlijent ostaje na poslednjem izdanju koje je pokrenuto u vreme promene do sledećeg izdanja na sporijem kadentu. Klijent se zatim nadograđuje koristeći sporiji kadar za izdavanje.\nPromena postavki (na primer, promena iz "Najnovije" u "Sporo ") može potrajati do 24 sata. Međutim, odmah je doći do promene broja nedelja za odložene procese.\nUpravljanje izdanjem na nivou partnera menja postojeću funkciju "Release Management" za organizacije klijenata na sledeći način:\nZa organizacije klijenata, odeljak Softverske ispravke za Webex se premešta sa kartice "Poruke " u postavke organizacije.\nPostavka Cadence zamenjuje Frequency.\nJednomesečna odlaganja izdavanja u postojećim postavkama dodeljuju se najnovijem kanalu .\nTromesečna odlaganja izdavanja u postojećim postavkama dobijaju spori kanal.\nIz perspektive organizacije klijenata, do migracije dolazi nakon što administrator organizacije prvi put klikne na postavke organizacije nakon objavljivanja funkcije.