Želite na odmor? Čuvajte se “turističkih” kredita | Kamatica\nPočetna > savet > Želite na odmor? Čuvajte se “turističkih” kredita\nTekst objavljen: 16.01.2013 7:46\nU doba dugog radnog vremena i stresa porodični odmor postao je neophodnost. Gotovo da nema porodice u Srbiji koja ne radi cele godine, ne bi li napokon, kad dođe sezona zimskih praznika otišla na toliko željeni i zaslužen odmor.\nČinjenica je, međutim, da je malo porodica koje zaista i uspeju da izdvoje dovoljno novca za željeno putovanje. Nizak standard života, učinio je da nam taj kratak beg od stvarnosti postane znatan finansijski izdatak, koji umesto svojim novcem sve češće plaćamo tuđim pozajmljenim parama.\nKada vam je svega dosta, a ne želite da pozajmljujete od prijatelja i rođaka, banka izgleda kao sjajno rešenje. Međutim, otići na odmor koji ste platili namenskim kreditom, ovde se može graničiti sa glupošću.\nZa to postoje tri razloga:\nPrvo, odmor traje svega dve do tri nedelje, a kredit kojim ste platili putovanje otplaćivaćete i po godinu ili dve dana – možda postoje pametniji načini da potrošite taj novac.\nDrugo, namenskim turističkim kreditom jedino što možete platiti je faktura koja pokriva cenu aranžmana, dok se za troškove na putovanju morate snaći sami. Ponuda turističkih kredita na domaćem tržištu je toliko siromašna da to što su u pitanju namenski potrošački krediti, gotovo da ne pravi nikakvu razliku.\nAko uporedimo keš kredite (koji možete potrošiti kako vam je volja) i turističke kredite koji se nude, gotovo da dolazimo u apsurdnu situaciju da se čak i keš kredit u ovom slučaju može više isplatiti.\nTreće, kamate na turističke kredite su visoke. Morate biti spremni da najmanje petinu od iznosa kredita dodatno vratite banci u vidu kamate, što znači da će vas na uzetih 1.000 evra, u najboljem slučaju ceo kredit koštati oko 200 evra.\nTurističke kredite u dinarima odobravaju četiri banke i to - Alpha bank, Komercijalna banka, Hipo banka i Raiffaisen banka.\nPrema ponuđenim uslovima trenutno najpovoljnije su Alpha bank i Komercijalna koje nude kamatu oko 20%, dok je slučaju turističkog kredita Raiffaisen banke najniža efektivna kamatna stopa čak 32,71%, što je sa stanovišta kratkoročnog kredita apsolutno preskupo.\nAko se uzme u obzir procedura, neophodno osiguranje kredita i svi dodatni troškovi, gotovo da će vam biti pametnije da iskoristite svoju kreditnu karticu za plaćanje turističkog aranžmana, nego da uzmete ovaj turistički kredit.\nSituacija sa kreditima koji su indeksirani u evrima, još je gora. Prvo, apsolutno je obavezno učešće od 30%, tako bez svoje ušteđevine bolje je da ne ulazite u banku.\nDrugo, ako niste klijent banke koja nudi turistički kredit u najboljem slučaju otplaćivaćete kredit po kamatnoj stopi od oko 18-19%, što je previsoka cena za kratkoročno opuštanje na nekoj od zimskih destinacija.\nNe treba zaboraviti ni da se za kredite indeksirane u evrima veže devizni rizik promene vrednosti valute, što ukoliko primate platu u dinarima, i nemate najavu da ćete uskoro dobiti povišicu može da bude problem.\nPromena kursa od nekoliko dinara vašu ratu kredita može da poveća za znatnu sumu novca, koja vam je do sada značila za plaćanje drugih, postojećih troškova.\nUkoliko se ipak želite da podignite turistički kredit, prvo, najvažnije je da odlučite koliko novca vam je zaista potrebno. Ako vam za željeni odmor nedostaje samo deo sume, bolja opcija za vas biće da odložite odmor i da potreban novac uštedite, ili da koristite kreditnu karticu koja vam može dati izvesnu fleksibilnost (doduše po većoj ceni).\nUkoliko to sa vama nije slučaj ili vam je teško da odolite iskušenju da odete na odmor kakav zaista mislite da zaslužujete, vaš sledeći korak je potraga za pravim kreditom.\nTuristički krediti su po pravilu kratkoročni potrošački krediti, ali ne zaboravite i da je kredit koji ćete potrošiti na dve nedelje odmora obaveza koju ćete otplaćivati i više godina.\nNemojte zaboraviti, da pre nego što donesete odluku posetite dve ili tri banke i u svakoj zatražite detaljan plan otplate.\nVelika konkurencija na tržištu učinila je da za banku svaki klijent važan i mada su uslovi kredita formulisani u ponudi banke u direktnoj komunikaciji uvek imate mogućnost da ispregovarate bolje uslove za sebe ukoliko ste “dobar klijent”, odnosno u koliko vaš izveštaj iz kreditnog biroa pokazuje da ste finansijski odgovorni i redovno plaćate svoje obaveze.\nNO PASARAN!!! 16.01.2013 13:34\nJa sam lepo letovao. Platio karticom, kamata 0%, nisam ni osetio. Samo malo mućnite glavom, najreklamiranija ponuda sigurno nije i najbolja. Makar ne za vas.\nkamatica putovanje putovanja odmor godišnji odmor turizam turisti krediti kredit turistički krediti


TURBULENTAN PERIOD ZA JEDAN ZNAK ZODIJAKA: EVO KOGA OČEKUJU LJUBAV I PROMJENE NA POSLU – Aura\nHoroskop donosi rješenje za one koji su nezadovoljni, a evo šta je važno da uradite da biste imali sreće u ljubavi!\nDnevni horoskop – kvadrat Merkura i Marsa donosi zadovoljstvo mnogim znakovima Zodijaka, a neki će se žrtvovati zarad velikog uspjeha, piše Lovesensa. Negativna strana ovog kvadrata je tenzija u romantičnim i prijateljskim odnosima, ali jedan znak Zodijaka privlači samo dobre energetske vibracije…\nDrage Ribe, danas će vas partner bolje razumjeti, a problemi koje ste imali počinju polako da se rješavaju. Iako njegujete nevjerovatnu strast, važno je da otvorite srce i otkrijete partneru iskrena osjećanja. Vi ste po prirodi emotivni i romantični, pa ne dozvolite da neosnovana briga “uguši” tu vašu divnu stranu ličnosti.\nUsamljene Ribe očekuje šansa za novu romansu, ali plaše se da će ponovo biti povrijeđene. Važno je da budete strpljivi i dopustite ovom odnosu da se polako razvija. Bez straha suočite se sa svojim osjećanjima i ako se borite za ljubav čistog srca, uspjet ćete da izbjegnete razočaranje.\nIako na poslu sve ide po planu, dobijate sve više zadataka i izgleda da se mnoge kolege bolje snalaze od vas. Ovo je samo period prezasićenja i umora, ali ukoliko niste ispunjeni trenutnim zanimanjem, možda je najbolje rješenje da razmislite o promjeni posla.


Članovi sudskog vijeća, odnosno peteročlanog žirija su Ryszard Piotrowicz, direktor postdiplomskih studija na Univerzitetu u Dundee-ju (Škotska), Nobuo Hayashi s Instituta za međunarodno pravo i politiku iz Osla, Patricia Galvao Teles iz Komiteta za takmičenje iz humanitarnog prava Jean Pictet, Michael Pesendorfer iz austrijskog Ministarstva odbrane, te Vincent Sautenet iz MKCK iz Ženeve. Radi se o jednom od najprestižnijih takmičenja iz međunarodnog humanitarnog prava u svijetu koji organizira MKCK, i na kojem je ove godine izuzetno jaka konkurencija, posebno imajući u vidu činjenicu da iz Češke, Poljske, Hrvatske i Makedonije dolaze po dva tima s različitih fakulteta, odnosno akademija, tako da, uz takmičare sa zeničkog Pravnog fakulteta, koji ove godine prvi puta učestvuju na jednom ovakvom takmičenju, svoja pravnička umijeća odmjerava ukupno 11 ekipa. Vrijedi također navesti da se cjelokupno takmičenje odvija na engleskom jeziku, te da se kod studenata ocjenjuje ne samo poznavanje i primjena normi prava oružanih sukoba i međunarodnog ratnog i humanitarnog prava na određene hipotetičke sporove i situacije, već i diplomatske, odnosno vještine pregovaranja.\nLjubaznošću Uprave Pravnog fakulteta Univerziteta Zenica\nZa Zenicablog priredio Mr. sc. Enis Omerović\nViše iz kategorije: « Odluke Vlade ZDK Spasimo planet: okrugli stol »


Zoran Đinđić, lik i delo - Strana 8\nZoran Đinđić, lik i delo\nIdi na stranu: Prikaz rezultata 106 do 120 od ukupno 128\nTema: Zoran Đinđić, lik i delo\nOdgovor: Zoran Đinđić, lik i delo\nВечерас сам на радију слушао једну његову изјаву, и морао сам да променим станицу.\nТуга ме ухвати кад се подсетим какав је то човек био, какве идеје, визије и ставове је имао.\nА каква туга од људи га је наследила, и данас тврди да говори у његово име.\nPo meni je grozno da se očigledna politička pozadina ubistva ne ispituje. A još groznije je da petoro direktnih izvršilaca su još na slobodi.\nŽivimo u državi gde pola stanovništva slavi smrt najboljeg reformista kojeg je Srbija imala od Karađorđa.\nI ove godine sam, kao i prošle, bio u Beogradu, da bih otišao do zgrade Vlade Srbije, položio cveće, upalio sveću na mestu gde je kukavički ubijen, sa leđa i sa pristojne i bezbedne udaljenosti. Zatim sam otišao do Aleje velikana, stao u povorku ljudi i čekao, posmatrao ljude. Koliko tu ima mladih ljudi, to je ono što ohrabruje. To mi uvek daje nadu da će neko, jednog dana, možda baš od onih koji su tu stajali, biti u situaciji,na nekom položaju i biti u mogućnosti da istraži političku pozadinu atentata. Da ne upadnem u kliše ali svi znamo ko su izvršioci ali ko su nalogodavci, možemo da nagađamo. Kandidata ima jako puno, možemo ih nabrajati ali ne možemo sa sigurnošću tvrditi ko je nalogodavac, koji je taj političar ili DB-ac, ili ko već, koji je dao zeleno svetlo, za zločin protiv naroda. Jer, ma koliko da je Đinđić bio nepopularan, zato što je govorio ono što se većini naroda nije svidelo, mada su znali da je to istina, ipak je iza njega stajao nemali broj građana koji su polagali nade u njega. Da će uspeti u onome, da će nas izvući iz bede, očaja, nemaštine, izolacije. Kada su ga ubili, ta nada je nestala. Zato je taj atentat zločin protiv naroda. I zato jedva čekam taj dan, ma kad to bilo, kada će se javnosti otkriti ko je bio "glavni" u zaveri protiv države, kada će sesti na optuženičku klupu. I kada će dobiti ono što zaslužuje.\neeeh on je studirao filozofiju 20 sati dnevno...covek velikog srca,ne znam,ali on mi je bio isnpiracija i svaki put kada ga slusam ,najezim se...pamtim dve njegove ceste recenice\nAko treba da progutas zabu,nemoj da je gledas u oci,samo je porgutaj,ako ih ima vise,pocni od najvece. <---msm da je to neko od sedam mudraca rekao,a sledeca je\nKada vam je najteze,odlican lek za to je nova ideja.\nLatinka Perović: Vizija Zorana Đinđića\nSrpsko društvo, uključujući i njegovu intelektualnu zajednicu, pokazalo je, najblaže rečeno, veliku neodređenost u odnosu prema pojavi Zorana Đinđića.\nNa tragu neznatne individualističke, odnosno liberalne tradicije i predstavničke demokratije u Srbiji, on je od samog početka bio u sudaru sa dominantnom kolektivističkom tradicijom i njoj imanentnim populističkim načinom sticanja legitimiteta vlasti.\nU binarnom shematizmu koji je na temelju dominantne tradicije uspostavljen u srpskom društvu: laž/istina; patrioti/izdajnici; naši/njihovi; prijatelj/neprijatelj – Zoran Đinđić je, i prećutno i javno, svrstavan na stranu čije su se različite oznake kondenzovale u pojmu neprijatelj.\nSamo na mestu prvog postkomunističkog premijera pratilo ga je, kao psihološka priprema za egzekuciju, sistematsko lično i političko diskreditovanje. Ubistvo je ipak izazvalo šok. Međutim, ubrzo je došlo do reviktimizacije ubijenog premijera, a sudski proces optuženima za njegovo ubistvo pratila je ravnodušnost društva.\nOdjednom, započelo je ritualno obeležavanje godišnjice ubistva koje, bez obzira na motive organizatora, ne doprinosi razumevanju suštine pojave Zorana Đinđića: žalimo što je ubijen, ne pitajući se zašto se to dogodilo.\nĐinđić nije bio prvi u novijoj političkoj istoriji Srbije koji je formulisao alternativu dominantnom kolektivizmu. Ali je temeljnije od drugih razumeo i opisao dramu srpskog naroda, balkanskih naroda uopšte, u epohalnim promenama na kraju prošlog milenijuma i veka.\nSuštinu te drame video je u izboru između dve mogućnosti koje su pomenute promene nametnule malom siromašnom narodu, u kojem je jedinstvo imalo prioritet u odnosu na slobodu, nezavisno od njegove volje. Jedna je mogućnost da na te promene, frustriran razvijenim okruženjem, Evropom, reaguje zatvaranjem, odbranom kolektivističkog identiteta koja ga čini sve manje kompatibilnim sa okruženjem.\nI druga da se, razvijajući unutrašnju kompleksnost, što se doživljava kao rastakanje identiteta, tim promenama pridruži. Zoran Đinđić nije uprošćavao: svaki od izbora je rizičan, ali je upoređivao njihove efekte pre nego što je postao odlučni zagovornik pridruživanja razvijenom okruženju – Evropi.\nNjegov rad u politici i nije ništa drugo nego traženje odgovora na pitanje zašto tamo treba ići i kako odavde do tamo stići. Srpsko društvo je nesigurno u odnosu prema Zoranu Đinđiću jer, za razliku od njega koji je to individualno učinio, još uvek nije samo napravilo izbor između pomenute dve mogućnosti.\nZoran Đinđić je ubijen navršivši tek pedeset godina. Prvi rad objavio je u svojoj dvadeset četvrtoj godini (1976), a poslednji neposredno pred ubistvo (2003). Za tih 27 godina stvorio je opus impozantan i po obimu (240 bibliografskih jedinica) i po sadržaju (dve filozofske studije i jedna ustavno-pravna, filozofske i političke rasprave, članci i eseji, prikazi, prevodi).\nNeprestano pisanje Zorana Đinđića, i dok je bio premijer, jedinstveno je u novijoj političkoj istoriji Srbije. Ono je njegovo vlastito „društveno učenje“ i „uvežbavanje“ naučenog, ali i važan rad na stvaranju moderne političke kulture i jedne politike odgovornosti. Uz to, ima i prosvetiteljsku funkciju, gotovo misionarsku.\nSvestan da je pokušaj izbora između otvorenog i zatvorenog društva, između individualizma i kolektivizma, s obzirom na ukorenjenost i dominaciju ovog drugog, „istorijski eksperiment“ neizvesnog ishoda, Zoran Đinđić je, ne zaklanjajući se ni iza stranke, ni iza vlade, tumačio, uticao i pridobijao građane.\nSve s ciljem da njih, bez kojih promena kolektivnog načina ponašanja nije moguća, u te promene uključi. Pisao je o mnogim pojedinostima razvoja srpskog društva, uvek imajući u vidu celinu. To su dobro uočili naročito mladi ljudi i, kada njega više nije bilo, tu su celinu počeli nazivati vizijom Zorana Đinđića.\nOsim naučnih rasprava, članaka i eseja u filozofskim i sociološkim časopisima, u dnevnim i nedeljnim novinama, Zoran Đinđić je davao intervjue i izjave i učestvovao u brojnim diskusijama. Zato je njegovo pisano delo, i to u svojoj celini, najdublji trag koji je on ostavio i najpouzdaniji izvor o njemu.\nUjedno i brana „živom pesku interpretacija“ njegove pojave i površnim istorijskim analogijama. Zoran Đinđić nije nikakav incident u novijoj srpskoj istoriji, ali je najmarkantnija intelektualna pojava na tragu njenog moderniteta.\nOn je najpotpunije razvio alternativu dominantnom načinu konstituisanja zajedničkog identiteta: umesto nametnutog jedinstva, sloboda konstituisanja zajedničkog identiteta kroz otvorene kanale komunikacije na svim nivoima. Instinkt protivnika koga nije moguće ni personalizovati ni locirati zbog toga što je njime prožeto kolektivno ponašanje, bio je dovoljno snažan da to oseti i spreči.\nne bavim se politikom cak ni pasivno od vremena kada sam prekinuo studije na FPN i otkrio da se u zivotu pored afiniteta covek mora malo baviti i konkretnim radom . moga sam nastaviti , lepota kako mi je islo , i sto je najvaznije voleo sam to . pamtim dobro vremena kada se Djindjic pojavio na politickom krilu opozicije sa jos nekoliko mladih gnevnih ljudi / koji su u medjuvremenu prodali duse djavolu /. Seselj , Kostunica , Draskovic , svi su oni talasali prema imperiji i imperatoru ali je samo onaj sa decackim licem drzao paznju kada govori sledbenicima i drzao pendreke na gotovs kod imperatora . znali su to i oni znao je to i on . otisao sam iz zemlje onih ludih devedesetih , resen da se ne vratim dok god imperija postoji i dok god ja licno / me , moa , io , myself / ne budem mogao da odlucujem o sopstvenoj sudbini na meni najbolji nacin . jesam li pogresio ? nemam pojma mozda i jesam , mozda nisam .vecita nepoznanica , nesto dobijes nesto izgubis, a tas na vagi ljulja li ljulja nikako da prevagne . zaokupljen borbom za sutra prestao sam se interesovati oko politike , cak i novine nisam citao , obilazio sam ih u velikom luku . sta ima da citam , kad sam znao kako narod pati i kako je tamo, dokle god se drzi na prestolu zadnji komunisticki lider / onog Muna ne racunam mnogo je daleko /. za to vreme Zoran je vodio svoj rat , da se otarasi svega predjasnjeg i da povede drzavu novim boljim putem . putem koji zasluzuje jedna drzava sa vekovnom tradicijom drzavnosti u samom srcu Evrope . bas kada smo svi mislili da je uspeo i da se nazire bolje sutra ubili su ga . nije hteo da ode , da mirno sedi negde na zapadu u komformistickom egzilu i pise knjige , nije hteo da izgubi dodir sa svojim narodom koji bas i ne cita te knjige . otisao je zauvek jedan od najboljih sinova Srbije , slava mu navek . takvog vise necemo imati . bar ne uskoro .\nPoruku je izmenio rusty nail, 11.03.2013 u 00:14\nOdgovor: Zoran Đinđić, četiri godine posle\nDefinitivno ga nisam voleo, ali sam ga do određene granice poštovao. Volim odlučne ljude koji znaju šta hoće. A i definitivno nije zaslužio tako da završi. Mnogi su zaslužili metak, pa i dalje šetaju zemljom. Ali i preko svega da pređem, ne mogu zaboraviti njegovo ponašanje i govore tokom NATO bombardovanja. Sve lepo rečeno u malo reči! Usput evo govora:\n3. maj 1999., Radio Slobodna Evropa: ''Srpski oporbeni političar Zoran Đinđić izjavio je u intervjuu za današnji broj izraelskog dnevnika „Harec” da će Milošević za dva, tri tjedna prihvatiti NATO-ove zahteve, navodeći da je to posledica strašnih udara NATO-a koje, kako je rekao, treba nastaviti.\n''17. maj 1999., Zoran Đinđić: ''Ako se životna situacija naroda u Srbiji pogorša i ako se uništi energetski sistem države, Milošević će morati da potpiše sve što zahtevate.''\n17. maj 1999., Zoran Đinđić: ''Jugoslavija se mora bombardovati.''\nIma podosta toga i ne treba da se zaboravi:\n„Kome je u politici do poštenja, neka ide u crkvu” su takođe njegove reči.\nNajbliži saradnik kojeg je izabrao je pravi primer vizionarstva. Vidljivo je od čega je taj saradnik krenuo i kako sada izgleda.\nSa vremenske distance ove, šta bi rekli za rezultate?\nĐinđić je poslednji koji je davao nadu p\nZoran Đinđić je poslednji političar koji je umeo da nam ponudi nadu, poslednji koji je merio vreme jasnom vizijom razvoja jednog društva i naroda za razliku od današnjih političara, kojima je merna jedinica vremena - mandat. Šta ćemo oteti, uzeti za sebe i svoje istopartijske prijatelje u vreme jednog mandata, vrhunac je njihove vizije. Da li će Srbija postojati na kraju tih njihovih mandata, njima nije bitno. Oni svakako hoće, kaže u razgovoru za “Blic” reditelj Kokan Mladenović, komentarišući koliko Đinđić nedostaje Srbiji deceniju nakon ubistva.\nŠta prvo pomislite kada čujete Zoran Đinđić?\n- Pomislim na izgubljeno vreme. Na još jednu izgubljenu deceniju, još jednu izgubljenu generaciju, na to stalno odlaganje boljitka u zemlji u kojoj živimo, u zemlji u kojoj se svi ponašamo kao da imamo rezervne živote, pa je nevažno hoće li nam ovaj sadašnji proteći sa političarima bez vizije i sa narodom bez budućnosti.\nMožete li bar da pretpostavite gde bi bila Srbija da je živ?\nĐinđić je žrtvovan da se Srbija ne bi promenila. Žrtvovala ga je naša mitska svest, viševekovne zablude o našoj prevelikoj važnosti. Žrtvovali su ga besramno bogati da bi mogli da budu još bogatiji. Kriminalci da ne bi isušio ovu močvaru u kojoj su navikli da plivaju, grizu i osećaju se nedodirljivim. Žrtvovala ga je crkva da ne bi od Srbije napravio građansku državu u kojoj će se neko zapitati zašto sluge božje voze blindirane „mercedese“, žive u pozlaćenim dvorovima i ponekad siluju malu decu. Žrtvovao ga je narod, besan u svojoj sirotinji na sve, osim na ono na šta bi trebalo da bude - na sebe samog. Mi smo ubili Zorana Đinđića da nas ne bi podsećao na to šta smo mogli da budemo.\nТреба наредити мораторијум - забранити идиотима да помињу Ђинђића наредних 10 година.\n]Đinđić je žrtvovan da se Srbija ne bi promenila. Žrtvovala ga je naša mitska svest, viševekovne zablude o našoj prevelikoj važnosti. Žrtvovali su ga besramno bogati da bi mogli da budu još bogatiji. Kriminalci da ne bi isušio ovu močvaru u kojoj su navikli da plivaju, grizu i osećaju se nedodirljivim. Žrtvovala ga je crkva da ne bi od Srbije napravio građansku državu u kojoj će se neko zapitati zašto sluge božje voze blindirane „mercedese“, žive u pozlaćenim dvorovima i ponekad siluju malu decu. Žrtvovao ga je narod, besan u svojoj sirotinji na sve, osim na ono na šta bi trebalo da bude - na sebe samog. Mi smo ubili Zorana Đinđića da nas ne bi podsećao na to šta smo mogli da budemo.\nNije vazno KO (kan) je pomenuo.\nVazno je STA je pomenuo.\nЗбог тога шта је рекао сам и написао то што сам рекао. Које њесра, шта тај тип једе.\nda ..da ....sve sto je rekao je istina ....a istina zna da zaboli... a zna i da ponuka da se kaze njesra i nista vise.\nPojasni malo , dodaj osim te jedne reci zbog cega tako mislis ...daj neki argument.......\nDokazi da ovo citirano nije istina.\nНаравно да нећу да доказујем, нађе се тако сератор да патетише и просипа своју вербалну дијареју, један у огромном низу, и сад ћу ја да га озбиљно коментаришем...\nostace jedan od najznacajnijih ljudi za balkanske narode! zalosno je sto je tako zavrsio.\nDa nisi malo preterao?\nA po cemu to?Rusenju Milosevica i ustolicenja marionetske vlasti u Srbiji koja je sve radila da urusi Srbiju.\nPoruku je izmenio Cecara, 12.07.2013 u 15:41\nEh, da je delo moje..\nPoslednja poruka: 16.08.2011, 14:28\nPoslednja poruka: 10.03.2011, 12:47\nPoslednja poruka: 20.07.2010, 22:42\nBilijar - Zoran Svilar drugi na EP\nPoslednja poruka: 14.08.2008, 11:49\nMaks Faktor - lik i delo\nPoslednja poruka: 19.02.2007, 01:56


Imao – nemao, Leskovčanin se ne odriče mora i roštiljanja na plaži\nAutor: Jugmedia\t04.07.2017 12:24 pm\nŠta je to što nas tera da svake godine granicu prelazimo nanovo natovareni džakom paprike koja se skuva u vrućem gepeku? Zašto ne letujemo kao sav normalan svet?\nDok još uvek sumiram utiske sa evropskog putešestvija moji Leskovčani samo razmišljaju o tome gde će na more.\nŽena me je na vratima sa koferima u ruci nestrpljivo dočekala pitanjem gde ćemo na letovanje.\n„Da odem na more može da me spreči samo polomljena noga“, stavila mi je do znanja i stvarno polomila nogu. Umesto gume na naduvavanje dobila je gips.\nSada sa svojim prijateljicama koje je obilaze razmatra sve moguće opcije i pogodnosti crnogorskog ili egejskog primorja. Turska, naravno, više ne dolazi u obzir jer tamo niko više ne ide, a njene drugarice zaključuju koliko je zapravo glupo da na plaži ne sretneš po nekog Leskovčanina i nostalgično se oduševiš kada čuješ meko izgovoreno Č.\nI dok razmišljam o tome koju banku da opljačkam kako bih u avgustu suprugu odveo na rehabilitaciju, koja pod obavezno zahteva prženje na plaži i brčkanje u slanoj vodi (a zaključujem da je najbezbolnija varijanta da se uvalimo tetki na vilu u Ohridu), privlaći mi pažnju komentar šefa kancelarije Svetske banke u Beogradu Tonija Verheijena koji je rekao da je vrlo iznenađen procenom da će ove godine, uprkos velikoj ekonomskoj krizi, čak milion građana Srbije provesti odmor u inostranstvu.\nOn to objašnjava jedino time što veliki broj ljudi u Srbiji radi u sivoj zoni jer, kako kaže, „prosto, ne bi toliko ljudi imalo novca da ide na letovanje da ne rade“. Radili ili ne radili, mogli to sebi da priušte ili ne, Leskovčani se ne odriču mora i plaže.\nDa bi sa svojim primanjima videli more i ove godine, većina je o njemu počela da razmišlja još i pre nego što im se izgubila preplanulost koju su doneli sa plaže prošle godine. Naime, veliki broj aranžmana sa znatnim popustima po pravilu se nudi tokom februara, pa je do tada već neophodno naći pravu destinaciju i zatvoriti finansijsku konstrukciju.\nA ukoliko imate komšije, kao ja, koji imaju kamp prikolicu i svake godine je parkiraju na istu lokaciju, u sred njive na stotinak metara od grčke plaže, pa još žele da vas povedu da zajedno ispijate piva i mezite grčku salatu u debeloj hladovini nekih 15 dana, onda je problem rešen.\nAli ne i za jednu od ženinih prijateljica. Njih dve, malopre pomenute, odlučile su da zajedno letuju ove godine. I dok jedna obožava kampovanje, druga se naježi pri samoj pomisli na komarce i bube. Slažu se u jednoj stvari – mora da se ponese barem kilo paradajza i mala plin boca na kojoj se svakog jutra kuva kafa, a na 45 stepeni krčka pasulj za ručak. Da idemo i mi, možda bih poneo i skaru da obrnem po koju pljeku i kupao u znoju na julskom suncu dok raspaljujem ćumur. A kum Marko bi našao rešenje da majstorski ohladi pivo na dvometarskim talasima Egejskog mora, kao što je to činio u srč hladnoj Vučjanki.\nI svako iole realno sebi postavljeno pitanje ili zaključak opere morska voda kada na plaži čujemo razdragano pitanje mališana iz Kukulovca:\n„Mama, mama, znaš šta je tata uzeo?“\n„Uzeo da se kupa!“\nDoduše, po povratku sa mora svako lepo sećanje na malo preplanule boje polako bledi, jer nas sačeka još nekoliko rata koje treba platiti i nova dilema – gde na more 2018? I kako ga platiti?\nCentar grada 4. jula 2017., 2:57 pm\nStandard. A, verujte mi, ima ljudi kojima je zadovoljstvo priprema roštilja i u julu, posebno u debeloj hladovini. Inače, brzo bi mi provalili „all inclusive“, nego nema odakle, ili standard, jednostavno, ne dozvoljava da se potroši veliki novac za letovanje, ima i drugih važnih stvari osim toga…\nSvako se uklapa kako ume i zna, jer mu je merak da odvede decu na more, bar tih 5-6 dana, tako da nije lepo osudjivati ljude, posebno od strane onih imućnijih, koji „nikadnebiletovalinatajnačin“…\nDuci 4. jula 2017., 7:04 pm\nEhehe… Budjavo sto etiketirate leskovcane za “ paradajz turizam“ kad većina građana Srbije letuje tako nekako… Razumem da je “ dzak paprike“ upotrebljen kao zastitni znak leskovcana , ali opet je nefer… Mislite da leskovcani “ ne umeju da letuju kao sav normalan svet“ i da su nenormalni… Mozda i svem “ č“ se prostiru koliki im je guber … A skorojevici idu naravno u Tursku, Egipat i sl da se nazderu njihovih veprova i paprike…\nandjel 4. jula 2017., 8:54 pm\nTako nekako. Nego mali iz Kukulovca kad je video more zatrcao se u vodu, a pri izlasku, onako pljujuci vice „majke vi ga sto ne rekoste da je voda slana“….


Počele prijave u srednju školu! | OŠ Visoko\nPocele prijave u srednju skolu\nPočele prijave u srednju školu!\n01. 06. 2020. editor\nDanas su počele prijave za upis u srednje škole.\nDragi osmaši, od sada pa nadalje, za vas će najvažnije web mjesto biti stranica: https://www.upisi.hr/upisi/\nMolim vas da obratite pažnju na vremenik i upisne rokove iz Odluke o upisu učenika u prvi razred srednje škole gdje možete vidjeti i strukturu razrednih odjela i broj učenika po školama, a koja se nalazi na poveznici:\nSretno, dragi osmaši!


Igrači FK Sarajevo otputovali u Ljubuški - informativa.ba\nSport Fudbal Igrači FK Sarajevo otputovali u Ljubuški\nPrvi trening u okviru prvog dijela priprema planiran je popodnevnim satima. U četvrtak 24. januara na rasporedu je prijateljska utakmica protiv ekipe Veleža. Povratak u Sarajevo planiran je po završetku meča.\nOznake: #FK Sarajevo #Ljubuški #pripreme


PRODAJA DRŽAVLJANSTVA: EK raspravlja o Kipru i Malti – Nacionalist\nPRODAJA DRŽAVLJANSTVA: EK raspravlja o Kipru i Malti\nby nacionalist June 10, 2021, 3:25 am 698 Views\nEVROPSKA komisija danas je nastavila pravni postupak protiv Kipra i Malte zbog prakse davanja državljanstva za novac, koji bi na kraju mogao da dovede do toga da dve države završe na sudu i budu novčano kažnjene.\nEK je protiv Kipra i Malte pokrenula prekršajne postupke zbog prakse davanja državljanstva stranim investitorima, tzv “zlatog pasoša“, u oktobru prošle godine, kada su im poslata zvanična pisma obaveštenja uz rok od dva meseca da odgovore.\nDanas je Komisija poslala obrazloženo mišljenje Kipru zbog toga što nije u potpunosti odgovorio po zahtevu EU, a zemlja ima dva meseca da obavesti o merama preduzetim u skladu sa zakonima EU ili će se suočiti sa sudskim procesom.\n-Iako je Kipar ukinuo sporni sistem i prestao da prima nove prijave 1. novembra 2020. godine, nastavlja se obrada zahteva koji su na čekanju, navodi se u saopštenju Komisije, prenosi Rojters.\nPotez je usledio dva dana nakon što je zvanična istraga utvrdila da je kiparska vlada nebrojeno puta prekršila sopstveni zakon, dajući državljanstvo za skoro 7.000 ljudi od 2007. do 2020. godine.\nKomisija je izdala i dodatno zvanično pismo obaveštenja Malti, proširujući svoje zabrinutosti od prošle godine i dajući ostrvu dva meseca da odgovori.\nSledeći korak bi bilo obrazloženo mišljenje izvršne vlasti EU.\n-Iako prethodni sistem izdavanja državljanstva investitorima više nije na snazi, Malta je uspostavila novi sistem krajem 2020. godine, navodi se u saopštenju EK.\nMalta je počela da prodaje pasoše bogatim strancima 2014. godine, a najveća potražnja je od bogatih Rusa, Kineza i onih iz arapskih zemalja.\nKao odgovor na potez Komisije, malteška vlada je ostala čvrsto pri stavu da je državljanstvo stvar o kojoj države članice moraju odlučivati i da tako treba i da ostane, a poručila je da podržava konstruktivni dijalog sa Briselom i da će u narednom periodu potpunije odgovoriti na primedbe evropskih zvaničnika.\nSistem “državljanstva putem ulaganja” doneo je Malti 1,5 milijardi dolara od pokretanja 2014. godine, a EU pasoš koji se njime dobija daje mogućnost bezviznih putovanja, rada i boravišta širom Evropske unije koju čine 27 država.\nSKROMAN RAST NAKON ZDRAVSTVENE KRIZE: Bazna inflacija u Japanu porasla prvi put za 15 meseci\nby nacionalist June 18, 2021, 10:26 am\nby nacionalist June 18, 2021, 9:52 am\nby nacionalist June 18, 2021, 9:19 am\nby nacionalist June 18, 2021, 8:44 am\nby nacionalist June 18, 2021, 8:10 am\nby nacionalist June 18, 2021, 7:36 am\nODBROJAVANJE POČINJE: Pet zanimljivosti o Evropskom prvenstvu koje će vas ODUŠEVITI\n“IZBIĆEMO IM ZUBE AKO ODGRIZU DEO RUSIJE!” Putin poslao žestoku poruku svim neprijateljima – dramatično obraćanje ruskog predsednika\n“Odgovaram samo za svoje postupke, na druge samo mogu da utičem primerom”


Rabljeni Komatsu d50 viličari oglasi za prodaju - Mascus Hrvatska\nVi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Skladišna oprema > Komatsu > Komatsu d50\nRabljeni Komatsu d50 viličari\nKomatsu FD 50Zadnji pregled: 2018.7, Opća stanje (1-5): 5, Broj prijašnjih vlasnika: 1, Evidencija svih servisa: Da, Oznaka CE: Da, Garancija: three year, Kabina: Gornja zaštita, Preostale prednje gume / podvozje: 99%, Zemlja proizvodnje: JP\nKomatsu FD50T-7Zadnji pregled: Jan 19th 2016, Opća stanje (1-5): 5, Broj prijašnjih vlasnika: 1, Evidencija svih servisa: Da, Maks. kapacitet dizanja: 5000, Nosivost: 450, Stup podizača: Trostruk, Šasija vilica: Bočno pomicanje, Kabina: Gornja zaštita, Motor: Komatsu, Zemlja proizvodnje: JP, Broj volana: Da, Broj pogonskih kotača: 2\n2012 2.960 h\nKomatsu FD50T-8 forkliftZadnji pregled: Dec 15 th 2015, Opća stanje (1-5): 5, Broj prijašnjih vlasnika: 1, Evidencija svih servisa: Da, Maks. kapacitet dizanja: 5000, Nosivost: 500, Stup podizača: Trostruk, Udaljenost od centra gravitacije: 60, Šasija vilica: Bočno pomicanje, Kabina: Gornja zaštita, Motor: Komatsu, Snaga motora: 95, Zemlja proizvodnje: JP, Broj volana: Da, Broj pogonskih kotača: 2\n2013 3.001 h\nKomatsu FD50Zadnji pregled: Dec 28th 2015, Opća stanje (1-5): 5, Broj prijašnjih vlasnika: 1, Evidencija svih servisa: Da, Maks. kapacitet dizanja: 5000, Nosivost: 600, Stup podizača: Trostruk, Tip gume: Super elastično, Kabina: Brez kabine/Ostalo, Motor: Komatsu, Zemlja proizvodnje: JP, Broj volana: Da, Broj pogonskih kotača: 2\nMascus pruza svojim korisnicima najbolju priliku za pretragu i pronalazak polovnih mašina u kategoriji Komatsu d50, D 50 viličari i druge opreme\nOvdje je kompletna lista polovnih Komatsu d50, D 50 viličari za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Komatsu d50, D 50 viličari koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promjenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”. Izaberite brend, model, cijenu i/ili lokaciju da vidite dostupne mašine u kategoriji Komatsu d50, D 50 viličari.


Lančani sudar na auto-putu: 22 povređena (foto) - 06.01.2017, Sputnik Srbija\nLančani sudar na auto-putu: 22 povređena (foto)\nU Urgentni centar u Nišu primljena su 22 pacijenta posle lančanog sudara i u toku je dijagnostika. Saobraćaj se na auto-putu od Požarevca do Niša odvija... 06.01.2017, Sputnik Srbija\nvesti, niš, društvo\n14:18 06.01.2017 (Osveženo: 02:52 26.08.2021)\n© Foto : MUP SrbijePripadnici Žandarmerije pritekli u pomoć nakon lančanog sudara na autoputu kod Niša\nU Urgentni centar u Nišu primljena su 22 pacijenta posle lančanog sudara i u toku je dijagnostika. Saobraćaj se na auto-putu od Požarevca do Niša odvija otežano, a u čišćenju saobraćajnice posle sudara pomogli su pripadnici Žandarmerije. Iz MUP-a apeluju da se ne putuje bez preke potrebe.\nPripadnici Žandarmerije su, po nalogu ministra unutrašnjih poslova Nebojše Stefanovića, na deonici auto-puta nedaleko od Niša, pomogli pripadnicima saobraćajne policije i Sektora za vanredne situacije u izvlačenju putnika i automobila. Na mesto gde je došlo do lančanog sudara više vozila, bilo je izašlo više od 30 pripadnika niškog odreda Žandarmerije sa neophodnom opremom za prvu pomoć, ćebadima i vodom, saopštio je MUP.\nPripadnici Žandarmerije pritekli u pomoć nakon lančanog sudara na autoputu kod Niša\n© Foto : MUP SrbijaPripadnici Žandarmerije pritekli u pomoć nakon lančanog sudara na auto-putu kod Niša\n© Foto : MUP Srbija\nPripadnici Žandarmerije pritekli u pomoć nakon lančanog sudara na auto-putu kod Niša\n© Foto : MUP SrbijePripadnici Žandarmerije pritekli u pomoć posle lančanog sudara na auto-putu kod Niša\nPripadnici Žandarmerije pritekli u pomoć posle lančanog sudara na auto-putu kod Niša\n© Foto : MUP SrbijePripadnici Žandarmerije pritekli u pomoć nakon lančanog sudara na auto-putu kod Niša\nNačelnik Uprave saobraćajne policije Nebojša Arsov je precizirao da je ranije da je na delu auto-puta kod Niša došlo do potpune obustave saobraćaja zbog saobraćajne nezgode koja se dogodila na delu od Prokuplja ka Nišu, u kojoj je učestvovalo 35 vozila.\nSaobraćaj je uspostavljen posle 12 časova, ali se odvija otežano zbog snežnih nanosa na deonicama od Požarevca do Niša.\nArsov je apelovao na sve vozače da zbog loših vremenskih uslova, bez preke potrebe ne kreću na put, a da oni koji se na putovanje ipak odluče koriste neophodnu zimsku opremu. On je apelovao na vozače teretnih vozila da naprave dnevne i nedeljne odmore, s obzirom na loše vremenske uslove, navodi se u saopštenju MUP-a.\nPovodom predstojećih božićnih praznika, Arsov je upozorio vozače da ne voze pod dejstvom alkohola, da poštuju saobraćajne propise, obavezno koriste neophodnu zimsku opremu, sigurnosne pojaseve i poštuju ograničenja brzine.


ĆELIJE ABORTIRANOG FETUSA I VAKCINE: Ruska pravoslavna crkva ZAGRMELA! - Naša Borba\nPredsednik patrijaraške komisije RPC za pitanja porodice, zaštite majčinstva i detinjstva, sveštenik Fjodor Lukjanov, izjavio je da se u Ruskoj Pravoslavnoj Crkvi korišćene ćelijskih linija za proizvodnju imunoloških vakcina, ako su te linije poreklom i iz embrinalnih tkiva, smatra nedospustivim.\nOn je ovo izjavio na konferenciji „Imunoprofilaksa zaraznih bolesti. Prespektive zakonodavnog i normativno – pravnog regulisanja“ održanom u oktobru 2020. Na skupu su učestvovali naučnici, medicinari, sveštenstvo, predstavnici vlasti i društvenih organizacija. Sveštenik Fjodor Lukjanov je istakao: “\nMoralno nedopustivo je da u imunoprofilaktičkim preparatima ima sastavnih delova koji se dobijaju od ćelijskih linija dobijenih iz embrionalnih tkiva čoveka. Na primer, NEK 293 (Human Embryonic Kidney 293) — je ćelijska linija koja je dobijena iz bubrega ljudskog embriona.“\nObratimo pažnju: svaka vakcina koja u sebi ima ćelije poreklom od abortiranog fetusa je ono što pravoslavni hrišćani ne smeju da korist.\nSourceapologet.spb.ru, borba za veru\nPrethodni tekstVUČIĆ I SLUŽBA HOĆE DA BRIŠU SNIMAK: Dan kada je Mali Alek trebao da padne sa vlasti!\nSledeći tekstSZO NEMOĆAN PROTIV SRBA: Prvi u svetu po odbijanju vakcine protiv korone!


[VIDEO] Otvoren prvi srpski Spacehub; Pokretač projekta Marko Pajović: Želimo da izgradimo svemirski ekosistem u Srbiji - Tango Six\n"Program će se sastojati iz edukativnih predavanja i praktičnih radionica i seminara" / Foto: Luka Matović, Tango Six\nPrisutnima se najpre obratio suosnivač SCS-a Marko Pajović, koji je istakao da su osnovni ciljevi Spacehuba, kao projekta te Fondacije, da pomogne kreirenje komercijalnih usluga pomoću svemirskih tehnologija, podstakne formiranje privatne svemirske industrije u zemlji i spoji različite sektore radi transfera tehnologija iz određenih industrija u svemirsku i obratno:\n– Način na koji želimo ovo da uradimo sastojaće se iz dve faze. Prvu će činiti niz edukativnih predavanja, sa kojima počinjemo već danas, a koja ćemo organizovati jednom mesečno do jula ove godine. U drugoj fazi fokusiraćemo se na neku vrstu praktične primene u smislu održavanja radionica i seminara, poput organizacije Hakatona, pravljenja spejs aplikacija sa studentima ili onih ambicioznijih poduhvata kao što je stvaranje prototipa prvog srpskog nanosatelita. Krajni cilj projekta jeste stvaranje svemirskog ekosistema u zemlji. –\nPajović o novom projektu Fondacije Serbian Case for Space / Foto: Luka Matović, Tango Six\nNakon uvodnih Pajovićevih reči usledilo je predavanje i naučnog saradnika Astronomske opservatorije u Beogradu dr Milana Stojanovića, koji je govorio na temu dostupnosti nebeskih tela u sunčevom sistemu sa posebnim fokusom na istraživanja svemira koja su dešavala u prošlom veku, a koja i dalje traju:\n– Prvo lansiranje veštačkog satelita u zemljinu orbitu Sputnjik 1, desilo se 1957. godine pomoću čuvene rakete R-7. Četiri godine kasnije 12. aprila 1961. godine, Jurij Gagarin poleteo je sa svemirskom letelicom Vostok 1 i time postao prvi čovek u orbiti Zemlje. Drugi let sa ljudskom posadom napravljen oko mesečeve orbite dogodio se 1968. godine kada je Apolo letelica lansirana pomoću rakete „Saturn pet“. Bitno je reći da je Apolo misija ukupno 6 puta uspešno sletela sa ljudima na Mesec, te da nije samo jedan čovek hodao po njegovoj površini, već ukupno 12.\nOd važnih događaja za istraživanje svemira treba spomenuti i prvi lender na Marsu, koji je sleteo 1975, a u pitanju je Viking 1. Zatim prva letelica koja je napustila Sunčev sistem Vojadžer 1, i to oko 35 godina posle svog lansiranja 1977. godine. Takođe, tu je i prvi vizuelni teleskop u orbiti oko Zemlje Hiparkos iz 1989, a treba spomenuti i prvi orbiter oko Saturna i uspešno sletanje na njegov satelit Titan. Na kraju, naglasio bih i prvi prikupljeni materijal sa nekog asteroida koji je vraćen na zemlju, prvi orbiter oko komete i prvo sletanje na samu kometu. –\n„Razlog okupljanja 12. aprila jeste i da obeležimo datum godišnjice kada se prvi čovek našao u orbiti Zemlje“ / Foto: Luka Matović, Tango Six\nIspunjen prostor Eureke / Foto: Luka Matović, Tango Six\nDrugo i poslednje predavanje održao je naučni savetnik na Astronomskoj opservatoriji u Beogradu i profesor na Depratmanu za fiziku Univerziteta u Novom Sadu dr Milan Ćirković, koji se bavio mogućnostima buduće kolonizacije svemira sa etičkog i ekonomskog aspekta:\n– Postoji mnogo razloga za naseljavanje svemira van Zemlje, a prvi je sam nastavak ljudske egzistencije, koji je jedino na taj način osiguran od velikih zemaljskih katastrofa. Drugi, možda još važniji razlog, jeste neka vrsta ekološkog imperativa zato što su resursi vanzemaljskog prostora poželjni ne samo u ekonomskom i industrijskom smislu nego verovatno predstavljaju i jedinu perspektivu za istinsko očuvanje bar nekih delova zemljine biosfere, koja je narušena ogromnom ljudskom populacijom i njenim aktivnostima.\nNa kraju, postoji i biotetički ili moralni razlog, a to je da su raznovrsnosti ljudskog iskustva daleko veće u kosmičkom prostoru nego bilo šta što je uporedivo na Zemlji. Sa druge strane, što se naseljavanja svemira tiče, to se može odnositi pre svega na Mesec kao naš prirodni satelit, druge planete i satelite u Sunčevom sistemu, male objekte kao što su asteroidi, komete ili neki veštački habitati, kao i objekte drugih sistema, koji su ipak vrlo udaljeni i stvar su neke daleke budućnosti. –\n„Čak i da ne postoje rizici i opasnosti, Zemlja će prestati da bude nastanjiva u konačnom vremenu i to je nešto na šta ne može da se utiče“ / Foto: Luka Matović, Tango Six\nO tome kako je izgledalo otvaranje prvog srpskog Spacehuba i šta je povodom toga za Tango Six rekao jedan od osnivača Fondacije Serbian Case for Space Marko Prelević, pogledajte na sledećem video-snimku:


Planovi, volja i novac – Institut alternativa\nInstitut alternativa » Blog » Planovi, volja i novac\nObjavljeno 08. 02. 2013. 04. 12. 2017.\nKrajem decembra 2012. godine, Skupština Crne Gore usvojila je Zakon o budžetu za 2013. godinu, a krajem januara Vlada je usvojila Program rada Vlade za 2013. godinu. U pripremi je novi dvogodišnji akcioni plan za primjenu Strategije borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala. Na ovom poslu je angažovana radna grupa koju čine predstavnici institucija i organizacija koje su članice Nacionalne komisije za praćenje sprovođenja Strategije. Predlog novog akcionog plana neće biti na javnoj raspravi.\nRadna grupa za pregovore u poglavlju 23 radi na izradi akcionog plana za otvaranje pregovora u poglavlju koje tretira Pravosuđe i temeljna ljudska prava. Vlada je programom rada planirala usvajanje akcionog plana u drugom kvartalu ove godine. Članovi radne grupe iz reda nevladinih organizacija još uvijek nemaju pristup cjelovitom Izvještaju Evropske komisije o skriningu.\nUskoro će otpočeti izrada novog akcionog plana u okviru Inicijative partnerstva za otvorenu vladu, a na kojem će raditi grupa formirana u okviru Savjeta za regulatornu reformu kao mješovita radna grupa predstavnika vlade i nevladinih organizacija.\nZa očekivati je da uskoro bude pripremljen i prvi akcioni plan za realizaciju mjera iz Strategije reforme javne uprave i pratećeg okvirnog akcionog plana.\nTijelo predviđeno za koordinaciju i praćenje primjene ove Strategije, savjet za regulatornu reformu nikada nije održao sjednicu na ovu temu, a izvještaji o realizaciji Strategije nisu javno dostupni.\nSvi pomenuti dokumenti imaju zajedničke oblasti i pitanja kojima se bave. Kako će se rad na ovim dokumentima učiniti cjelovitim i usaglašenim ? Što svi ovi planovi mogu očekivati od državnog budžeta u 2013. godini? Riječ je o pitanjima koja traže blagovremeni odgovor od Vlade Crne Gore.\nU Crnoj Gori je u posljednjih desatak godina usvojeno preko četrdeset strategija i akcionih planova. Sveprisutna je manjkavost procjene troškova i identifikacije izvora iz kojih će se pokriti troškovi realizacije planiranih mjera. Strategije i akcioni planovi se donose tako da odgovornost bude podijeljena (čitaj: ničija) među različitim organima, procjena troškova često izostaje, a izvještavanje i koordinacija su ograničenog karaktera. Tako premnogo ostaje na dobroj volji i lijepim željama. Pod pritiskom međunarodne zajednice, EU, medija i NVO dešava se sve češće da strategije i planovi uključuju sve više predloga i sugestija spoljnih aktera, ali ostaje nepoznato ko će sve to da plati pa upravo iz tih razloga mjere ostaju nerealizovane ii njihova realizacija teče sporo.\nTako ćemo sljedeći put vjerovatno dobiti odgovor da mjere nisu realizovane jer nije bilo novca, na primjer: za obuku službenika, za obuku sudija, za kreiranje softvera, za uspostavljanje baze podataka, za registar koncesija, itd.\nVlada konačno mora definisati strukturu u sistemu državne uprave koja će se baviti isključivo koordinacijom planiranja, usaglašavanjem strategija i planova, procjenom troškova njihove primjene i identifikacijom budžetskih izvora finansiranja njihove realizacije, ali i koordinacije donatorske podrške primjeni državnih strategija. Kao što sekretarijat za zakonodavstvo vrši usaglašavanje pravnih propisa, tako i određeni sektor za strateško planiranje u Vladi mora preuzeti obavezu usaglašavanja planova Vlade. Tako se neće desiti da program vlade kaže jedno, a neka strategija drugo.\nNa sjednicama Odbora za budžet, ekonomiju i finansije u više navrata sam govorio o potrebi da se u obrazloženju budžeta da projekcija i prikaz troškova za realizaciju tekućih strategija. Zaključujem da je to bio pretežak zadatak i obaveza za Vladu, jer se na tom planu gotovo ništa nije promijenilo proteklih godina.\nDobro je što se priprema Strategija razvoja Crne Gore jer upravo treba da kaže šta će biti prioriteti za vladu i gdje će vlada ulagati novac. Nije dobro što nam je pišu i objašnjavaju stranci. U pripremi konačne verzije ovog dokumenta treba konsultovati brojne druge dokumente koji su urađeni u proteklom periodu. Naročito nepravedno zaboravljenu, a preskupo plaćenu studiju CANU “Crna Gora u 21. stoljeću – u eri kompetitivnosti”.


Profil: Ivica Dačić\nMinistar spoljnih poslova, prvi potpredsednik vlade\nStranačka pripadnost: Socijalistička partija Srbije\nIvica Dačić jedan je od najkontroverznijih ministara – nekoliko puta se našao u središtu velikih afera, ali one nisu značajno zaljuljale njegove političke pozicije. Diplomirao je novinarstvo na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Beogradu 1989, a naredne godine postao je prvi predsednik Mladih socijalista Beograda. Od 1992. godine portparol je Socijalističke partije Srbije (SPS). Demokratske promene nisu značajno uticale na Dačićevu političku karijeru, pa je u prelaznoj Vladi Srbije od oktobra 2000. do januara 2001. bio ministar za informisanje, a u poslaničkim klupama skupštine Srbije bio je od 2004 godine. Nakon smrti predsednika stranke Slobodana Miloševića u Hagu 2006. godine, Dačić postaje prvi čovek SPS-a. Dve godine kasnije sa Demokratskom strankom predvođenom Borisom Tadićem formira vladajuću većinu i postaje ministar unutrašnjih poslova. Nakon izbora 2012. Dačić formira vladu sa Aleksandrom Vučićem i postaje premijer. Na toj funkciji je ostao oko godinu dana do rekonstrukcije vlade 2013. Od 2014. je ministar spoljnih poslova. U javnosti je poznat i po svojim kontaktima sa licima iz kriminalnog miljea, pre svega sa Rodoljubom Radulovićem, jednim od šefova narko-kartela. Pre toga, Dačić je bio u središtu još jedne afere – „kofer“. Dačić je nedavno za državnog sekretara ministarstva koje vodi postavio svog dugogodišnjeg saradnika Ivicu Tončeva, koji je takođe poznat po svojim vezama s kriminalcima. Dačić nije pristao na intervju za KRIK.\ndone Vlada Republike Srbije 2014- Ministar spoljnih poslova, prvi potpredsednik vlade 99.849 RSD\nclear Vlada Republike Srbije 2012- 2014 Predsednik Vlade, ministar unutrašnjih poslova 150.207 RSD\nclear Narodna skupština Republike Srbije 2012- 2012 Narodni poslanik 57.948 RSD\nclear Vlada Republike Srbije, Ministarstvo unutrašnjih poslova 2008- 2012 Prvi potpredsednik vlade, zamenik predsednika vlade, ministar unutrašnjih poslova 146.723 RSD\nUKUPNO 99.849 RSD\ndone Stan Dedinje, Beograd Ivica Dačić 119 m2 215.000 €\nČetvorosoban stan u elitnom beogradskom naselju Dedinju Dačić je otkupio od države 1997. godine. U to vreme imao je 31 godinu i bio je poslanik u Saveznoj skupštini i portparol SPS-a. Deo stana je otplatio kreditom.\ndone Stan Zvezdara, Beograd Sestra Emica Dačić-Braunović 85 m2 150.000 €\nTrosoban stan nalazi se u eksluzivnom stambenom kompleksu „Oaza“ nedaleko od Vukovog spomenika, u kome je gradonačelnik Beograda Siniša Mali donedavno posedovao dva stana. U kompleksu se nalaze park, bazen, supermarket, fitnes-centar i celodnevno obezbeđenje. Stan je prvobitno kupio njen bivši suprug Igor Braunović 2011. godine.\ndone Garsonjera Prokuplje Otac Desimir Dačić 36 m2 18.000 €\nMinistrov otac Desimir Dačić kupio je stan u avgustu 2009. godine. U ugovoru piše da ga je platio 300.000 dinara. Stan je opterećen hipotekom jer su bivši vlasnici 2008. godine podigli kredit od nešto više od 707.000 dinara.\ndone Kuća Blace Otac Desimir i stric Milovan Dačić 102 m2 25.000 €\nPorodična kuća se nalazi u selu Pretrešnja u opštini Blace.\ndone Voćnjaci, pašnjaci i njive Blace Otac Desimir Dačić 11.238 m2 (1,12 ha) 1.400 €\nDesimir Dačić zajedno s rođenim bratom Milovanom i drugim članovima porodice vlasnik je dva voćnjaka, nekoliko pašnjaka i njiva koji se nalaze u selu Pretrešnja u opštini Blace.\nUKUPNO 342 m2 409.400 €\nPrekršajni postupak Agencija za borbu protiv korupcije 18.10.2010\nPredmet: Kršenje Zakona o finansiranju političkih stranaka\nAgencija za borbu protiv korupcije poslala je Prekršajnom sudu zahtev za pokretanje postupka protiv Ivice Dačića jer kao odgovorno lice u SPS-u nije podneo izveštaj o prihodima i troškovima kampanje na ponovljenim pokrajinskim izborima za poslanike Skupštine Vojvodine u Opštini Žabalj. SPS je na sudu tvrdio da na tim izborima nije ni imao kampanju. Postupak je obustavljen 29.06.2012. jer je zastareo.\nPrekršajni postupak Prekršajni sud 1.7.2015\nPredmet: Kršenje Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaj\nPredsednik pokreta Dosta je bilo Saša Radulović podneo je prijavu protiv Dačića kao odgovornog lica Ministarstva spoljnih poslova jer nije dostavio podatke koliko je ministarstvo plaćalo PR usluge i lobiranje u inostranstvu. U postupku je doneta oslobađajuća presuda 17. marta 2016. Sud je rekao da za dostavljanje informacija nije odgovoran Dačić, već generalni sekretar njegovog ministarstva.\nSvedočenje Viši sud u Beogradu 4.10.2006\nPredmet: Slučaj „Kofer“\nDačić je svedočio u čuvenom slučaju „kofer“. Naime, u januaru 2006. Dačić je bio u stanu viceguvernera Narodne banke Srbije Dejana Simića u kome je pronađena aktn tašna sa, kako piše u optužnici, 100.000 evra mita koji je viceguverner tražio za izdavanje određenih dozvola TBI grupi. Dačić je kod Simića došao sa svojim dugogodišnjim prijateljem Vladanom Zagrađaninom, koji je doneo novac. Neposredno pre nego što je policija upala u stan i u crnom koferu „samsonajt“ pronašla novac, Dačić je primio telefonski poziv i napustio stan. Kako je ispričao na sudu, kod Simića je bio u prijateljskoj poseti i u stanu se zadržao veoma kratko. Pola sata nakon dolaska telefonom ga je pozvao Dejan Mihajlov, u to vreme generalni sekretar vlade, i rekao mu da dođe na sastanak u vezi sa postavljanjem koordinatora za Kosovo i Metohiju. Rekao je da je uzeo taksi i otišao u Vladu Srbije, kao i da nije znao šta se dešavalo nakon što je napustio Simićev stan. Simić i Zagrađanin oslobođeni su na kraju sudskog postupka.\n- Tužilaštvo za organizovani kriminal 11.9.2014\nPredmet: Slučaj odavanja tajni Šarićevoj grupi\nDačićevi telefonski razgovori pojavljuju se na suđenju njegovom bivšem šefu kabineta Branku Lazareviću za odavanje tajni narko-kartelu Darka Šarića. Lazarević je optužen da je bio u kontaktu sa Rodoljubom Radulovićem i Radovanom Štrpcem, članovima Šarićeve kriminalne organizacije, i da im je dostavljao poverljive policijske informacije tokom istrage za šverc kokaina. Lazarević, međutim, nije jedini koji je bio u kontaktu sa njima. Ivica Dačić se sa Radulovićem viđao i bio u telefonskoj komunikaciji, ali njegovi odnosi sa narko-bosom nikada nisu bili predmet istrage. Njihovi telefonski razgovori, međutim, biće predočeni kao dokazi na ovom suđenju. Advokati odbrane optuženih su predložili da Dačić bude pozvan da svedoči, ali nije poznato da li će sud to prihvatiti.\nperson Branko Lazarević\nBranko Lazarević, bivši šef kabineta Ivica Dačića, optužen je da je saradnicima narko-bosa Darka Šarića odavao poverljive policijske informacije. Iako je u kontaktu sa Rodoljubom Radulovićem, optuženim da je u učestvovao u međunarodnom švercu kokaina, bio i Ivica Dačić, on nije bio pod istragom. Njegovi telefonski razgovori sa Radulovićem biće predstavljeni kao dokazi. Suđenje je u toku.\nperson Igor Braunović\nIgor Braunović, Dačićev bivši zet, bio je na čelu Javnog preduzeća „Srbijašume“. Vlasnik je kompanije „HI-Tech Group“ koju vodi sa Nikolom Sovrlićem i poznatim članom Socijalističke partije Srbije Aleksandrom Nikačevićem. Braunović je i zastupnik firme „Brai“ i odbojkaškog kluba „Klek Srbijašume“.\nperson Ivica Tončev\nIvica Tončev, kontroverzni kadar Socijalističke partije Srbije, jedan je od Dačićevih najbližih saradnika. Bio je menadžer SPS-a i Dačićev savetnik za evropske integracije i nacionalnu bezbednost, a danas je državni sekretar u Ministarstvu spoljnih poslova koje Dačić vodi. Poznat je po svojim vezama sa kriminalcima. Pre nego što je postao funkcioner, Tončev je radio kao direktor firmi crnogorskog mafijaškog bosa Branislava Šaranovića, koji je ubijen 2009. Osim veza sa Šaranovićem, otkriveno je da je Tončev bio u kontaktu sa još nekoliko osoba iz kriminalnog miljea. Među njima je i Rodoljub Radulović, optužen da je učestvovao u međunarodnom švercu kokaina, sa kojim je u kontaktu bio i Dačić. KRIK je prošle godine objavio snimke sastanaka Tončeva i Radulovića. Veze Tončeva sa mafijom nikada nisu bile predmet istrage u Srbiji.\nperson Rodoljub Radulović\nRodoljub Radulović optužen je da je kao član grupe narko-bosa Darka Šarića bio uključen u međunarodni šverc kokaina iz Južne Amerike u Evropu. Prošle godine je u odsustvu osuđen na 11 i po godina zatvora, ali je presuda ukinuta i suđenje je počelo ispočetka. KRIK je prošle godine objavio snimke na kojima se vidi da Radulović i Dačić aprila 2009. godine ručaju u beogradskom restoranu „Gušti mora“. U to vreme, Dačić je bio ministar policije, a Radulović je, prema optužnici, spremao tovar kokaina za Evropu. Komentarišući snimke, Dačić je rekao da mu je Radulović dugogodišnji prijatelj, da nije znao čime se on bavi i da imaju mnogo zajedničkih tema – od sporta, cigara i političkih tema. Iako je Dačićev bivši šef kabineta Branko Lazarević optužen da je odavao poverljive podatke iz policijske istrage Raduloviću, zbog veza sa Radulovićem protiv Dačića nikada nije vođena istraga. U sudskom postupku protiv Lazarevića kao deo dokaza biće puštani prisluškivani telefonski razgovori Radulovića i Dačića.\nperson Vladan Zagrađanin\nVladan Zagrađanin, član Glavnog odbora Socijalističke parije Srbije (SPS), dugogodišnji je prijatelj Ivice Dačića. Poznaju se od 90-ih godina od kada su u SPS-u. Zagrađanin je jedan od glavnih aktera slučaja „kofer“ 2006. godine, kada je bio direktor SPS-a. Bio je optužen da je u stan vicepremijera Dejana Simića u januaru 2006. godine odneo aktn tašnu u kojoj se nalazilo 100.000 evra mita. Kod Simića je došao u Dačićevom društvu, ali je Dačić neposredno pre nego što je policija upala i pronašla novac, napustio stan. Zagrađanin je na sudu izjavio da je prvi put video novac kada je policija otvorila tašnu i da je mislio da se unutra nalaze dokumentacija i novogodišnji rekviziti – rokovnici i kalendari. Pravosnažno je oslobođen svih optužbi.\nsubject Kršenje Zakona o finansiranju političkih stranaka\nsubject Kršenje Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja\nsubject Kuća kod Blaca\nsubject Slučaj „Kofer“\nsubject Stan na Zvezdari\nsubject Stan u Prokuplju\nsubject Savetnik premijera Ivica Tončev radio za crnogorskog kriminalca\nsubject Suđenje za odavanje tajni Šariću nikako da počne\nsubject Tajni snimci sastanaka narko-bosa sa vrhom MUP-a


Dragi sugrađani i gosti Sombora, obaveštavamo vas da je prednovogodišnja šetnja Glavnom ulicom Sombora, uz zvuke kompozicije Aleksandre Vrebalov "Pesme Morskog ranča" u onlajn izvođenju kamernog orkestra "Kamerata Akademika", pomerena na 30. 12. 2020. godine, u 12 časova. Dobro došli!\nIzložba plakata pod nazivom "Kulturni centar u 2020. godini"\nIzložba plakata pod nazivom "Kulturni centar u 2020. godini", kojom ćemo se osvrnuti na programe koje je tim Kulturnog centra realizovao tokom proteklih 12 meseci, biće otvorena u utorak, 22. decembra u 12 časova u Maloj galeriji Kulturnog centra "Laza Kostić" Sombor. Zbog poštovanja epidemioloških mera, a u cilju sprečavanja širenja zarazne bolesti Kovid 19, otvaranje će biti realizovano elektronskim putem. Posetioci će biti u mogućnosti da posete izložbu neposredno po završetku otvaranja, kao i u predstojećim danima u prepodnevnim časovima (od 8 do 14…\nOtvorena je izložba dobitnika nagrade "Somborski salon 2019", Momira Bulovića, "XANAX 2020"\nIzložba dobitnika nagrade "Somborski salon 2019", Momira Bulovića, pod nazivom "XANAX 2020" otvorena je 11. 12. 2020. godine u Velikoj galeriji Kulturnog centra „Laza Kostić“ Sombor. Galeriju Kulturnog centra možete posetiti radnim danima od 8 do 14 časova, i subotom od 9 do 13 časova. Postavka izložbe trajaće do 26. 12. 2020. godine.Dobro došli!\nPoštovani,Kulturni centar “Laza Kostić” Sombor, u okviru Novogodišnjeg programa za decu za 2020. godinu, organizuje niz radionica namenjenih deci uzrasta od 5 do 11 godina, pod nazivom KAD PORASTEM BIĆU, prema sledećem rasporedu:• 20.12.2020. MALI GLUMAC I GLUMACRadionica putem koje se deca upoznaju sa osnovama glumačke tehnike.• 27.12.2020. ZRIKNI SVET KROZ ROZLE ĐOZLEUpoznavanje pop art umetničkog pravca putem izrade novogodišnjih čestitki.Potreban materijal: makaze,lenjir,olovka,gumica,nekoliko listova iz bloka za crtanje,lepak za papir,hamer papir u boji dimenzije22x12cm(1 kom),hamer papir ili list iz bloka za crtanje beleboje dimenzije 20x10…


Majami - zdravstvo -Antraks - 2001-10-25\nDopisnik Glasa Amerike, Majkl Bouman izveštava sa Floride, gde se crni prišt pojavio pre tri nedelje. U toj državi zdravstvene službe se bore sa naglim poveæanjem broja zahteva za preglede i analize.\nMnogi amerikanci kažu da su zabrinuti zbog antraksa i moguænosti da se zaraze putem pošte. U Majamiju, Džo Vlijams, koji rukovodi jednom izvozno uvoznom kompanijom tvrdi, da je osoblje preduzelo mere koje bi bile teško zamislive pre samo nekoliko nedelja: "Obezbedili smo za naše radnike koji sortiraju poštu gumene rukavice, zaštitne maske i plastiène kese."\nMedicinski zvaniènici kažu da je opreznost opravdana, ali naglašavaju da treba praviti razliku izmedju razumne zabrinutosti i bespotrebne panike. Od poèetka antraks afere Južnofloridske jedinice za opasne materijale i lokalne zdravstene ustanove, odgovaraju na hiljade poziva stanovnika koji ih obaveštavaju o sumnjivim paketima i drugim incidentima. Ogromna veæina predmeta koji se testiraju su negativni na antraks.\nDirektor odeljenja za zdravlje, u okrugu Majami-Dejd, Džim Džejms, kaže da su laboratorijski radnici preoptereæeni: "Službe za opasne materijale ne mogu da se priviknu da odgovaraju na 150 do 200 poziva na dan. Moramo da radimo sedam dana nedeljno 24 sata. Jednostavno, ne može se postiæi obrada svih uzorka dovoljno brzo ..."\nDoktor Džejms dodaje da zalihe uzoraka koji pristižu postaju toliko velike, da su zakašnjenja u testiranju porasla sa nekoliko sati na nekoliko dana.No bez obzira na sve, doktor je zadovoljan onim što je do sada uradjeno: "Smatram da je sve što se dešava ovde na Floridi divan primer akcije državnog zdravstvenog sistema. Na sreæu nije bilo previše zaraženih. Ali kada pogledate na vreme koje je prošlo od prvobitnog incidenta do laboratorijske potvrde i zdravstevenog odgovora stanovništva, smatram da je postignuto - izvanredno. No, ne smatram da je situacija prošla bez greške..."\nGreška koju primeæuje dr Džejms je u nedostatku saradnje izmedju saveznih, državnih i lokalnih zvaniènika u davanju osonovnih informacija o antraksu javnosti, jer u takvim trenucima Amerika treba da govori jednoglasno...\nDŽEJMS: "Koju smo važnu lekciju nauèili? Iz moje perspektive, to je znaèaj komunikacije, obraæanja javnosti i davanje pravog, jasnog obaveštenja. Sve što se dogadja u vezi sa zarazom može biti znatno ublaženo ako se stanovništvo obrazuje i to je ono što treba da poboljšamo."\nDr Džejms insistira na tome da zdravstveni sistem aktivno uèestvuje u antraks aferi. No kako tvrdi, trenutna zaraženost crnim prištom je relativno mala, kako ukazuju podaci, jer je praktièno u pitanju desetak ljudi u nekoliko gradova. On tvrdi da æe pravi test biti u sluèaju druge vrste biološke pretnje, ako bi bilo zaraženo na hiljade ili desetine hiljada ljudi, pa možda èak i više, širom regiona.


Junker: Vrijeme je da žena bude na čelu Evropske komisije | Aktuelno\nJunker: Vrijeme je da žena bude na čelu Evropske komisije\nJunker je u intervjuu agencija Frans pres rekao da su muškarci iskoristili "svoju šansu" jer su od osnivanja Evropske komisije 1958. predsjednici bili samo muškarci\nPredsjednik Evropske komisije Žan-Klod Junker izjavio je da je “krajnje vrijeme da jedna žena bude na čelu Evropske komisije”.\nJunker je u intervjuu agencija Frans pres rekao da su muškarci iskoristili “svoju šansu” jer su od osnivanja Evropske komisije 1958. predsjednici bili samo muškarci.\nPredsjednik Komisije je odgovorio na pitanje o mogućnosti da danska političarka Margrete Vestager bude nova predsjednica.\nPolitičarka koja pripada Savezu liberala i demokrata za Evropu (ALDE), četvrte grupe po veličini u Evropskom parlamentu, takođe se založila za rodnu uravnoteženost.\nEvropsku komisiju, koju predvodi bivši premijer Luksemburga Junker, čine devet žena i 19 muškaraca.\nMagrete Vestager je hvalila rad Francuskinje Kristin Lagard, trenutno generalne direktorke Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), čije se ime pominje za mjesto predsjednika Evropske komisije, premda nije kandidat.\n“Ona je jedna od mojih junakinja”, rekla je Vestargerova za Kristin Lagard i dodala da bi njemačka kancelarka Angela Merkel, čije se ime pominje za budućeg predsjednika Evropskog saveta, mogla da bude takođe na čelu Evropske komisije.\nIzbor predsjednika Evropske komisije zavisi od rezultata izbora za Evropski parlament koji će biti održani od 23. do 26. maja. Novi predsjednik Komisije će biti iz redova grupacije koja će dobiti najviše glasova.\nMerkel: Putin je možda čekao da odem kako bi napao Ukrajinu\nSVIJET Aktuelno - 18.06.2022-18:04\nBivša njemačka kancelarka Angela Merkel priznala je da je pri kraju mandata oslabila njena mogućnost uticaja na ruskog predsjednika Vladimira Putina, koji je možda čekao njen odlazak...\nMerkel: Invazija na Ukrajinu velika greška Rusije\nSVIJET Aktuelno - 08.06.2022-21:10\nBivša njemačka kancelarka Angela Merkel poručila je ruskom predsjedniku Vladimiru Putinu da je rat u Ukrajini “velika greška” u svom prvom intervjuu od kako...


Japan obećao donaciju visokosofisticirane opreme Graničnoj policiji BiH | Portal 072info\n15/09/2020 15/09/2020 u 19:20\nDirektor Granične policije Bosne i Hercegovine (GPBiH) Zoran Galić sa saradnicima u utorak je primio prvog sekretara Ambasade Japana u BiH Kiyotaka Tanaku kojeg je upoznao s organizacijom, funkcioniranjem, nadležnostima i rezultatima rada te policijske agencije.\nNa sastanku u Glavnom uredu GPBiH tematizirano je i aktualno stanje u vezi ilegalnih migracija i aktivnosti koje Agencija poduzima u cilju sprečavanja ilegalnih migracija.\nPrvi sekretar Tanaka zahvalio je rukovodstvu GPBiH na prijemu i interesirao se o opremi s kojom raspolaže GPBiH.\nNajavio je pritom veoma značajnu i vrijednu donaciju visokosofisticirane opreme japanskih proizvođača GPBiH i izrazio nadu da će to biti realizirano krajem ove ili početkom 2021. godine.\nDirektor Galić zahvalio je Tanaki na spremnosti Vlade Japana i Ambasade Japana u BiH da donira opremu koja će u velikoj mjeri doprinijeti učinkovitijoj kontroli državne granice i izrazio nadu da će Ambasada Japana, druge ambasade u BiH, kao i međunarodne organizacije, nastaviti pružati podršku GPBiH, saopćeno je iz Granične policije BiH.


RuNet Echo | Globalni Glasovi na srpskom\nUrednici RuNet Echo Globalnih Glasova prikazuju i izveštavaju o internetu u Rusiji. Ostale posebne teme 7 milijardi akcijaGV Pravo LiceGlobalni Glasovi PodcastMostMreža za tehnologiju transparentnostiNajaveOlimpijadaProfili blogeraRazgovori za bolji svetRazvoj informacionih i komunikacionih tehnologijaRuNet Echo\nIstaknuti članci iz RuNet Echo\t13/11/2014 Da li Vam je dosta ‘agresivne propagande na glavnim medijima'? Kremlj pokreće mrežu vesti samo za Vas Napisao/-la Tetyana Lokot · Istočna & Centralna Evropa 03/11/2014 Ruski opozicioni lideri podržavaju Ukrajinu, ali Krim se neće vratiti Napisao/-la Aric Toler · Istočna & Centralna Evropa 13/06/2014 Objašnjenje novih propisa za ruske blogere Napisao/-la Andrey Tselikov · Istočna & Centralna Evropa Glavne Priče iz Sveta 26/04/2014Bliski istok & Severna AfrikaParlez-vous français? Razmišljanja prevodioca Globalnih Glasova o učenju francuskog jezika\nČlanci iz RuNet Echo 23/05/2015


Sutra u podne na Kosovu protesti građana zbog nemogućnosti da glasaju na referendumu\nGrađani će sutra u 12 časova, u više srpskih sredina, protestom iskazati nezadovoljstvo odlukom Prištine da se sutrašnji referendum o ustavnim promenama u oblasti pravosuđa ne održi na Kosovu i Metohiji, ali i nezadovoljstvo odlukom Beograda da na to pristine, i da građane organizovano vozi na glasanje u gradovima centralne Srbije, najavio je lider GI „Srpski opstanak“ Aleksandar Arsenijević.\nPoruka sa Kosova i Metohije učesnicima na referendumu (Foto Tviter@Aco_Sfens)\nInicijator protesta je Građanska inicijativa „Srpski opstanak“ iz Kosovske Mitrovice, a lider te inicijative Aleksandar Arsenijević za Danas kaže da se pozivaju i „na kršenje Zakona o sprovođenju referenduma, član 24. koji jasno definiše da se referendum mora održati na svim biračkim mestima gde su održani izbori“.\n— Aleksandar Arsenijević (@Aco_Sfens) January 15, 2022\nProtest u Kosovskoj Mitrovici počeće okupljanjem ma šetalištu u severnom delu ovog grada, u 12 časova. Tu je planirano kratko obraćanje, a građani će se uputiti do Ibarskog mosta gde će izneti svoje zahteve. Takođe, planirano je da paljenjem sveća odaju počast ubijenom osnivaču i lideru opozicione Građanske inicijative „Srbija, demokratija, pravda“ Oliveru Ivanoviću, ujutru u 8:15, jer je u to vreme Ivanović ubijen ispred prostorija Inicijative u Kosovskoj Mitrovici.\nJavno su pozvali sve u srpskim sredinama na Kosovu i Metohiji, a iz većine njih su im se javili da će organizovati neki vid protesta i uputiti poruku, kaže on. Gde će sve tačno organizovati, Arsenijević ne može sa sigurnošću da tvrdi.\nЈављају се људи из готово свих српских средине на КиМ да ће учествовати у сутрашњем једночасовном протесту у 12ч.\nУ Митровици је окупљање на почетку шеталишта па затим идемо у протестну шетњу до моста.\nВидимо се сутра у 12ч!\nKaže da referendum nije bio tema među građanima u Kosovskoj Mitrovici i generalno na Kosovu i Metohiji, te smatra da „građani koji sutra bude glasali u Raškoj, verovatno pod prinudom sa direktorima, neće znati za šta glasaju, i moraće da glasaju za ustavne promene“.\nStav GI Srpski opstanak je da građani u centralnoj Srbiji treba da izađu na sutrašnji referendum i zaokruže „Ne“, to jest da glasaju protiv ustavnih promena kojima se menja izbor pravosuđa, navodi Arsenijević.\nOn lično se za takav stav odlučio jer mu izmena izbora sudija i tužilaca u pravosuđu izgleda slično kao autonomija Univerziteta. „Svesni smo da poslednjih 30 godina nemamo tu autonomiju Univerziteta u izboru dekana i rektora“, pojašnjava svoj stav lider Građanske inicijative „Srpski opstanak“.\nOd dela opozicije koji poziva na neizlazak na referendum mogli smo čuti da je jedan od razloga za tu odluku to što se neće organizovati glasanje na prostoru Kosova i Metohije. Arsenijević smatra da se referendum ne sme bojkotovati, ali da se rezultati glasanja ne smeju prihvatiti sve dok se glasanje ne organizuje na svim biračkim mestima na Kosovu i Metohiji.\nTakođe, kao argument za bojkot bilo je i to što se referendum održava na dan ubistva Olivera Ivanovića. Arsenijević navodi da su referendum i obeležavanje dana ubistva Ivanovića „dva odvojena slučaja“.\n„Građani će svakako svoje nezadovoljstvo zbog ubistva Olivera Ivanovića iskazati jednočasovnim protestom u centralnoj Srbiji. Mi u Kosovskoj Mitrovici paljenjem sveća ujutru u 8:15, jer je tada Oliver ubijen. Pre ili posle protesta građani mogu da izdvoje vreme i glasaju protiv ustavnih promena“, zaključuje Arsenijević.


PREMIJER NOVALIĆ I MINISTAR RAMIĆ U POSJETI TUZLANSKOM KANTONU | Hayat.ba\nU TK moramo raditi na modernizaciji putne komunikacije, a sve to dolazi u vrijeme kada privodimo kraju projektne i ugovorne aktivnosti na Koridoru Vc. Ovaj kanton je najbrže rastući i najbrže sanira posljedice pandemije koronavirusa, a Vlada FBiH će izvoz iz TK pomoći narednim transferima. Prošle godine smo to uradili sa 73 miliona KM, od čega je 38,9 išlo u budžet, a ostatak privredi. Sada ćemo to ponoviti, samo će se uložiti u obrte i izvoznike koji nisu dobili sredstva prošle godine. Također, pripremamo zakon o roditeljima negovateljima koji će najvjerovatnije biti usvojen iduće sedmice – rekao je federalni premijer.\nGovorili smo o modelima izgradnje i načinima finansiranja izgradnje autoputa Tuzla-Brčko, te o modernizaciji magistrale Tuzla-Sarajevo. Razgovarali smo i o aktualiziranju projekta željezničkog povezivanja na pravcu Tuzla-Sarajevo. Predstavnici Autocesta FBiH i Cesta FBiH su nam objasnili kako to najbolje možemo učiniti – objasnio je premijer TK.


srbijasport.net - Niš 92 - Niš - Vesti\nSreda, 24.10.2018 06:49\nFutsal / Muškarci / Niš 92\nNiš 92 Futsal / Muškarci\n27.08.2015 13:17 juznevesti.com 950\nNovi niški prvoligaš u malom fudbalu očekuje uspešnu sezonu nakon dobro odrađenih priprema na planini Goč. Veći deo ekipe ostao je na okupu. Ove godine vratili smo se u najelitniji rang takmičenja tako da su očekivanja skromna, kaže Marko Cenić, fudbaler ove ekipe. Danas smo se vratili sa Goča. Atmosfera u ekipi je sjajna, ali naš osnovni cilj biće opstanak. Ponovo...\n24.12.2013 16:25 plusonline.rs 1558\nDerbi je, ipak, pripao iskusnijem timu. Niš 92 savladao je Piroćance zahvaljujući boljoj igri u nekoliko minuta drugog poluvremena, kada su gosti napravili nedostižnu razliku i poveli sa 5:1.Piroćanci su prvi postigli gol, strelac Jovan Penčić i najavili da će pokušati da iznenade veoma dobru i fer ekipu domaćina. U prvom delu Nišlije su uspele da izjednače,...\n19.12.2013 20:25 plusonline.rs 1775\nDa nije bilo poraza u prvom kolu protiv Vinetrsporta, igrali su bez kažnjene prve ekipe, fudbaleri trenera Dragana Stsankovića ispunili bi plan za prvi deo sezone. Bez obzira na to Piroćanci se , zajedno sa ekipom Niša 92 nalaze na deobi prvog mesta, što dovoljno govori o kvalitetztu i izgledima da u nastavku prvenstva slove za glavnog kandidata za povratak u...\n24.11.2013 21:50 maki 1651\nU trećem koli druge futsal lige - istog Klub malog fudbala Bor pobedio je kao domaćin odličnu ekipu iz Niša. Još jednom su izabranici Maria Popovića pokazali dobru igri pred svojom publikom.Na poluvremenu ekipa Bora je otišla sa prednošću od 3:2,ali su u nastavku poboljšali igru i za 10 minuta stigli do prednosti od 5:2. Od tog momenta gosti iz Niša...


Albanski premijer Edi Rama odlazi u Beograd! - Dnevnik.hr\nSvijet Nakon nereda na utakmici\nAlbanski premijer odlazi u Beograd!\nPiše T.V. , 17. listopada. 2014. @ 14:27 - komentara min.\nAlbanski premijer Edi Rama odlučio je putovati u posjet Srbiji unatoč incidentu zbog kojega je u utorak navečer u Beogradu prekinuta nogometna utakmice između reprezentacija Srbije i Albanije, izvijestila je službena Tirana.\nNeredi na utakmici potaknuli su pitanja o tomu hoće li se prvi posjet šefa albanske vlade Beogradu u posljednjih 68 godina realizirati. No zamjenik albanskog premijera Niko Peleshi u petak je rekao kako je premijer Rama potvrdio da je odlučio putovati u posjet Beogradu.\nAleksandar Vučić: Svrha incidenta na utakmici bila je poniziti Srbiju\nStajalište albanskih vlasti o tom posjetu i dalje je jednako "unatoč razočaranju što su ga prouzročili incident na utakmici i reakcija srbijanskih dužnosnika". Odlučeno je da se posjet realizira, rekao je Peleshi. "Posjet je u interesu obiju zemalja, no na srbijanskoj je strani da potvrdi svoj angažman na ovom pitanju kao i jamstvo da će se sve odvijati u najboljem redu", kazao je.\nIzgred izazvan u utorak na stadionu u Beogradu spuštanjem zastave velike Albanije daljinski upravljanom letjelicom prerastao je u opću tučnjavu i definitivan prekid kvalifikacijske utakmice za Europsko prvenstvo 2016. u Francuskoj. (Hina)\n"Bolje da se sami dogovorimo"\nAleksandar Vučić: "Sporazum s Albancima podrazumijevao bi jamstvo za ulazak u EU"\nDogodovštine s tekme\nVučić o susretu s "momcima": "Bio sam sa sinom na utakmici Roma – Liverpool, a onda su nam prišli Hrvati..."\nPrijeti joj 10 godina zatvora\nKrimidrama u Srbiji: Kad se saznalo da je varala muža, službenica Sanja odlučila je otrovati 15 kolega\nPogodila ga provokacija\nSkandal: Srpski predsjednik odbio se sastati s albanskim premijerom zbog izjave o Kosovu


Ubedljiva pobeda Tanaska Rajića i Jedinstva, Zvezda poražena | Pirot vesti\nPočetna/Sport/Ubedljiva pobeda Tanaska Rajića i Jedinstva, Zvezda poražena\nU 28. kolu Prvenstva zone “Istok” fudbaleri Tanaska Rajića ubedljivo su savladali, na vrućem terenu u Trgovištu, ekipu OFK Knjaz sa 4:2. Tanasko Rajić je i ovom pobedom potvrdio svoju odličnu formu ove sezone. Nažalost, splet okolnosti uticao je da zaostane u trci za najviši plasman. Jedinstvo je na svom terenu u svemu nadigralo OFK 19. iz Zaječara pobedivši sa 6:2, dok je, pomalo neočekivano, Zvezda iz Blata poražena, kao domaćin, od Lužnice sa 6:0.\nKako nam je rekao, trener Tanaska Rajića, Bojan Panajotović, pobeda jeste ubedljiva, ali utakmica nije bila nimalo laka. “Tanasko” je prvo poluvreme završio u svoju korist golovima Nemanje Nikolića i Luke Filipovića. Na 3:0 povisio je Luka Ignjatović, a onda je došlo do opuštanja u igri da bi domaći tim smanjio na 3:2. Sve do 60 minuta na terenu je igrao samo jedan tim, a to je bio Tanasko Rajić, kaže Bojan Panajotović. “Knjaz” je zapretio da izjednači, ali nije bilo nekih povoljnijih prilika. Posle jednog fantastičnog solo prodora i odličnog udarca konačan rezultat, od 4:2, postavio je Lazar Manić.\nFoto: Ilija Pejčić lika, ilustracije sa utakmice Jedinstvo – OFK 019\nKompletna ekipa Jedinstva pokazala je svoje pravo lice ubedljivo savladavši Zaječarce sa 6:2. Saša Mitić, trener Jedinstva, imao je na raspolaganju 18 fudbalera, a strelci su bili raspoloženi u prvom poluvremenu kada je Jedinstvo postiglo svojih 6 golova. Golove za Jedinstvo postigli su Luka Vasov u prvom minutu, Predrag Ivković u 9. i 21. Danijel Selimović u 14. Robert Petrović u 23. i Jovan Đorđević u 38.\nNavijači Zvezde iz Blata nisu očekivali ovako ubedljiv poraz svojih fudbalera u komšijskom derbiju sa Lužnicom od, čak, 6:0. Zvezda je pokazala u nekoliko navrata da i te kako može da priredi iznenađenje, pruživši odlične partije. Međutim ovog puta fudbaleri Lužnice bili su neumoljivi i praktično deklasirali domaći tim.\nFoto:Ilija Pejčić Lika, ilistracije sa utakmice Zvezda – Lužnica\nBojan Panajotović fk jedinstvo fk tanasko rajić fk zvezda blato istaknuto saša mitić


Velika Britanija pravi savez protiv Rusije | Topvesti\nPOLITIKA RUSIJA SVET\n04/05/2018 Redakcija 0 Comments Rusija, Velika Britanija\nPrema pisanju Gardijana, britanske diplomate planiraju da ove godine iskoriste četiri velika samita – G-7, G-20, NATO samit i samit Evropske unije – za nastojanje da se produbi savezništvo protiv Rusije, koje je na brzinu uspostavilo britansko ministarstvo spoljnih poslova nakon trovanja bivšeg ruskog dvostrukog agenta Sergeja Skripalja u martu u Solsberiju.\n„Ministar spoljnih poslova reakciju Rusije na Dumu i Solsberi smatra prekretnicom i smatra da postoji međunarodna podrška da se učini više. Domeni u kojima će Ujedinjeno Kraljevstvo najverovatnije uložiti najviše napora jeste borba protiv dezinformacija koje širi Rusija i nalaženje mehanizama za pozivanje na odgovornost za upotrebu hemijskog oružja“, rekao je zvaničnik britanske vlade.\nBivši zvaničnici Ministarstva spoljnih poslova priznaju da je institucionalna nevoljnost da se prozove Rusija nekada prožimala diplomatsko razmišljanje Britanije, ali su dodali da se taj stav menja nakon trovanja Skripalja i njegove kćerke Julije.\nUspostavljeno je međupartijsko savezništvo u Parlamentu koje pitanje ruske korumpiranosti više ne sagledava kroz prizmu finansija, već kao bezbednosnu i spoljnopolitičku pretnju, koja iziskuje nove sankcije čak i ako to nanosi kratkoročnu ekonomsku štetu Ujedinjenom Kraljevstvu. Ministri žele da se na predstojećim samitima uspostavi sveobuhvatna strategija za zauzdavanje Rusije, koja bi pokrila sajberbezbednost, vojni stav NATO, sankcije protiv oligarha ruskog predsednika Vladimira Putina i sveobuhvatniji pristup, kako se navodi, propagandom koje plasira Rusija.\nUjedinjeno Kraljevstvo je iznelo argumente šefovima diplomatija stranih zemalja, tvrdeći, između ostalog, da poricanje Rusije u vezi sa slučajevima u Dumi i Solsberiju ukazuje na nezainteresovanost za saradnju u cilju zajedničkog razumevanja istine, te da Moskva koristi i jedno i drugo da sistematično unosi podele u izborna tela na Zapadu i podstakne sumnju.\n← Kosovo: Sporna platforma za finalizaciju dijaloga sa Beogradom\nViše novca za zemlje kandidate za EU →\n01/05/2018 Redakcija 0


Euroazijska unija je iluzija, Rusija nema šta ponuditi regiji | Zapadni Balkan | Al Jazeera Balkans\nSrbija na Euroazijsku uniju, kaže Davor Gjenero, gleda onako kako su državna vodstva država Istočnog bloka gledala na SEV – 'kao na politički, a ne ekonomski projekt'EPA\nDiskusija o Euroazijskoj uniji (EAS) ili Euroazijskom ekonomskom savezu, kao alternativi EU-u, aktualizirana je nakon posjete predsjednika Rusije Vladimira Putina Srbiji.\nNeki su išli čak dotle da su tvrdili da određene snage u Srbiji samo čekaju trenutak kada će EU posrnuti, da se ta zemlja u potpunosti može okrenuti savezu s Rusijom.\nEuroazijska unija je organizacija pet država, nekadašnjih članica Sovjetskog Saveza.\nOsnovale su ga Rusija, Bjelorusija i Kazahstan 2014. godine, a Sporazumu o osnivanju su pristupile i Armenija i Kirgistan.\nDio političkog marketinga\nEAS nema potencijal da ugrozi EU\nPolitički analitičar iz Njemačke Martin Brusis kaže da za Srbiju Euroazijska unije nije alternativa EU-u, jer je ta zemlja već sada ekonomski u puno većoj mjeri integrirana u tržište Evropske unije.\n“Srbija preko te integracije može modernizirati svoje ekonomske strukture i razviti kompanije koje su konkurentne na međunarodnom planu. Iz istih tih razloga je trenutno pristupanje Turske EAS-u nerealno. Također, to ne bi bilo pozdravljeno ni u Rusiji. Postojeći konflikti u Ukrajini isključuju pristup te zemlje EAS-u u dogledno vrijeme. Zbog svega toga EAS nema ekonomski i politički potencijal da ugrozi EU“, kaže Brusis.\nNa pitanje da li Euroazijska unija može biti alternativa Srbiji za eurointegracije, Varga odgovara da je to “pre svega deo političkog marketinga onih snaga u Srbiji, koji žele da pridobiju nezadovoljne birače dugoročnom, iscrpnom i često neefektivnom tranzicijom, nefunkcionalnom demokratijom, dvoličnošću Zapada i vodećih EU država“.\nSrbija je, tvrdi on, za to pogodno tlo, jer tu postoji skoro tradicionalna suzdržanost prema Zapadu, frustracija i neprijateljstvo prema NATO-u i historijsko rusofilstvo.\n“Novi diskurs u javnosti o Evroazijskom ekonomskom savezu je i za vladajuću koaliciju okupljenu oko Srpske napredne stranke (SNS) takođe koristan. To je za (Aleksandar) Vučića i naprednjake relaksiranje evropske priče na koju su oni pristali 2013. potpisivanjem Briselskog sporazuma, a sve zaradi političke podrške sa Zapada da dođu na vlast. Sada kada su pregovori između Beogarda u Prištine i normalizacija odnosa u krizi, stvaranje alternative EU daje Beogradu dodatni manevarski prostor i uslovnu zaštitu od dodatnih pritisaka iz Brisela“.\nU vanjskopolitičkom smislu, kaže Varga, Rusija nema šta da ponudi Srbiji.\nIluzija je, ističe, smatrati da je Euroazijski ekonomski savez koji predvodi Rusija alternativa Evropskoj uniji, iako su ruske diplomate tu opciju već nudile Makedoniji da ne mijenja ime.\nČlanica takvog saveza, smatra on, bila bi geopolitička eksklava i završila bi kao Albanija u Hladnom ratu.\nInvesticije Rusije 'fatalne za Srbiju'\nSrbija, kaže Gjenero, dugo pokušava ostvariti profite s tog tržišta, ali rezultati su po njemu bijedni.\n“Otvoren im je pristup samo onim robama koje na tim tržištima nedostaju, a nade u, na primjer plasman Fiatovih automobila (500 L) proizvedenih u Kragujevcu u Rusiju i Euroazijsku uniju izjalovile su se. Ovaj auto će se uskoro prestati proizvoditi, a unatoč bučnim obećanjima, od njegova plasmana u Rusiju nije bilo ništa“.\nSrbija, smatra Gjenero, je uvidjela da nema niti snage niti volje provoditi reforme potrebne za pristupanje EU, “pa njeni policy planeri traže izlaz na mekim tržištima izvan Unije“.\nOsim toga, nastavlja, Srbija na Euroazijsku uniju gleda onako kako su državna vodstva država Istočnog bloka gledala na SEV – “kao na politički, a ne ekonomski projekt“.\n“U Srbiji prevladava iracionalna politička klima pa su tamošnji građani uvjereni kako Rusija snažno pomaže Srbiji humanitarno i donacijama, odnosno kao investitor. Investicije iz Rusije pokazale su se, međutim, kao fatalne za Srbiju, pogotovo u slučaju prepuštanja, skoro poklanjanja NIS-a ruskom državnom Gazprom-neftu. Srbija je bila primorana na tu „donaciju“ svoje infrastrukture, a za uzvrat je dobila najnekvalitetnije naftne derivate u regiji po najvišoj cijeni i posve neizvjesnu opskrbu ruskim prirodnim plinom. Unatoč tome, Gazprom je uporno opisivan kao investitor prijateljski prema Srbiji“.\nSrbija, navodi, ima sređene evidencije o donacijama samo za periode 2000-2013, a u tom je periodu od članica EU-a Srbija dobila 3,5 milijarde eura donacija, od čega samo iz IPA programa EU-a 2,4 milijarde.\n“Od SAD u tom je razdoblju Srbija primila 650 milijuna eura donacija, od Njemačke 325 milijuna, od Švedske skoro 200 milijuna, a od Rusije nije evidentirana niti jedna donacija. Jedino što je Srbija dobila od Rusije otpisano je rusko naoružanje, za koje se onda plaća skupi remont u ruskim kompanijama“.\n“U brilijantnom tekstu na portalu Peščanik Mijat Lakičević, ugledni beogradski ekonomski analitičar, naslovljenom 'Severna Makedonija i tuđna Srbija' autor jasno najavljuje kontekst Putinova posjeta Beogradu, kao jedinom glavnom gradu u Europi u kome može očekivati takav prijem. Nitko osim Srbije u Rusiji i Euroazijskoj uniji ne vidi ekonomsku niti političku alternativu, s susret Putina i Aleksandra Vučića bio je zapravo susret dvojice gubitnika. Groteskno je bilo kad je Vučić gostu, kad mu već ne može pokloniti Makedoniju, koja je upravo donijela odluku da želi biti dio Europske unije i euroatlantskih struktura, poklonio Makedonskog ovčarskog psa, kolokvijalno Šarplaninca“.\nPodjele unutar država\nPolitički analitičar iz Njemačke Martin Brusis Euroazijski savez ima puno manju ekonomsku težinu od EU-a.\nNjegov bruto domaći proizvod, ističe Brusis, iznosi samo jednu desetinu bruto domaćeg proizvoda EU-a.\n“Njegove članice, osim Bjelorusije i Rusije, su samo u maloj mjeri ekonomski integrirane. Samo mali dio njihove vanjske trgovine (oko 15 posto) se odnosi na trgovinu sa drugim članicama EAS-a, dok unutrašnja trgovina EU-a obuhvata dvije trećine ukupne vanjske trgovine država članica EU-a. Trgovinska veza unutar EAS-a će se samo u maloj mjeri povećati, jer dvije najvažnije ekonomije tog saveza, Rusija i Kazahstan, izvoze, prije svega, sirovu naftu i prirodni gas u Kinu i zbog toga uvoze robu i usluge s tog ekonomskog prostora“, navodi on.\nRusija, ističe on, dominira u tom savezu kao najveća ekonomija, na što, kako tvrdi, sa skepsom gledaju manje zemlje članice.\n“Politički akteri u tim zemljama odbijaju političku integraciju po obrazcu Sovjetskog saveza, iako bjeloruski predsjednik povremeno izražava sipmatije kada su u pitanju uspjesi Sovjetskog saveza“.\nBoris Varga smatra da bi taj Euroazijska unija mogla ugroziti EU, ukoliko bi postao ugrožen geopolitički projekt Unije.\n“Takvog scenarija još nema na horizontu, ali je politička i ekonomska kriza u Uniji već duže vreme prisutna, skoro deceniju i po, pa i takav scenario ne treba isključiti. Oko Evroazijskog ekonomskog saveza treba izvući pouke iz ukrajinske kirze, koja je i počela tako što je vlada bliska predsedniku Janukoviču prvo “sedela na dve stolice”, i Brisel i Moskva, da bi pod pritiskom Moskve odusatala od evrointegracija. Rusija bi mogla ideju o Evroazijskom ekonomskom savezu po tom modelu kao alterantivu EU da plasira sa ciljem da destabilizuje neke delove Evrope i proširi svoj uticaj, posebno na Zapadni Balkan i države koje se nisu integrisale u EU, a društva su im podeljena po pitanju integracije u EU i NATO. To su pre svega Srbija, Republika Srpska u BiH, Moldavija, ali još uvek i Makedonija, Crna Gora i Ukrajina. Znači svaka od ovih država ili teritorija može da otvori pitanje “sa kim se bolje integrisati?” i to može da pokrene ozbiljne unutrašnje podele u tim državama, pa i sukobe poput onih u Ukrajini“.


autor: Miladin Sudimac | datum objave: 17.09.2017.\nRaskid sa Hondom i prelazak na motore Renoa je gotova stvar ali Meklaren pokušava da iz ove sezone izvuče što se izvući može. Konfiguracija staze u Singapuru uz kišne uslove, dala je timu iz Vokinga priliku da se bori za bodove. Međutim, Alonso nije imao sreće ovog puta, pošto je nakon karamboola na startu zadobio udarac koji mu je oštetio bolid , pa je nakon nastavka ipak morao da odustane.\n"Trka sa puno događaja. Trka u kišnim uslovima na startu definitivno nije bila laka, pa je moj osnovni fokus bio da izbegnem neprilike i u tome sam uspeo. Od tada, vozio sam i kontrolisao svoju trku. Mislim da je sedmo mesto bilo maksimum. Šesto mesto je bilo dostižno u jednom trenutku, ali je šansa propuštena nakon drugog pit stopa. Od tada sam se fokusirao na izvlačenje maksimuma performansi iz bolda. Osvajanje bodova znači da smo završili vikend sa očekivano zadovoljavajućim rezultatom.", rekao je Vandorn.\nAlonso je nakon fenomenalnog starta prolazio pored bolida koji su se već sudarili i bio kolateralna šteta jer nije mogao da vidi bolide koji su se nekontrolisano kretali na unutrašnjij stani. Nakon nastavka otkazala mu je telemetrija, a potom je imao probleme sa elektronikom što ga je namoralo da odustane.


U toku saslušanje 20 uhapšenih državljana Srbije\nBeta\t 16. oktobra 2016. 15:55\nU Specijalnom tužilaštvu Crne Gore za borbu protiv organizovanog kriminala i korupcije počelo je saslušanje 20 državljana Srbije, uhapšenih pod sumnjom da su na teritoriji Crne Gore pripremali oružane napade za večeras, pošto budu zatvorena birališta na parlamentarnim izborima.\nUprava crnogorske policije potvrdila je danas da je uhapšena grupa državljana Srbije, koji su, kako je rečeno, nameravali da večeras napadnu policiju, druge institucije i visoke zvaničnike Crne Gore.\nPo saopštenju, 20 uhapšenih i jedna osoba za kojom se traga, nameravali su da u Crnoj Gori preuzmu automatsko oružje i izvrše terorističke napade. Uhapšene osobe su osumnjičene za krivično delo stvaranja kriminalne organizacije i za terorizam.\n“Tačno je da su službenici Uprave policije, tokom prethodne noći, u saradnji sa Agencijom za nacionalnu bezbednost, i uz koordinaciju i po nalogu Specijalnog državnog tužilaštva, postupajući shodno operativnim i obaveštajnim podacima kojima je policija raspolagala, lišili slobode 20 lica, državljana Republike Srbije, dok se za jednim licem, takođe državljaninom Srbije, traga”, saopštio je direktor Uprave policije Slavko Stojanović.\nUprava policije je u vezi sa hapšenjem grupe, shodno proceduri, uputila informaciju državnom tužilaštvu.


Značaj povezivanja gradova u Donjem Podunavlju - CIRSD\nHome > JIE pogledi > Značaj povezivanja gradova u Donjem Podunavlju\nZnačaj povezivanja gradova u Donjem Podunavlju\n24.12.2014 | Comments\nDirektor Republičke agencije za prostorno planiranje (2008-2012)\nNije prošlo ni 20 godina od kako je strateška ideja o kooperaciji i umrežavanju gradova, pokrenuta preko EU projekata iz programa INTERREG, prerasla u sveprisutnu praksu širom Evrope. Pre svega baltički gradovi, a potom nemački, skandinavski, srednjeevropski i drugi, utvrđuju i šire intranacionalne i internacionalne mreže gradova sa osnovnom idejom o uvećanoj konkurentnosti, većoj teritorijalnoj koheziji i kvalitetnijoj životnoj sredini. Integrišući ekonomsku, socijalnu i ekološku politiku putem unapređenog modela upravljanja gradovima, ovi gradovi dostižu viši i kvalitetniji nivo održivog razvoja. Polovinom prve dekade XXI veka ova ideja se sve više usmerava ka metropolitenskim područjima velikih gradova, što znači gradova sa njihovim funkcionalnim okruženjem. Umrežavanje metropolitenskih područja postaje tema od strateškog značaja za Evropu te joj nove razvojne strategije posvećuju prioritetnu pažnju.\nDunavska strategija EU ovu ideju dalje razrađuje, posebno preko Deklaracije o Dunavu sa samita u Bukureštu 2010. Sveukupna težnja je posvećena poboljšanju nivoa povezanosti u Donjem Podunavlju preko infrastrukture, sistema transporta i energije, turizma, kulture i ljudi. Glavni razlog je značaj Dunava, sa svim njegovim resursima i potencijalima, kao okosnice razvoja Evrope u smeru istoka, a istovremeno nehorentnost Donjeg Podunavlja, odnosno: (a) slaba iskorišćenost pozicije, resursa i ukupnih potencijala reke Dunav na tom području, (b) nedovoljno razumevanje i afirmacija razvojnog smisla panevropskog koridora VII, (c) izrazita zaostalost pojedinih sub-regija duž reke, kako u Srbiji (nerazvijeni) tako i u Bugarskoj i Rumuniji (stagnantni), i disproporcije između razvijenih i nerazvijenih delova sa nizom ekonomskih, socijalnih i ekoloških problema, i (d) slaba svest lokalne i regionalne uprave oko modernizacije načina upravljanja gde bi kooperacija predstavljala jedan od najvažnijih kriterijuma. Uloga velikih gradova i njihovih metropolitenskih područja kod toga ima poseban značaj. Radi toga, u tekućoj fazi implementacije Strategije, jedna od prioritetnih tema je umrežavanje metropolitenskih područja u Donjem Podunavlju sa nužnom inicijativom za unapređenje institucionalnih kapaciteta odnosno modela upravljanja velikim gradovima koji treba da bude usmeren ka kooperaciji sa drugim gradovima unutar država, prekogranično i interregionalno. Ovo se odnosi na kooperaciju u oblasti poslovanja, nauke, obrazovanja, kulture, životne sredine, turizma ili bezbednosti, zasnovanu na načelima integralnog upravljanja i strateškog planiranja koja vode ka održivom razvoju.\nOvde se javlja ključni problem na koji ukazuje knjiga European Cities in Transition 2013 (UN Habitat, 2013). Naime, za razliku od gradova na zapadu i severu Evrope, gde je kooperacija sa umrežavanjem gradova uveliko uzela maha, u Donjem Podunavlju situacija je na ’’mrtvoj tački’’. U Srbiji je ideja ugrađena u referentne strategije i strateške planove, dok u praksi nema pomaka čak ni unutar države. Beograd i Novi Sad kao dva najveća metropolitenska područja u Srbiji, na bliskom odstojanju, nisu povezana bilo kakvim oblikom organizovane kooperacije, kao ni gradovi u metropolitenskom području Grada Beograda (Pančevo i Smederevo pre svega) sa Beogradom. U Bugarskoj postoje neiskorišćeni potencijali za povezivanje Vidina preko Montane sa Sofijom, koji bi mogli da se iskoriste za približavanje glavnog grada Dunavu preko koridora IV. Prekogranično, Vidin i Kalafat u Rumuniji, osim izgrađenog mosta i infrastrukture na koridoru IV nisu pokrenuli ozbiljniju kooperaciju, kao ni Vidin sa Zaječarom i Negotinom u Srbiji. U Rumuniji je ideja o povezivanju gradova krenula pre svega od strane Grada Bukurešta koji bi povezivanjem kanalom sa manjim gradom Đurđu mogao da direktno izađe na Dunav. Na istoku Rumunije postoje odavno istraženi potencijali i tendencije povezivanja Braile sa Galacom ali lokalne politike onemogućavaju kooperaciju. Na vrhu ove priče je i potencijalno umrežavanje najvećih metropolitenskih područja u Donjem Podunavlju: Beograda, Sofije i Bukurešta, formiranjem većih ili manjih metropolitenskih (ekonomskih) regiona. U tom pogledu pozitivan primer čini inicijativa Bukurešta oko kooperacije i povezivanja sa Sofijom. Pozitivni primeri su: (a) formiranje takozvanog prekograničnog metropolitenskog regiona između gradova Đurđu u Rumuniji i Ruse u Bugarskoj, gde je grad Đurđu inicirao i implementirao značajne projekte u okviru evro-regiona Đurđu-Ruse, (b) sporazum o kooperaciji između luke u Konstanci sa lukom u Pančevu, i (c) neki manji prekogranični projekti u Srbiji, slabih razvojnih efekata.\nSve u svemu problem kooperacije i umrežavanja metropolitenskih područja postaje najveći izazov za uprave velikih gradova stavljajući njihove staromodne modele upravljanja na ozbiljnu probu. Prepreke uspešnijem razvoju Donjeg Podunavlja čine: nedostatak svesti o kooperaciji, tradicionalni modeli upravljanja gradovima u još uvek centralizovanim nacionalnim sistemima, nedostatak strukturnih reformi ekonomskih aktivnosti, nedostatak razvojnih projekata i, verovatno, nasleđe političkih animoziteta (etnička pitanja) i tvrdih granica iz socijalističke prošlosti i EU sadašnjosti. Možda će ideja ’’Puta svile’’ ovo razmrdati jer je luka u Konstanci, u jednom od najvećih metropolitenskih područja u Donjem Podunavlju, idealna tačka od koje u ovom kontekstu umrežavanje i razvoj treba da krene na osi Istok-Zapad.\nProf. dr Borislav Stojkov


Poslodavci u BiH hoće smanjenje plaćanja bolovanja: "Da li se naš narod zaista najčešće razboljeva?" - Biznis Telegraf.rs\n15/08/20 | 10:28\nPredlog izmena Zakona o zdravstvenom osiguranju predviđa smanjenje broja dana bolovanja koji idu na teret poslodavca, kao i bolovanja prilikom povreda na radu\nEvropski prosek vremena provedenog na bolovanju, godišnje, iznosi 6% / Foto: Shutterstock\nU parlamentarnoj proceduri u BiH nalazi se predlog izmena Zakona o zdravstvenom osiguranju, na kojem insistira Udruženje poslodavaca te zemlje.\nNaime, predlog predviđa smanjenje broja dana bolovanja koji idu na teret poslodavca, te bolovanja prilikom povreda na radu, piše Klix.ba.\nIako je ideja stara već najmanje godinu dana i deo je paketa zakonskih predloga "20+5+6", aktualizovana je u poslednje vreme. Predsednik Udruženja poslodavaca, Adnan Smailbegović, kaže za Klix.ba da "ništa od toga nema veze s pandemijom korona virusa, kako to neki žele da predstave".\nPoslodavci bi hteli da se obaveze koje se odnose na naknade plata, o njihovom trošku, smanje sa 42 dana na 15, te da kod bolovanja zbog povrede na radu - poslodavac takođe ima obavezu da plaća samo 15 dana bolovanja, a ne sve do sticanja radne sposobnosti, kako je sada.\n- Gledali smo aktuelne podatke i ispada da smo mi "najbolesnija nacija", a nije tako, verujte mi - kaže Smailbegović, ilustrujući to podatkom da radnik u Kantonu Sarajevo provede na bolovanju 10,5 posto ukupnog vremena u toku jedne godine, što je rekord u Evropi.\nEvropski prosek je, kako dalje navodi, oko 6 odsto, a "najzdraviji" su Turci, s oko tri procenta.\nU Udruženju poslodavaca BiH kažu da 42 dana bolovanja, na teret poslodavca, osim te zemlje imaju samo još Nemačka i Hrvatska, ali i da su kolege to uspele smanjiti na "podnošljivijih" 30 dana.\n- Ovo nije atak na radnike, već je ideja da lekari koji bolovanja dele "šakom i kapom", znaju da će to ići iz njihovog džepa, odnosno Zavoda za zdravstveno osiguranje - zaključuje Smailbegović.\n15. avgust 2020 | 12:24\nNeka,ne treba nama radnicima nista,kad smo bolesni ili povredjeni tj.nismo trebutno sposobni za rad,ne trebamo zivjeti,ne trebamo hraniti svoje porodice dok smo na bolovanju. I ovako su plate nikakve,sve su vece razlike izmedju bogatih i radnicke klase,ali neka,uskratite vi radnimu pravo na bolovanje i na sve ostalo. Ovde treba jedna velika buna kao u doba karadjordja,da se skine bagra sa vlasti koja ima ogromna primanja,a rezultata nema nigdje...kako se njima regulise bol9vanje?


Udruženje je osnovano početkom tekuće godine i od tada je podijelilo preko 1.300 toplih obroka starim osobama, samohranim majkama i korisnicima socijalnih pomoći.\nNa petom sastanku radne grupe za podršku projektu ‘’Ka EU pravilima o koordinaciji sistema socijalne sigurnosti ‘’ održanom dana 16. oktobra 2018. godine, dogovoreni su dalji koraci u implementaciji navedenog projekta, planiranje aktivnosti i obuka za naredni mjesec. U tom smislu posebno je bitno istaći teme koje će se fokusirati na naknade za nezaposlenost, zatim teme za izradu Analitičke i finansijske studije.\nU periodu od 10.10. do 15.10.2018. godine, načelnica Direkcije za poslove zaštite i zdravlja na radu Danijela Šuković, samostalna savjetnica u Direkciji za poslove zaštite i zdravlja na radu Jovana Bošković, i samostalna savjetnca Mejra Šahmanović, učestvovale su na 7. Međunarodnom sajmu zaštite i zdravlja na radu u Istanbulu, Republika Turska.\nIsplata materijalnih davanja iz socijalne i dječje zaštite počeće u utorak 16.10.2018. godine.\nUkupna investicija Dnevnog boravka za stare iznosila je oko 10.000 eura, uključujući adaptaciju i opremanje objekta. Površina objekta koja će se koristiti za uslugu Dnevnog boravka za stare iznosi oko 70m2


DPL Magic Marker |\nZrakom hlađeni diodni Nd:YAG laserski marker postavlja nove standarde u označavanju laserom. Najmanji uređaj te vrste na svijetu u svojoj klasi, predstavlja se kao kompaktan, pouzdan i cijenom vrlo prihvatljiv.\nKombinacija jedinstvene tehnologije optike, elektronike i mehanike - ACI-jev laserski sistem za označavanje nudi značajnu prednost: integraciju svih komponenti u jednom uređaju. Elektronika integrirana u laserski izvor nadzire i kontrolira kompletni laserski proces. Korisnik je neprestano informiran o radu pojedinih komponenti sistema kroz Windows-orijentiran softver za lasersko markiranje. Preciznost s laserskom zrakom visoke kvalitete, ACI sistem za označavanje proizvodi mikroispis, mikrografike, bar kodove, fotografije i logotipe do rezolucije od 1000 dpi. Bilo da se radi o markiranju graviranjem metala ili mijenjanjem boje plastike ili odstranjivanjem premaza, gotovo svaki materijal se može označavati mijenjajući kontrast površine. Težina ACI Magic Marker sistema je samo 15kg. Opcionalno se mogu naručiti postolja, rotirajući stolovi, motorizirana Z-os, sustavi za odvođenje dima, sigurnosna zaštitna oprema i drugo.\nKombinacija korisniku jednostavnog Windows okruženja i mogućnosti programiranja kompleksnih procesa za industrijsku primjenu koristeći funkcije Visual Basic-a, čine software prilagodljivim programskim alatom u različitim poljima primjene. MagicMark radi pod Windows 2000, XP ili NT operativnim sustavom. Više o karakteristikama MagicMark sistema za markiranje može se pročitati na web stranicama ACI Laser GmbH.