Охолост се истопила пред истином | Јадовно 1941. – КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nOholost se istopila pred istinom\nDatum objave: četvrtak, 18 januara, 2018\nLjudi čije odluke su značile život ili smrt za Novosađane, konačno su morali da se suoče sa istinom. Od moći kojom su vladali, i gordosti i svireposti nije ostalo ništa\nU sredu, 24. oktobra 1945, tačno u 15 časova, u prepunu veliku salu Doma kulture u Novom Sadu uvedeni su Leo Deak, Đula Kramer, Geza Batori, Đula Zombori, Jožef Kenjeki, Milan L. Popović i Peter Knezi. Plato ispred doma koji je, tokom rata, nosio mađarski naziv “Levente”, a januara 1942. bio sedište štaba za raciju i prvo sabiralište njenih žrtava, bio je krcat dva sata ranije. Većina ljudi nije mogla da uđe u salu, pa je suđenje zločincima pratila preko zvučnika instaliranih na ulazu.\nLjudi čije odluke su, tokom četiri ratne godine, značile život ili smrt njihovih sugrađana, konačno su morali da se suoče sa istinom. Od moći kojom su vladali, i gordosti i svireposti koje su iz te moći proizilazile, nije ostalo ništa.\n“Nekada oholi veliki župan Bačke Leo Deak pred sudom je ponizan. Savija se kao čovek od gume, često sklapa ruke ili njima pokriva uplakano lice”, beleži izveštač “Slobodne Vojvodine” s prvog velikog poratnog suđenja u Novom Sadu.\nDeak je, do rata, bio advokat u Somboru, i sada je pokušao da svu pravničku veštinu iskoristi da spase glavu ili bar odloži ono čega se plašio. Zato je odmah zatražio da se njegov predmet izdvoji i da mu se sudi sa Ferencom Sombathelji-Knausom i Ferencom Feketehalmi-Cajdnerom. Već krajem te 1945, znalo se da su oni u američkim logorima u Austriji i čekalo se da budu isporučeni našim vlastima. To će se naredne 1946. i dogoditi.\n“Baš ljudi s kojima Deak danas sedi na optuženičkoj klupi, bili su mu najbliži saradnici u zločinačkom radu, a pred pravdom će se, kad dođe vreme, naći i Sombathelji, Feketehalmi i ostali krvnici”, bile su reči kojima je javni tužilac dr Slavko Kuzmanović obrazložio odbijanje tog zahteva.\nU nastavku, Deak je, advokatski vešto, priznavao ono što je bilo neporecivo, a pokušavao da krivicu relativizuje svuda gde je bilo i najmanje šanse za to. Da, on jeste govorio na svečanom dočeku mađarskih trupa u Somboru 13. aprila 1941, ali je taj govor bio konvencionalan. Da, tačno je i da je bio u Veću trojice koje je, pre svega u denunciranju Srba i Jevreja, bilo desna ruka novoj vlasti, ali je u njemu bio najliberalniji.\nTačno je, dodao je, i da je postojao plan u osam tačaka za raciju u Šajkaškoj i da je 4. januara, kada je ona počela, bio u Žablju, ali on nije, kako tvrdi optužnica, autor tog plana. Tačno je, najzad, i da je 22. januara bio u novosadskom štabu Feketehalmi-Cajdnera, a 27. januara i u Bečeju, ali ništa nije mogao da uradi da se zločini spreče.\nĐula Kramer, austrogarski kapetan u Prvom svetskom ratu i bogati vlasnik novosadske Fabrike žičanih proizvoda “Braća Kramer”, nije izabrao poniznost kao način da spase život. Držao se dostojanstvenije od Deaka, ali je odgovornost za dela koja su mu stavljena na teret prebacivao na druge.\nTvrdio je da su 21. januara 1942. dopis s njegovim potpisom podružnicama Južnomađarskog kulturnog saveza (DMKS), čiji je bio predsednik, poslali njegovi saradnici, a ne on sam. U dopisu je traženo da se u roku od nedelju dana popišu i dostave “imena svih Srba i Jevreja koji se u mađarsko-nacionalnom pogledu imaju smatrati nepoverljivim i opasnim”. Zahtev DMKS je ispunjen, a po spisku nastalom na osnovu njega, u Bečeju je 27. i 28. januara ubijeno 215 Srba i Jevreja.\nODBIJENE MOLBE ZA POMILOVANjE\nPoslednja nada osuđenima na smrt bio je Prezidijum Narodne skupštine. To telo je, međutim, 22. novembra 1945. odbilo njihove molbe za pomilovanje. Kazna nad šestoricom optuženih koji su osuđeni na smrt izvršena je četiri dana pošto je odbijena njihova molba za pomilovanje. U ponedeljak, 26. novembra 1945. godine, u 6.30, Batori i Kenjeki su obešeni, a Deak, Kramer, Popović i Zombori streljani. Mesto egzekucije je do danas ostalo tajna.\nKramer, koji je, uzgred, bio i predsednik pomenutog Veća trojice, poricao je i da je imao odlučujuću ulogu u Odboru za legitimisanje. Ubedljivo su ga, međutim, demantovali svedoci koji su se pojavili na suđenju.\n– Kada sam došao u Dom “Levente” da molim za život mog sina Ivana, uputili su me upravo na ovog čoveka. Rekao sam mu zašto sam došao, a on je odgovorio: “To su sve četnici, i oni će svi biti uništeni.” Tako je i bilo, i moj sin je ubijen – ispričao je, dok je Kramer nemo gledao u pod, novosadski čizmar Kosta Simin, trećeg dana suđenja.\nZa zločine u Novom Sadu i Bečeju potpukovniku Gezi Batoriju suđeno je i s kraja 1943. i početkom 1944. u Budimpešti. Bio je to neuspeo pokušaj, u nadi da će zapadni saveznici prihvatiti da se sa Hortijeve Mađarske skine krvava bačka ljaga. Batori je tada osuđen na 15 godina zatvora. Odležao je svega dva i po meseca. Odmah po nemačkoj okupaciji Mađarske presuda je poništena a on je, sa još desetoricom osuđenih žandarmerijskih oficira, pušten na slobodu.\nBatori je bio komandant žandarmerije za Novosadski okrug, a na suđenju 1945. godine takođe je pokušao da odgovornost prebaci na druge.\n– Moji ljudi jesu učestvovali u raciji, ali gde su oni bili i šta su radili, ja ne znam, pošto su stavljeni pod komandu potpukovnika Lajoša Gala, komandanta Žandarmerijske škole u Novom Sadu – tvrdio je pred sudskim većem.\nViši policijski savetnik Đula Zombori, i pre krvavog januara 1942, bio je na čelu novosadske policije. Za samu raciju je štabu operativnog komandanta, pukovnika Jožefa Grašija, na raspolaganje stavio policijsku kartoteku i, naravno, sve ljudstvo. On je ovo potvrdio i na suđenju. U svakoj od 240 patrola koje su češljale grad bio je bar po jedan njegov policajac.\nPored toga što je, tokom racije, na stanici u Novom Sadu sa vozova skidao putnike i slao ih pravo u Dom “Levente”, policijskom savetniku Kenjekiju je na dušu stavljen i pogrom Jevreja. On je, kao čovek Gestapoa, od 1941. organizovao njihovo prebacivanje u Srem, koji je tada bio deo NDH, gde su masovno ubijani. Ako se izuzme njihovo stradanje u raciji u južnoj Bačkoj 1942, u Mađarskoj, da podsetimo, masovnih ubijanja ili deportacije Jevreja nije bilo do nemačke okupacije 1944.\nNajžilavije se pred sudom branio Milan L. Popović, jedini Srbin među optuženima. Nije, doduše, poricao da se 21. januara u Budimpešti sastao s ministrom unutrašnjih poslova Ferencom Keresteš-Fišerom i načelnikom Generalštaba Sombathelji-Knausom. Poricao je, međutim, da je pismo ovog drugog, s kojim je istog dana stigao u Novi Sad, bilo zapravo punomoćje za proveru spiskova uhapšenih u raciji koju je, prema navodima optužnice, vršio zajedno sa potpukovnikom Albertom Renkeijem, Feketehalmijevim oficirom za kontrašpijunažu.\nNegirao je, takođe, da je njegov nastup u mađarskom parlamentu 15. jula 1942, o kojem smo juče pisali, bio prethodno dogovoren s premijerom Miklošem Kalaijem i za cilj imao da Mađarsku abolira od odgovornosti za zločine iz 1942.\nVeđe Vojnog suda III jugoslovenske armije presudu je donelo u četvrtak, 1. novembra 1945. Batori i Kenjeki osuđeni su na smrt vešanjem, a Popović, Deak, Kramer i Zombori na smrt streljanjem. Knezi koji je terećen za prisvajanje srpske i jevrejske imovine, osuđen je na šest godina zatvora.\nSvi su se žalila Vrhovnom sudu Jugoslavije koji je, 16. novembra, Batoriju, Kanjekiju, Popoviću, Deaku, Krameru i Zomboriju potvrdio smrtne kazne. Kneziju je vremensku sa šest povećao na deset godina zatvora.\nFeljton: Mađarska racija u Novom Sadu i Južnoj Bačkoj 1942. (2)\nFeljton: Mađarska racija u Novom Sadu i Južnoj Bačkoj 1942. (3)\nFeljton: Mađarska racija u Novom Sadu i Južnoj Bačkoj 1942. (4)\nFeljton: Mađarska racija u Novom Sadu i Južnoj Bačkoj 1942. (5)\nFeljton: Mađarska racija u Novom Sadu i Južnoj Bačkoj 1942. (6)\nFeljton: Mađarska racija u Novom Sadu i Južnoj Bačkoj 1942. (7)\nFeljton: Mađarska racija u Novom Sadu i Južnoj Bačkoj 1942. (8)\nFeljton: Mađarska racija u Novom Sadu i Južnoj Bačkoj 1942. (9)\nFeljton: Mađarska racija u Novom Sadu i Južnoj Bačkoj 1942. (10)\nFeljton: Mađarska racija u Novom Sadu i Južnoj Bačkoj 1942. (11)\nFeljton: Mađarska racija u Novom Sadu i Južnoj Bačkoj 1942. (12)\nFeljton: Mađarska racija u Novom Sadu i Južnoj Bačkoj 1942. (13)\nFeljton: Mađarska racija u Novom Sadu i Južnoj Bačkoj 1942. (14)\nFeljton: Mađarska racija u Novom Sadu i Južnoj Bačkoj 1942. (16)\nFeljton: Mađarska racija u Novom Sadu i Južnoj Bačkoj 1942. (17)\nFeljton: Mađarska racija u Novom Sadu i Južnoj Bačkoj 1942. (18)


Turski pisac Orhan Pamuk dobitnik Nobelove nagrade za književnost :: Knjizevnost ~ Umetnost ~ Kultura\nTema: Turski pisac Orhan Pamuk dobitnik Nobelove nagrade za književnost (Moderatori: Anea, vojvođanka)\nTrenutno vreme je: 27. Maj 2018, 21:41:27\nTema: Turski pisac Orhan Pamuk dobitnik Nobelove nagrade za književnost (Pročitano 4515 puta)\n12. Okt 2006, 22:12:14\nTurski pisac Orhan Pamuk dobitnik Nobelove nagrade za književnost\nJa sam pre svega građanin sveta\nŠvedska akademija saopštila je juče da je ovogodišnji dobitnik Nobelove nagrade za književnost turski pisac Orhan Pamuk. U kratkom obrazloženju stoji da je turski pisac u „traganju za melanholičnim duhom svog rodnog grada otkrio nove simbole sukobljavanja i povezivanja kultura“.\nPo tradiciji Švedske akademije, imena ostala četiri kandidata koji su se našli u užem izboru neće biti objavljena sledećih 50 godina.\nOrhan Pamuk, po časopisu „Tajm“ jedan od sto najmoćnijih ljudi sveta, rođen je u Istanbulu 1952. godine. Odrastao je u porodici kakvu opisuje u romanu „Dževad-beg i njegovi sinovi“, studirao je arhitekturu, želeo je da bude slikar, a od 1974. godine aktivno se posvetio pisanju. Ubrzo je postao laureat brojnih uglednih književnih nagrada, isprva u Turskoj, a potom i u svetu. U drugom romanu „Tiha kuća“ piše o tri generacije jedne istanbulske trgovačke porodice, u istorijskom romanu „Bela kuća“ opisana je veza između mletačkog roba i njegovog turskog gospodara, „Crna knjiga“ smatra se „najkontroverznijim i najpopularnijim romanom savremene turske književnosti“ po kojoj je Pamuk napisao i scenario za film... Markantan momenat njegove biografije jeste i činjenica da je bio u sudskom procesu pod optužbom da „ponižava sve što je tursko“, između ostalog i zbog izjave da Turci vrše pogrom nad Kurdima kao 1915. nad Jermenima.\nDela su mu prevedena na četrdesetak jezika, štampana u milionskim tiražima, a na srpskom (izdavač „Geopoetika“, prevod Ivan Panović) objavljeni su romani „Bela tvrđava“, „Novi život“ i „Zovem se crveno“.\nSredinom maja ove godine Orhan Pamuk je boravio u Beogradu kao gost „Geopoetike“, kada je dao i intervju za „Blic“.\nKnjiževna kritika ne štedi reči hvale, a Džon Apdajk navodi da Pamuk u delu „Zovem se crveno“ zapravo baveći se temom umetnosti minijature istražuje dušu nacije. Govoreći o tome za „Blic“, Orhan Pamuk je rekao:\n„Nisam imao takvu nameru u početku, ali poređate li sve te knjige jednu za drugom, zapravo dobijate avanturu nacije. Margaret Atvud je u svom komentaru napisala kako u stvari pisanjem opredmećujem, dozivam u postojanje svoju naciju, što mi je laskalo, ali me je i uznemirilo jer svestan sam da su brojni raniji autori trošili svoj talenat samo baveći se nacijom, i sobom kroz nacionalno. Ponekad imam utisak da smo zarobljenici naših nacionalnih država koje oko naših očiju i umova stavljaju nekakvu zavesu. Sebe vidim kao građanina sveta i građanina Istanbula pre nego građanina Turske.“\nA na pitanje da li će svoja iskustva iz sudskih procesa kroz koje je prošao svrstati u svoju literaturu, Pamuk je odgovorio: „Svakako, ali ne u romanu. Iako sam sentimentalna ličnost, ne volim sentimentalnu literaturu. Zato ću o tome pisati kasnije, sa distance, na kritičko-ironičan način, i to u esejističkoj, autobiografskoj formi. Ne pišem knjige na način na koji živim, već ih pišem na način na koji želim da osmislim svoj život. U životu sam sa više ljudskih slabosti, jednostavniji nego što sam to u mojim romanima. U njima sam inteligentniji (smeh), značajniji.“\n„Geopoetika“ će povodom najvećeg književnog priznanja autoru čiji je ekskluzivni izdavač na ovom prostoru upriličiti niz aktivnosti. Između ostalog, obnoviće izdanja romana „Bela tvrđava“ i „Novi život“ koji su, inače, rasprodati kao i „Zovem se crveno“, već nedeljama među najčitanijim knjigama u Srbiji. Takođe, tokom decembra biće objavljen „Istanbul“ (prevođenje je u toku), autobiografija Orhana Pamuka, koju on u podnaslovu određuje i kao sećanja na grad. Početkom naredne godine iz štampe će izaći i njegov roman „Sneg“.\nOznake: orphan Nobelove crvena djelu ovogodisnji dzevad srpskom bela sinovi tiha\nbijela tvrdjava ankete romani organ knjige knjizevnost njegovi knjizevnosti pjesnik


"Vidim kuda sve ide, pokradeni smo! Nije nam dozvoljeno da uzmemo titulu": Stanojević "besan" posle Voždovca - Telegraf.rs\n16/05/22 | 23:39\nTrener crno-belih je imao dosta toga da kaže posle meča "na krovu" gde je slavio sa ubedljivih 3:0\nPartizan je uspeo da slavi protiv Voždovca "na krovu" sa 3:0, čime je održao korak za vodećom Crvenom zvezdom, te samo kolo pre kraja crveno-beli imaju dva boda viška. U poslednjoj utakmici, sve je moguće, ali tako ne misli i Aleksandar Stanojević.\nStanojević je posle meča čestitao svojim igračima, ali je istakao da jedini scenario koji donosi titulu Partizanu, onaj gde Radnički gubi od crno-belih dok Voždovac pobeđuje na Marakani, jednostavno nije moguć, te da je titula već rešena.\n- S obzirom na to kakve se stvari dešavaju, nije realno da u ovom trenutku uzmemo titulu. Tačnije, nije nam dozvljeno. U više situacija smo bili brutalno pokradeni. To je suština, to su činjenice, ništa ne prčam napamet. O njihovim (Zvezda) utakmicama neću da pričam, ali u našim nam je oduzeta titula koju smo zaslužili. Mnogo sam razočaran. Ne nadam se više. Pratim kako sve funkciniše u poslednje vreme, vidim u kom pravcu sve ide - rekao je trener Stanojević posle meča.\nPartizanu je potrebno da Voždovac pobedi na Marakani, ali Stanojević misli da oni neće ni biti u toj situaciji.\n- Verujem u ekipu Voždovca, moguće je da iznenade, svakako, ali neće moći da dođu uopšte u tu situaciju. Može da priča ko šta hoće, tu su činjenice. Kao što ni nama nije dozvoljeno da pobedimo na nekim utakmicama. Ne znam ni kako da radim i funkcionišem u ovoj situaciji - zaključio je Aleksandar Stanojević posle meča s Voždovcem.\nLegenda Juventusa se oprostila od Torina: Čitav stadion na nogama, aplauzima ispratili Kjelinija iz kluba\n"Dzjuba u Zvezdi? Glupost!": Bivši predsednik Spartaka odbacuje mogućnost dolaska ruskog napadača u Beograd\nFudbaler Blekpula se izjasnio kao gej i postao prvi aktivni fudbaler iz Britanije koji je to učinio\nNavijači Milana pohrlili za kartama, pa srušili sajt Sasuola: Čeka se titula na San Siru\nLudi meč niškog Radničkog: Od 2:0 do 2:3, pa do pobede od 5:3, Voždovac i Lučanci poraženi, TSC dobio Šibenik\n16. maj 2022 | 23:48\nKo ti je branio da dobiješ bar jedan derbi?\nOvaj lik definitivno nije normalan.\n16. maj 2022 | 23:59\nДА ЛИ ГЛЕДАШ ЗВЕЗДУ СТАНОЈЕЕЕ


Polovni John Deere tanjirače oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Poljoprivredna oprema i mašine > Mašine za obradu tla > Tanjirače > John Deere\nPolovna John Deere tanjirače na prodaju\nOvde se nalazi lista oglasa u kategoriji polovnih John Deere tanjirače mašina za prodaju. Možete sortirati polovne John Deere tanjirače po ceni, godini proizvodnje ili zemlji. Koristite navigaciju na levoj strani da biste suzili pretragu.\nTakođe možete pročitati više o John Deere tanjirače u odeljku Brendovi.\nJohn Deere H225D\nOvde je kompletna lista polovnih John Deere tanjirače za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og John Deere tanjirače koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.\nNe zaboravite da redovno koristite Mascus, jer se svakodnevno dodaju nove kategorije i opcije vezane za polovne John Deere tanjirače i drugu polovnu opremu u poljoprivredi. Najpopularnije podkategorije su: traktori, kombajni, prikolice, ATV i mašine za seno i stočnu hranu


VELIKO ISTRAŽIVANJE KARAKTERA: VREME JE DA LGBT+ DOBIJE PRAVA NA SVOJ ŽIVOT - Karakter\nVELIKO ISTRAŽIVANJE KARAKTERA: VREME JE DA LGBT+ DOBIJE PRAVA NA SVOJ ŽIVOT\nKarakter13. 04. 2021.0154\nŠta donosi najavljeni zakon o istopolnim partnerstvima\nPosle 20 godina od “krvavog prajda”, kada su LGBT+ osobe umesto mirne šetnje ulicama Beograda dobile batine, razbijene glave i osude velike većine javnosti, Srbija bi na proleće mogla da postane 48. država u svetu koja će regulisati istopolna partnerstva.\nNijedan politički vrh u Srbiji nije radio na promovisanju LGBT+ prava, široj kampanji koja bi konzervativnom delu građana i građanki ukazala da homoseksualnost nije bolest, da je LGBT+ osoba oduvek bilo i da će ih uvek biti, da poštuju ovu zemlju i plaćaju porez kao i svi drugi\nPrema najavama Gordane Čomić, ministarke za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog, predlog zakona o istopolnim zajednicama mogao bi da se nađe pred narodnim poslanicima već u maju.\nŽivot LGBT+ osoba u konzervativnoj zemlji kakva je Srbija nimalo nije lak. Pretnje, napadi i odbacivanja od porodice i najbližih su svakodnevica ove zajednice, kojoj, prema procenama, pripada oko 10 odsto stanovništva.\nNijedan politički vrh u Srbiji nije radio na promovisanju LGBT+ prava, široj kampanji koja bi konzervativnom delu građana i građanki ukazala da homoseksualnost nije bolest, da je LGBT+ osoba oduvek bilo i da će ih uvek biti, da poštuju ovu zemlju i plaćaju porez kao i svi drugi.\nNaprotiv, za sve nedaće koje su zadesile Srbiju optuživana je LGBT+ zajednica. Podsetimo se samo kako je nedavno preminuli patrijarh Irinej za poplave koje su zadesile Srbiju 2014. okrivio upravo LGBT+ osobe.\nMeđutim, život ove zajednice u odnosu na vreme “krvavog prajda” jeste postao lakši. Uglavnom zahvaljujući borbi LGBT+ organizacija.\nJedan od najčešćih homofobičnih komentara koji se “vuče” po medijima i društvenim mrežama je taj da LGBT+ osobe imaju “sva prava u Srbiji”. To je daleko od istine, ali nadležne institucije ne rade gotovo ništa na tome da ukažu “nevernim Tomama” da pripadnice i pripadnici LGBT+ zajednice nemaju jednaka prava kao ostale građanke i građani.\nJedan od najčešćih homofobičnih komentara koji se “vuče” po medijima i društvenim mrežama je taj da LGBT+ osobe imaju “sva prava u Srbiji”. To je daleko od istine\nNemaju pravo na imovinu i na nasleđivanje penzije u slučaju smrti partnera/ke; nemaju pravo da u slučaju bolesti jednog partnera drugi partner bude obavešten o njegovoj bolesti, toku lečenja i drugim činjenicama koje se tiču zdravstvenog stanja; ne mogu da jedni druge posećuju u zatvoru; nemaju pravo da preuzmu telo partnera/ke i sahrani ga/je…\nDa se spreči donošenje zakona o istopolnim zajednicama nedavno je zatražilo “212 srpskih intelektualaca”. Među njima su muzičar Bora Đorđević, poznatiji kao Bora Čorba, reditelj Emir Kusturica, Aleksandar Šešelj, sin Vojislava Šešelja, osuđenog ratnog zločinca, akademik Matija Bećković i Teša Tešanović, koji se predstavlja kao novinar.\nOni su taj apel uputili Narodnoj skupštini i drugim nadležnim institucijama, jer tvrde da je zakon o istopolnim zajednicama, između ostalog, “nepotreban, loš, koncipiran kao zakon iz porodično-pravne materije”, te da predstavlja “očigledan korak u pravcu legalizacije istopolnih brakova, što će ubrzo voditi i mogućnosti usvajanja dece”. Smatraju i da je najavljeni zakon “zbog faktičkog zadiranja u porodično-pravnu materiju protivustavan i da bi njegovim usvajanjem država ugrozila vođenje pronatalitetske politike”.\nOsim apela “212 srpskih intelektualaca”, zakonu o istopolnim zajednicama protive se konzervativne struje, poput Srpske pravoslavne crkve i pojedinih političkih partija. Nacionalno demokratska alternativa (NADA), savez Pokreta obnove Kraljevine Srbije (POKS), Demokratska stranka Srbije (DSS) i 14 udruženja građana, zatražili da se na dan predsedničkih i parlamentarnih izbora raspiše i referendum kojim bi se građani izjasnili o pitanju istopolnih zajednica. Prethodno je referendum zatražio i pokret Dveri. Međutim, Ustav Srbije ne dozvoljava raspisivanje referenduma u vezi sa ovim pitanjem, jer spada u okvir ljudskih prava.\nOno što šira javnost u Srbiji treba da zna jeste to da se u zakonu o istopolnim zajednicama istopolna partnerstva neće nazivati brakom, niti će LGBT+ osobama biti dozvoljeno da usvajaju decu\nIpak, jedna od pozitivnih stvari za LGBT+ zajednicu desila se kada je novi patrijarh Porfirije izjavio da razume potrebu istopolnih partnera za regulisanjem njihovog statusa, iako je naglasio da crkva neće podržati da se istopolne zajednice nazivaju brakom.\nOno što šira javnost u Srbiji treba da zna jeste to da se u zakonu o istopolnim zajednicama istopolna partnerstva neće nazivati brakom, niti će LGBT+ osobama biti dozvoljeno da usvajaju decu.\nInače, nakon apela “212 srpskih intelektualaca”, usledila je podrška usvajanju zakona o istopolnim zajednicama koju je potpisalo 1.600 profesora, naučnika, umetnika, novinara…\nMeđu ličnostima koje su podržale LGBT+ osobe su pisac Vladimir Arsenijević, karikaturista Dušan Petričić, advokat Božo Prelević, režiseri Srđan Dragojević, Stevan Filipović i Stevan Bodroža, glumica Bojana Maljević, istoričar Milivoj Bešlin i istoričarke Dubravka Stojanović i Radina Vučetić, te profesorka Biološkog i Filozofskog fakulteta Biljana Stojković, profesorka Jelisaveta Blagojević, profesorka prava u penziji Vesna Rakić Vodinelić, novinari Željko Bodrožić, Danica Vučenić, Jovana Gligorijević, Antonela Riha, Tamara Skrozza i drugi.\nO položaju LGBT+ osoba u Srbiji i donošenju ovog važnog zakona, Karakter je razgovarao sa predstavnicima i predstavnicama LGBT+ organizacija koje su učestvovale u javnoj raspravi i koje se bore da zakon bude prihvatljiv za sve.\nI pre nego što je najavljeno donošenje zakona o istopolnim zajednicama u Srbiji, LGBT+ organizacije lobirale su da se to i ostvari. Još pre nekoliko meseci Beograd prajd pokrenuo je peticiju za usvajanje Zakona o građanskom partnerstvu, koju je do sada potpisalo više od 10.000 ljudi.\nGORAN MILETIĆ ZA KARAKTER: SPEKTAR PRAVA Prethodni tekst\nKSENIJA SAMARDŽIJA ZA KARAKTER: BALKANE MOJ Sledeći tekst\nKarakter11. 05. 2021.\nPATRIJARH PORFIRIJE: OD „NAŠ“ SRBIN U HRVATSKOJ DO VUČIĆEV POGLAVAR SPC\nGORAN MILETIĆ ZA KARAKTER: SPEKTAR PRAVA


NEJONIZIRAJUĆA ZRAČENJA – POLJA KOJA UBIJAJU ~ Zdrava Energija\n19 септембар 2011\nNEJONIZIRAJUĆA ZRAČENJA – POLJA KOJA UBIJAJU\n19 септембар 2011 123456 EMF EMP No comments\nElektrodistributivne mreže sa velikom moći spadaju u objekte opasne po čovekovo zdravlje zbog jakih elektromagnetnih polja (EMP), kao i kompjuteri, električni kreveti, radari, električni pokrivači, TV aparati. Posledice ovih uticaja počinju da se pojavljuju ovih godina.\nPosebno su opasni efekti polja VN (visoko naponske) mreže od 50 do 60 Hz, niskofrekventni impulsni radarski sistemi i ekstremno niske frekvencije komunikacionih sistema velike moći. U produžetku sledi kratak izbor nekih zaključaka raznih istraživanja, gde rezultati ukazuju na sledeće:\n1. Rizik umiranja od akutne leukemije se povećava 2,6 puta ako radite u elektronskoj struci\n2. Ljudi koji su profesionalno izloženi nejonizirajućim zračenjima u poređenju sa svojim kolegama koje nisu pod uticajem tih zračenja, imaju skoro 7 puta veću verovatnoću dobijanja raka koštane srži i limfocita, a više od 4 puta verovatnoću razvoja tumora tiroidne žlezde. Mlade ličnosti između 20 i 30 godina imaju 55% veći rizik da dobiju rak.\n3. Oko 10 do 15% svih slučajeva dečijih tumora, mogu se pripisati snažnim frekventnim EMP-ima koja se nalaze u njihovim kućama. Za decu koja žive u blizini visoko naponskih provodnika rizik se povećava za više od 5 puta nego kod one koja ne žive na takvim mestima.\n4. Značajno povećanje broja prevremenih porođaja se povezuje sa uticajem električnih pokrivača i vodenih kreveta sa električnim zagrevanjem vode tokom zimskih dana.\n5. Elektromagnetno polje 45 Hz moćnosti 100 mT izaziva rapidno formiranje triglicerida, a to ukazuje na verovatne srčane probleme.\n6. Pronađen je 100% povećan broj prevremenih porođaja kod operatora kontrolnih TV ekrana/monitora u poređenju sa trudnicama koje nisu radile na takvim radnim mestima. Posmatrana je grupa od 1593 žena.\n7. Klinička depresija i ubistva se blisko povezuju sa životom u blizini mrežnih visokonaponskih linija.\nPod uticajem tehničkih i kosmičkih zračenja, postoji izloženost POZITIVNOM NABOJU i tada se javlja STVARANJE TUMORNIH ĆELIJA, VISOKOG KRVNOG PRITISKA, BOLOVA I GRČEVA U SRČANOM MIŠIĆU.\nIzloženost NEGATIVNOM NABOJU, dovodi do pojave UPALA, DEPRESIJE, UMORA, NEDOSTATKA ENERGIJE, KAO I DO HIPOFUNKCIJE IZLOŽENIH ORGANA.\nIZVOR: “NATIONAL RADILOGICAL PROTECTION BOARD“ / ENGLESKA (http://www.hpa.org.uk/)\nŠTETNA ZRAČENJA, NEVIDLJIVE UBICE\nPOSLEDICE ŠTETNIH ZRAČENJA PO ČOVEKA\nMEHANIZAM DELOVANJA ŠTETNIH ZRAČENJA\nMERENJE ŠTETNIH ZRAČENJA\nBIOG CHIP tehnologija – čuvar zdravlja u XXI veku


Od 1. oktobra svi prostorni podaci na novom portalu Geosrbija - Televizija Kopernikus TV K::CN\nOd 1. oktobra svi prostorni podaci na novom portalu Geosrbija\n02/10/2017 | Ekonomija\nRepublički geodetski zavod završio je izradu novog nacionalnog geoportala Geosrbija, koji 1. oktobra počinje sa probnim radom na www.geosrbija.rs.\n– Reč je o novoj platformi koja objedinjuje sve prostorne podatke na državnom nivou, što je od velikog značaja za državne organe, privredu i građane – kaže šef Odseka za uspostavljanje i razvoj Nacionalne infastrukture geoprostornih podataka u RGZ Darko Vučetić.\n– Sve što možete da zamislite, a ima prostornu komponentu, biće na Geoportalu – naglasio je Vučetić.\n– Portal omogućava i veću transparentnost rada državnih organa – rekao je on.\n– Na jednom mestu imaćete sve zvanične podatke državnih organa, na osnovu kojih oni mogu da donose odluke, unapređuju poslovne procese i prikupljaju nove podatke, a građani će moći da pristupe tim podacima na jednostavan način – naveo je stručnjak RGZ-a.\nOva platforma može da unapredi procese rada drugih državnih institucija i da im pomogne da prikupe nove ili ažuriraju već postojeće podatke, koji su važni za državu i naše građane, naveo je Vučetić.\n– Takođe, građani mogu preko mobilnih telefona ili tableta da prijave neku pojavu u prirodi, na primer divlju deponiju, poplavu i slično, koja je od interesa za građane – ističe on.


Anin povratak u vrh svetskog tenisa :: Blog :: Poslovni Svet\nAna Ivanović osvojila je Rolan Garos 2008. godine trijumfom nad Dinarom Safinom u finalu.\nNakon tog grandioznog trijumfa u Parizu niko nije mogao ni da pretpostavi da će za sledeću veliku pobedu Ane na Gren slem turnirima biti potrebne da prođu godine.\nU međuvremenu je odigrala samo jedno Gren slem četvrtfinale, na US openu 2012.\nTitula u Ouklendu donela je Ivanovićevoj potrebno samopouzdanje pred Melburn, iako žreb nije bio baš povoljan - velika Serena Vilijams čekala je već u četvrtoj rundi, sa impozantnim skorom protiv Ane 4:0, bez izgubljenog seta.\nProšla je Ana tri kola, pobedila domaću uzdanicu i bivšu Gren slem šampionku Samantu Stosur, ali i pored toga malo ko je očekivao podvig protiv Serene. Međutim, Ana je odigrala svoj najbolji meč u poslednjih pet godina i napravila najveću senzaciju na turniru - 4:6, 6:3, 6:3.\nIstina, Serenu su mučila leđa, ali i njen trener Patrik Muratoglu je naglasio da je pred meč sa Danijelom Hantuhovom situacija bila “puno gora“, pa je Serena slavila sa 6:3, 6:3. Za razliku od njega, Vilijamsova je pokušavala da izbegne pitanja novinara u vezi sa povredom i više puta je naglasila Aninu fenomenalnu igru.\nU meču sa Serenom, iako je Ana ne preterano dobro pogađala prvi servis, učinak njenog početnog udarca je bio vrlo dobar. Kada je pogađala servis to je bilo precizno i učinkovito u smislu pripreme poena, pa se Ana nije suočila ni sa jednom brejk loptom u drugom i trećem setu. Takođe, na drugom servisu nije bilo panike. A kada Anin servis funkcioniše i ostali elementi igre su mnogo bolji. To se prevashodno odnosi na forhend, kojim je upisala 18 vinera i nadigrala Serenu.\nIpak, ništa od toga ne bi bilo moguće da Ivanovićeva nije bila čvrsta tamo gde je ranije obično bio problem – u glavi. Baš kao ni protiv Stosur, Ana se nije unervozila posle gubitka prvog seta i krenula u bezglavi juriš, već je ostala staložena i dosledna svom planu igre.\nKada je Ivanovićeva napravila brejk početkom trećeg seta, postojala je opravdana bojazan da ga do kraja neće sačuvati. Jer Ana ima neslavnu tradiciju ispuštanja i većih prednosti, kao i nesigurnosti u trenucima kada treba da se završi meč.\nMeđutim, u naredna četiri gema Ivanovićeva je izgubila isto toliko poena, u poslednja dva niti jedan, a nije je poremetila ni propuštena meč lopta na Serenin servis.\nWTA GVANGŽU: Poraz Jelene Janković u finalu, Lesja Curenko stigla do druge titule u karijeri PRVA FAZA KOŠARKAŠKE EVROLIGE - DEVETO KOLO: Zvezda nastavlja seriju poraza, navijači gube strpljenje PRVA FAZA KOŠARKAŠKE EVROLIGE - 29. KOLO: Ubedljiv trijumf Zvezde, meč odluke u Istanbulu ATP/WTA TURNIRI: Viktor Troicki ukrotio "mlade lavove", uspešan start na travi i Jelene Janković KVALIFIKACIJE ZA SVETSKO PRVENSTVO U FUTSALU: Nezaslužen poraz Srbije od Portugalije ATP I WTA TURNIR U RIMU: Novak u četvrtfinalu, Viktor i Jelena zaustavljeni AUSTRALIJEN OPEN - SEDMI DAN: Pobeda Novaka i pored sto grešaka, naredni rival Nišikori ATP/WTA MASTERS U RIMU: Ana Ivanović prošla, Viktor Troicki i Jelena Janković ispali ROLAN GAROS - TREĆI DAN: Đoković siguran protiv Nieminena, povreda jača od Jelene WTA GVANGŽU, ATP SANKT PETERBURG: Novo finale za Jelenu Janković, Vavrinka opet koban za Viktora OTVORENO PRVENSTVO AMERIKE U TENISU US OPEN 2018 - POLUFINALE: Novak lako savladao Nišikorija, Del Potro poslednja prepreka na putu do nove titule ATP 250 TURNIR U SOFIJI: Pobeda Viktora Troickog, predaja Filipa Krajinovića AUSTRALIJEN OPEN - TREĆI DAN: Đoković lako do trećeg kola, Lajović ispao nakon maratona POČELA LIGA EVROPE U FUDBALU: Partizan bolji od AZ Alkmara, prekinut post dug šest godina TENISKI KUP FEDERACIJA - SVETSKA GRUPA B, PLEJ-OF: Srbija ispala u Evro-afričku zonu


šunka — Tatypolitan\nPost Tagged with: "šunka"\nPotrebno: 850 gr krompir pirea 450 gr grčkog jogurta 1 1/4 šolje mleka 2 šolje rendanog švajcarskog sira 120 gr šunke 1/2 šolje graška 2 čena belog luka 1 lašičica slačice so Priprema: Rernu zagrejte na 170 stepeni. Sve sastojke jednostavno pomešati i sipati u keramički posudu. Peći 90 minuta, dok ne dobije lepu [...]\nLifestyle, Taty Kuvar January 19, 2014 4:16 pm 0 comments\nPotrebno: Velike tanke teleće šnicle 4 jednaka lista šunke so biber žalfija 3 kašike maslinovog ulja 4 kašike belog vina brašno Priprema: Istucite šnicle, isecite ih na tri ili četiri komada, šunku takođe. Meso posolite i pobiberite, uvaljajte u brašno, na svaki komad stavite po listić žalfije, preko šunku, pa probodite čačkalicom da se [...]\nLifestyle, Taty Kuvar May 27, 2013 11:01 am 0 comments


Dan online - Podgoricom: Posao samo lojalnim državi - 2020-10-30\nPodgoricom SJEDNICU SKUPŠTINE GLAVNOG GRADA OBILJEŽILA POLEMIKA IZMEĐU OPOZICIONIH ODBORNIKA I GRADONAČELNIKA, IVAN VUKOVIĆ PORUČIO\nPredstavnici opozicije u gradskom parlamentu Posao samo lojalnim državi Aleksandar Sekulić (DF) tražio je da se sjednica prekine jer za nekoliko odluka nemaju saglasnosti Vlade i kazao da će to biti predmet inspekcijske kontrole\nPolitička polemika, koja nije imala mnogo veze sa dnevnim redom, između gradonačelnika Podgorice Ivana Vukovića i odbornika opozicije obilježila je juče početak zasijedanja Skupštine Glavnog grada. Šef kluba odbornika Demokrata Vladimir Čađenović saopštio je da će se vrlo brzo u gradskom parlamentu naći inicijativa za skraćenje mandata Skupštini, oslonjena na rezultate sa parlamentarnih izbora u Podgorici gdje je opozicija pobijedila vlast sa 30.000 glasova. Gradonačelnik Vuković je potom napravio paralelu između republičkih izbora 2016. godine na kojima je DPS bio u zaostatku da bi na lokalnim izborima dobili grad uz opasku da na te izbore Čađenoviću, kao kandidatu za gradonačelnika, nijesu prijatna sjećanja. On je ustvdrio da rezultati avugstovskih izbora nijesu učinak Demokrata i URA već Demokratkog fronta čija je popularnost u gradu porasla sa 12 na 40 hiljada.\nŠef kluba odbornika Demokratskog fronta u Skupštini Glavnog grada Miodrag Bešović ocijenio da ni parlamentarni izbori nijesu održani u regularnim uslovima jer je gradonačelnik zloupotrebljavao funkciju.\n– Kada je u pitanju tržište rada vi ste javno saopštavali da se niko ne može zaposliti ko nije član DPS-a– naveo je Bešović.\nGradonačelnik Vuković je naveo da tako nešto, u smislu nečije partijske pripadnosti, nikada nije pomislio niti, kako je rekao, prevalio preko usta.\n– Dokle sam ja tu, ja ću se potruditi da ne bude zaposlen niko ko nije lojalan Crnoj Gori. Nijedna normalna, funkcionalna država ovoga svijeta ne bi dozvolila da u njenim organima rade ljudi koji nijesu lojalni državi - kazao je Vuković.\nPotom je kazao da proces formiranja nove Vlade između ostalog, usporava to što najmanja koalicija u tom savezu jasno zahtijeva da na određenim mjestima u sistemu ne budu ljudi iz DF-a.\n–Zašto je to tako? Kako je moguće da izađe neko iz URA i kaže da niko iz DF-a ne može biti u bezbjedonosnom sektoru? Dobili ste najviše glasova i onda dođe neko i kaže da Bešović, Mandić, Medojević, Knežević ne mogu da budu ministar unutraših uslova, šef ANB-a. To je veći problem. Ne može za državu da radi neko ko priželjkuju njeno rušenje - naveo je Vuković.\nBešovića je zanimalo na osnovu čega je Vuković dobio sertifikat da utvrđuje ko je lojalan a ko ne državi uz upućivanje uvredljivog komentara ako misli i na njega, a Milena Vuković (URA) kazala da vrijeđa zdrav razum priča gradonačelnika o tome ko treba da procjenjuje lojalnost državi.\n– Ne može da nas uči o lojalnosti neko iza kog stoje afere jedno zaposlenje, četiri glasa. Ne mojte da se sjekirate, Vlada će biti formirana, pa ćemo da vidimo ko su ljudi koji su procjenjivali lojalnost. Ja više sumnjam u vašu lojalnost državi nego u lojalnost ljudi iz Demorkata i DF-a – navela je Vuković.\nMitar Vuković (Demokrate) ocijenio je da od vremena Marka Miljanova pa do današnjeg dana nije bilo veće uvrede od gradonačelnikove izjave.\nŠef kluba odbornika DPS-a Mihailo Anđušić navodi da DPS ne mari za inicijative opozicije.\n– Svake nedjelje se ovdje može pokrenuti bilo kakva inicijativa. Građani su 2018. godine dali legitimitet gradonačelniku Vukoviću da vodi grad i rezultat toga je da ovdje danas imamo stabilnu većinu – naveo je Anđušić.\nTokom utvrđivanja dnevnog reda Mihailo Anđušić (DPS) je predložio da se odluka o biznis zonama i odluka o prodaji građevinskog zemljišta u zahvatu DUP-a Zabjelo 8 stave kao poslednje jer čekaju ispravke tehničkih grešaka u saglasnostima Vlade. Glasanjem je njegov predlog usvojen, nakon čega je reagovao Aleksandar Sekulić, odbornik DF-a koji je upozorio Đorđa Suhiha, predsjednika Skupštine, da je prekršio statut i poslovnik, ali i nekoliko zakona o javnoj upravi jer je usvojen dnevni red za koji ne postoji materijal te da će to biti predmet inpsekcijskog nadzora. On je tražio prekid rada sjednice gradskog parlamenta ali do toga nije došlo. Suhih je poručio da on nije pravnik ali i naveo da ukoliko ne stignu saglasnosti obje tačke će biti skinute sa dnevnog reda. Dodao je i da je saglasan da rad Skupštine Glavnog grada ispitaju nadležni organi.\nZavršena je rasprava o odluci da grad ustupi državi dva dvosobna stana radi regulisanja naknade za eksproprisane stambene jedinice u krugu Kliničkog centra kako bi se stvorili uslovi za izgradnju Urgentnog bloka i o programu privremenih objekata.\nOdbornici danas nastavljaju sa radom.\nU vrijeme krize troše pare na spomenike\nSekretarka za kulturu Ana Medigović predočila je odbornicima da su dobili saglasnost Ministarstva kulture da do decembra naredne godine u Podgorici budu podignuti spomenici knjazu Danilu I Petroviću i Blažu Jovanoviću. Sredstva za podizanje spomen-obilježja obebijediti Glavni grad.\nBranko Vuković (Demokrate) poručio je da oni neće učestvovati u glasanju.\n– Nijesu problem ova dva spomenika, nego spomenici koje DPS decenijama ostavlja gradu. Možete podići Ajfelov toranj ali nećete ostati upamćeni po tome, nego po spomenicima kao što su rupa kod RTCG, nezavršeno gradsko pozoritše, nikad započeta gradska bolnica, oldtajmeri od autobusa – rekao je Vuković.\nMarija Marović (DF) navela je da prioritet treba da bude ulaganje u dobre međuljudske odnose, infrastrukturu, a ne u spomenike na koje svi ne gledaju sa iste ravni. Mitar Vuković (Demokrate) je kazao kako do 1997. godine nijedna kancelarija u Crnoj Gori nije mogla biti bez slike Blaža Jovanovića pa mu je drago što se vlast vraća na početni položaj.\n– Razočaran sam što u jeku ekonomske krize trošimo novac da podižemo spomenike. Ovih dana Dom zdravlja se obratio sa zahtjevom da se nabavi sanitetsko vozilo i rečeno je da za to nemamo para, ali imamo za podizanje spomenika – naveo je Vuković, uz konstataciju da neprisustvo čelnika grada u toku rasprave o spomenicima u plenarnoj sali govori da je i to lojalnost prema Crnoj Gori.\nBogdan Božović (SNP) naveo je da su period vladanine knjaza Danila obilježili mračni događaji poput dvije pohare Kuča. Tijana Vidaković (DPS) ocijenila je da pominjanje pohare Kuča kako bi se umanjio značaj knjaza Danila je isuviše slaba da bi, kako je navela, oponirala istorijskim činjenicama koje knjaza Danila preporučuju za podizanje spomenika. Zoran Mikić (URA) ocijenio je nelogičnim da vlast podiže spomenik Blažu Jovanoviću a da mu rodna kuća nije obnovljena, nego propada uz predlog da postane muzej. Ana Medigović je kazala da kultura nije trošak.\nUmjesto gradske knjižare gradska kafana\nOdbornici su završili raspravu oko davanja u zakup prostora u NB „Radosav Ljumović”. Direktor Agencije za izgradnju i razvoj Podgorice Srđan Raičević objasnio je prostor bio namijenjen za gradsku knjižaru, ali da su odustali od te ideje. Vladimir Čađenović (Demokrata) ocijenio je da odluka nije precizna i da dio nepokretnosti nije uknjižen u katastar pa se da zaključiti da se čitava biblioteka daje u zakup.\n– Nepokretnost nije uknjižena i mi ovu odluku ne možemo donijet. Ova odluka se odnosi na tri poslovna prostora koja se nalaze u objektu, ali ne i ono što je predmet zakupa. Potpuno je pogrešna oznaka nepokretnosti koja se daje u zakup - rekao je Čađenović.\nAndrija Klikovac (DPS) naveo je da odluku treba podržati kako bi sami centar grada bio unaprijeđen.\n–Mislim da je to nešto što očekuju građani, posebno možda starija populacija iz centra grada koja je navikla da koristi sadržaje slične onima u prethodnom periodu koje će ponuditi urbana gradska kafana –naveo je Klikovac.\nMiodrag Bešović (DF) ukazao je bi trebalo da se odredi djelatnost koja se može obavljati u ovom prostoru, jer nije svaka djelatnost adekvatna, dok je Boris Mugoša (SD) ukazao da se mora voditi računa o namjeni, da se ne dozvoli da se u srcu grada otvori kafić posebno ukoliko bi te kafiće držale sumnjiva lica.\nMitropolija tužila Glavni grad\nMitropolija crnogorska primorska, odnosno Crkvena opština Podgorica tužila je Glavni grad osporavajući im vlasništvo nad parcelom koju su namjerili da poklone tzv. CPC. Tužba je predata Osnovnom sudu uz zahtjev da se dok traje spor donese mjera zabrane otuđivanja parcele. Zbog toga su šefovi klubova odbornika Demokratskog fronta i Demokrata Miodrag Bešović i Vladimir Čađenović tražili da se skupštinska odluka koja se tiče ove parcele skine sa dnevnog reda. Njihov predlog nije podržan.\n– Tužba je predata 22. oktobra i traži se mjera zabrane otuđivanja dok se sudski postupak ne završi. Mislim da ima dovoljno razloga da se tačka izostavi sa dnevnog reda i da ostavimo sudu da riješi pravno-imovinsko stanje parcele. Postoje određene tapije koje potvrđuju da je to nekada bilo vlasništvo Mitropolije - naveo je Bešović.\nDirektor Direkcije za imovinu Mladen Ilić saopštio je da prvi put čuje za tužbu te da je Glavni grad nije dobio. On je naveo da je list nepokretnost čist, bez ikakvih tereta i ograničenja.


Gosti iz Kaunasa su posle pobede nad Crvenom zvezdom u Beogradu u prošlom kolu elitnog takmičenja, bili na pragu još jednog iznenađenja, ali ipak nisu imali snage za veliki podvig.\nPanatinaikos je nešto slabije otvorio utakmicu. Litvanci su imali prednost od +9 po završetku prvih 10 minuta, međutim Atinjani su uspeli da se vrate i uhvate priključak, a potpuni preokret usledio je u poslednjoj deonici kada su na krilima Tajrisa Rajsa, Dešona Tomasa i Nika Kalatisa napravili veliki preokret.\nSredinom četvrte četvrtine Panata je imala i +11, pa je uz manje probleme došla do 12 pobede u Evroligi.\nPanatinaikos je imao čak šestoricu raspoloženih igrača, Tajris Rajs je psotigao 20 poena i šest aistencija. Dešon Tomas ubacio je 16 poena i imao osam skokova, Nik Kalates je dodao 14 poena i 11 asistencija, Jorgos Papajanis 13 poena i pet skokova, a Janis Papapetru je bio takođe dvocifren sa 10 datih poena. Džimer Fredet je dodao 11 koševa.\nKod Žalgirisa Tomas Vokap i Lukas Lekavičijus su postigli po 16 poena.


Imenovan pregovarački tim Vlade za pregovore sa Strukovnim sindikatom doktora medicine i stomatologije\n1. Razmatranje prijedloga Zapisnika sa 123. redovne sjednice Vlade Bosansko-podrinjskog kantona Goražde.\n2.1. Zaključak o primanju k znanju Informacije o provedenim aktivnostima vezano za gradske tržnice u Sarajevu, kao i plasmana poljoprivrednih proizvoda sa područja Bosansko-podrinjskog kantona Goražde;\n2.2. Odluka o odobravanju prijedloga projekata koji će se sufinansirati po „Programu podrške razvoju poduzetništva i obrta za 2017.godinu“;\n2.3. Odluka o isplati novčanih sredstava za podsticaj u poljoprivredi – Rezervna sredstva.\n3.1. Zaključak kojim se daje saglasnost Ministru za obrazovanje, mlade, nauku, kulturu i sport na donošenje Instrukcija o utvrđivanju platnih razreda i koeficijenata za radnike u srednjim školama Bosansko-podrinjskog kantona Goražde;\n3.2. Odluka o odobravanju novčanih sredstava Ekološkom omladinskom udruženju za ruralni razvoj „E O U R R“;\n3.3. Zaključak kojim se daje saglasnost direktoru JU OŠ „Ustikolina“ Ustikolina za pokretanje procedure nabavke i ugradnje vrata na školskoj kuhinji;\n3.4. Zaključak o davanju saglasnosti JU OŠ „Husein ef. Đozo“ Goražde za pokretanje procedure na realizaciji projekta „Uz knjigu nisi sam“;\n3.5. Zaključak o davanju saglasnosti JU OŠ „Mehmedalija Mak Dizdar“ Vitkovići za pokretanje procedure na realizaciji projekta „Sigurnosni golovi“;\n3.6. Zaključak o davanju saglasnosti JU OŠ „Hasan Turčalo Brzi“ Ilovača za pokretanje procedure na realizaciji projekta „Sigurnosni golovi“;\n3.7. Zaključak o davanju saglasnosti JU OŠ „Husein ef. Đozo“ Goražde, JU OŠ „Fahrudin Fahro Baščelija“ Goražde, JU OŠ „Mehmedalija Mak Dizdar“ Vitkovići i JU OŠ „Ustikolina“ Ustikolina za zapošljavanje odgovarajućeg stručnog kadra za djecu sa poteškoćama u razvoju, a u skladu sa Sporazumom o međusobnoj saradnji Ministarstva, Službe za zapošljavanje i Federalnog zavoda za zapošljavanje.\n4.1. Zaključak kojim se prima k znanju Informacija o sprovedenim aktivnostima na zapošljavanju djece šehida i poginulih boraca putem Programa Službe za zapošljavanje BPK Goražde u 2016.godini;\n4.2. Odluka o odobravanju novčanih sredstava za Projekat sjećanje na šehide – poginule borce;\n4.3. Odluka o odobravanju novčanih sredstava na ime podrške u održivom povratku Habibović Edhemu i Hodžić Samiru;\n4.4. Zaključak kojim se daje saglasnost ministru za boračka pitanja Bosansko-podrinjskog kantona Goražde da potpiše Ugovor o djelu sa Ćehaja Nijazom-magistrom sociologije iz Goražda.\n5.1. Odluka o izmjeni Odluke broj: 03-14-1538/17 od 29.09.2017.godine, kojom su odobrena novčana sredstva za obezbjeđivanje alternativnog smještaja kroz nadoknadu za kiriju za mjesec juli, august i septembar 2017.godine.\n6.1. Odluka o utvrđivanju osnovice za plaću i naknade za topli obrok za mjesec oktobar 2017.godine.\n7.1. Odluka o davanju saglasnosti za nabavku elektronske opreme Upravi plicije Ministarstva za unutrašnje poslove Bosansko-podrinjskog kantona Goražde;\n7.2. Odluka o davanju saglasnosti za popunu upražnjenog radnog mjesta rukovodećeg državnog službenika – Šef Kabineta u Ministarstvu za unutrašnje poslove Bosansko-podrinjskog kantona Goražde;\n7.3. Zaključak o usvajanju Uredbe o izmjenama Uredbe o platama i naknadama policijskih službenika.\n8.1. Odluka o usvajanju Plana interventnih mjera u slučajevima prekomjernog zagađenja zraka u Bosansko-podrinjskom kantonu Goražde;\n8.2. Zaključak kojim se utvrđuje naknada Komisije za davanje stručne ocjene u postupku izdavanja urbanističke saglasnosti.\n9.1. Odgovori na poslanička pitanja i inicijative;\n9.2. Dopis Ministarstva odbrane-Zajednički štab-Operativna komanda 4.pješadijske brigade 3.pješadijski bataljon;\n9.3. Imenovanje predstavnika u Radnu grupu za trgovinu uslugama;\n9.4. Imenovanje predstavnika Vlade BPK-a Goražde za pregovore u vezi Kolektivnog ugovora za službenike organa uprave i sudske vlasti u FBiH;\n9.5. Poziv za učešće na petom sastanku Mreže kantonalnih praktičara;\n9.6. Informacija – Business plan Proizvodnja peleta kao obnovljivog izvora energije;\n9.7. Odluka o plaćanju računa.\n10.1. Zaključak o davanju saglasnosti Kantonalnoj upravi civilne zaštite BPK-a Goražde za sklapanje Ugovora o djelu za angažovanje dva lica u trajanju od sedam dana, vezano za poslove ponovnog uspostavljanja sistema KT radio veze u Operativnom centru civilne zaštite.\n11.1. Odluka o davanju saglasnosti na Pravilnik o unutrašnjoj organizaciji i sistematizaciji radnih mjesta u Službi za zajedničke poslove kantonalnih organa Bosansko-podrinjskog kantona Goražde.\nNa prijedlog ministrice Sabire Bešlije, pod 5. tačkom dnevnog reda razamtrat će se podtačke 5.2., 5.3., 5.4., i 5.5.\n5.2. Zaključak o formiranju Radne grupe – Pregovarački tim Vlade Bosansko-podrinjskog kantona Goražde za obavljanje pregovora sa Strukovnim sindikatom doktora medicine i stomatologije na području Bosansko-podrinjskog kantona Goražde;\n5.3. Zaključak o prihvatanju Informacije Ministarstva za socijalnu politiku, zdravstvo, raseljena lica i izbjeglice o provedenoj proceduri izbora predsjednika i članova Upravnog odbora Zavoda zdravstvenog osiguranja Bosansko-podrinjskog kantona Goražde .\n5.4. Zaključak o prihvatanju Informacije Ministarstva za socijalnu politiku, zdravstvo, raseljena lica i izbjeglice o provedenoj proceduri izbora predsjednika i članova Upravnog odbora JZU Kantonalna bolnica Goražde, Rješenje o razrješenju članova Upravnog odbora JZU Kantonalna bolnica Goražde i Rješenje o imenovanju predsjednika i članova Upravnog odbora JZU Kantonalna bolnica Goražde.\n5.5.Odluka o davanju saglasnosti Upravnom odboru JU Centar za socijalni rad Bosansko-podrinjskog kantona Goražde za donošenje Odluke o produženju imenovanja vršioca dužnosti direktora JU Centar za socijalni rad Bosansko-podrinjskog kantona Goražde.\nNa prijedlog ministra Damira Žuge, pod 3. tačkom dnevnog reda razmatrat će se podtačke:\n3.8. Odluka o davanju saglasnosti za raspisivanje Konkursa za popunu upražnjenog radnog mjesta.\nNa prijedlog premijera Emira Okovića, pod 9. tačkom dnevnog reda razmatrat će se podtačke:\n9.8. Rješenje o imenovanju Organizacionog odbora za obilježavanje 25.novembra-Dana državnosti BiH.\n9.9. Odluka o davanju saglasnosti za plaćanje registracije domene.


Prošlost nudi odgovore: Konferencija o nacionalnim manjinama u Sarajevu - Klix.ba\nBiH Prošlost nudi odgovore: Konferencija o nacionalnim manjinama u Sarajevu\nProšlost nudi odgovore: Konferencija o nacionalnim manjinama u Sarajevu\nSarajevo Amir Duranović nacionalne manjine UMHIS\nUdruženje za modernu historiju (UMHIS) iz Sarajeva, osnovano za zalaganje i zagovaranje promovisanja historijske nauke, modernih pristupa u historijskim istraživanjima i prezentiranju rezultata istraživanja te podsticanju mladih istraživača za interdisciplinarna istraživanja, organiziralo je u Sarajevu jednodnevnu konferenciju o nacionalnim manjinama u Sarajevu.\nIako je u naslovu konferencije fokus na Sarajevu, prezentirani radovi nadilaze ove okvire te su izlagači na konferenciji prezentirali rezultate svojih istraživanja na širem području regiona. Ipak, većina referata odnosi se na historiju Bosne i Hercegovine u 20. stoljeću.\n"Bosna i Hercegovina već nekoliko godina bezuspješno pokušava riješiti važno pitanje ustavnih promjena kojim se svim manjinskim zajednicama trebaju ukinuti diskriminatorska ograničenja u smislu uživanja građanskih prava. Smatramo da u ovom procesu vodeću ulogu treba imati Sarajevo kao primjer multikulturalnosti i multikonfesionalnosti, a koju baštini već nekoliko stoljeća. Historičari u ovome procesu mogu dati svoj doprinos proučavajući i objavljujući rezultate svojih istraživanja o ulozi i značaju nacionalnih manjina u Sarajevu i Bosni i Hercegovini", istakao je za Klix.ba Amir Duranović iz Udruženja za modernu historiju.\nNa konferenciji su analizirana pitanja ustavno-pravnog položaja manjinskih zajednica u Bosni i Hercegovini, demografska kretanja manjinskog stanovništva, obrazovanje nacionalnih manjina, nacionalne manjine kao žrtve rata, svakodnevni život, kultura i druge teme.\nUčesnici skupa o nacionalnim manjinama su iz Bosne i Hercegovine, Hrvatske i Srbije.\nprije 3h 7m 92\nMjesto Bukovik 134


Saša Ćirić: BLOGERAJ - Male novine\n„Zašto bi nas uznemiravala uhiljadostručena mnoštvenost glasova?“ Kako stojimo danas, kad se „klatno pisma“ vratilo tekstu nakon dominacije slike, za MALE NOVINE istražuje književni kritičar Saša Ćirić u vešto skrojenom osvrtu na bujanje blog kulture.\nili nova pismenost\nPostoji toliko toga o čemu bih hteo da tipkam (ranije bi stajalo: da pišem ili da govorim), ali to ne činim jer ne vidim kome/za koga bih tako nešto „ispisivao“ i postoji toliko toga čemu ne bih poklonio svoju pažnju duže od nekoliko rečenica, ali sam prinuđen na to zbog „težine teme“ i „šireg čitalačkog interesovanja“. Uz sve to, nisam bloger ni kolumnista, ne osećam se kao javna ličnost iako je ono čime se bavim res publica u oba smisla (novinarska profesija i javna dostupnost mojih tekstova). Takođe, ne osećam da moji tekstovi nose specifičnu težinu, što ne znači da ne verujem da su drugačiji ili da ne mogu nekome nešto značiti.\nČešće tipkam nego što sam ranije pisao ili govorio, ali ne mnogo češće ako se prisetim povremenih zapisa trajno zarobljenih u plavičastim ili sivim rešetkama blokova i svesaka ili solilokvijumskih monologa. I sada kada su tekstovi počeli da se objavljuju i prate, ne baš u visokotiražnoj štampi i uticajnim medijima (kako je lepo& maliciozno& toržestveno primetio drugim povodom jedan srpski pisac-tobdžija), ali na mestima gde se, sasvim sigurno, čitaju, nemam „višak“ sagovornika. Kritike koje pišem, ili publicistika, stavljaju na probu poznanstva, posebno ako su upravo ti poznanici meta analitičke obrade ili vrednujućeg „procesuiranja“, ali su vrlo retko povod i materijal za razgovor.\nAko bismo sarkastično i donekle nategnuto parafrazirali 4 srednjovekovna statusa autora: bloger bi zauzeo mesto skriptora, s tom razlikom što on ne bi prepisivao nikakav autoritativan tekst viši i uticajniji od obrtanja njegovog vlastitog uma, sa dostatnom mu leksikom, stilom i rečeničnim sklopom. Kompilator, koji prepisujući nije dodavao ništa svoje već iskaze autoriteta, bio bi hedonistički nastrojeni samozvanac, publicista kakvog sajta ili potpisnik pisma čitalaca itd., i dodavao bi učene fraze članaka svojih omiljenih novina i političkih selebritija kojima veruje.\nKomentator, čija je uloga bila pedagoška, inicijativa autonomna a cilj da složeni dogmatski tekst učini razumljivijim širem čitalačkom krugu, danas bi bio akademski radnik sa vizit kartom ili kaironskom apozicijom nezavisnog analitičara. Na kraju, auctor, koji je nudio vlastite ideje i tumačenja ali uvek se oslanjajući na miropomazane definicije, danas bi moglo biti Nj. V. kolumnista, koji iznosi sasvim svoje ideje i analize ne hajući ni za šta, ni za reakcije čitalaca, ni za kontraargumente ili „akademske“ prigovore koji mu zameraju na oskudnoj faktografiji ili paušalnom zaključivanju.\nNije nikakav problem u tome što će poeziju (bloga, anonimnog internet komentara ili e-članka) svi pisati. „Draga Saveta“ je postala moderatorka web foruma a svačije iskustvo sa letovanja u Grčkoj ili u pripremanju jela ima snagu anketnog listića agencija za istraživanje javnog mnenja. Svojim tipkanjem ili komentarima nećemo zaraditi pare ali ćemo se silno zabaviti: možemo da pomognemo prenoseći svoje autentično iskustvo ne prezajući da upozorimo na turističke zamke ili nedorečenosti u receptu, a možemo da pretimo i maltretiramo selebritije, da psujemo i obračunavamo se na daljinu sa bagrom neistomišljenika.\nPlural koji plaši\nZašto bi nas uznemiravala uhiljadostručena mnoštvenost glasova koju blog kao najdemokratskiji od svih demokratskih medija nudi? Mislim, zašto bi nas zaista uznemiravao taj huk umnoženih glasova, beskrajne naplavine teksta koje potapaju pogled dobronamernog web surfera, okružujući ga muljem, penom i sitnim otpacima? Nije problem u „kakofoniji“ ili „horskom pevanju“, pod kojima podrazumevam iritirajuću prazninu buke ili manje-više ujednačene i repetitivne „varijacije na temu“. Svako ima pravo da piše (govori/ tipka), kao što svako ima pravo da veruje da je njegov govor (tipkanje/ pisanje) vredan pažnje, pomnijeg iščitavanja, honorara, javne promocije. Utoliko je blog vaninstitucionalni regrutni centar marginalizovanih, kuća Velikog brata u koju se ulazi bez audicije i iz koje nema izbacivanja, test popularnosti i okidač masovnog ukusa.\nU jednom smislu blog je fanzin ili međuopštinska fudbalska liga, u drugom – privatni hram selebritija i elektronsko hranilište njihove sujete. Ako se setim svojih vršnjaka iz osnovne i srednje škole, pa i dobrog broja koleginica i kolega sa fakulteta, tog prosečnog opšteg kapaciteta za bilo šta, neverica prema dometima bloga postaje još veća unezverenost: otkud toliko blogera među zazirateljima od pisanja, otkud toliko mislilaca opšte prakse među prosečno talentovanim, otkud toliko virtuelnih zabavljača i mesija među korisnicima usluga KDS kompanija? Odgovori su sasvim jednostavni – dostupnost medija i riznice gugl panglosije, nezaposlenost, nastavak kafanskih ćeretanja drugim sredstvima, novi politički aktivizam u panooptikumu planetarne agore…\nUzgred, jako je zanimljiva ta evolutivna klackalica smene medija pisma i medija slike/zvuka. Uslovno, posle panađura i soarea i naporedo sa masovnom primenom tehnoloških izuma, krenulo se od medija koje su zahtevali potpunu čitalačku usredsređenost (štampa), preko pasivne audio-vizualne recepcije (radio, film, televizija), kod kojih je čitanje bilo tek jedna komponenta prijema celine poruke, do interaktivne komunikacije u polimedijalnom virtualnom prostoru globalne mreže (video-igre, mobilni telefoni, mejl/fejsbuk, sajtovi/ blogovi). Interaktivnost je višestruka. Preko skajp-sistema ostvaruje se jeftina međunarodna komunikacija koja je zamenila 00 telefonske razgovore, preko msn-sistema i video-konferencija i vizuelno je nadomešteno fizičko odsustvo sagovornika.\nIpak, popularnost SMS-a i FB-a ponovo su u širi opticaj povratili pisanu formu. Tekst je zamena za govor, fiksiranje govora i osnov komunikacije koja primarno počiva na mentalno-manuelnom mehanizmu (mozak-prsti). Klasična ironija sudbine: ono što je „dobijeno“ na mostu ignorisanih domaćih zadataka „izgubljeno je“ na ćupriji „kuckanja porukica“ i četovanja. Što nije neki poseban dobitak ni za opštu pismenost, ni za status maternjeg jezika i posećenost školskih biblioteka, ni za literarnu kreativnost i analitičarsko podvižništvo. Ali, kao posledicu ima to da sve nas stavlja u kentaursku ulogu konzumenta-replikanta, onog koji svojevoljno prisluškuje tuđi govor (komentar, stav) i reaguje na njega. Okružen anonimnom gomilom, tj. blogo-legama čija ga brojnost analitički radikalizuje, baca u apatiju ili goni u egzotične prostore i nenaseljene vrleti.\nZapravo, postoje tri vrste blogera: anonimni i najbrojniji koji nastupaju pod svojim nadimcima ili pseudonimima, oni kojima je pisanje tekstova posao (novinari i pisci pre svih) koji u blogovima nalaze građu i podstrek ili vide nelojalnu konkurenciju, i kao treći tzv. selebriti. Ovi pažnju privlače samim sobom. Njihovo tihovanje u blogerskoj keliji predstavlja ili šamar medijima ili omaž samom sebi i pohvala vlastitoj veličini. Isposnici i monarsi, ne povinuju se kastraciji uređivačkih kriterijuma ni redakcijskom ogovaranju, skloni izravnoj komunikaciji s podanicima.\nZašto i pisce i novinare (samog sebe takođe) pridružujem grupama „usamljene gomile“ i oholih narcisa? Internet nam je kancelarija i stranka, proizvodni pogon i proizvod, pećnica i burek, sve simultano, strašno svaštarimo pačajući se u stvari za koje nismo ovlašćeno kompetentni, podređujući istraživanje, glačanje stila i dorađivanje teksta imperativu zabave, reagujemo brzo na tekuće događaje, ideologija ded lajna jedina je u koju verujemo i sve što činimo to je da popunjavamo prostor.\nBlog je naša niša, kolevka teksta u koju smo se naježeno skutrili i iz koje, samozaljubljeni, povlačimo za rukav „fanove“ i platežne urednike, sunovraćujemo kumire, ismevamo klovnove, prokazujemo lakeje i borimo se, borimo i borimo za opštu stvar… Nesvesni pioni epohe.\neDIN sARAČ 8. 03. 2010. 22:57 :\ndrugi put ga čitam, prvi put mi se svidjeo pa sad kontam da sam nepto previdio jer se , osim “tečnosti” jezika i mog potpunog slaganja s tobom pišče, u ovome, na žalost, ne nalazi zapravo ništa što bi nam se trebalo sviđati; odoh ja sad blog o tome napisati


Otvoreni Parlament | Ljupka Mihajlovska\nRođena 1981. godine. Živi u Beogradu.\nDiplomirala na Filološkom fakultetu Univerziteta u Beogradu 2009. godine.\nDirektorka je Univerzitetskog centra za studente sa hendikepom Univerziteta u Beogradu, gde radi na pružanju podrške mladima iz osetljivih društvenih grupa, na razvoju i primeni koncepta inkluzivnog obrazovanja na svim nivoima, poštovanju ljudskih prava i različitosti i negovanju tolerancije.\nOsnivačica je nevladine organizacije „Podeli znanje“. Bila je i izvršna direktorka nevladine organizacije “Udruženje studenata sa hendikepom” do 2011. godine.\nNa vanrednim parlamentarnim izborima 24.aprila 2016.godine po prvi put postaje narodna poslanica.\nPoslednji put ažurirano: 29.11.2019, 15:38\nUkupno glasala: Za: 0 Protiv: 3 uzdržana: 1 Nije glasala: 6 Nije prisustvovala: 810\nPoštovana gospođo Mihajlovska, U proceduri Narodne skupštine Republike Srbije nalaze se dva predloga zakona od velikog značaja za izborni proces - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sprečavanju koru...\nDrage građanke i građani, kolege i koleginice narodni poslanici i, naravno, predsednice Vlade i prvi potpredsedniče, želim najpre da kažem da ću se, za razliku od mojih ostalih koleginica i kolega iz Ujedinjene demokratske Srbije, više osvrnuti na deo građana koji su, možda, i najobespravljeniji u našoj zemlji, a i ne samo u našoj zemlji.\nSvakako ću da podvučem da smatram da je dobro što je bilo vanredno stanje, samim tim i zabrana kretanja, kao posledica uvođenja tog vanrednog stanja, jer juče sam imala prilike da se šetam po gradu i videla sam da su se ljudi već po prilično opustili.\nNaravno, ne krivim za to građane, velika je odgovornost na ljudima koji su sve vreme građanima slali poruke, koje su bile često oprečne. Ljudi su zbunjeni, u nedoumici oko toga hoće li biti dozvoljeno prisustvo liturgiju u nedelju na Uskrs ili neće i to je ljude zbunjivalo i negde ih, možda, navodilo na to da se ponekada neodgovorno ponašaju. Ali, da, svakako je trebalo ovo da se uvede, jer sam gotovo sigurna da do toga nije došlo naš zdravstveni sistem, a njega, pre svega, čine ljudi, kao i svaki sistem, a to su nečije majke, nečije sestre, snajke, očevi, braća, itd., taj sistem bi zasigurno kolabirao i, naravno, zajedno sa ljudima koji u njemu rade.\nInače, ja sam po prirodi pesimistična osoba, tu imamo predsednik i ja sličnu karakteristiku, nemamo ih, doduše, mnogo, ali, eto, to je jedna od sličnih. Iskreno, moje neko predviđanje, kada je sve ovo počelo, je bilo da ćemo mi za neke dve, tri nedelje, bukvalno, imati apokaliptičnu sliku u našem zdravstvenom sistemu i da će oni prestati u jednom trenutku da se odazivaju i da dolaze na posao i da ćemo, gledajući slike iz Španije, Italije, doživeti sličnu sudbinu.\nNa moju veliku sreću, pokazalo se da u ovoj našoj poprilično institucionalnoj razorenoj državi, koju su opet razorili neki ljudi, možda i svi mi zajedno tome doprineli u većoj ili manjoj meri, pokazalo se ipak da naša neka žilavost ili otpornost ili rezilijencija koja nas karakteriše kao narod, a pre svega humor u najtežim situacijama i to što nas to krasi kao narod, ja stvarno verujem u to, nas ipak na kraju cele nezgodne i svake situacije čini pobednicima svega i svačega, pa se nadam i Kovida-19.\nIpak, u 21 veku nam je ova pandemija pokazala jednu može se reći strašnu stvar i to ne samo u Srbiji negu celom svetu i iako smo u 21 veku u kome nikada se više nije govorilo o pravu ljudskih prava, mi imamo situaciju da verovatno nikada nećemo dostići taj nivo kao ljudska vrsta da svačiji život bude jednako važan.\nNe znam koliko ste pratili izveštaje svetskih medija, verovatno jeste kao i svi, bilo je čak informacija da su neke države u Americi preporučivale da se osobe sa invaliditetom ili neke osobe sa mentalnim teškoćama, da se zapravo ne troše respiratori na takve ljude. Zaista je onako vrlo stresno živeti sa tom mišlju, da ako dođe do toga da mora da se vrši nekakva selekcija ne postoji neki ni jasan kriterijum sem tog invaliditeta da ćete vi otpasti u toj selekciji pružanja zdravstvene zaštite.\nŽeleći da podstaknem malo ljude da budu i odgovorni, jer gde počinje naša odgovornost, gde se završava, gde se naša sloboda završava, da li mi našom slobodom ugrožavamo nekog drugog, a onda taj neko drugi neće biti prioritet jer neko drugi nije bio odgovoran, postavila pitanje, kada biste morali da birate koga ćete od ove tri osobe da stavite na respirator, a to su recimo, žena sa invaliditetom koja je naučnica i na tragu je da proizvede vakcinu za Kovid-19 ili muškarac milioner koji treba da finansira to istraživanje, ili mladi beskućnik koji ima najveću šansu da preživi? Nikada se nećemo služiti koga bismo odabrali, verovatno različiti ljudi u odnosu na različita razmišljanja bi dali prioritet jednom, drugom ili trećem.\nMedicina ima neke svoje prioritet, a to je da se šansa daje onome koji ima najveću šansu da preživi. Dobro je što se mi nismo našli kao zemlja u toj situaciji da vršimo selekciju ko ima veće pravo na život u odnosu na nekog drugog. Ali, nije dobro što mi nismo, ja sada govorim o našoj zemlji i naravno da jesu i mnogo razvijenije zelje imale slične izazove, nismo preduzeli sve što je do nas da kreiramo mere, da kroz institucije, da kroz resore koji su zaduženi za određenu kategoriju građana, određene druge stvari u državi napravimo adekvatne mere postupanja u vanrednim situacijama, na šta nas između ostalog i obavezuju preporuke sa konferencija gde su zapravo i napravljene preporuke za postupanje u kriznim situacijama za različite države.\nAli mi, vodeći se nekim možda i populizmom i nekim šaradama i nekim drugim stvarima, ja moram te stadione da podvučem, bilo je dosta diskusije kada se usvajao budžet za ovu godinu, a nismo onu suštinu uradili, da zapravo unapredimo i sprečimo loše zdravlje naših građana.\nBila bih neiskrena kada bih rekla da niko ni malo nije obratio pažnju na populaciju osoba sa invaliditetom tokom ove pandemije, ali to definitivno nije bilo sistematično i urađeno na smišljen i struktuiran način.\nJa ću reći, zašto da ne, zaista smatram da treba da istaknem, šta sam ja uradila i sa kim sam ja preduzela neke mere. Tačnije, 11. marta, pre uopšte uvođenja vanrednog stanja, sam se obratila Regulatornom telu za elektronske medije sa jednom molbom da se da preporuka svim televizijama sa nacionalnom frekvencijom da počnu obavezno da obaveštavaju i naše gluve sugrađane, koji koriste znakovni jezik, o čemu se radi. Ta populacija ljudi, mesec dana ovde se vrtela priča o Kovidu po vestima, onako, skromno, nisu znali o čemu se radi. Dva dana kasnije sve televizije sa nacionalnom frekvencijom su imale prevod, imaju ga i dan danas. Zahvaljujem se i brzoj reakciji REM-a i svim televizijama.\nAli, šta posle? Ukinućemo vanredno stanje, proći će i ti izbori, kada takođe televizije imaju obavezu da imaju prevod i onda više prevoda neće biti i naši gluvi građani ponovo neće znati šta se u njihovoj zemlji, regionu, inostranstvu, dešava.\nZatim smo zajedno sa Koalicijom za dobročinstvo i Srpskim filantropskim forumom kreirali jedan set preporuka Vladi. Vlada je većinu tih preporuka stvarno i usvojila. Ali, malo su i te uredbe Vlade kasnile. Na primer, odluka da deca sa razvojnim smetnjama i autizmom mogu da se kreću u određenim terminima kada je policijski čas doneta je tek 13. aprila, da osobe sa invaliditetom mogu da se kreću u pratnji jedne osobe, doneta je tek 20. aprila. Uredba o ustanovama socijalne zaštite, odnosno domovima, doneta je 10. aprila. Dakle, prilično se kasnilo.\nPo mom dubokom mišljenju, karika koja je tu najviše zakazala jeste Ministarstvo za rad, jer u tom Ministarstvu postoji resor za zaštitu osoba sa invaliditetom i taj resor je trebalo da već u roku od dva dana ima spremne sve ove preporuke, dostavi Vladi i Vlada to usvoji. Mi smo od tog resora doživeli jedino to da je formirana jedna "komjuniti vajber grupa" za navodno obaveštavanje osoba sa invaliditetom o toku pandemije i merama, ali to je ona jednosmerna grupa, gde samo administratori mogu da postuju a ostali mogu samo da čitaju. Ja sam bila članica te grupe tri dana. Jedva sam izdržala i napustila sam je, zato što to nije bila grupa za obaveštavanje građana, već je to bila, iskreno rečeno, grupa za promociju, pa ne čak i SNS, nego više predsednika države. Mi smo stalno na toj grupi dobijali kada se obraća predsednik, gde se obraća, gde gostuje. To je u redu, ali, znate šta, nisu osobe sa invaliditetom maloumne i nepismene. Mi pratimo vesti, pratimo medije, znači znamo kada ko gde gostuje. Ja sam se nadala da će to biti grupa gde će ljudi zaista konkretno oko kretanja personalnih asistenata, oko prevoza, oko mogućnosti da personalni asistent poseti osobu sa invaliditetom tokom policijskog časa, jer je nekome potrebna i podrška kada, ne znam, treba da se transferiše krevet, toalet, itd. Međutim, ta "komjuniti vajber grupa" ničemu nije služila i mnogi su negodovali u vezi sa tim.\nHoću da napomenem i, iskreno, ne interesuje me kako će to biti shvaćeno, da je jako važno što ste vi predsednice prepoznali značaj toga da ova zemlja radi više na pristupačnosti kada je reč o osobama sa invaliditetom. Formirana je ta radna grupa Vlade i meni ljudi kažu - ti si u Vladi Ane Brnabić. Naravno, ja kažem da to nije Vlada Ane Brnabić, da je to Vlada Republike Srbije. Ja ću isto kao i naši lekari, koji su bili tu sve vreme i obraćali se ljudima na konferencijama, koji su takođe omanuli, tek u petoj nedelji je profesor Kon pomenuo osobe sa invaliditetom i obavestio ih, jer su mene bukvalno zvali, u strahu da neko od njih ne završi na Sajmu, jer na Sajmu nema uslova, ni zbog toaleta, ni zbog svega. Tu ću samo napraviti jednu malu digresiju.\nDesilo se da je muškarac koji je korisnik kolica, diplomirani arhitekta iz Srbije, išao na razgovor u Nemačku za doktorske studije na intervju i zadesio se tamo kada je sve ovo počelo. Oni su svi doveženi ovde avionom i on je bio bez asistenta tada, pošto vi u avionu inače imate tu podršku, i smešten je u Vojnu gimnaziju, čini mi se, kod Partizanovog stadiona. Četiri dana nije mogao da uđe u toalet, jer ta gimnazija nema pristupačan toalet. Vi ste njega zvali, izvinili se, itd.\nMeni je u stvari vrlo patriotski sa strane tog momka to što on nije podigao nikakvu neku negativnu kampanju u javnosti, već smo mi njega zamolili da on bude produktivan i on je projektovao, pošto je arhitekta, jedan montažno-demontažni toalet za osobe sa invaliditetom koji može da se kamionom prevozi sa tih privremenih bolnica, za slučaj da nam to zatreba. Ja mu se ovom prilikom zahvaljujem. Za mene je to stvarno vrhunski patriotski čin, daleko veći patriotizam od bakljada, pištaljki, pa i šerpi.\nŠto se tiče šerpi, osvrnuću se na to da smo mi, takođe, u ovoj nekoj veštačkoj atmosferi zatvorenosti ljudi videli kako izgleda kada ne možete da se krećete, kada nemate prevoz. To su sve one stvari koje su svim građanima nedostajale i navele ih nekako verovatno da taj bunt iskažu lupanjem u te šerpe.\nVerujte mi, za osobe sa invaliditetom, taj karantin maltene važi tokom celog života. I ja se pitam u šta bi trebalo da se lupa da bi neko čuo ovu populaciju? Jer, pazite, prevoz će i dalje nedostajati osobama sa invaliditetom i kada počnu redovne linije, jer one u njega ne mogu da uđu. Prisustvo kafićima, restoranima, dakle, sve ono što svakom čoveku nedostaje, nedostaje i osobama sa invaliditetom, samo što će njima nastaviti da nedostaje i posle ukidanja vanrednog stanja.\nDa se vratim, lepo je što ste vi prepoznali značaj da se radi na tome. Ja kao građanka ove zemlje koja želi da živi u zemlji koja napreduje u svakom smislu i koja je evropski orijentisana i zbog toga i jesam deo, iskreno rečeno, ujedinjene demokratske Srbije, jer smo mi stvarno grupacija ljudi koja se zalaže za to da mi sve one i konvencije i standarde koje preuzimamo sa zapada primenjujemo ovde zarad boljeg života naših građana, ja ću uvek biti na strani naroda i države i dati svoj doprinos u onoj meri u kojoj ja to mogu da uradim kada me neko pozove.\nAli, postavlja se pitanje šta kad sutra ne bude neko zainteresovan za to ili ne budem ja tu ili ne budete vi tu? Nije dobro da personalizujemo stvari, da privatizujemo stvari, kao što nije bilo dobro ni favorizacija toga da li smo mi samo zahvaljujući ili najviše zahvaljujući predsedniku uspeli ipak da se nekako sa ovim izborimo dosta bolje nego mnogi drugi. Pa, mislim, izborile su se i zemlje u regionu, a imaju druge predsednike.\nDakle, mi moramo da verujemo u sistem i da razvijamo sistem i okvir u kom ćemo dalje delovati, da se ne oslanjamo na pojedinačne veze, na pojedinačne ljude i, još jednom da podvučem, Ministarstvo za rad, koje, pa može se reći decenijama unazad služi uglavnom za neka potkusurivanja. To nije popularno ministarstvo. To je ministarstvo u kome imate radničke štrajkove, imate ratne vojne veterane, osobe sa invaliditetom, populaciju Roma, ljudi koji su socijalno ugroženi itd. To jeste užasno teško i bilo kakva reforma u oblasti socijalne zaštite je užasno teška i naporna. I to zaista moraju da rade stručni i posvećeni ljudi, naravno, i svi drugi resori.\nImam samo jedno pitanje za ministra Dačića pre nego što završim. Neki naši državljani koji imaju boravišnu dozvolu na Malti su se zadesili ovde. Oni imaju poziv malteške vlade da se vrate da rade, ko hoće da radi.\nMeđutim, nije bilo neke komunikacije da ovi avioni koji su išli po naše državljane odvezu te ljude koji hoće tamo da idu, da li će se to uskoro realizovati? Tu je nekih pedesetak ljudi koji tamo maju poslove i ti poslovi ih i dalje čekaju. Hoće li uskoro biti prilike da se oni tamo vrate?\nDalje, o ostalim i drugim temama moje kolege iz UDS će više govoriti. Ja sam zaista htela da stavim akcenat, jer osećam se dužnom, kao neko ko predstavlja, pre svega, osetljivu populaciju građana, da dam negde i ovakav osvrt koji ostali nisu dali. Hvala.\nMi smo ovde predložili da se izvrši procentualna raspodela organizacijama koje se bave osetljivim društvenim grupama, međutim, to je već prihvaćeno Vladinim amandmanom koji je sadržao i ovo i onaj ukupan procenat koji se izdvaja od prihoda od igara na sreću.\nMeđutim, moram da kažem da je moj govor u načelnoj raspravi o ovome kada sam govorila izazvao zaista veliku pažnju, pre svega osoba sa invaliditetom, i ja dva dana bukvalno ne prestajem da se javljam na pozive i da odgovaram na pozive raznih ljudi iz cele Srbije koji me zovu i koji me u velikoj meri podržavaju u onome što sam iznela. Neke stvari nisam do kraja iznela, zapravo, oni mi i zameraju to što nisam pomenula svaku organizaciju pojedinačno, kakve se nepravde vrše i na šta se ova sredstva troše.\nZnači, prvo želim da kažem da svakako ima organizacija koje istinski zastupaju interese osoba sa invaliditetom i zaista sprovode programe koji doprinose njihovoj većoj inkluziji. Tu pre svega mislim na organizacije koje organizuju različite usluge podrške u zajednici, personalna asistencija, lični pratilac deteta, tumači za znakovni jezik, stanovanje uz podršku itd, dakle ono što ljude uključuje u društvenu zajednicu.\nMeđutim, te organizacije nisu na redovnom programskom finansiranju ministarstva, već one svake godine moraju da konkurišu na tenderima koje jedinice lokalne samouprave raspisuju, moraju da imaju akreditovane programe, licencirane, tačnije, usluge i one jako dobro obavljaju taj svoj posao i rade jako korisne stvari. Međutim, mi imamo opštine koje takođe izdvajaju sredstva za ove usluge, ali ne postoje organizacije koje su dovoljno kvalifikovane da te usluge sprovode. Onda vi imate, recimo, u nekim manje razvijenim opštinama da vam interresorna komisija dodeli određenu uslugu, ali tu uslugu nema ko da sprovede, ni centri za socijalni rad, ni ove organizacije.\nOno o čemu sam ja govorila i što je sporno jeste da brojne, kako sebe nazivaju, relevantne organizacije dobijaju velike sume novca iz budžeta od raznih ministarstava, naravno, najviše od Ministarstva za rad, a efekat njihovih programa je vrlo upitan. Tu, s druge strane, imamo situaciju, ja tu ne krivim toliko Ministarstvo. Zbog čega? Zato što niko nema, hajde da kažem, petlju da se uhvati u koštac sa ovim, jer je to osetljiva društvena grupa i onda svi kažu – znate, hajde nemojte tu da čačkamo ništa, radićemo onako kako nam oni kažu.\nOnda imate tu neke interesne grupe među tim organizacijama koje dođu, naravno, svakom ministru koji dođe i pomoćnicima kažu – eto, vidite, to treba. Ovi ljudi kažu – valjda vi najbolje znate šta vama treba, mi ćemo to da finansiramo. Međutim, to nije uvek situacija. Jeste da Konvencija o pravima osoba sa invaliditetom podrazumeva da ove organizacije učestvuju u radu i budu pitane od strane države, ali onaj ko je pisao Konvenciju nije očekivao da će postojati organizacije koje ne rade u interesu osoba sa invaliditetom, nego u svom ličnom interesu.\nTako imamo situaciju da je predsednik Saveza slepih gospodin koji je na toj funkciji 20 godina. Ne tvrdim to ja, članovi tog saveza i gradskih organizacija tvrde da je to nekvalifikovana, neobrazovana osoba, digitalno nepismena, a koja njih vodi 20 godina. Da bude gore i crnje, ta osoba je takođe, juče sam proveravala u APR-u, i osoba koja zastupa nacionalnu organizaciju osoba sa invaliditetom koja u svom sastavu ima svaki pojedinačni savez. Dakle, to je sukob interesa.\nŠta je moj apel? Moj apel je i na Ministarstvo finansija, pre svega, kao nekoga ko raspodeljuje te budžete, da zaista izvrši pritisak na sve da se vrši evaluacija programa koje ove organizacije sprovode i da se pare ne bacaju u bunar. Znate, kada je mene premijerka, odnosno predsednica Vlade Ana Brnabić pitala, zamolila da pomognem Vladi da napravimo radnu grupu i da predsedavam tom radnom grupom koja će se baviti unapređenjem pristupačnosti, mnogi od predstavnika ovih organizacija su se uzbudili, kako je to moguće da neko ko stalno kritikuje ovu vlast da ga sada premijerka pozove. Pa znate, pored toga što ste osoba sa invaliditetom, trebalo bi da imate i određeni integritet da se bavite nekom temom i svuda u svetu ove krovne organizacije zaista na relevantan način zastupaju interese osoba sa invaliditetom, ali ne i na podanički. Dužnost ljudi koji vode ove organizacije jeste da ukažu Vladi i ministarstvima kada nešto ne rade dobro, a ne samo da klimaju glavom i da najveći interes bude koliko ko sredstava dobija.\nDakle, moj je predlog takođe bio, zašto da ne, da oni koji se finansiraju iz budžeta, čije se plate finansiraju iz budžeta, koje su, verujte mi, često veće i od plata ministara, takođe podležu kontroli Agencije za borbu protiv korupcije. Evo, ako iko sumnja u moje navode, ja pozivam i ljude koji se bave istraživačkim novinarstvom, KRIK, „Insajder“, neka dođu, neka malo pročešljaju te papire, pa neka vide šta se dešava u tim organizacijama. Nemojmo, pod velom humanosti, pod velom ljudskih prava, da prikrivamo neke nepravde. Ljudi su jako nezadovoljni, ne mogu da smenjuju ovekovečena rukovodstva u ovim organizacijama, a pritom ljudi zloupotrebljavaju svoj položaj i svom članstvu prete kako imaju podršku, ne znam, u predsedniku Srbije, u ministru, a da verovatno ni predsednik Srbije ni ministar ne znaju da oni to koriste kao neki svoj štit za svoju moć koju imaju.\nDakle, naravno da treba unapređivati položaj osoba sa invaliditetom, naravno da treba izdvajati sredstva, naravno da treba da postoje organizacije koje se bave ovim, ali mi moramo da merimo efekat tih programa, da ne trošimo milione, milijarde i bacamo u bunar, a nema nikakvog efekta i ništa se ne vidi. Kada vi izađete na ulicu, vi i dalje imate nepristupačan gradski prevoz, gde ne mogu da uđu osobe koje koriste kolica, vi u većini gradova nemate oborene ivičnjake, nedostaju usluge podrške, roditelji dece sa smetnjama u razvoju sav svoj kapacitet troše da tu decu kako-tako uključe u društvo, da ne govorim o slepima, gluvima, ljudima sa mentalnim teškoćama itd.\nZnači, molim vas još jednom da se izvrši revizija ovih programa i da se sredstva usmeravaju na sistemsko rešavanje problema osoba sa invaliditetom. Hvala.\nŽelim u svom uvodnom delu govora, naravno, da pohvalim to što je Vlada podnela amandman kojim ispravlja taj propust, a to je da u novom Predlogu zakona nema one odredbe koja se odnosi na to da 40% prihoda, Zakona o igrama na sreću, ide osetljivim društvenim grupama, pre svega, organizacijama osoba sa invaliditetom. Mada mene to nije ni zabrinulo kada sam videla da toga nema, jer sam pretpostavila da bi se svakako nastavilo sa finansiranjem tih programa i ja cenim da je to verovatno bila tehnička greška.\nOno što mene više brine jeste kakav efekat na život ljudi i osoba sa invaliditetom i osoba koje boluju od retkih bolesti imaju programi koji se finansiraju iz sredstava sakupljenih od igara na sreću. Zbog čega to govorim? Govorim zato što su to zaista ogromne sume novca koje država daje organizacijama osoba sa invaliditetom. Međutim, vrlo je upitan kvalitet tih programa i merenje efekata koje oni imaju na živote običnih građana sa invaliditetom. Zapravo, mogu gotovo sa sigurnošću da tvrdim da najveći efekat imaju na one koji vode te organizacije, a to je mali broj ljudi i što je neretko slučaj, dešava se i da oni koji vode te organizacije često nisu osobe sa invaliditetom.\nZaista mislim da je ova država prebogata, budući da ogroman novac baca u bunar, koji se nama ne vraća i ne vraća nam se kroz društveno korisne građane. Juče sam na sajtu Ministarstva za rad otišla da vidim, i tu moram da pohvalim ministra što je transparentno objavljeno koliko koja organizacija dobija novca, od Ministarstva za rad govorim samo, kasnije ću govoriti i o drugim ministarstvima. Što bi rekli moji prijatelji iz Crne Gore, imala me kap ubiti kada sam videla koliki je to novac. Znate, recimo, navešću samo nacionalnu organizaciju multiple skleroze koja dobija, sada ću tačno da vam kažem, 11 miliona je dobila u 2019. godini, Društvo multiple skleroze Vojvodine šest miliona. Onda imate lokalne organizacije gde je jedna u Bačkoj Topoli dobila 220 hiljada, u Somboru 450 hiljada itd.\nS druge strane imate organizaciju MS platforma, koja je registrovana pre dve godine, nula dinara je dobila, a jedini su uspeli da toliko podignu na prepoznatljiv nivo i da daju značaj važnosti teme koliko oboleli od multiple skleroze nemaju adekvatnu terapiju. Uspeli su da stignu i do premijerke Ane Brnabić da se sastanu, da ukažu na ovaj problem, do ministra zdravlja. Dakle, organizacija koja u svom budžetu ima nula dinara za dve godine uradila je mnogo više na prepoznatljivosti ovog problema nego sve ova nacionalne, pokrajinske i lokalne organizacije.\nZatim imamo Savez gluvih i nagluvih Srbije koji je u 2019. godini dobio 26 miliona dinara. Da li vi znate da je to skoro 250 hiljada evra. Pritom, to nije novac obezbeđen za tumače koji će prevoditi gluvim ljudima sadržaje sa televizije, vanredne situacije. Imamo ovaj koronavirus, gluvi ljudi u Srbiji i ne znaju da postoji i da se širi munjevitom brzinom, jer ne mogu da prime tu informaciju, sem ono dva-tri minuta vesti na RTS-u.\nOvo su sredstva za neke kurseve u Vrnjačkoj Banji od sedam dana. Vi za sedam dana ni čoveka koji zna srpski jezik, a nepismen je dovoljno ili ne zna pravopis ne možete da obučite, a kamoli nekog ko ne poznaje znakovni jezik da nauči za sedam dana.\nImamo i nacionalnu organizaciju koju ste pomenuli, koja u svom sastavu ima sve ove saveze. Znači, pored toga što nacionalna dobija sredstva, svaki savez dobija pojedinačno sredstva i svaka gradska organizacija dobija pojedinačna sredstva. Sve ove organizacije imaju zaposlene ljude u svojim organizacijama koji dobijaju plate od ovih sredstava. Svi mi plaćamo porez za ova budžetska sredstva koja se daju ovim organizacijama.\nMoje pitanje je - šta je sa mnom i da li je sa mnom sve u redu kada sam odlučila da budem narodna poslanica i da se za platu od 70.000 dinara i paušal od 30.000 dinara ispravljam krive Drine i borim za prava osoba sa invaliditetom i moram Agenciji za borbu protiv korupcije da prijavim svu imovinu, sve prihode u bankama, da dajem krv iz prsta da bih dokazala da moji bliži rođaci nisu neki funkcioneri ili oni, zato što su moji bliži rođaci, takođe moraju da daju sve te podatke u banci, a ljudi koji vode ove organizacije ne podležu nikakvoj kontroli Agencije za borbu protiv korupcije?\nNije tajna da neki od ovih funkcionera imaju platu mesečnu kao guvernerka Narodne banke, a mnogi imaju veća primanja od ministara u Vladi Srbije. Samo da vam kažem, ovo je jedan konkurs koji je za redovne programske aktivnosti. Ministarstvo za rad ima i stalno otvoreni konkurs gde se sredstva dodeljuju i gde takođe ove organizacije apliciraju za dodatna sredstva. Tu su Ministarstvo kulture, Ministarstvo omladine i sporta, Ministarstvo turizma, Sekretarijat za socijalnu zaštitu, lokalne samouprave, svi oni raspisuju konkurse, Sektor za boračku i invalidsku zaštitu, gde ponovo ove organizacije apliciraju za sredstva. Da ne govorim o projektima Evropske unije i projektima međunarodnih organizacija, što me u ovom smislu ne zanima, jer to nisu budžetska sredstva.\nMoje pitanje takođe za ministra za rad - zbog čega kada dajete sredstva za uklanjanje arhitektonskih barijera dajete nevladinim organizacijama koje onda uklanjaju arhitektonske barijere u institucijama ove zemlje, tipa centara za socijalni rad, Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje, PIO fonda itd.\nZašto ne date direktno tim filijalama novac da uklanjaju barijere na šta obavezuje i Zakon o sprečavanju diskriminacije osoba sa invaliditetom i Zakon o planiranju i izgradnji. Zbog čega su neophodni posrednici u tom poslu?\nPozivam i ministra finansija da ode kod ministra za rad i da pogleda kako izgledaju izveštaji o sprovedenim projektima ovih organizacija, da pitate krajnje korisnike koliko to ima efekta na svakodnevne živote osoba sa invaliditetom.\nDakle, ako smo zaista donosili zakone koji treba da spreče pranje novca i finansiranje terorizma, i ako mi kao javni funkcioneri, podležemo ozbiljnoj kontroli i ja protiv toga nemam ništa. Ja mislim da bi ljudi koji rade u organizacijama i koji koriste budžetska sredstva, odnosno funkcioneri u tim organizacijama bi takođe trebalo da podležu istoj toj kontroli. Dakle, da vam ne navodim dalje pojedinačne saveze.\nNaravno ima tu i organizacija koje dobro rade svoj posao i njih ćete prepoznati tako što dobijaju najmanje sredstava i moje pitanje jeste, odnosno ja želim da pohvalim organizacije koje su uspele da dođu i do predsednice Odbora za finansije i do ministra finansija i da upute apel i predsednici Vlade, da se ovo vrati u zakon.\nIsto tako pitam, zašto nisu toliko bili glasni kada se donosio Zakon o finansijskoj podršci porodici sa decom gde su roditelji dece sa invaliditetom uskraćeni, odnosno uskraćeno im je pravo moraju da biraju da li će da primaju nadoknadu na osnovu zarade ili za tugu negu i pomoć dece? Zašto ne kritikuju katastrofalno stanje u institucijama u kojima žive osobe sa invaliditetom? Naravno, oko ove teme su se vrlo lepo ujedinili i vrlo glasno uspeli da i zagovaraju da se ovo vrati u zakon. Kao što sam rekla ne mislim da nije vraćeno u zakon da se ne bi nastavilo sa finansiranjem, ali me ozbiljno brine efekat ovih programa.\nPazite, 26 miliona, vi za to možete da izradite tri škole koje bi bile pristupačne u koje bi mogle da idu sva deca sa invaliditetom primera radi, da ne govorim o tome da nam treba institut za proučavanje znakovnog jezika, da nam treba katedra za znakovni jezik, da nam treba veći broj tumača za znakovni jezik. Mi to sve nemamo, ljudi se igraju školice znakovnog jezika i troše 26 miliona dinara. LJudi tamo imaju ugovore o radu i što još najveći problem, što mnogi od tih organizacija vode pod jedan neobrazovani ljudi, pod broj dva ljudi koji su tamo više decenija na tim funkcijama i njihova uloga je zapravo da biraju članove, da ih drže mirni. Ja to doživljavam kao paradržavne organizacije, uopšte ne štite interes osoba sa invaliditetom, nego kao i brojni sindikati koje imamo. Znate ono, štitimo zaposlene, ali se sa poslodavcima dogovaramo kako ćemo u stvari najbolje da zaštitimo sebe, a da zaposlenima kažemo, kako eto, ništa od toga nismo mogli da izdejstvujemo.\nMislim da je situacija, kada je reč o osobama sa invaliditetom u Srbiji jako loša, ali misli da država izdvaja ogroman novac koji usmerava na pogrešnu stranu i troši na pogrešan način i mislim da taj novac može daleko bolje i kvalitetnije da se iskoristi i investira u dugoročne projekte koji će imati dugoročni efekat na život ovih osoba. Hvala.\nKoordinator Univerzitet u Beogradu Republika Mesečno 38000.00 RSD 20.03.2008 - 20.03.2009.\nKoordinator Univerzitet u Beogradu Republika Mesečno 70000.00 RSD 20.03.2009 - 15.07.2015.\nDirektor Univerzitet u Beogradu Republika Mesečno 80000.00 RSD 15.07.2015 - 01.07.2016.\nStan Dvosoban 51m2 1/1 Kupovina\nAutomobil Reno Megan 1 2001. Kupovina


MEI - Aktuelnosti - J. Joksimović i Huber: Švajcarska pouzdan i značajan razvojni partner Srbije\nJ. Joksimović i Huber: Švajcarska pouzdan i značajan razvojni partner Srbije\n05. novembar 2018. | Beograd\nMinistar za evropske integracije Jadranka Joksimović sastala se sa zamenikom direktora švajcarske Agencije za razvoj i saradnju SDC i šefom za saradnju sa Istočnom Evropom Rut Huber. Razgovarale su o dosadašnjoj i planovima za buduću saradnju koji bi - osnaživanjem efikasnijeg funkcionisanja institucija i kroz podršku reformama koje sprovodimo, trebalo da doprinesu procesu evrointegracija.\nJadranka Joksimović zahvalila je na dosadašnjoj pomoći kojom Švajcarska - iako nije članica EU, doprinosi pristupanju Srbije Evropskoj uniji. Posebno je akcentovala činjenicu da je ta država jedan od najznačajnijih bilateralnih i istovremeno razvojnih donatora.\nMinistar je upoznala zamenika direktora SDC Rut Huber sa dostignućima procesa reformi, posebno kroz jačanje institucija i primenu evropskih standarda, čime se - kako je naglasila, unapređuju demokratske norme i modernizuju država i društvo.\nTokom razgovora, posebno je ukazano na neophodnost zajedničkog angažovanja na jačanju sposobnosti opština i gradova za korišćenje razvojnih fondova, a u saradnji sa regionalnim razvojnim agencijama.\nZamenik direktora švajcarske Agencije za razvoj i saradnju SDC i šef za saradnju sa Istočnom Evropom Rut Huber iskazala je spremnost Švajcarske da doprinese napretku Srbije u procesu evropskih integracija i pohvalila aktivnosti na definisanju višegodišnjeg planskog dokumenta za finansiranje iz sredstava razvojne pomoći.\nObjasnila je da je švajcarska Strategija saradnje sa Srbijom - čiji ukupan budžet za period 2018 - 2021. iznosi 95 miliona evra, prevashodno usredsređena na tri oblasti - upravljanje, ekonomski razvoj i zapošljavanje, odnosno održivu energiju i otporne gradove, a radi intenziviranja reformi i bržeg razvoja.\nRut Huber i J. Joksimović


Djeca sa Kosmeta uživala na Tjentištu | Palelive.com\nPočetna Regija Foča Djeca sa Kosmeta uživala na Tjentištu\nDjeca sa Kosmeta uživala na Tjentištu\nFOČA – Četvorodnevna posjeta djece, roditelja i vaspitača Predškolske ustanove “Danica Jaramaz” iz Kosovske Mitrovice vrtiću-pobratimu “Čika Jova Zmaj” u Foči završava se danas.\nU saradnji sa Nacionalnim parkom “Sutjeska”, obdanište “Čika Jova Zmaj” organizovalo je na Tjentištu kamp “Prijatelji bez granica” – druženje djece dva vrtića, ali i njihovih roditelja, uz mnogo zabavnih sadržaja.\nGosti sa juga Srbije, koji su bili smješteni u hotelu “Mladost” na Tjentištu, uživali su u obilasku prašume Perućica i visoravni Prijevor u podnožju Maglića, pješčanih piramida kod Miljevine, a posjetili su i Hram Svetog Save u Foči.\nZajedno sa djecom i roditeljima iz Foče izrađivali su ukrasne predmete, ispisivali poruke prijateljstva, a posjetili su i spomen-kompleks Bitke na Sutjesci.\nMiljana Radović iz Kosovske Mitrovice kaže da su djeca oduševljena prirodnim ljepotama i druženjem sa mališanima iz Foče.\n“Bilo nam je prelepo na izletu na Magliću, a igraonice su odlično organizovane. Deca su oduševljena programom, sve je do poslednjeg sekunda ispunjeno i isplanirano”, kaže Radovićeva.\nMirko Glibo iz Kosovske Mitrovice kaže da su vidjeli mnogo prirodnih ljepota. “Mnogo nam znači ova poseta s obzirom na uslove u kojima živimo na Kosmetu”, rekao je Glibo.\nVaspitačica iz Kosovske Mitrovice Mirjana Zorkić nada se da će biti u prilici da Fočacima uzvrate gostoprimstvo.\n“Dočekali su nas otvorenih vrata i velikog srca. Poenta je druženje dece i roditelja i nadam se da će se iz ovoga izroditi velika prijateljstva”, rekla je Zorkićeva.\n“Divno iskustvo. Sa roditeljima smo radili dekupaž radionicu, svi su na svoj način kreativni i svi su se dobro zabavljali. Nadam se da će iz Foče ponijeti najljepše utiske”, rekla je Dukićeva.\nDirektor obdaništa iz Kosovske Mitrovice Gorica Marinković Jevđić kaže da joj je velika čast što su se bratimili sa Fočacima i da će nastojati da razvijaju saradnju.\n“Za našu decu je ovo veliki korak s obzirom na to da slabo provode vreme u prirodi”, rekla je Jevđićeva.\nDirektor vrtića “Čika Jova Zmaj” Slađana Vladičić kaže da su sa kolegama iz Srbije razmijenili iskustva i metode u radu sa djecom.\n“Želja nam je da dočekamo dan kada ćemo prevazići sve pravne i druge prepreke, kada ćemo moći slobodno prelaziti granice, družiti se i organizovati još ovakvih kampova”, rekla je Vladičićeva.\nobdanište Čika Jova Zmaj\nPrethodni članakTeško povrijeđen starac\nNaredni članakOtvoren novoizgrađeni dio Doma zdravlja vrijedan oko milion KM


20 miliona dobrih vibracija - Miloš Đajić Blog\n20 miliona dobrih vibracija\nKategorija: Lično ; Datum: 22. 06. 2022. ; Autor: Miloš Đajić\nPre neki dan stigla mi je notifikacija da su moje fotografije na google mapama pregledane 20 miliona puta.\nSvi vi koji me pratite znate da sam često u pokretu. Gde god da sam, pokušavam da ostavim fotografski trag. Čvrsto verujem da kako meni tako i drugima fotografije određenih mesta mogu mnogo da pomognu u optimizaciji očekivanja.\nOd prvog miliona koji se desio u avgustu 2018 preko deset miliona u novembru 2020 stigao sam i do 20 miliona u junu 2022. Postavio sam ukupno 6.300 fotografija.\nJasno je da algoritam neke od mojih fotografija gura, a i generalno sve više ljudi gleda fotografije, komentare, savete i ocene na google mapama. Još pre nekoliko godina sam se prijavio da budem Google lokalni vodič. Zabavno mi je da u toj funkciji istražujem mesta, ostavljam komentare, odgovaram na pitanja, ispravljam greške i na taj način pomažem ljudima da se opredele i izaberu.\nNije da merimo\nNajpregledanija fotografija je i dalje ona iz Bantaske kuće u Zrenjaninu sa preko 700K. Njen dnevni broj pregleda je značajno opao ali su zato neke druge fotografije značajno skočile. Fotografije Akademije Umetnosti skoro 600K, Boni torte i kolači preko 300k, Vinoteka u Sarajevu skoro 300k itd.\nFotografije su tu da nam pokažu da u današnjem poslovanju nema skrivanja i da korisnici imaju mogućnosti da o svojim iskustvima pišu, dokumentuju ih i podele sa drugima. Google mape su jedan od mogućih servisa preko kog ćemo moći da unapred kreiramo mišljenje o nekim mestima i destinacijama.\nOstavljajte komentare, pišite o svojim iskustvima. Vaših par minuta za prenošenje iskustva je dragoceno.\nTagovi: 20 miliona, fotografija, Google local guide


GRADONAČELNIKU UBUDUĆE NAJVEĆA PLATA U OPŠTINI\n14.03.2017. 20:22h Ažurirano: 14.03.2017. 20:22h\nGradonačelnik Budve Dragan Krapović ubuduće će imati najveću platu u lokalnoj administraciji.\nKrapovićeva plata iznosi 1.300 eura i on neće zarađivati više od svojih prethodnika, ali će biti smanjena primanja direktora opštinskih preduzeća. To je odluka nove gradske vlasti kojom će biti prekinuta višegodišnja praksa - da prvi čovjek metropole turizma ne zarađuje najviše. Veće plate od Krapovićevih prethodnika imala je praktično većina direktora opštinskih preduzeća - od Vodovoda, Komunalnog, Pogrebnog, Mediteran reklama...\n“Smatram da plata predsjednika Opština treba da bude najveća. Svaki predsjednik treba da radi najviše, da ima najveću odgovornost i da bude najviše plaćen. Mislim da je to u redu, ne samo u logičkoj, već i u zakonskoj i svakoj drugoj ravni”, kazao je Krapović .\nOn ističe da su sigurni da će uvesti red, između ostalog i kada je riječ o visini zarada, u administraciji u kojoj vlada javašluk: “Ima tu mnogo stvari koje treba riješiti, svakako je tu i smanjenje plata. Bojim se da jedan broj radnika koji je na platnim listama ne dolazi na posao. Drugi ne obavljaju svoje poslove, iako dolaze. Jedan broj dolazi i odlazi kako mu se prohtije. Sve će to, vremenom, biti stavljeno u rigoroznije tokove. Doći ćemo do toga da oni koji rade budu adekvatno plaćeni”.\nPotpredsjednik Opštine Veselin Marković kaže da, kada je riječ o nesrazmjernim zaradama, mogu da utiču na preduzeća čiji je osnivač Opština, jer se dijelom finansiraju iz budžeta. Ističe da se na preduzeća koja se sama finansiraju može uticati preko upravnih odbora.\n“Ko god od direktora javnih preudzeća, ustanova ili društava misli da je njegova odgovornost i posao koji obavlja važniji od predsjdnika, grdno se vara“.\nOpština je ukinula isplaćivanje varijabila. Godinama unazad radnici su primali varijabile, kao jedan od načina da se nadomjesti visina zarade... Da se varijabile moraju isplaćivati samo po osnovu zakonskih odredbi, jasno je ranije kazala i DRI.\nDragan KrapovićVeselin MarkovićBudva\n27.11. 13:05 h\t57973\n27.11. 08:00 h\t45245\n27.11. 07:15 h\t42868\n27.11. 12:28 h\t42627\n26.11. 23:44 h\t35110


Dizeldorf: Srbija jača od Hrvatske - Sport - AKTER\nBlog Dizeldorf: Srbija jača od Hrvatske\nTanjug | ponedeljak, 21.05.2012. | 17:01\nU nedelju prvi poen Srbiji doneo je Viktor Troicki pobedom protiv Ivana Dodiga sa 6:3, 7;6 (7:3). Kasnije danas na programu je dubl meč.\nU drugom meču plave grupe Nemačka je takođe sa 2:0 povela protiv Rusije, pošto je Florijan Majer savladao Igora Andrejeva sa 6:2, 7:6 (8:6). Prethodno je Filip Kolšrajber bio bolji od Aleksa Bogomolova juniora sa 6:0, 6:2.\nUčesnici crvene grupe su reprezentacije SAD, Japana, Češke i Argentine. Takmičenje u Diseldorfu na programu je samo nedelju dana pre početka Rolan Garosa i igra se za nagradni fond o 1,4 miliona evra.\nSrbija osvojila teniski Svetski kup! Teniska reprezentacija Srbije osvojila je Svetski kup u Dizeldorfu, pošto je u finalu protiv tima Češke Republike slavila sa maksimalnih 3-0\nTeniska reprezentacija Srbije plasirala se u finale Svetskog kupa pošto je danas obezbedila protiv domaće selekcije Nemačke nedostižnu prednost od 2:0\nTroicki savladao Florijana Majera, Srbija vodi 1:0\nTeniska reprezentacija Srbije povela je danas sa 1:0 protiv selekcije Nemačke u trećem kolu plave grupe Svetskog kupa u Diseldorfu, pošto je Viktor Troicki pobedio Florijana Majera sa 7:6 (8:6), 6:3\nTroicki pobedio Tursunova za 1:0\nSrpski teniser Viktor Troicki pobedio je Dmitrija Tursunova sa 2:0 (6:3, 6:2), u prvom meču sa reprezentacijom Rusije u Plavoj grupi Svetskog kupa u Dizeldorfu


PROTIV RAKA PREVENCIJOM: 5 savjeta kojih se svakako trebate pridržavati – Net.hr\nPROTIV RAKA PREVENCIJOM: 5 savjeta kojih se svakako trebate pridržavati\nFoto: Thinkstock Autor: Magazin.hr 11:39 21.08.2015\nSvjetska zdravstvena organizacija objavila je pravila ponašanja koja biste trebali primijeniti u svom načinu života kako bi se izbjegli obolijevanje od raka.\nKako se ponašati kako bi se preveniralo obolijevanje od raka? Odgovor na to daje priručnik Svjetske zdravstvene organizacije sastavljen od pet važnih pravila kojih bismo se po preporukama stručnjaka trebali pridržavati u svakodnevnom ponašanju, piše Telegraf.rs.\nŠećer, alkohol, masnoće u mesu i druge danas štetne namirnice zamijenite cjelovitim žitaricama, mahunarkama, voćem i povrćem. Trudite se ograničiti punomasnu hranu, šećer, soli ali i potpuno izbjegavajte prerađeno meso, bijelo brašno, gazirane napitke ili duhan.\n2. “Očistite” svoj dom od zračenja\nPostoje uređaji koji “kupe” radijaciju koja u kuće ulazi iz zemljišta ili kroz pukotine objekta. Također prostore u kojima živite trebate provjetravati kako bi ih “očistili” od radijacije.\n3. Sudjelujte u programima za prevenciju raka\nU svakoj zemlji postoje dani u kalendarskoj godini koji su “označeni” kao vrijeme akcije i borbe protiv određenih vrsta raka. U tom razdoblju možete bez problema obaviti ključne preglede. Kad je o muškarcima riječ, to su: pregled prostate, pluća, gušterače, jetre i debelog crijeva, dok su kod žena to pregledi: dojke, maternice, jajnika i debelog crijeva.\n4. Sunce više nije zdravo\nTa tvrdnja prije svega odnosi se na djecu, jer je dokazano da samo jedan plik nastao u djetinjstvu ili u adolescentnom dobu ima duplo veću šansu da se razvije u melanom kasnije u životu.\nUpotreba krema za zaštitnim faktorom od UV zračenja, sklanjanje u hladovinu u vrijeme kada je sunce najjače, ali i izbjegavanje solarija trebaju vam postati praksa.\n5. Dojenje – nezamjenjiva prevencija\nDojenje bebe od svega nekoliko dana korisnije je nego da dijete niste uopće dojili. Ono smanjuje razinu hormona estrogena za koji se smatra da aktivira pojavu raka, pa se procjenjuje da žene koje doje imaju za četvrtinu manje šanse da obole od ovog oblika raka.\nkarcinom prevetiva protiv raka rak Svjetska zdravstvena organizacija zloćudni tumor