PREDUZETNIČKA PRIČA: Do uspeha u biznisu došla je postupno, korak po korak - Bizlife.rs\n09:22 Beograd, 31/07/2017\nAko razmišljate da pokrenete svoj biznis krenite odmah, jer što se više dvoumite to ste dalje od ideje i početnog entuzijazma, smatra Tatjana Luković vlasnica Ateljea TaLOOK iz Kragujevca. Ona ima svoju liniju obuće Mosaic a do uspeha u poslu došla je postupno, korak po korak.\n“Pokretanje svog privatnog posla nikad mi nije bilo strano, jer su moji roditeli oduvek pored svog regularnog posla imali i privatnu firmu, tako da sam od malena videla sebe u privatnom poslu. S’obzirom da sam pohađala srednju školu za dizajn u Novom Sadu, gde sam imala i predmet fotografija, sa 15 godina sam došla na ideju da bih mogla od fotografije da napravim sebi posao koji bih radila vikednom, tako da je moj prvi posao bio u prvoj godini srednje škole – fotografisanje dodele novogodišnjih paketića dece sa Deda Mrazom. Kasnije je usledilo i fotografisanje drugih događaja”, seća se Tatjana svojih početaka.\nKada je završila grafički dizajn u srednjoj školi u Novom Sadu upisala je fotografiju na akademiji u Beogradu. Posle studija nekoliko godina je radila kao foto-reporter za različita novinska izdanja a onda je krajem 2008. godine rešila da posle 12 godina spakuje kofere i vrati se u rodni Kragujevac.\n“Želela sam da imam svoj atelje u kom bih mogla da radim reklamnu fotografiju i mozaik skulpture. Tada su se mnogi čudili tom mom potezu, zašto želim sve u Beogradu da napustim i praktično počnem iz početka. Priznajem da nije bilo lako doneti konačnu odluku, ali sada kada pogledam unazad mislim da je to bila odlična ideja, jer nije bitno gde stvarate, bino je da dobro radite svoj posao i klijenti će doći do vas, ma gde da ste”, smatra ona.\nPo povratku u Kragujevac, zajedno sa roditeljima adaptirala je porodičnu kuću i pretvorila je u svoje carstvo – Atelje TaLOOK u kom je radila reklamne fotografije i mozaik skulpture. A onda, 2015. došla je na ideju da zarađeni novac uloži u još jedan posao i da pokrene svoju liniju obuće “Mosaic by Tatjana Luković” .\n“Moji roditelji su ranije imali svoju proizvodnju obuće ali su prestali time da se bave. Tako da mi obućarstvo kao grana nije bilo u potpunosti strano. Ideja da pokrenem svoju liniju obuće je tinjala u meni već par godina i samo sam čekala trenutak kada ću krenutu. Prvi put kada sam rekla roditeljimao čemu razmišljam, usledio je savet mog oca, koji mi je tada rekao: ‘Ako ne kreneš sada, nikada nećeš ni krenuti‘, To je u potpunosti tačno jer što se više ‘klackate’ da li da krenete ili ne, sve ste dalje od ideje i početnog entuzijazma koji je jako bitan da bise pokrenuo sopstveni posao”.\n“Ako ne kreneš sada, nikada nećeš ni krenuti”\nTako je Tatjana u aprilu 2016. godine otvorila proizvodnju obuće u okviru svog ateljea.\n“U početku sam mislila da ću moći sve sama da finansiram ali pošto smo nailazili na dosta poteškoća i s’ obzirom da je proizvodnja kožne obuće jako skup i zahtevan posao, u finansiranje posla su se uključili i moji roditelji a kasnije su moju ideju prepoznali i pdržali i članovi gradskog veća Opštine Kragujevac. Odobrili su moj biznis plan, čime su mi odobrena bespovratna sredstva za pokretanje sopstvenog posla”, kaže ona.\nTrebalo joj je godinu ipo dana da pikrene proizvodnju cipela. U početku je sve išlo teško ali je uspela da plasira svoje proizvode i izgradi sopstveni brend.\n“Nailazili smo na ljude koji ili nisu želeli da podele inforamcije i kontakte sa nama ili su nam davali pogrešne informacije, tako da je sve bilo tri puta teže nego što bi trebalo da bude. Bilo je teško pronaći kožu tog kvaliteta i boja, pronaći adekvatne saradnike koji će raditi štikle, branzule, đonove, lubove i na kraju pronaći majstore koji će ručno da izrađuju cipele. Ali svaka prepreka na koju sam nailazila pomogla mi je da budem još čvršća i odlučnija u svojoj ideji. Od početka sam želela da napravim svoj brend koji će vremenom postati prepoznatljiv na tržištu kako svojim dizajnom tako i udobnošću”.\nTatjana kaže da su za nju tri stvari podjednako važne – dizajn, kvalitet i udobnost. Svaki model koji izađe iz njene radionice razrađuje se od šest do osam meseci pre nego što izađe na tržište. Vodi se računa o pravilnom padu i stabilizaciji potpetice i svaki model cipela prolazi kontolu kvaliteta u Jugoinspektu.\n“Za tih godinu ipo dana, koliko je bilo potrebno da pokrenem posao i da se naprave prve Mosaic cipele, nisam imala vremena da razmišljam o plasmanu proizvoda već sam vreme i energiju uložila u to da proizvod bude kvalitetan i dobro napravljen. Vodila sam se mišlju da kvalitetan proizvod uvek pronađe svoj put i da će to klijenti prepoznati. To se i desilo. Već u prvom prikazivanju Mosaic cipela na internetu, usledilo je oduševljenje kupaca a potom i pozivi butika sa kojima i danas sarađujem, tako da su cipele Mosaic vrlo brzo počele da se prodaju ne samo u Kraguejvcu, već i u Beogradu i u Novom Sadu a zatim sam preko društevenih mreža stupila u kontakt sa kupcima iz celog sveta”.\nPored cipela ona sada pokreće i proizvodnju unikatnih ručno izrađenih kožnih tašni. Kaže da ranije o tome nije razmišljala ali je na nagovor i insistiranje kupaca rešila da krene i u ovaj posao.\n“Za sada ni sama nisam sigurna šta će još izaći iz Ateljea TaLOOK pod brendom Mosaic ali je najbitnije da kupci budu zadovoljni mojim proizvodima. Planovi su veliki ali je najbitnije da se radi postupno, korak po korak”.\nTatjana kaže da bi svako ko razmišlja da krene u svoj privatan posao trebalo da to učini odmah i da ne odustaje, ni po koju cenu.\n“Biće teških momenata, to je neminovno, ali sve shvatite kao jednu dobru lekciju i posle svakog pada ustanite još jači i istrajniji u realizaciji svoje ideje iako mnogi misle da to što vi zamišljate nije moguće napraviti. Uspeh zavisi samo od nas samih i ukoliko verujete u to, uspećete sigurno”, poručila je ona.\nbiznis cipele preduzetnička priča atelje TALook


GRENEL O LETU BG-PR: Tramp nas vodio do istorijske pobede | Ekspres.net\nSpecijalni izaslanik predsednika SAD za dijalog Beograda i Prištine Ričard Grenel izjavio je danas, povodom potpisivanja Pisma o namerama o ponovnom uspostavljanju avio-linije između ta dva grada, da nas je predsednik Donald Tramp “još jednom vodio do istorijske pobede”.\n“Predsednik Donald Tramp još jednom nas je vodio do istorijske pobede”, napisao je Grenel i naveo da su Beograd i Priština danas “potpisali sporazum kako bi ostvarili prvi direktan let između dva grada posle 21 godine”.\nDelegacija Ministarstva privrede potpisala je danas, u Berlinu, Pismo o namerama sa kompanijom “Lufthanza” o obnovi avio-linije Beograd-Priština.\nTags beogradDDonald TrampletprištinaRičard Grenel\nĐurić: Beograd se brani, a Priština krši međunarodno pravo GRENEL STIGAO U BEOGRAD: Sa aerodroma poslao prvu poruku VLASI: Zajednička platforma Kosovo – Albanija neće biti prihvatljiva za Srbiju Zašto Grenel nije došao u Prištinu, i šta tamo zaista radi Vilijem Voker?


Vodovod Subotica - JKP „VODOVOD I KANALIZACIJA“ SUBOTICA ZAPOČELO POSLOVE KONTROLISANJA I OVERAVANJA MERILA\nJKP „VODOVOD I KANALIZACIJA“ SUBOTICA ZAPOČELO POSLOVE KONTROLISANJA I OVERAVANJA MERILA\nPrvih 80 vodomera sa žigom našeg preduzeća\nU četvrtak 10. aprila Javno komunalno preduzeće „Vodovod i kanalizacija“ Subotica započelo je poslove kontrolisanja i overavanja merila za utrošenu vodu (vodomera). Toga dana kod subotičkih potrošača ugrađeno je prvih 80 kontrolisanih i overenih merila, sa žigom naše akreditovane i ovlašćene laboratorije. Broj žiga laboratorije našeg preduzeća je 080.\nJKP „Vodovod i kanalizacija“ Subotica je ovlašćenje za obavljanje poslova kontrolisanja i overavanja merila dobilo od Ministarstva privrede Republike Srbije 25. februara ove godine, rešenjem broj 021-03-191/2013-33.\nOvlašćenje je izdato na osnovu odluke Akreditacionog tela Srbije broj 37/2013, kojim je našem preduzeću dodeljen sertifikat o akreditaciji. Tim sertifikatom potvrđuje se da JKP „Vodovod i kanalizacija“ Subotica zadovoljava sve zahteve standarda SRPS ISO/IEC 17020:2002, te je kompetentno za obavljanje tih poslova. Akt o akreditaciji bio je preduslov za dobijanje ovlašćenja od nadležnog ministarstva.


TANKA LINIJA IZMEĐU GLUME I MUZIKE (VOL. 2): DOMAĆI GLUMCI KAO MUZIČARI | musicpocket\nTANKA LINIJA IZMEĐU GLUME I MUZIKE (VOL. 2): DOMAĆI GLUMCI KAO MUZIČARI\nADRENALIN ZA VOKAL, NOTE I GITARE\nApsolvirali smo priču na temu stranih glumaca koji su snimanje filmova u Holivudu na kratko, duže ili skroz paralelno zamenili gitarom i mikrofonom sa značajnim albumima i turnejama. A kako stoje stvari kod nas? Da li umetnici imaju granice u svojim karijerama kada je reč o svestranosti ili se nekad toliko prepuste da ne umeju da se zaustave. Onda je slatka muka: koja umetnost će da prevagne na kraju? Ili će ići sve zajedno? Umeju li umetnici da pametno izbalansiraju i da se neprimetno kloniraju?\nU Srbiji i po regionu ima zanimljivih glumaca koji dokazuju da mogu biti muzičari iz ljubavi, i ta vrsta hobija im je uglavnom dokaz da su ispunjeni onim što vole da rade, i da je samo nebo granica u izražavanju svoje iskonske kreativne strane.\nNajsvetliji primer glumca muzičara sigurno je gospodin – RADE ŠERBEDŽIJA.\nSkoro svake godine ovaj neprikosnoveni maestro glume, mag recitovanja, izvanrednog glasa, nastupa u Beogradu, tradicionalno ppred novu godinu i uvek oduševljava svoju vernu publiku. Do pre izbijanja vanrednog stanja svakog meseca nam je Rade bio prisutan u prestonici i kao glavni glumac u čuvenoj drami “Ko se boji Virdžinije Vulf?” u režiji svoje supruge Lenke Udovički na sceni BDP-a. Vanserijski glumac, jedini koji je u skorijoj istoriji napravio zapaženiju karijeru u Holivudu i u Evropskom filmu, ipak je decenijama unazad paralelno gradio i muzičku karijeru. Sa barem 15 studijskih albuma za sobom, nekoliko kompilacija i gostovanja kod drugih kolega, Rade je izgradio impozantnu karijeru unikatne umetničke ličnosti, koja jedan dan može savršeno odglumiti Šekspira na pozornici, sledeći dan otputovati u rodnu zemlju da održi koncert pred Novu godinu, a onda se vratiti i snimati TV seriju ili film za američko tržište.\nNajslavniji svakako kao glumac, više nego pevač, Šerbedžija voli da žonglira na više koloseka odjednom, i taman mu je prateći bend “Zapadni kolodvor”.\nZa sada se na svojoj Facebook stranici oglašava putem online svirki i recitovanja poezije u čemu je nenadmašan. Dok ga ne vidimo ponovo uživo kada prođe pakao. Svakako zauzima mesto broj jedan kao najznačajniji glumac muzičar kod nas.\nSin Bore Todorovića, brilljantni Srđan Žika Todorović, osim po svojim svakako nezaboravnim filmskim i TV ulogama, ostavio je traga i kao veoma poštovani bubnjar u mnogim rock bendovima. Svi ga izdvajaju po periodu u kultnoj grupi EKV gde je bio ravnopravni član na albumima “Ljubav” (1987), “Samo par godina za nas” (1989) i “Neko nas posmatra” (1993, kao gost), i na “živom” CD-u “Kao u snu – Live ’91”. Osim toga, čuveni Žika je neumorno svirao i sa Kojom u “Disciplini kičme” na 4 albuma, sastavom “Kazna za uši” (dva albuma), dok je karijeru muzičara počeo još 1981. u punk rock grupi “Radnička kontrola” da bi 1983. bio i deo benda “Bezobrazno zeleno”. Snimio je samo po jedan album sa oba sastava.\nNovotalasni neprolazni brend “Električni orgazam” ugostio je imenjaka svog frontmena Srđana na dva studijska izdanja (“A um bum” 1994, “Zašto da ne?” 1999), i svuda je naš junak imao uspeha i ostavljao snažan utisak. Osim Gileta, bio je i kod Caneta u “Partibrejkersima” na albumu “Kiselo i slatko” (1994), i time je zaokružio zaista impresivnu listu rokera na domaćoj muzičkoj sceni. Milan Mladenović, Koja, Gile, Cane, šta više poželeti? Kratko je sarađivao i sa glam rock grupom “Plejboj” na hit singlu “Zajedno” (1995) i tu negde Todorović i završava aktivnosti u muzici, iako je 1999. gostovao kod Gileta na spomenutom materijalu. Poslednjih 20 godina glumac se ipak najviše posvetio glumi, mada njegova muzika nije nikada istisnula film, on jednostavno nije dozvolio da bilo šta trpi, već se podjednako obe sfere dopunjuju.\nNekada popularni “THE KUGUARS” osnovali su Dragan Gagi Jovanović i ekipa – Nikola Đuričko, Boris Milivojević, Bogdan Diklić, Rade Marković mlađi, Dejan Matić, sa kojom je radio sijaset hit predstava “Smešna strana istorije”, “Smešna strana sporta”, “Smešna strana muzike”. Komični rok bend sigurno je bio jedan od najoriginalnijih na ovim prostorima, negde u stilu “Prljavog inspektora Blaže i Kljunova”, i ostavili su iza sebe hitove “Dejo, majstore”, “Zidareva ljubav”, “Zima”, što su uglavnom bile obrade poznatih svetskih hitova na svoj način.\nBogdan Diklić se pokazao, kao i Žika Todorović u drugim bendovima, kao sjajan bubnjar, i imali su turneje i nastupe širom zemlje, gde su svi disali kao jedan, iako su imali zapravo samo dva albuma – “Smešna strana muzike” (1998) i “Open de door” (1999). Imali su dosta uspeha kao bend sastavljen od glumačke družine, osvajali su sve prostore gde god su svirali, ali su odlučili pre 20 leta da završe sa tim kada im je u teškoj saobraćajnoj nesreći poginuo jedan od članova benda Tibor Tot.\nOstaće upamćeni kao veoma uspešan muzičko-scenski poduhvat gde su svi glumci bili na visini svojih svirajućih i vokalnih zadataka – pre svih Gagi Jovanović.\nNikola Đuričko i Boris Milivojević idu korak dalje nakon “Kuguarsa” i osnivaju kratkotrajni bend inventivnog naziva “Sport i reinkarnacija”, gde im se pridružuje i Nikolin rođeni brat – Đorđe Đuričko. Bend nije diskografski odmakao dalje od jedinog studijskog materijala “Najbolje od sira!!!” (2002), ali su jedno vreme bili posebna atrakcija baš kao novina na tržištu – glumci u ulozi muzičara i još imaju svoj bend!\nNjihov uspešni kolega Sergej Trifunović poznat je kao izuzetno talentovan pevač, sa sjajnim glasom, što je dokazivao u pozorištu i filmovima. Kada zapeva “Zajdi, Zajdi” u “Bure baruta” ili “Kukavica” u filmu “Turneja”, tu zaista trava ne raste! U poslednjem periodu Sergej je često nastupao sa svojim bendom na raznim manifestacijama i događajima, što na Adi i drugim ambijentalnim prostorima, što u zatvorenom, onda je malo utihnuo, da bi ponovo svoju ljubav prema muzici iskazao koncertima koje održava pod pseudonimu Dick Whistler. Jedna od tih svirki desila se i na Letnoj sceni BitefArtCafe-a na Kalemegdanu u avgustu 2019, kada je bio deo festivala na kome su učestvovali i Zemlja Gruva. Ipak, kako je i sam izjavio, koliko god ima sposobnost da interpretira postojeće hitove i vokalno i svirački (odlično svira gitaru), pamtimo ga i po hitu “Odvedi me iz ovog grada” u duetu sa Evom Braun, priznaje da nema tu veštinu da sam komponuje i stvara muziku, pesme, stihove.\nU poslednje vreme čitavu ekspanziju angažmana i produktivnost doživljava Nikola Pejaković Kolja, svestrani umetnik i filmadžija. Diplomirani pozorišni reditelj, glumac i pisac, trenutno ima dva naslova u “Teatru na Brdu” kod Andrije Miloševića, potpisuje scenario i jednu od uloga serije “Kosti”, kao nastavak “Mesa”, ali zato je najpopularniji kao blues autor. Sa četvrtim albumom “4 prsta” (Long Play 2018) Kolja je postao nezaustavljiv, kako je bio i sa pratećim bendom “Grobovlasnici”, i danas em što osvaja prostore po Beogradu (Kombank Dvorana, klub Fest, Dom omladine), em po celoj Srbiji, jer su mu sve svirke redovno rasprodate nedeljama unapred. Kolja jeste najpoznatiji kao glumac, najviše po epizodnim ulogama u mnogim ostvarenjima malog i velikog ekrana, ali čitav procvat i renesansu doživljava kao muzičar.\nMlada dama Kristina Jovanović Kika, ranije back vokal alternativne rock grupe “E-Play”, sada lider punk rock benda KIKA, za veoma kratko vreme imala je neverovatnu količinu nastupa najviše u prestonici (Beer fest, Elektropionir, Garaža, Peta gimnazija, Knap club, ENTER festival u Topčiderskom parku, Banovo brdo, KST…). Ali, Kika je zapravo diplomirana glumica sa Akademije umetnosti (BK), koju trenutno možete premijerno gledati u ekipi licencirane telenovele “Igra sudbine”, kao i u reprizama sapunice “Istine i laži”. Osim tih naslova, Kristina je glumila u hrvatskoj telenoveli “Prava žena”, a kako je hoće sapunske opere, tako je imala sporednu rolu i u “Pogrešnom čoveku” (2019). Ipak, ozbiljnu dramsku rolu ova muzičarka dobija i u filmskom delu “Reži” Koste Đorđevića koji je imao zapažen život po festivalima i osvajao nagrade, a u njemu glumi i – Đurđina Radić, poznatija kao Djixx, pevačica sastava “Sevdah Bejbi”. Odličan je potez bio spojiti dve glumice, koje su zapravo poznatije kao pevačice, mada je Djixx imala i uloge u seriji “Psi laju, vetar nosi” Radoša Bajića i Jelene Bajić Jočić, ali i filmu “Dnevnik mašinovođe” Miloša Radovića. Kika je i dalje izuzetno aktivna sa svojim KIKA bendom, mada je sada sve na pauzi u ovom teškom vanrednom stanju, a osim toga, talentovanu pevačicu i autorku gledamo i kao voditeljku najnovije sezone muzičke emisije “Tri boje zvuka” (RTS).\nJedan od pripadnika “Novog primitivizma” Branko Đurić Đuro proslavio se sa Neletom Karajlićem u antologijskom TV serijalu “Top lista nadrealista”, da bi kultni status svoje karijere pozicionirao u naslovima “Ovo malo duše”, “Dom za vešanje”, “Kako je propao rokenrol”. Naravno, uz sve to osniva bend koji je i dan danas povremeno aktiv(ir)an – “Bombaj štampa”, sa kojima ima turneje, a u Beogradu je gostovao nedavno (solo koncert 2018. u Domu omladine, Beer fest 2019). Glumac i roker uspeva da balansira sa te dve karijere paralelno, i čak je jedan period bio popularan kao predstavnik obe umetnosti, mrtva trka gde je bio uspešniji. Sada je ipak prevagnula gluma, ali i režija, jer je on autor i reditelj čak tri postavke njegove serije “Naša mala klinika” kao slovenačka, hrvatska i srpska verzija! Uz mnoge značajne uloge na filmu i serijama (Ničija zemlja, Kajmak i marmelada, Montevidieo 2, Mali svet), Đuro je kod nas uživo prisutan bio sa stand up komedijom “Đurologija” i kao reditelj monokomedije “Šta me snađe” sa Anđelkom Prpić, koja mu je nedavno bila i partnerka u mini seriji “Ne diraj mi mamu”. Do sledećeg muzičkog druženja sa “Bombaj štampom”, vidimo se, samo da prestane sav haos koji nas je zadesio.\nDugi niz godina svoj cover bend imao je i Gordan Kičić, sada reditelj i producent, ali nije išao dalje u studijske vode da snimi autorski album. Njegov kolega Ivan Jevtović dugo je bio naslednik Šilje kao pevač u bendu “Deca loših muzičara”, deo “Vroom”-a,a sada je predvodnik punk funk rock grupe “Psihobilje”. Pesme potpisuje Ivan sa dramskom spisateljicom i pesnikinjom Milenom Marković i obećava da će tek praviti ršum u alternativi. Spomenuti “Vroom” kao prava alternativa i electro atrakcija dobila je i pevačicu u liku glumice Isidore Simijonović (serije “Ubice mog oca”, “Jutro će promeniti sve”), koja je počela karijeru kao naturščik u kontraverznom filmu “Klip”. Isidora je postala odlično pojačanje u bendu Marka Grubića, koji je autor i muzike za mnoge predstave Kokana Mladenovića(mjuzikli – “Kosa”, “Zona Zamfirova”, “Maratonci”, kao i “Jami Distrikt”, “Pad”, “Dogvil”). Tako glumica za sada paradira između dve sfere i univerzuma umetnosti, samo što je deo glumačke elite komercijalno-artističkih projekata teatra i serija, a u muzici je deo nezavisne scene. Harizmatična i veoma neobična.\nNekolicina njih zaista briljira u mjuziklima, i tako su se odvažili da budu jednim delom i muzičari, ali ne sa snimljenim autorskim albumima, više iz ljubavi prema sceni gde će i njihov glas dolaziti do punog sjaja. Tako je Dušica Novaković, pravi pozorišni čarobnjak, poznata i iz serije “Šifra Despot“, sa briljantnim glasom dugi niz sezona nastupala sa svojim cover bendom pevajući sve svetske rock i pop standarde, a ovako je uvek izvanredna u svim mjuziklima gde igra (Čikago, Kosa, Tesla, Inside Out, Cigani lete u nebo). Njena koleginica po glasu Jelena Gavrilović (serije Istine i laži, Nemanjići, Crveni mesec) često gostuje na mnogim muzičkim događajima i peva veoma zahtevne rock pesme kao repertoar Janis Joplin, a bila je deo spektakla Rock Opera. I jedan džentlmen – Ivan Bosiljčić, osim što je uvek iznad svakog nivoa u svojim mjuziklima (Jadnici, Cigani, Čikago, Maratonci, Zona Zamfirova), već celu deceniju ima svoj muzičko-poetski šou “Par stihova za nas”, gde nastupa kao pevač, a uz to i recituje poeziju i glumačke monologe. Na sličan način negde Nebojša Dugalić & Boris Pingović imaju spoj koncerta, poezije i anegdota u svom kabaretskom projektu “Da, to su bili dani” koji opstaje već 15 godina sa više od 300 izvođenja!\nIako je završio glumu, Đorđe David slavu je stekao isključivo kao muzičar, pevač benda “Generacija 5”, zahvaljujući kome su se zaista čitave generacije zaljubljivale, usrećile i ispunjavale neprolaznim vrednostima pesama. Počeo je on karijeru u struci sa diplomom FDU-a, ali je prevagnula ljubav ka muzici. Posle odlaska iz “G5”, David nastavlja solo karijeru, osniva i bend sa mladim naraštajima “Death Saw”, pre toga bio je Đorđe David & Gang, a povremeno se vraća glumi prevashodno u predstavama (“Tesla i bitka na magnetnom polju”, “Sex bomba”), i član je žirija jednog muzičkog takmičenja.\nKoleginica Katarina Žutić, koju gledamo u telenoveli “Tate” u ulozi čak bake (!!!), osnovala je cross over–punk new wave bend “Kamikaze”. Izdali su nekoliko singlova i imaju spreman prvi album, i žanrovski se može odrediti i kao jazz, hip hop, rege, hardcore. Nastupali su na Long Night festivalu i na raznim događajima, a tekstovi su osvešćeni, odnosno posvećeni ekološkim temama, što je danas aktuelno i hrabro.\nZa sam kraj, tu nam je i mladi ambiciozni glumac Marko Grabež, trenutno aktuelan sa drugom sezonom serije “Senke nad Balkanom”, a možda ste ga primetili i u filmu “Branio sam Mladu Bosnu”. Izuzetan u dosta predstavama u kojima igra zapažene role, iako nije školovan muzičar, muzika mu je više od hobija. Sa prijateljima je osnovao rokenrol bend „Koikoi” – dva momka i dve devojke i za sobom imaju singlove “Sutra” & “Bog te ubio”. Nije to Marku jedini izlet u muziku, prvo je bio i deo benda “CheGuerillaz”. Kao gitarista i pevač, Grabež će nastaviti da grabi dalje u dve odvojene karijere, koliko mu to obaveze dozvole sa matičnim poslom. Ne nastupaju često, ali svirali su u beogradskom noćnom klubu „Dragstor”, na Hali Gali festivalu. Talentovan, svestran i svakako obećava kao perspektivan autor.\nU sledećem broju tema: Domaći muzičari kao glumci\nFotoPromo arhiva/plakati, Nebojša Babić, PRIS Jovan Mihajlović, Dragan Mujan, Dragan Kadić, Saša Pavlić


Brnabić: Od ujutru do uvеčе bijе sе bitka da sе oprеma nabavi | Srpska Napredna Stranka\nNaslovna › Novosti › Вести › Brnabić: Od ujutru do uvеčе bijе sе bitka da sе oprеma nabavi\nBrnabić: Od ujutru do uvеčе bijе sе bitka da sе oprеma nabavi\nPrеdsеdnica Vladе Rеpublikе Srbijе Ana Brnabić rеkla jе da novе mеrе nisu usmеrеnе dirеktno na građanе, vеć sе radi na tomе da sе napravi što еfikasniji sistеm za vеći broj tеstiranja.\nBrnabić jе rеkla da jе novina to što oni koji su pozitivni na koronu nеćе moći da budu izolovani kod kućе, vеć na drugim mеstima, da nе bi dovodili porodicе u opasnost.\n"Tеorеtski, kada bi svako od nas ostao kod kućе od 14 do 20 dana i kada ni sa kim nе bi bio u kontaktu ili bi imao samo mininalnе kontaktе, mi bismo problеm sa korona virusom završili u narеdnih 25 dana", rеkla jе Brnabić.\nBrnabić jе istakla da jе to nеmogućе, ali da moramo imati tu misao svakog dana i da sе što višе poštuju mеrе.\n“To jе sada cilj, a to jе dosta vеliki izazov za nas, zato što jе tеstiranjе sporo, potrеbno jе mnogo kapacitеta da sе obradi vеći broj tеstova”, rеkla jе Brnabić.\nNa pitanjе da li ćе Bеograd biti izolovan, Brnabić jе rеkla da nе bi za sada govorila o novim mеrama, jеr sе svе od prvog dana radi pravovrеmеno.\nSituacija ćе sе, kako jе rеkla, pratiti daljе.\n“Imaćеmo vеći broj tеstiranja i pomoći ćе nam da odrеdimo da li jе potrеbno da sе donosi takva mеra. Fokusirali smo sе da napadamo virus. Svi moraju da sе zaista u milimеtar pridržavaju mеra. Ljudi jеsu mnogo disciplinovaniji. Trеbalo nam jе nеko vrеmе da dođеmo do toga”, rеkla jе Brnabić.\nBrnabić jе istakla da jе ovo borba svakog pojеdinca za društvo i da bеz pojеdinca nе možе da sе pobеdi.\nPrеmijеrka jе rеkla i da su oni u Vladi Srbijе koji su kontaktirali sa državnim sеkrеtarom za zaštitu životnе srеdinе Branislavom Blažićеm tеstirani, u skladu sa svim protokolima, koji važе i za ostalе građanе.\nBrnabić jе istakla i da svi ljudi u Vladi poštuju mеrе zaštitе.\n"Svi ovdе poštujеmo svе mеrе, imamo zaštitnе maskе i rukavicе, skidamo ih samo na konfеrеncijama, jеr imamo dovoljno prostora", rеkla jе Brnabić i dodajе da nе razmišlja o tomе kako sе osеća dok trajе borba protiv korona virusa.\nPrеma njеnim rеčima, dodatno sе nabavlja lеk protiv malarijе, koji jе navеdеn kao еfikasan protiv korona virusa.\n"Trеnutno ga imamo", rеkla jе prеmijеrka.\n"Svе dok smo disciplinovani i dok sе borimo kao protеklih dana, korona virus ćе biti pobеđеn", poručila jе Brnabić.\n2,2 milijardе dinara za nabavku maski i oprеmе\nBrnabić jе izjavila da jе 2,2 milijardе dinara usmеrеno za RFZO namеnjеnih za kupovinu maski i oprеmе.\nSrеdstva su prеdviđеna za rеspiratorе, tеstovе i svе ostalo što jе nеophodno, rеkla jе Brnabić.\nBrnabić jе istakla i da svе cеnе na tržištu rastu, da su tеstovi bili 700, a danas su 1400 dinara po tеstu, a tako jе i sa svim ostalim.\nPrеmijеrka jе istakla i da jе prеdsеdnik Vučić rеkao da nе smе da sе štеdi ni na čеmu što jе namеnjеno za suzbijanjе korona virusa i da sе od ujutru do uvеčе bijе bitka da sе oprеma nabavi.\nSajam ćе biti urеđеn, imaćе raznе sadržajе\nSajamski prostor za smеštaj osoba sa lakšom kliničkom slikom nеćе izglеdati kao sada, vеć ćе biti urеđеn i imaćе raznе sadržajе, a trеbalo bi da postanе funkcionalan od pеtka, rеkla jе Brnabić.\nPrеmijеrka jе istakla da ćе sе svе učiniti da bi sе pacijеntima olakšao boravak, a važno jе da svi budu na jеdnom mеstu kako bi doktori mogli da rеaguju pravovrеmеno.\n"Nijе nam namеra da ljudima budе tеžе nеgo što jеstе, vеć da kao društvo pobеdimo korona virus i sačuvamo što višе života. Najеfikasniji način jе da imamo prostor kakav jе sajam da možеmo da izolujеmo ljudе sa blagim simptomima”, rеkla jе Brnabić.\nBrnabić jе dodala da jе sajam dobar iz nеkoliko razloga, na primеr, ako bi smеštaj bio u hotеlima, što opеt nijе mogućе, onda bi bio potrеban dodatan broj policajaca i vojskе za obеzbеđеnjе, ali važnijе od toga jе što ćе lеkari na jеdnom mеstu imati pacijеntе.\n“Mogu odmah da dеtеktuju ako jе nеkom lošе i da tе ljudе upućuju u onе klinikе kojе su nadlеžnе. To jе način kako ćеmo sе najеfikasnijе izboriti”, rеkla jе prеmijеrka.\nNa konstataciju da sе mnogi nеćе javiti i ako imaju simptomе poslе snimka koji jе puštеn u javnost, Brnabić jе rеkla da nijе bilo najpamеtnijе što su pokazali slikе sajma, ali jе takođе poručila da to nеćе izglеdati tako.\nIstovrеmеno jе ukazala da oni koji nе žеlе da sе tеstiraju ugrožavaju i sеbе i zdravljе svojе porodicе, kakav god bio sajam.\n“Imaćеmo postavljеnе sеparatorе na sajmu, bićе posеbnе sobе za pеt do dеvеt ljudi, lеzibеgovе da ljudi mogu da radе, stoni tеnis, bilijar, imaćеmo raznе dodatnе sadržajе…”, rеkla jе Brnabić.\nBrnabić jе najavila da bi od prеkosutra trеbalo da Sajam budе funkcionalan.\n"Sutra rеšavamo svе problеmе. Da to nе budе jеdna hala sa 3.000 krеvеta da svе to budе boljе i humanijе", istakla jе Brnabić.\nNavеla jе da jе sajam bio nеophodan slеdеći korak, jеr ako nеmamo takav sistеm ranog tеstiranja i izolacijе agonija ćе trajati dužе.\nSrbija ćе pomoći svojim građanima koji su ostali u inostranstvu\nBrnabić jе rеkla da ćе Srbija pomoći svojim građanima koji su ostali u inostranstvu, ali da moraju biti strpljivi.\n"Ugrožavatе ljudе kod kućе, jеr nistе na vrеmе shvatili da jе u svеtu pandеmija, čеkali stе da završitе odmor pa onda da sе vratitе. Nеma vеzе, na raspolaganju smo, pomoći ćеmo našim ljudima", rеkla jе Brnabić.\nKako jе navеla, ako nе možе sada da sе pošaljе avion, to jе zato što jе poslat po mеdicinsku oprеmu i pomoć.\nObjasnila jе i da jе ovo borba svih nas, pa i onih građana koji sе sada nalazе na Šri Lanki, koji moraju da sačеkaju avion i pomoć.\nDanas sе vratio avion iz Istanbula, a sutra idе ka Londonu, vеliki broj građana vraća sе u zеmlju, a prеmijеrka navodi da jе to izuzеtan izazov za našе zdravstvo.\nNavеla jе i da su svi koji su do sada ušli u Srbiju tеstirani.\n"Od jučе ujutru su svi tеstirani, koji su nеgativni na korona virus pustе sе kućama uz obavеzu da budu u samoizolaciji 14 ili 28 dana, a pozitivni idu na daljе lеčеnjе", navеla jе Brnabić.\nSamo jučе i danas tokom dana vraćеno jе 400 ljudi iz Slovеnijе.\n"Zaista jе nеozbiljno od nas da šaljеmo naš avion na Šri Lanku ili Pеru, naši avioni lеtе po cеlom svеtu da donosе pomoć i stvari kojе smo kupili. Pokušavamo da nađеmo način da ti ljudi nе čеkaju mnogo, ali po prioritеtima svе organizujеmo", rеkla jе Brnabić.\nNavеla jе i da ćе Srbija biti u kontaktu sa ljudima koji su tamo.


Partizan u Kupu Srbije igra u kombinovanom sastavu\nKoliko je Kup važno takmičenje za crno-bele podsetio je i trener Savo Milošević, koji je dodao da je njegov tim baš osvajanjem ovog trofeja i spasio sezonu. Utakmica Vodojaže i Partizana igraće se od 15 sati u naselju Grošnica kod Kragujevca.\nEkipa Partizana je spremna za prvu utakmicu Kupa Srbije, takmičenja u kojem brani titulu iz prošle sezone.\nKoliko je Kup važno takmičenje za crno-bele podsetio je i trener Savo Milošević, koji je dodao da je njegov tim baš osvajanjem ovog trofeja i spasio sezonu. U utakmici sa Vodojažom Partizan će igrati u kombinovanom sastavu.\n"Imali smo mnogo uspeha prošle sezonu u Kupu i on je na neki način spasio sezonu Partizana. Moramo i ove godine da se maksimalno posvetimo tom takmičenju. Igraćemo sa onima koja nisu mnogo igrali zajedno. To će biti prava provera, da pokažu koliko ćemo na njih moći da računamo u narednom periodu", rekao je Milošević.\nTrener Partizana je pohvalio ekipu Vodojaže koja je uz malo iskustva uspela da dođe na nivo da igra u Kupu Srbije.\n"Sećam se vremena dok sam bio mali, kada su ovakve utakmice bile zaista pravi praznici. U poslednje vreme je sve to ređe, retko se dešava da 'mala' ekipa dođe na ovaj nivo takmičenja. Lepa prilika za sve te ljude, da vide Partizan uživo. Nije to svakidašnja situacija za njih", rekao je šef stručnog štaba Partizana.\nMilošević je pružio podršku i fudbaleru Zlatanu Šehoviću, čijom greškom su crno-beli primili gol koji su poraženi u poslednjoj utakmici sa Voždovcem.\n"Kroz te greške treba da se osnaže i nauče lekcije. Niko ga zbog toga neće precrtati. Ne mislim o njemu sada drugačije nego pre te utakmice. Meni takve stvari apsolutno ništa ne znače", zaključio je Milošević.\nUtakmica Vodojaže i Partizana igraće se od 15 sati u naselju Grošnica kod Kragujevca.


Bounty dark čokoladica 57g cena akcija Srbija\nEPonuda > Hrana > Slatkiši i grickalice > Čokoladice > Bounty Čokoladice\nBounty dark čokoladica 57g cene\nTrenutno nemamo slike za Bounty dark čokoladica 57g\nNestle lion coconut čokoladica 40g\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Bounty dark čokoladica 57g po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Bounty dark čokoladica 57g na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Čokoladice cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Bounty Čokoladice, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Bounty dark čokoladica 57g sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Bounty dark čokoladica 57g. Pre kupovine, podatke za Bounty dark čokoladica 57g proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nBaš Baš krem bananica kakao preliv 300g\nFerrero kinder schoko-bons čokoladice 46g kesa


BiH ima više od jednog Sanadera | Poskok.info\nBiH ima više od jednog Sanadera\nSARAJEVO – Ministar sigurnosti BiH Fahrudin Radončić izjavio je da BiH nema samo jednog, nego, nažalost, “više Sanadera”, kao i da “bošnjačka državna mafija” stoji iza desetak nerazjašnjenih zločina nad hrvatskim povratnicima u središnji dio BiH.\n“Mislim da ih / Sanadera / imamo puno više nego u Hrvatskoj. Zašto? Zato što u BiH postoje crni stranački fondovi koji se pogotovo vežu za SDA i javna poduzeća poput` Telekoma `i nekada` Elektroprivrede `i drugih tvrtki”, rekao je Radončić .\nOn je za “Večernji list” izjavio da iu BiH postoje ljudi koji su, zahvaljujući politici, postali nevjerovatno bogati.\nGovoreći o uhićenju balkanskog narkobosa Nasera Keljmendija na Kosovu i Metohiji, Radončić je rekao da se Keljmendija ne boji on, nego bošnjačka državna mafija.\n“To su oni koji su ubili pokojnog Jozu Leutara kao zamjenika ministra unutarnjih poslova FBiH ili Nedžada Ugljena, koji je bio visokopozicionirani šef obavještajne službe. To je bošnjačka državna mafija koja iza sebe ima ubojstvo obitelji zapovjednika Armije BiH Sefera Halilovića”, istaknuo je Radončić.\nPrema njegovim riječima, iza iste bošnjačke državne mafije je i desetak drugih politički i interesno motiviranih ubojstava ili nerazjašnjenih zločina nad Hrvatima povratnicima u središnji dio BiH.\nMinistar sigurnosti BiH u izravnu vezu s ovim zločinima, ali i brojnim korupcijskim prevarama, dovodi SDA i člana Predsjedništva BiH Bakira Izetbegovića.\nGovoreći o rješavanju “hrvatskog pitanja” u BiH, Radončić, koji je i lider Saveza za bolju budućnost, rekao je da je stav njegove stranke da Bošnjaci ne smiju majorizovati Hrvate, da ne smiju birati hrvatske članove Predsjedništva i da BiH nije moguća ako Hrvati nisu ravnopravni.\n“Ne smijemo dopustiti skrivene ambicije koje postoje u krugu oko Bakira Izetbegovića da se BiH raspadne tako da za to budu krivi Hrvati i Srbi, a da jednom mladomuslimanskom krugu na dar padne bošnjačka republika. To je suicidalna politika”, zaključio je Radončić.


Crnogorci se pobunili zbog guslanja na otvaranju srpskog centra u Pekingu - tportal\nZadnja izmjena 17.12.2018 14:09\nObjavljeno 17.12.2018 u 13:40\nKulturno-umjetnički program na nedavnom otvorenju Kulturnog centra Srbije 'Ivo Andrić' u Pekingu razbjesnio je službenu Podgoricu te je uputila prosvjednu notu zbog prisvajanja crnogorskih identitetskih obilježja\nCrnogorsko ministarstvo kulture je prošlog petka uputilo prosvjednu notu Beogradu zbog, kako se navodi, nastupa guslara prilikom otvaranja Kulturnog centra Srbije 'Ivo Andrić' u Pekingu, odjevenog u crnogorsku narodnu nošnju, 'kao krajnje eksplicitnog identitetskog obilježja, čime su organizatori tog nastupa posegnuli u konkretno kulturno nasljeđe Crne Gore, predstavljajući ga kao svoje'.\n'Činjenica da je pjevanje uz gusle dio kulturnog nasljeđa više balkanskih naroda, obavezuje, u najmanju ruku, na obazriviju prezentaciju ovog nematerijalnog dostignuća od one prezentacije koju smo mogli vidjeti tijekom otvaranja Kulturnog centra Srbije 'Ivo Andrić' u Pekingu', navodi se u priopćenju crnogorskog ministarstva koje prenosi RTCG.\nŠef SPC-a u Crnoj Gori: Bolje da Podgorica podigne spomenik Mussoliniju nego Titu\nCrna Gora traži da njena policija uđe u srbijansko veleposlanstvo u Podgorici zbog četničke teroristkinje\nstota obljetnica kraljevine SHS\nCrna Gora oblijepljena plakatima koji podsjećaju na krvavu srpsku okupaciju i zatiranje državnosti\n'Poštujući činjenicu da pjevanje uz gusle pripada i kulturnom nasljeđu Srbije, što je uostalom potvrđeno upisom na UNESCO-ov popis, smatramo da se prilikom prezentacije i promocije ovog nematerijalnog dostignuća ne bi smjelo referirati na one njegove sadržaje i elemente koji pripadaju drugim narodima, odnosno kulturnom nasljeđu druge države. Vođena takvim pristupom, Crna Gora će i ubuduće prezentirati pjevanje uz gusle kao dio vlastitog kulturnog nasljeđa, što će se posebno odnositi na razdoblje nakon što kandidatura Crne Gore, Albanije, Hrvatske i BiH bude prihvaćena od UNESCO-a', poručili su iz crnogorskog ministarstva.\nNa odgovor Beograda nije trebalo čekati pa je srbijansko ministarstvo kulture i informiranja u nedjelju odbacilo ocjenu crnogorskog ministarstva kulture da su organizatori nastupa guslara u Pekingu 'posegnuli u konkretno kulturno nasljeđe Crne Gore'.\n'Guslar koji je izveo svoju pjesmu na otvaranju Kulturnog centra u Pekingu bio je odjeven u nošnju koju su nosili i nose Srbi u Crnoj Gori i Hercegovini i to je činjenica koju niti jedna nova identitetska konstrukcija ne može izmijeniti. Dio srpskog nasljeđa, i to vrlo izrazit, potječe i iz Crne Gore, a Srbija ovom prilikom nije uzela ništa tuđe', ističe se u priopćenju, uz dodatak kako je ministarstvo voljno pomoći crnogorskim kolegama da 'pažljivije izuče nesporne etnografske i etnomuzikološke činjenice prije nego što posegnu za neprimjerenom i neargumentiranom zlobom'.\nkulturni centar ivo andrić


RADU IOANID: Revidiranje antisemitske istorije put ka novom Goebbelsu | Autonomija\n"Socijalne mreže su veliki i profitabilan biznis, ali mora postojati granica koja će onemogućavati sipanje laži, propagande i mržnje u glavama tako mnogo ljudi"\nAko prihvatimo revidiranje fašističke i antisemitske istorije Mađarske, možemo očekivati iste pokušaje i u drugim društvima. Već vidimo slične pokušaje u Poljskoj, Bugarskoj i Hrvatskoj, kaže u intervju za RSE Radu Ioanid, direktor Međunarodnog arhivskog programa, u Centru za napredne studije o Holokaustu američkog Memorijalnog muzeja Holokausta u Vašingtonu.\nIoanid smatra da su u vremenu promjena u načinu na koji društva funkcionišu i ulozi socijalnih medija u društvu, teorije zavjere u procvatu, a Jevreji vječiti žrtveni jarci.\nSocijalne mreže su veliki i profitabilan biznis, ali mora postojati granica koja će onemogućavati sipanje laži, propagande i mržnje u glavama tako mnogo ljudi, u suprotnom ćemo jednog dana završiti sa nekim novim Goebbelsom (Gebels), upozorava ovaj stručnjak za antisemitizam, sa kojim smo razgovarali o tome kako u novim uslovima njegovati kulturu sjećanja i učenja činjenica o Holokaustu, te kako izbjeći da legitmno pravno na kritiku izraelske vlasti ne bude pretekst za antisemitizam.\nRSE: Kako gledate na zastrašujući rast antisemitizma koji se proširio u Evropi i drugdje. Sva posljednja istraživanja pokazuju značajan rast antisemitizma, odnosno različitih vrsta napada, maltretiranja i uznemiravanja Jevreja. Kako je ovo moguće nakon užasne istorije i očigledno nikad naučenih lekcija u Evropi?\nIoanid: Da, moram Vam reći da je Vaše pitanje apsolutno legitimno, ali takođe i veoma taško, zato što je riječ o veoma kompleksnoj situaciji, koja po mom mišljenju ima komplikovane i kompleksne uzroke.\nImamo više tipova antisemitizma u Evropi. Imamo, naročito u istočnoj Evropi i dijelovima centralne klasični tip antisemitizma „da su Jevreji odgovorni za raspeće Isusa Hrista“. Imamo takođe u Evropi klasični tip fašističko-nacističkog anitsemitizma i antisemitizma ekstremne desnice. A takođe imamo ekstremno lijevi antisemitizam koji je veoma često baziran ili se kombinuje na antizraelskom stavu. Tako da u svakoj državi ili društvu ovi elementi mogu biti kombinovani, ili predominantni, ali svi postoje na nivou kontinenta.\nOvo nije kompletan odgovor na Vaše pitanje već djelimičan.\nDrugi dio odgovora bi bio da svjedočimo promjenama u načinu na koji društva funkcionišu i u tome mediji imaju važnu ulogu, teorije zavjere cvjetaju, postoji rasjep u mnogim državama između političkih elita i masa, da tako kažem, i to takođe potpiruje populizam, a tu je i odbacivanje drugih, može biti ljudi druge boje, druge religije ili Jevereja koji su vječiti žrtveni jarci.\nTako bih formulisao odgovor.\nRSE: Možemo li reći da je taj užasni trend u EU započeo sa Vladom Mađarske i njihove kampanje protiv milijardera Georgea Sorosa, što je na kraju za posljedicu imalo prisiljavanje Centralnoevropskog Univerziteta (CEU) da napusti Budmpeštu, uprkos snažene osude ostatka EU, te svih prijetnji sankcijama vladi Viktora Orbana?\nIoanid: Nema nikakve dileme da Vlada Mađarske pokušava da revidira istoriju i nema dileme da su u svoju propagandu uključili snažne antisemistke simbole. Moramo priznati da su konzistentni u onom što rade i moramo priznati da reakcija na ono što mađarska vlada čini još uvijek nije dovoljno snažana, i sada govorim i o Sjedinjenim Državama i o Evropi.\nRSE: Šta mislite da je trebalo da učine u ovom slučaju više nego što su zapravo uradili ?\nIoanid: Vidite ja se bavim istorijom Holokausta i ja sam neko ko radi od 1989. u Memorijalnom muzeju Holokausta u SAD, tako da sam bolji u tome da govorim o politici sjećanja i istoriji intervladinih politika generalno. Ali budući da Mađarska pripada EU i NATO-u mislim da postoije određene poluge koje su mogle biti iskorištene, ali nijesu upotrijebljene u cilju da se uvede određeno minimalno poštovanje zajedničkih normi kada su u pitanju ove dvije velike, zaista velike organizacije. I ja se plašim da nije dovoljno učinjeno i da se mnogo više može učiniti.\nRSE: CEU je jedna od najprominetnijih obrazovnih institucija u EU i ne samo EU, i mnogi akademci te institucije, među njima i dobitnici Nobelove nagrade su snažno podržali gospodina Sorosa i CEU. I sama EU je nekoliko puta rekla da je protjerivanje neprihvatljivo, ali sve se završilo samo na tome, na osudi. Rekli ste da ste istoričar, da pratite društva i kuture, kako se razvijaju i bore protiv antisemitizma. Ako na ovakvim primjerima ne pokažu da su spremni da uzvrate, ili da primjene neku vrstu sankcija, pitam se da li to daje krila grugoj strani da nastavi sa svojom kampanjom? Možda se gospodin Orban osjeća ohrabrenim jer ima podršku Poljske i drugih koji misle isto što i on.\nIoanid: Potpuno ste u pravu. Ako prihvatimo revidiranje fašističke istorije Mađarske i antisemitske istorije Mađarske, možemo očekivati iste pokušaje i u drugim društvima.\nRSE: Imamo slične pokušaje u Poljskoj takođe.\nIoanid: I drugim državama kao što su Bugarska i Hravatska, dakle nije samo jedna zemlja u pitanju. Sve ovo slabi naš zajednički interes i naše zajedničke institucije i to je smrtna opasnost.\nVidite, ja neću da predviđam budućnost, ali molim vas zabilježite moje riječi: Doći će dan kada će se Mađarska izviniti zbog ono što rade zbog revidiranja istorije i izbacivanja CEU-a, i pozvaće ponovo CEU da se vrati uz izvinjenje. Taj dan će doći, ja sam apsolutno siguran u to. Zato što su poluautokratski i nedemokrtski režimi kratkog daha, bez obzora na fantazije koje imaju njihovi vladari.\nRSE: Dakle vidimo rast antisemitizma u više EU država, Mađarska, Poljska, Francuska, slike iz Strazbura sa jevrejskog groblja iscrtanog svastikama, dva puta u mjesec dana, potom incidenti u Britaniji unutar Laburističke stranke i na drugi mjestima. Vi ste porijeklom iz Rumunije, možete li nam reći kakva je situacija u Rumuniji?\nIoanid: Rumunija je vrlo čudan slučaj, zato što, sa jedne strane koliko je pozitivna bila Mađarska 90- tih, toliko je Rumunija tada bila loša. Ali Rumunija je okrenula list posljednjih godina, i njena politička klasa je bila izuzetna podrška Jevrejima kada je riječ o interpretaciji njihove istorije Holokausta. Rumunski državni zvaničnici i pored njihovih oštrih političkih sukoba, kao što je danas, između predsjednika države i predsjednika parlamenta, kada je riječ o njegovanju politike sjećanja i muzejima posvećenim jevrejskoj zajednici, uvijek su na istoj strani. Generalno ja bih rekao da je rumunska revolucija išla od veoma loše do dobre, zaista dobre. To ipak ne znači da nema problema.\nPrimjera radi Rumunija ima Wiesel Institute koji pripada vladi i koji je veoma aktivan u izdavaštvu ali i borbi protiv antisemitizma i istovremeno je to bio začetnik osnivanja muzeja nacionalne istorije Jevreja i Holokausta. Međutim uprkos snažnoj, veoma jakoj podršci vlade, lokalne vlasti u Bukureštu su im nedavno oduzeli zgradu koja je bila određena za tu svrhu.\nTako da vidimo da ono što je javna podrška političkih stranka, parlamenta i predsjednika može biti sabotirano od strane lokalnih vlasti. Primjera radi, nikoliko predstavnika kancelarije gradonačelnika u Bukureštu, iako sam gradonačnik podržava jevrejski muzej, su poručili da za jevrejski muzej nema mjesta u centru Bukurešta, i da treba da bude negdje u predgrađu. Kako Vam to zvuči?\nRSE: Zašto, da li je objašnjeno zašto ne pripada centru grada?\nIoanid: Da, zato što centar Bukurešta treba da bude rumunski, a ne da ilustruje život manjina. „Samo rumunski treba da bude centar“, da citiram jednog od gradskih vijećnika iz Bukurešta. Vidite, Rumunija je bila društvo u kojem je živjelo oko 750.000 Jevreja 1930-tih, a danas tri -do četiri hiljade Jevreja uglavnom starijih. Antisemitizam je bio veoma snažan zbog istorijskih razloga i to je kultura koja nije nestala i pored veoma dobrih namjera vlasti, predsjednika, šefa parlamenta i članova vlade.\nRSE: Mogu li Vas pitati kao istoričara, kako razviti kulturu sjećanja, kuturu znanja činjenica, kako ne biti pod uticajem ili se učiti o Holokaustu na socijalnim mrežama od trolova. Kako je moguće u sadašnjem načnu života razvijati kulturu sjećanja i ispravnog učenja istorijskih činjenica u svim segmentima društva?\nIoanid: To je zaista teško pitanje, da imam odgovor ne bih radio gdje radim. Teško je dati dobar odgovor. Naravno da je obrazovanje u školi važno, ali mislim da negdje neka vrsta kontrole socijalnih medija mora biti aktivirana, primjera radi njemački model ili francuski, jer ne možete jednostavno dozvoliti socijalnim medijima da razvijaju i sipaju smeće, laži i propagandu mržnje u glavama tako mnogo ljudi.\nJa razumijem da je to veliki biznis (socijalne mreže) i da je profitabilan, i kao takav treba biti ohrabren, ali postoji granica jer ćemo jednog dana završiti sa nekim kao što je Goebbels (Gebels) ko će lagati i biti pohvaljen, jer je laž uspješna kad se ponavlja i šta onda?\nRSE: Da li nalazite interesantnim da čak i u Njemačkoj koja vjerovatno ima najsistematičnije učenje o Holakustu, kulturi sjećanja i krivici zbog Holokausta, da čak i u ovoj zemlji vidimo rast antisemitizma?\nIoanid: Da, moram Vam reći da sam i ja iznađen, ali postoji objašnjenje. To je taj jaz između vladara, političke elite i ostatka društva, i ne mora uvijek da se pretoči na negativan način. Pogledajte samo napredak koji je Partija zelenih napravila u Njemačkoj, koja je desetkovala klasične političke stranke sa jedne strane, ali sa druge strane treba da pogledamo i šta se dešava u određenim sredinama u Njemačkoj u kojima takav trend preovlada. Možda nije slučajno i nastojim biti precizan, što je u istočnoj Njemačkoj ekstremna desnica u porastu i snažnija nego u ostatku duštva.\nMožda su se ljudi koji žive tamo navikli da jedan totalitarni sistem i teško je da rasčiste sa određenim mentalnim refleksima. Možda vjeruju u brutalna rješenja i ne razumiju baš najbolje da demokratija funkcioniše na određeni način, ili je možda komunizam bliskiji fašizmu i obrnuto nego što smo mislili.\nRSE: U Vašem prvom odgovoru kada ste govorili o uzrocima antisemitizma, pomenili ste ekstremnu desnicu, populiste, a onda i ekstremnu ljevicu i anitizraelska osjećanja. Mislim da su to važna pitanja, jer je voma često zamagljenja linija između kritikovanja izraelske vlade i antisemitizma. Kako razriješiti to pitanje, mislim da je to vrlo često slučaj upravo sada, vidijeli smo to na primjerima u Britaniji i SAD. Kako napraviti jasnu razliku između legitmnog prva na kritiku izaraelske vlade i antisemitizma?\nIoanid: Nije lako dati odgovor, jer je veoma često ili prečesto kritikovanje Izraela dobar pretekst za antisemitizam. I pored izrečenog ja lično smatram da ako kritikujemo SAD, Veliku Britaniju, Njemačku, Rumuniju, ili bilo koju drugo državu, treba da nam bude dozvoljno da kritikujemo i Izrael, ali mislim da ukoliko dovodimo u pitanje postojanje države Izrael, onda imamo problem, na toj tački to zaista postaje problem.\nMislim da država Izael može prolaziti kroz dobre i loše periode, imati dobre ili na baš najbolje vlasti, kao svaka druga država, i svi, počevši sa Izraelcima i drugima, imaju pravo na kritičan stav kada je riiječ o vlasti. E sad, ako se to trasnformiše na ovaj ili onaj način u antisemitsku platformu, na toj tački jasno imamo problem.\nMislim da tu leži linija razgraničenja, ne znam da li je dogovor dovoljno jasan ali ja to tako vidim.\nRSE: Apsolutno je ovo pitanje jako važno, jer kao što ste rekli ljudi veoma često koriste kritike na račun izraelske vlade kao pretekst za antisemitizam. Tako da je veoma teško kako povući liniju između toga šta je legitimna kritika izarelske vlade, a šta je antisemitizam. Ljudi često koriste negativne stereotipe da bi kritikovali izarelsku vladu, steretipe koji su u suštini jezik antisemitizma da bi kritikovali izarelsku vladu.\nIoanid: Apsolutno ste u pravu, htio sam da upotrijebim isto za objašanjenje. Na žalost, ljudska bića su brza i sklona stereotpima za ljude, situacije i države i to je naravno loš prirodni refleks i nekada svi operišemo na taj način, Ali to je pogrešan način jer se pojednostavljuje do esktrema.


Republika / DROGA NA SVE STRANE: Pao zbog kanabisa i marihuane!\nčetvrtak, 17. 10. 2019.| 10:01\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Beogradu uhapsili su N. Đ. (51) zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga i tom prilikom zaplenili oko tri kilograma marihuane.\nPolicija je u vikendici osumnjičenog u okolini Obrenovca gde se nalazio i tridesetpetogodišnji muškarac pronašla i zaplenila oko 1,6 kilograma marihuane, kao i zasad od 13 biljaka kanabisa.\nUHAPŠEN PREVARANT: Ako vas je lažni SAŠA pokrao, javite se obavezno!\nTakođe, pretresom stana u Beogradu u kome boravi N. Đ, policija je pronašla još oko 1,4 kilograma marihuane, spakovane za dalju prodaju.\nOsumnjičenom N. Đ. je određen pritvor do 30 dana, dok je protiv tridesetpetogodišnjeg muškarca podneta krivična prijava u redovnom postupku zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga.\nPretresli mu auto, imali šta i da vide: Šapčanin pokušao da švercuje više od 300 kilograma duvana!\nDeda (64) dilovao! Policija pronašla 5 kilograma marihuane u njegovom stanu\nSrbija Beograd Hronika Marihuana Droga Hapšenje MUP Policija Kanabis\nŽivo17. oktobar 2019. u 13:47\nOdobrite konoplju za medicinske struke. Hrvatska i Makedonija odobrile pre 2 godine.


Polovni BvL hranilice za živinu oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Poljoprivredna oprema i mašine > Mašine za stoku > Hranilice za živinu > BvL\nPolovna BvL hranilice za živinu na prodaju\nOvde se nalazi lista oglasa u kategoriji polovnih BvL hranilice za živinu mašina za prodaju. Možete sortirati polovne BvL hranilice za živinu po ceni, godini proizvodnje ili zemlji. Koristite navigaciju na levoj strani da biste suzili pretragu.\nTakođe možete pročitati više o BvL hranilice za živinu u odeljku Brendovi.\nBvL 195 DWZemlja proizvodnje: DE\nBvL V-Mix 8 - 1SPoslednja inspekcija: 2020, Opšte stanje (1-5): 5, Broj prethodnih vlasnika: 1, Maksimalni teret za podizanje: 8e+006, Zemlja proizvodnje: DE\nBvL Silo-Topstar 195 DWZemlja proizvodnje: DE\nOvde je kompletna lista polovnih BvL hranilice za živinu za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og BvL hranilice za živinu koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.\nNe zaboravite da redovno koristite Mascus, jer se svakodnevno dodaju nove kategorije i opcije vezane za polovne BvL hranilice za živinu i drugu polovnu opremu u poljoprivredi. Najpopularnije podkategorije su: traktori, kombajni, prikolice, ATV i mašine za seno i stočnu hranu


14 Sep 2007 - 00:28 Noviteti Link\nBugatti je na salonu u Frankfurtu pokazao javnosti novu jedinstvenu verziju svog Veyrona 16.4, nazvanu Pur Sang ("čistokrvni") i namenjenu čistom uživanju u vožnji (naravno onih koji mogu da si ga priušte). Međutim, biti bogat ovaj put nije dovoljno da bi se tek tako postalo vlasnik Veyrona Pur Sang, jer će Bugatti proizvesti samo 5 (pet) primeraka ove specijalne verzije. Poenta svega jeste karoserija napravljena u kombinaciji aluminijuma i karbona, ali koja na sebi nema boju, pa do izražaja dolazi aluminijumski look. Cena ? Sitnica od 1,4 miliona evra (bez poreza) ali to nije bila neka prepreka, jer je svih pet komada ovog Veyrona prodato za manje od 24 sata posle promocije u Frankfurtu.\n14 Sep 2007 - 00:26 Noviteti Link\nI Seat je na salonu automobila u Frankfurtu promovisao model, koji se odlikuje redukovanom potrošnjom goriva i emisije CO2. Radi se o modelu Ibiza Ecomotive, a na njemu je Seat primenio znanje velikog tate Volkswagena, koje ovaj ima sa modelima BlueMotion. Dakle, poboljšana aerodinamika vozila (cW umesto 0,315 iznosi 0,30), modifikovana elektronska kontrolna jedinica 1,4 litarskog TDI dizel motora sa DPF filterom za čestice čađi, duži prenosni odnosi u menjaču i Dunlop gume SP10A 165/70 R14 sa smanjenim otporom kotrljanja; zaslužni su za emisiju CO2 od 99 grama po kilometru i prosečnu potrošnju od samo 3,8 litara na 100 km (standardna Ibiza 1,4 TDI sa 80KS troši 4,5 litara). Ubrzanje do 100 km/h traje 12,8 sekundi, dok je maksimalna brzina 177 km/h. Nova Seat Ibiza Ecomotive stiže na tržište početkom naredne godine.\nDacia Logan dCi sa snažnijim dizelašem od 85 konja\n12 Sep 2007 - 01:44 Noviteti Link\nPored novog Logana u Pick-up varijanti, Dacia na salonu automobila u Frankfurtu predstavlja i Logan sa snažnijim 1,5 litarskim dCi dizelašem, koji raspolaže sa 63kW/85KS pri 3750 o/min. i 200Nm obrtnog momenta pri 1900 o/min. (90 % momenta je inače raspoloživo već od 1500 o/min.). Da podsetimo da je dosad u ponudi bila samo slabija verzija ovog motora sa skromnih 51kW/70KS. Naravno, sa povećanjem snage, poboljšane su i performanse Logana, kako limuzine, tako i karavana (Logan MCV). Konkretno, ubrzanje do 100 km/h je kod limuzine smanjeno sa 15 na 13 sekundi, a kod karavana MCV sa 17,8 na 14,3 sekunde. Međutim, bez obzira na veću snagu, prosečna potrošnja (po fabričkim tvrdnjama) je i dalje skromna, odnosno kod limuzine iznosi 4,6 litara, a kod karavana 5,2 litra dizela na 100 km. Emisija ugljen-dioksida (CO2) je naravno smanjena, pa kod Logana limuzine iznosi 120 grama po kilometru, a kod Logana MCV 137 grama.\n«Prethodni 1 2 3 ... 859 860 861 862 863 864 865 866 867 868 869 ... 896 897 898 Sledeći»


► Le Drian: Za sada nema opravdanja za novo odlaganje Bregzita\nLe Drian je u Parlamentu Francuske ;rekao da se tri godine čeka na odluku o Bregzitu.\n"Glavno pitanje ostaje Britancima koji treba nam odgovore što je pre moguće" kada žele Bregzit, rekao je francuski ministar i dodao da Bregzit bez dogovora nije rešenje koje želi Unija.\nBritanski premijer Boris Džonson je danas u Londonu zapretio britanskim poslanicima da će, ako ne ubrzaju postupak glasanja o sporazumu, povući iz Parlamenta ;zakon o Bregzitu i zatražiti prevremene parlamentarne izbore.


euharistijsko čudo – Magnifikat.hr\nTagged: euharistijsko čudo\n29 svi., 2018\nEuharistijsko čudo: Italija, 11. St. (Nakon što je sv. Petar Damjan zaustavio ženu koja je ukrala hostiju…)\nSv. Petar Damjan je pričao o ovom euharistijskom čudu koje se dogodilo u njegovoj nazočnosti. God 1050.-e mlada žena koju je nagovorila neka vračara, ukrala je hostiju, te tako počinila svetogrđe. Žena je sakrila...\nEuharistijsko čudo: Rim, 6. st. (Nakon što se žena glasno smijala čudu pretvorbe…)\nPapa Grgur je slavio svetu misu u staroj crkvi svetog Petra. U trenutku kad je dijelio svetu pričest primjetio je jednu ženu koja se počela glasno smijati. Papa ju je pitao razlog takvog ponašanja....


Kraj srpske svadbe — ko se oženio, oženio - 01.08.2017, Sputnik Srbija\nUživo: Počelo je drugo poluvreme – Partizan gazi Nemce!\nMladoženja u ulozi poslodavca moraće da plati penale od 10.000 dinara u slučaju da angažuje muzičare bez licence, a ako rade bez prethodnog ugovora, kazne se... 01.08.2017, Sputnik Srbija\nSta se bunite?! Najvaznije je da politicke prostitutke u zvanju profesionalnih politicara, ne placaju nikakv porez! Kada bi oni "placali" za 10% idiotskih poteza , odluka, resenja, predloga i sl. sto su napravili - budzet drzave porasta bi bar za 7-8 puta!!! Da ne govorim o obesecenju gradjanima koje su slagali za sve ono sto su obecali da ce da urade...\nJa ću ovo da shvatim kao kraj turbo folka i ostalih gadarija koje je srpskom narodu u amanet podario čestiti Mitorvić i njegova ružičasta žgadija. Računam licence će se dobijati na osnovu podnete diplome muzičke škole, a ta ekipa nema ni prva 4 osnovne.\nanalize i mišljenja, srbija, mitar mirić, vlada srbije, ministarstvo kulture srbije\n22:38 01.08.2017 (Osveženo: 14:16 13.02.2021)\n© AFP 2021 / Andrej IsakovicKafana\nUredbom Vlade Srbije, kojom bi estrada trebalo da se izvuče iz „sive zone“ poslovanja, muzičari će od danas pa ubuduće biti primorani da za svaki nastup u klubu, kafani, pa čak i pod šatrom na livadi, potpišu Ugovor o izvođačkom delu.\nU ugovorima će morati da bude navedena visina honorara koji će im biti isplaćeni na žiro-račun, a visina nadoknade ne sme da bude manja od minimalne cene rada.\nIako udruženja koja zastupaju i ugostitelje i estradne umetnike poručuju da će od odluke Vlade koristi imati svi — umetnici, jer će im biti uplaćivani porezi i doprinosi, poslodavci, jer će izaći iz „sive zone“, i država, koja će ubirati poreze, sagovornici Sputnjika ne očekuju baš ružičastu budućnost.\nPoznati folk pevač Mitar Mirić kaže za Sputnjik da nije čuo za uredbu i dodaje da, poslednjih godina, uglavnom radi u inostranstvu.\n„Sve je otišlo u aut. Bolje da malo vode računa o tome šta oni nama nude. Ništa! Sve plaćamo sami. I socijalno i penziono. To im je moj savet. Šta oni nama daju? Ništa! Koja mi imamo prava? Nikakva! Sami se borimo za sebe i sve sami plaćamo, a nemamo ni odmor. Sve sami plaćamo, socijalno, penziono i garderobu i putovanje… Ali kako svi tako i ja, šta da radim“, kaže Mitar Mirić.\nUgostitelj koji je želeo da ostane anoniman rekao nam je da, suočen sa dosadašnjom „poslovnom klimom“, ne očekuje nikakav boljitak, već dodatne komplikacije u poslovanju. Prema njegovim rečima, većina ugostitelja radije će izbaciti živu muziku sa repertoara, nego što će ulaziti u komplikovane poslovne aranžmane sa muzičarima.\nInače, mediji su javili da će ugostitelji koji ne budu imali sklopljene ugovore sa muzičarima plaćati kazne i do 300.000 dinara, preti im se i zatvaranjem lokala, a dužni su i da provere da li muzičari poseduju obaveznu licencu.\nPrema procenama Ministarstva kulture „na crno“ radi oko 3.000 izvođača u Srbiji.\nTa odluka neće poštedeti čak ni mladence koji odluče da se venčaju pod šatorom u sopstvenom dvorištu. U tom slučaju, đuvegija će sa angažovanim muzičarima, nakon što utvrdi da poseduju licencu, morati da sastavi Ugovor o pružanju usluge iz oblasti muzičke kulture, koji je „važeći i pred svedocima i pred sudom“.\nKontrolu i inspekciju, pored poreskih inspektora, u tim slučajevima mogli bi da vrše inspektori rada, tržišna inspekcija, kontrola SOKOJ-a, pa čak i komunalna policija, u slučaju da je reč o svadbi na otvorenom nebu.\nJedan relativno friški mladoženja rekao nam je da bi danas verovatno odbio da stupi u brak posle golgote koju mu je priredila srpska birokratija uoči jednog od najsrećnijih dana u svome životu. Po Porodičnom zakonu, podseća on, vanbračna zajednica je izjednačena sa bračnom, s tim što se u prvom slučaju birokratske zavrzlame svode na odlazak u opštinu i plaćanje takse.\n1 Avgust 2017, 23:442\n2 Avgust 2017, 10:08\n20:40Uživo: Počelo je drugo poluvreme – Partizan gazi Nemce!


CRS: Okrugli stol "Mediji, rad, migracije" - Slobodni Filozofski\nDogađanja 9. listopada 2012.\nCRS: Okrugli stol “Mediji, rad, migracije”\nCentar za radničke studije i Zarez pozivaju na okrugli stol “Mediji, rad, migracije” koji će se održati u četvrtak 11. listopada u 20 sati u dvorani D1 na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Razgovor će polaziti od tema načetih u dvama tematima objavljenim u Zarezu u lipnju i srpnju ove godine na teme “Rad u medijima/mediji o radu” i “Migrantski rad”.\nTemati su rezultat zajedničkog nastojanja oko kritičke problematizacije medijske reprezentacije problematike rada u svim njegovim aspektima, uključujući i pitanje slijepih pjega (poput migrantskog rada i uvjeta rada u samim medijima). Sudjeluju: Igor Lasić, Milan F. Živković, Katarina Peović Vuković, Katarina Luketić i Hajrudin Hromadžić. Moderiraju: Boris Postnikov (Zarez) i Stipe Ćurković (CRS).\nTemate možete pronaći ovdje:\nRad u medijima i mediji o radu


www.gradnja.rs , M. B.\nSaša Mahtig pre 50 godina predstavio svoj model kioska K67, verovatno nije mogao ni da pretpostavi kolika će njegova masovna upotreba uslediti i za šta će se sve on koristiti. Poznati crveni kiosk mogao se videti kao pojedinačni element ili kao modularno uklopljena struktura širom bivše Jugoslavije, piše na sajtu Gradnja.\nŠta je s kioskom danas?\nZbog čega je toliko poseban\nSaša J. Mahtig je tokom svojih studija u ljubljanskoj školi arhitekture tokom ranih šezdesetih, pohađao i interdisciplinarni program Course B koji je uticao na mnoge generacije arhitekata ali i industrijskih i grafičkih dizajnera.\nTokom svog prvog samostalnog projekta na dizajnu kafića u Ljubljani, Mahtig je čuo za ideju gradskog Urbanizma o osmišljavanju novih kioska. Samoinicijativno, Mahtig je predstavio čelnicima grada svoj dizajn kioska koji je podrazumevao primenu novih industrijskih materijala i logike masovne proizvodnje.\nMahtigov prvobitni dizajn kioska sastojao se od pet glavnih konstruktivnih elemenata i pomoćnih elemenata kao što su dve varijante nadsrešnice i elementi enterijera poput polica, rasvete i roletni. Ovako dizajniran prototip, obojen u jarko crvenu boju, završen je 1969. godine.\nSvi su ga želeli\nTokom narednih godina, nakon što je K67 predstavljen u čuvenom Design Magazineu, kustos preztižnog muzeja MoMA raspitivao se o mogućnostima dodavanja kioska K67 kolekciji muzeja. Ova ideja je i realizovana ali sa određenim propustima.\nDanas kao 76-ogodišnjak, Saša J. Mahtig i dalje radi na novim projektima dizajna kioska. Od 2003. godine razvija novu generaciju kioska čije bi testiranje uskoro trebalo da počne.


Imamović: Bogićević je pozitivna historijska ličnost, Hadžibajrić i Skaka ulaze u historiju kao negativci | Tuzlanski.ba\nImamović: Bogićević je pozitivna historijska ličnost, Hadžibajrić i Skaka ulaze u historiju kao negativci\nDijeljenja: | 25.3.2021. u 16:30\nNe stišavaju se reakcije nakon sjednice Gradskog vijeća Grada Sarajeva, koja je prekinuta. Vladajuća Četvorka u Kantonu Sarajevo se raspala izlaskom Ibrahima Hadžibajrića i NES-a.\nOn je gostujući na državnoj televiziji rekao da je Bogić Bogićević izabran zbog politike Četvorke. Iz Naroda i pravde su odgovorili da slijedi krivična prijava zbog trgovine glasovima. Građani ne samo Sarajeva nego i cijele BiH su nakon svega razočarani i skoro pa 100 procentno pružaju podršku Bogićeviću i žele ga vidjeti na mjestu gradonačelnika Sarajeva.\nPovodom cjelokupnice situacije oglasio se i gradonačelnik Tuzle Jasmin Imamović:\n“Kada sam čuo da će Bogić Bogićević postati gradonačelnikom glavnog grada, povjerovao sam da će se napokon i nama nešto istinski lijepo desiti. Gradonačelnik glavnog grada bit će najugledniji političar Balkana, najugledniji čovjek u Bosni i Hercegovini, to će naš kolektivni pesimizam pretvoriti u kolektivni optimizam, Bosna i Hercegovina će krenuti naprijed. Onda se dogodila Skupština. Neki ljudi koji Bogiću nisu ni do koljena, ubili su nadu svih normalnih građana Bosne i Hercegovine i Sarajeva. Bogić Bogićević je pozitivna historijska ličnost. Za razliku od njega, Hadžibajrić i Skaka, koračajući ispršeni i upravljeni toliko da samo što ne padnu na leđa, po mom mišljenju ulaze u historiju kao negativci. Uspjeli su nam ubiti nadu. Građani Bosne i Hercegovine i Sarajeva, nemojmo im to dozvoliti.” naveo je Imamović.\nKljučne riječi: bogić bogićević, izdvojeno, Jasmin Imamović


Društvene mreže dokumentuju rusko prisustvo u Ukrajini\nGrupni selfi ruskih vojnika (prema verziji volontera, fotografija je sačinjena na poligonu u Rostovskoj oblasti Rusije). Kasnije su ovi vojnici bili primećeni u Krasnodonu (Luganska oblast Ukrajine)\nPiše: Mark Krutov (Priredila Anamaria Ramač Furman)\nPre godinu dana, sredinom avgusta 2014, u Ukrajini se prvi put moglo čuti ne samo o sporadičnom, već i o masovnom učešću ruskih vojnika u oružanim sukobima u Donbasu. Do početka poslednjeg letnjeg meseca, zahvaljujući uspesima ukrajinske armije, teritorija samoproglašenih republika ubrzano je smanjivana. U jednom trenutku moglo se reći da treba još samo malo i otpor "DNR" i "LNR" biće konačno slomljen. Ipak, za srazmerno kratko vreme vojske takozvane "Novorusije" uspele su ne samo da povrate deo izgubljenih teritorija, već i da zauzmu nove. Na primer – uspele su da dopru tik do Mariupolja.\nPre godinu dana, 10. avgusta, na talasu borbenih uspeha Oružane snage Ukrajine pokušale su da uzmu pod kontrolu grad Ilovajsk – to je, verovatno, bio poslednji veliki pokušaj oslobadjanja teriotrija. Kroz nekoliko nedelja sve se pretočilo u težak poraz po ukrajinske vojne jedinice. Prema mišljenju mnogih ukrajinskih analitičara i vojnih lica, pa i ne samo ukrajinskih, uspesi separatista bili su direktno povezani s pojačanjem dobijenim od Rusije – kako u personalnom sastavu, tako i u teškoj artiljeriji, a to su prvenstveno raketni sistemi s municijom.\nNajveći deo dokaza o prisustvu ruskih vojnika u Ukrajini predstavljaju podaci koje istražitelji-volonteri prikupljaju pomoću socijalnih mreža. Kako god to bilo čudno, tokom protekle godine nije jenjavala želja ruskih vojnika za ovekovečenjem njihovog prisustva ispred table s nazivom ukrajinskog naseljenog mesta ili na tenku s obeležjem koje koriste separatisti. Štaviše, mnogi među njima imali su potrebu da pokažu da ne zaostaju za svetom i da imaju poslednji model monopoda iliti selfie stickova koji omogućuju celoj grupi prijatelja po oružju da uđu u kadar.\nUkrajinski volonteri marljivo nastavljaju da prikupljaju sve fotografije i video-snimke slične vrste. Jedna grupa koja se bavi takvim poslom zove se "InformNapalm". Međutim, OSINT-istraga (open source intelligence, istraživanje u otvorenim izvorima) se ne ograničava potragom fotografija u mrežama.\nUčesnici projekta prikupljaju i koordinate na kojima je razmeštena tehnika i jedinice protivnika, rade sa insajderima, prikupljaju i predaju informacije snagama bezbednosti, prevode ih na engleski, nemački i druge strane jezike.\n"InformNapalm" jeste grupa istomišljenika koji žive ne samo u Ukrajini (uključujući i teritorije pod kontrolom separatista), već ih ima po celom svetu – od Gruzije do Južne Afrike.\nZamolili smo aktiviste ovog projekta da odgovore na nekoliko pitanja.\n1. Kako i zašto ste počeli da se bavite OSINT-istragom?\n2. Među dokazima koji ste našli o učešću Rusije u konfliktu, koji su vam se najviše urezali u sećanje u odnosu na ostale?\n3. Koje zaključke o ruskoj armiji, o njenoj ulozi u ratu ste izvukli radeći u ovom projektu?\n4. Da li mogu podaci dobijeni pomoću OSINT-istrage da se iskoriste u perspektivi kao dokazi u međunarodnim sudovima i institucijama, u slučaju da predmet takvog sudskog procesa bude uloga Rusije u ratu na istoku Ukrajine?\n5. Koja je poenta vaše misije i kada će projekat moći da se zatvori?\nIsti vojnik – levo u uniformi ruske armije, desno – u maskirnom odelu sa oznakom “Novorusije” na rukavu\nIraklij Komahidze, 35 godina, Tbilisi, Gruzija, rezervni oficir, 15 godina posvetio je službi u oružanim snagama Gruzije, trenutno je glavni savetnik po pitanjima bezbednosti i zaštite privatnog preduzeća, odgovara:\n1. OSINT-istraga je za mene nešto kao pasija i hobi. Glavni podsticaj za mene bila je ruska agresija protiv Ukrajine. Podmuklo zauzimanje Krima u proleće 2014. i kasnija dešavanja u Donbasu glavni su razlog zašto sam poželeo da pomognem Ukrajincima da prepoznaju opasnost s kojom smo se mi u Gruziji suočili u augustu 2008.\n2. Među istraživanjima koja sam sproveo zapamtio sam mnoge stvari, ali najveći utisak ostavili su materijali - uglavnom fotografije, komentari, statusi i ostalo - ruskih intervencionista iz Donbasa koji baš i ne skrivaju svoje prisustvo u Ukrajini. Nakon prikazivanja njihovih lica široj javnosti, objavljivanja fotografija i prezimena, imenovanja vojnih jedinica u kojima služe, njihova bravura nestaje i oni užurbano pokušavaju da prikriju tragove. Ali s interneta ništa ne nestaje bez traga, sve što je jednom nađeno – memoriše se i čuva. "Rukopisi ne gore".\n3. Kada govorimo o ulozi ruske armije u Donbasu, treba da se naglasi: da nije bilo moćne podrške od strane Rusije (kako u naoružanju i tehnici, tako i u posebnim vojnim jedinicama), sukobi pobunjenika s ukrajinskom regularnom vojskom završili bi se još u leto 2014. Ali, verovatno bi još preciznije bilo kada bismo rekli da nikakvi sukobi ne bi ni počeli bez pomoći Kremlja.\n4. OSINT-istraga jeste prikupljanje i analiza informacija. Podaci koji su potkrepljeni odgovarajućim dokazima, foto i video dokazima s upućivanjem na lokaciju, kopije ličnih dokumenata ruskih vojnika, geolokacija i njihova sopstvena otkrića – sve to nesumnjivo može da posluži kao dokaz na budućim vojnim tribunalima protiv Ruske Federacije i pojedinih njenih zvaničnika. Osnovna misija projekta je suprotstavljanje ruskoj agresiji pomoću otkrivanja informacija o prisustvu vojnika Ruske Federacije u Ukrajini i širenja istih u javnosti.\n5. Mislim da će zatvaranje projekta "InformNapalm" biti moguće tek nakon što Rusija preusmeri svoj vektor u pravcu mirnog suživota, odrekne se imperijalnih ambicija i pretenzija prema teritorijalnoj celovitosti nezavisnih država, naročito prema Gruziji i Ukrajini i kada prestane da bude pretnja po ceo civilizovani svet.\nVitalij, 42 godine, živi u jednom od regiona Luganske oblasti koja se nalazi pod kontrolom separatista. Pre rata radio je u rudniku. U odgovorima na pitanja navodi:\n1. Pored toga što sopstvenim očima mogu da vidim kolone vojne tehnike, oklopnih vozila i tenkova koje dolaze iz Rusije i prelaze na teritoriju Ukrajine kroz nekontrolisane prelaze na državnoj granici, imam mogućnost da uporedim pridošlu tehniku s pronađenim fotografijama u socijalnim mrežama na stranicama ruskih vojnika. Učinilo mi se da je metodologija OSINT (za ovu skraćenicu sam saznao tek od momaka iz naše grupe) među ukrajinskim snagama bezbednosti veoma slabo razvijena, ako je uopšte i razvijena. Odlučio sam da, nalazeći se pod okupacijom, mogu svojoj zemlji da pomognem makar u informativnom pogledu. U grupi "InformNapalm" našao sam podršku, momci ne samo da analiziraju ogromne tokove podataka iz socijalnih mreža, već i iznose na videlo činjenice od značaja, prevode veliki broj materijala, vrše video istraživanja – to je ogroman timski rad.\n2. Još tokom leta 2014. lično sam posmatrao kako svakodnevno bez prestanka pristižu kolone ruske vojne tehnike. Šokirala me je činjenica da je ukrajinsko rukovodstvo tek nakon fotografija i video-snimaka ovih kolona priznalo da su oni ovde prisutni. To je još jedan od razloga zašto se bavim OSINT-istraživanjem i objavljivanjem podataka – da "vrh" ne bi mogao da se izvuče i skine sa sebe odgovornost zbog svoje pasivnosti, prikrivajući se velom neobaveštenosti. Što se tiče ruskih vojnika, prema njima više ne osećam nikakve emocije, za mene su oni strana bića koja uništavaju, ubijaju, a zatim radosno slikaju selfi na ruševinama.\n3. Baveći se istragom shvatio sam da imperijalne instinkte ruskog rukovodstva nije moguće vratiti unatrag. Ako se svet ne promeni nabolje i ne bude odlučniji, armija RF može da se pojavi i u drugim evropskim državama, ne samo u Ukrajini.\n4. Svakako, da. Na primer, moji podaci o kretanju kolone ruskih raketnih sistema "Buk" prema ukrajinskoj granici 14 dana pre rušenja malezijskog "Boinga" dobijeni su pomoću istraživanja profila ruskog vojnika automobilskog bataljona vojne jedinice 83466 147 ABMO RF Dmitrija Zubova.\nTri nedelje nakon objavljivanja ovih podataka u svojim izveštajima iskoristili su ih i inostrani stručnjaci. Očigledno je da su oni naše informacije uzimali u obzir u svojim izveštajima.\n5. Osnovna misija ove grupe jeste naći i sačuvati dokaze, proanalizirati i predstaviti ih tako da budu razumljivi za čitaoca, operativna informacija može mnogo toga da izmeni. Ona može da podstakne donošenje važnih odluka na visokom političkom nivou. Potpuno zatvaranje projekta "InformNapalm" biće prema mome mišljenju moguće samo nakon potpunog raspada Ruske Federacije na zasebne i prijateljske entitete (države). U ovom sadašnjem obliku Ruske Federacije ne možemo da očekujemo promenu na bolje.\nViktorija, 30 godina, Kramatorsk, računovođa, na pitanja odgovara:\n1. Značajnu ulogu u donošenju odluke da se bavim OSINT-istragom imala je okupacija moga grada u aprilu-junu 2014. Lično sam svedok zauzimanje organa vlasti, podizanja barikada, takozvanog "referenduma" pod nišanom automata.To je bio i strah ljudi da se kreću gradom, strah da se ne kaže nešto neprimereno na nekom masovnijem mestu, empatija i pomaganje našim vojnicima u periodu okupacije. Ipak, odlučujuća je bila operacija u mestu Debaljcevo. Stotine ubijenih, selfiji "pobunjenika" ispred izgorele tehnike, maltretiranje zarobljenika. S obzirom da sam bila upoznata s pokvarenošću ruske armije, s obzirom da su oni otvarali vatru na kontrolne punktovе iz teške artiljerije u periodu primirja, odlučila sam da o njihovom učešću u ovome ratu treba da sazna ceo svet. Da bih skrenula pažnju informativnih agencija na učešće ruske regularne vojske u konfliktu u Donbasu, obratila sam se Irakliju Komahidze. Prvо upućivanje bilо je na fotografiju oštećenih raketnih sistema "Grad" u Murmansku s natpisom "Za decu Donbasa".\n2. Od viđenog najviše su me šokirale selfi-fotografije ispred ostataka "Boinga", ispred poginulih na Donjeckom aerodromu, "parada" zarobljenika… Ovaj spisak može da se produži do beskonačnosti. Iznenadilo me je s kakvom lakoćom su vojnici Oružanih snaga RF došli da ubijaju svoju braću. Ovde nije reč samo o komandi. To je neko sveopšte ludilo. Uvrteli su im u glave ideju o svetskoj zaveri protiv Rusije, ispričali su im o ugnjetavanju korisnika ruskog jezika i o "fašizmu" u Ukrajini. Ničeg sličnog ovde nikada nije bilo. Ja jednako mogu da pričam i na ukrajinskom i na ruskom, i niko mi to nikada nije branio, čak ni kada sam putovala u zapadnu Ukrajinu. Ponekad mi se čini da su neki Rusi izgubili ljudskost i zdrav razum.\n3. Upravo su specijalci RF izvršili zauzimanje Kramatorske policijske uprave. Ceo svet je video taj video-snimak s frazom ("Za porebrik!" – "Iza ivičnjaka!") čije značenje stanovnici Kramatorska nisu ni znali sve do 13. aprila 2014. jer se u Ukrajini koriste drugi lokalni nazivi. Pomoć od Rusije dolazi ne samo u obliku žive snage, već i u vidu naoružanja, čije kolone teroristi u svojim komentarima i prepiskama nazivaju "Severni vetar" ili "Pomoć Vojne robne kuće". Ali, svi ti tenkovi i oklopna vozila moraju da se napune gorivom, i tako nailazimo na kolone cisterni koje prelaze granicu. Bez vojne podrške RF vlasti Ukrajine uspele bi da se dogovore sa stanovnicima Donbasa i sve bi se rešilo mirnim putem, ali Rusija nije želela mir, zato je i buknuo ovaj rat.\n4. S potpunim ubeđenjem mogu da kažem da mogu, jer OSINT-istrage raspliću klupko činjenica o prisustvu oružanih snaga RF u Donbasu. Počev od voza kojim vojnici polaze na "službeni put", i završavajući s bezimenim grobovima u beskrajnim stepama Donbasa. To nije samo "godišnji odmor", ili kako su navikli da nazivaju svoje albume s fotografijama iz Donbasa sami vojnici – "službeni put". To je zločin, počev od nezakonitog prelaska državne granice Ukrajine i završavajući s učestvovanjem u sastavu terorističkih formacija "LNR" i "DNR". Za svaki prestup pre ili kasnije moraće da odgovaraju.\n5. Neko se bori u redovima oružanih snaga Ukrajine ili u Nacionalnoj gardi. Moje oružje jeste informacija. Upravo njeno donošenje do široke javnosti smatram da je osnovna misija projekta "InformNapalm". Čitaju nas ne samo u Ukrajini, već, zahvaljujući prevodima, i u drugim državama sveta. Čitaoci dobijaju informaciju o činjenicama agresije Rusije u Ukrajini i sami izvode zaključke o učešću RF u konfliktu. Ne mislim da će projekat "InformNapalm" biti zatvoren, pre će preći u drugačiji oblik. Nadam se da će međunarodne organizacije podržati projekat, jer se danas zvanični predstavnici državnih struktura Ukrajine prave da naša država nema stručnjake za OSINT, iako naš posao dokazuje suprotno.\nAnton Pavluško, 30 godina, Nemačka, programer, kaže:\n1. OSINT-istragom sam počeo da se bavim odmah nakon ubistava na Majdanu. Počeo sam da tražim ruski trag, odmah sam obratio pažnju na veliku količinu vojnika i informacije o njima u socijalnim mrežama. Zatim sam se zainteresovao za raspoloženja među ukrajinskim snagama bezbednosti tokom trajanja krimske krize. "Iznenadila" me je tesna veza "Samoodbrane Krima" s kako bivšim, tako i sadašnjim ruskim vojnicima. Paralelno sam počeo da pratim koje ruske jedinice učestvuju u blokadi ukrajinskih vojnih jedinica na Krimu.\n2. Od samog početka iznenadilo me je to što ruski vojnici nisu uopšte ni krili da su u Ukrajini. Prema mome istraživanju, najranija fotografija ruskog vojnika datira od 3. maja 2014 – to je nekoliko nedelja pre opsade Ilovajska. Mogućnost "narodnog bunta", "građanskog rata" diskvalifikovao sam od samog početka – suviše mnogo Rusa i ruskih vojnika se pojavilo u Ukrajini tokom ovog konflikta.\n3. Zaključak koji sam izvukao za sebe vršeći istraživanja u projektu "InformNapalm" je sledeći: bez ruske armije i snaga bezbednosti ovoga rata ne bi uopšte bilo! Sama po sebi ruska armija zapravo i nije tako moćna. Tu ima mnogo reklame, ali kada posetimo profil vojnika običnih motorizovanih brigada – oni čak ne poseduju svi ni uniformu savremenog tipa, imaju stare šlemovi itd., a da ne pominjem oružje i borbene mašine. Sva snaga mogla bi se svesti na nekoliko elitnih jedinica. Snaga ruske armije je proizvod ruske televizije. Naravno, ona je jaka u poređenju s ukrajinskom, ali u poređenju s NАТО-om ili SAD ona sigurno gubi po svim parametrima.\n4. Ne samo da mogu, oni će postati predmet razmatranjua na budućim sudovima i tribunalima. Naši podaci, svedočenja lokalnog stanovništva (verujte, to je ogromna zaliha za buduća istraživanja), slučajno urađene fotografije, slučajno dospevši na snimak ruski tenk ili vojnik – za sve to će morati da se odgovara. I nećemo zaboraviti da će pre ili kasnije progovoriti sami ruski vojnici – neko će na vreme oceniti situaciju i preći će na Zapad, a neko će biti oštećen prilikom delenja povlastica i slave. U ovu Putinovu avanturu uvučeno je suviše mnogo ljudi – neće moći svi dugo da se skrivaju. Uvek će se naći svedoci koji će poželeti da progovore o zločinima Putinovog režima.\n5. Osnovna misija je ideološka borba protiv ruske propagandističke mašine. Kiseljov i Russia Today mogu ekstatično da pričaju o "građanskom ratu" u Ukrajini, ali neka onda objasne šta radi ruska armija i vojna tehnika u Donbasu. Naša misija je da na kraju niko ni na Zapadu, ni u Rusiji više ne priča o "separatistima", "pobunjenicima" i slično. Lake duše moći ćemo da kažemo da je misija projekta ispunjena kada ukrajinska armija povrati kontrolu nad celom ukrajinskom teritorijom, između ostalog i na Krimu.\nZatim slede sudovi i reparacije. Nećemo oprostiti Rusiji ovaj idiotski rat koji je započela i nećemo posmatrati sa strane. Rusija će morati za sve da plati. U našoj grupi ne rade samo volonteri iz celog sveta, mnogi su se suočili s ruskom agresijom na vlastitom primeru: neko je izgubio kuću, neko porodicu, neko bliske i rođake. Za nas ovo nije samo rat za teritoriju, već i za srce i dušu ljudi.


Ostani đubre do kraja – pozorišne igre sa pevanjem i sviranjem | Opancar\nOstani đubre do kraja – pozorišne igre sa pevanjem i sviranjem\napril 28, 2019 u rubrici Opančarski dnevnik\nProšla nedelja nam je bila sva u znaku budućnosti – počela je sa ispljuvanim kaputom Jasmina Repeše, čoveka imenovanog da realizuje državni projekat Crne Gore No 1, zvanim – Budućnost nam je u Evroligi, jer mi smo Evropljani, nastavila se u Podgorici pod parolom – Ubi Srbina!, da bi se srećno okončala u Beogradu performansom – I mi konja za trku imamo, pod parolom – Ubi Šiptara!, u izvođenju poznate grupe Delije.\nNo, pusti košarku, na pomolu je još svetlija budućnost – U Beograd je sa svojom putujućom trupom zvanom – Biće nas i više kad budemo imali više od 3.000 autobusa!, pristigao ON sa svojim projektom Budućnost Srbije!\nFinale je najavljeno u Sava centru pod stolovanjem najglavnijeg od svih danas glavnih u Srbiji, toplim i dirljivim porukama upućenim fašističkoj bandi, kretenima, ološu i bednicima da je Srbija jedinstvena a ne podeljena zemlja.\nA na mitingu lom. Ooduševljenje onih koji su uživali u legendarnim pesmama Bore Čorbe, uz diskretno zapitkivanje prvog do sebe – ‘El posle ovoga peva Tozovac, ne može se opisati. Pevao je Bora na performansu čoveka koji je najeklantantniji primer svega onoga na čemu su izrasli njegovi stihovi i muzika. Pevao je svojim novim obožavaocima, ljubiteljima rok ‘n rola – onoj ženi što u patriotskoj koloni pod nazivom – Aco Srbine, ide sa slikom Vulina, koloni u kojoj su vesići, brnabići, šešelji, martinovići, rističevići …. patrioti koje je Bora pod stare dane otkrio i kojima je sa bine poručio: Odlučili smo da sviramo iz čisto patriotskih razloga…, jer su oni drugi koji su do sada umišljali da ja njima pevam, kao što je poznato, fašistička banda, kreteni, ološ i bednici.\nOnda se mikrofona dokopao onaj koji M(i)ljacka dok jede sa kratkom i jezgrovitom porukom – Ostani đubre do kraja! U urnebesnom oduševljenju koje je potom nastupilo, ostalo je nerazjašnjeno da li je Bucko opijen opštenarodnim veseljem pomislio da je u kafani pa od muzike naručuje tu pesmu, ili okupljenom auditorijumu šalje diplomatsku poruku, propuštajući da bliže objasni kome je namenjena. Većina analitičara je mišljenja da je ovaj stari diplomatski lisac tom porukom ostavio prostor za nove političke manevre za slučaj da se na vlast vrate oni kod kojih je prethodno bio.\nZa motivacioni govor bila je zadužena osoba koja se odaziva na anko brabonjić, za koju niko ne zna odakle se na ovim prostorima pojavila, a zna bolje od svih i kako je sada i kako je ovde bilo pre nego što je došla, sa osnovnom porukom da Srbija nije podeljena zemlja, već jedna, jednaka i jedinstvena, jer oni nisu kao oni tamo koji sebe nazivaju elitom i kojima je jedino stalo da dođu na vlast, navodeći pritom imena i prezimena takvih, a koji su kao što je poznato fašisti, lopovi i tajkuni, pri čemu ona zna da jedan od njih ima na računu 500 miliona eura koje je stekao za vreme svog kratkog boravka na vlasti. Jebote, koja sam ja budala – nisam imao pojma da na mestu gradonačelnika Beograda, na kojoj se ovaj tajkun neko vreme nalazio, može da se namakne tolika lova, pa se pitam koliko će tek da se ovajdi ovaj sadašnji vršilac dužnosti gradonačeelnika vesko goranin, bivši ulični policajac iz okoline Kruševca.\nA kada se za govornicom pojavio ON, nastupila je kolektivna ekstaza. Njegove misli o svetloj budućnosti Srbije nije zahvalno interpretirati, a i zašto bi kada ih prisutni obožavaoci znaju napamet, jer ih svakog dana slušaju u dnevnicima bar dve televizije sa nacionalnom frekvencijom, mada ni on sam nije bio posebno raspoložen da ih i ovog puta ponavlja, jer ga je nenadano obuzelo divljenje prema samom sebi – hvala vam što ste u tolikom broju došli da me pozdravite, 150 hiljada ljudi na prostoru na kome je juče jedva stalo nekih sedam hiljada, a možda i manje njihovih.\nNastupala je i poznata ekipa u „belom“ – pored već pomenutog Bore Čorbe, tu su bili i Aca Lukas i Oliver Mandić, sa poznatim DJ Žeksom, zvanim Željko Mitrović. Da, umalo da zaboravim, nastupio je i neizbežni Mile iz Laktaša.\nMene, samozvanog analitičara više brine jedna druga stvar – gore pomenuti anko brabonjić je svoj motivacioni govor posvetio jedinstvenoj Srbiji, dok je ON sve vreme govorio – mi (JA) i oni, pa me brine na šta bi to moglo da izađe – da nije brabonjić odlučio da počne da se bavi svojim poslom.\nKomentara je billo mnogo, ali je na mene najači utisak ostavila Ljiljana Smajlović, novinarka – bivša glavna urednica Politike, u obnovljenom Utisku nedelje Olje Bećković, u kome su pored nje učestvovali još i Vladeta Janković, profesor univerziteta i Slobodan Georgiev, novinar Birna, koja se hrabro i sa žarom sve vreme suprostavljala ostalima u odbrani NJEGA i NJEGOVE politike, veoma jakim argumentima: Kod mene je stalno uključen CNN, što bi pokojni Zoran Radmilović prokomentarisao sa – ‘Ajde! i mogu da vam kažem da nema veće rrazlike između ove naše i skandinavske politike, da ne govorim o Americi i Trampu koji je tamo izložen većim napadima nego što su ovi ovde na Vučića, reče Ljilja i ostade živa.\nA bio je ovaj grandiozni miting i razlog neke vrste porodičnog okupljanja. Iznenaada su nas posetile dve tetke. Po završenom mitingu, jedna od njih reče – Moram da idem otiće mi autobus, a ona druga – Kuku meni, moj autobus je već otišao. Zete, moraćeš da me voziš. Neću moći, kažem ja, ne rade mu kola, nema benzina, a i Pančevo ti nije daleko – tu odmah preko reke.\nDragiša Čolić, 28.04.2019.\n← Jahači apokalipse


U prvom krugu glasanja nije izabran predsednik Kosova\nBeta 26. februara 2016. 18:10\nPoslanici Skupštine Kosova u prvom krugu glasanja nisu izabrali predsednika Kosova, pošto ni Hašim Tači niti njegov protivkandidat Rafet Rama nisu dobili potrebnih 80 glasova.\nZa izbor Hašima Tačija za predsednika Kosova glasalo je 50 poslanika, za Rafeta Ramu izjasnila su se četiri poslanika, dok je 27 glasova bilo nevažeće.\nPoslanici se o kandidatima za predsednika izjašnjavaju tajnim glasanjem.\nZa izbor predsednika Kosova prema Ustavu i Poslovniku o radu Skupštine u prva dva kruga je potrebno da kandidat dobije najmanje 80 glasova poslanika, što je dvotrećinska većina ukupnog broja poslanika.\nU trećem krugu predsednik je izabran ako za njega glasa 61 poslanik, što je prosta većina od 120 poslanika koliko ima Skupština Kosova.\nUkoliko ni u trećem krugu predsednik ne bude izabran onda se raspisuju vanredni parlamentarni izbori.\nDa bi Skupština mogla da glasa potrebno je da u sva tri kruga glasanja na sednici budu najmnje 80 poslanika.\nTrenutno su u sali Skupštine Kosova 82 poslanika. Salu je napustio i poslanik Samoopredeljenja Iljir Deda, koji je bio jedini poslanik opozicije koji je još bio u sali.Ispred skupštine Kosova zbog sukoba sa demonstrantima policija je upotrebila vodene topove.\nRanije danas, poslanik pokreta Samoopredeljenje Ismail Kurteši aktivirao je suzavac u nastavku ranije prekinute sednice parlamenta dok je predsednik Skupštine Kadri Veselji obaveštavao poslanike o isključenju šestoro poslanika opozicije.\nPredsedništvo Skupštine Kosova odlučilo je na sednici održanoj nakon prvog aktiviranja suzavca u skupštinskoj sali, da zbog ometanja rada sa sednice isključi poslanike Samoopredeljenja Ismalja Kurtešija i Fatona Topalija i poslanike Alijanse za budućnost Kosova (ABK) Teutu Hadjiu, Time Kadrijaj, Palju Ljekaja i Balji Muharemija.\nDok je Veselji tražio od tih poslanika da se dobrovoljno udalje iz sale i dok su poslanici opozicije zbog toga negodovali lupanjem u stolove, Kurteši je ponovo aktivirao suzavac.\nHag: Presuda u žalbenom postupku protiv Šešelja u prvoj polovini 2018.\nŠabić: Trenutno nevidjene aspiracije za prodor u privatnost (VIDEO)\nBATUT: Registrovano još 105 inficiranih HIV-om\nNezaposlenima u Srbiji najbitnija plata, a zaposlenima…\nHag: Presuda u žalbenom postupku protiv Šešelja u prvoj…\nŠabić: Trenutno nevidjene aspiracije za prodor u privatnost…\nMajka na Dorćolu ostavila bebu u autu, „Parking servis“ je…\n- Mocart je bio čuveni poslastičar koji je izmislio Mocart kugle.


autentifikacija | Linux, Windows, Heklanje, Kuhinja\nTag Archives: autentifikacija\nHTML stranica i autentifikacija pristupa na AD-u\nPosted on November 25, 2015 by veldaNovember 27, 2015\nTrebalo bi mi da se mojoj mini-prezentaciji kataloga usluga prilazi uz autentifikaciju (user+pass) sa već postojećim nalozima na AD-u. Već ranije sam koristila PHP skriptice za povlačenje kontakt podataka za korisnike sa AD-a (moj raniji post), tako da mislim da … Continue reading →\nPosted in Linux\t| Tagged autentifikacija, HTML, LDAP, PHP, WIN AD\nLinux Squid + WIN AD autentifikacija – deo 1 uvod\nPosted on July 9, 2014 by veldaJuly 30, 2014\nŠta je potrebno postići : Da se korisnici (koji su na WIN 7 mašinama, i koriste IE) autentifikuju na Squid Proxy serveru kada izlaze na Internet, ali kroz secure vezu. Autentifikacija treba da se vuče sa WIN AD servera. Oba … Continue reading →\nPosted in Linux, Windows\t| Tagged AD, autentifikacija, Squid


TE Tuzla:Ministarstvo odbilo izdati okolinsku dozvolu – Glas TK – Vaše najdraže novine\nTE Tuzla:Ministarstvo odbilo izdati okolinsku dozvolu\nOve sedmice je okončana višegodišnja javna rasprava o zahtjevu za okolinsku dozvolu za odsumporavanje blokova 5 i 6 TE Tuzla na okolinski prihvatljiv način. Nakon što je Federalno ministarstvo okoliša i turizma u protekle 4 godine u više navrata Elektroprivredi BiH ukazalo na propuste u dostavljenoj dokumentaciji i nakon nekoliko bezuspješnih pokušaja da se isti isprave, zbog loše i nepotpune dokumentacije Ministarstvo nije imalo drugog izbora nego da odbaci zahtjev.\n“Činjenica da Elektroprivreda nakon više od četiri godine nije bila u stanju odrediti koju tehnologiju postrojenja za odsumporavanje planira instalirati, jasan je pokazatelj da su namjere Elektroprivrede da ozbiljno pristupi realizaciji ovog projekta upitne”, izjavio je Denis Žiško, koordinator programa energija i klimatske promjene Centra za ekologiju i energiju.\n“Prema Dugoročnom planu Elektroprivrede, blokovi 5 i 6 bi trebali raditi najmanje do 2030., dakle još nekih 12 godina. Ukoliko Elektroprivreda nastavi raditi na projektu odsumporavanja ovom dinamikom, možemo očekivati da će jedino dokumentacija za ovaj projekat biti dovršena, otprilike u isto vrijeme kada se blokovi 5 i 6 zatvore”, dodao je Žiško.\n“Drago nam je da je Ministarstvo poslušalo i prihvatilo naše primjedbe. Mi već decenijama udišemo prašinu sa odlagališta šljake, a sada termoelektrana planira da nam u dvorišta istresa i gips. Do kada će mo mi i naša djeca biti žrtvovani za jeftinu energiju? “, izjavio je Goran Stojak, predstavnik građana Bukinja.\nTermoelektrana Tuzla je još 2010. godine naručila izradu studije kojom se predlažu najpovoljnija rješenja i mjere za smanjivanje emisije polutanata u zrak iz TE “Tuzla”. Studiju je izradio Institut za energatiku i zaštitu okoliša “EKONERG” (Zagreb, Hrvatska). Studijom su, između ostalog, predložena i dva rješenja za proces odsumporavanja koja su s gledišta tehno-ekonomske analize najpovoljnija. Nažalost, izgleda da je i tada kao i sada Elektroprivredi d.d. Sarajevo bilo jeftinije nastaviti trovati građane Tuzlanskog kantona nego uložiti sredstva u zaštitu njihovog zdravlja.\n← GIKIL uputio apel Elektroprivredi BiH zbog novog ispada u Koksari\nTuzlanski kanton: Blok stranaka lijeve orijentacije formirat će skupštinsku većinu →


Резултати претраге | banovci.rs - mi za nas\nOpšta tuča na meču Grčka-Srbija\nPrijateljski turnir Akropolis kup završen je na neprijateljski način - tučom. Dva i po minuta pre kraja došlo je do čarki između Teodosića i Focisa, a onda je usledio haos na parketu. Prethodno je u trećoj deonici isključen selektor Srbije Dušan Ivković zbog rasprave sa sudijama. Ako nekoga...\nNaj novija igrica "Call of Duty: Black Ops biće dostupna od 9.Novembra 2010, za sledeće konzole: Playstation 3, Xbox 360, PC, Nintendo DS\nФорум: Video igre\nPES 2010 turnir na PS3\nPoštovani korisnici, danas je odigran turnir u Pro Evolution Soccer-u (PES-u) na Playstation 3. Bila su jedna od 4 najbolja igrača iz Novih Banovaca. Sledeći igrači su bili prisutni i koristili su sledeće klubove: Stefan -Inter Antonije-Juventus Predrag -Atletiko Madrid Miloš -Real Madrid...\nJelen Super Liga 2010/2011\nDakle kao što svi znamo, u ovoj sezoni Partizan brani titulu osvojenu u prošloj, Zvezva i Vojvodina su se pojačali, OFKa i Spartak prave dobre rezultate na međunarodnoj sceni, po svemu sudeći izgleda da će i ova sezona biti veoma zanimljiva, a voleo bih kao i većina od vas da se u trku za titulu...\nRadijus Vektor kablovski operater\nRadijus Vektor d.o.o. je srpski kablovski operater čija se većina od nekoliko desetina hiljada korisnika, nalazi u Beogradu. Ovaj operater pruža usluge kablovske televizije, Pej TV , DTV, HDTV i kablovskog interneta. Radijus Vektor usluge KDSa pruža putem baznih stanica. Trenutno, postoje tri...\nФорум: Kablovska televizija\nPTT KDS kablovska televizija\nPTT KDS ili Pošta KDS je operator kablovske televizije i radija. Osnovan kao prvi KDS operator u Jugoslaviji još 1990, u Subotici. Godine 1997. je po prvi put izvršeno povezivanje predgrađa Subotice - Palića sa optičkim kablom i time dotadašnja CATV mreža je prerasla u kablovski distributivni...\nTotal TV u Banovcima\nTotal TV je kablovska preko satelita koja vam omogućava da pratite sve domaće kanale na bilo kom mestu u Srbiji (a i u Evropi). Total Tv se nalazi u ulici Milenka Pevca (broj nažalost ne znam) u Starim Banovcima. Total TV vam pruža ubacivanje dodatnih kanala po vašoj želji u dekoder (što na...\nФорум: Satelitska televizija\nEvo jedan vic od mene: Zašto F. Lampard juri 180 na sat? Vozi Lampard 180 na sat. Zaustavi ga policajac i pita: "Jesi li, bre, normalan, gde tako jurcaš?". Lampard odgovara: "Mani me, bre, čoveče. Javili mi da se Teri parkira ispred moje kuće!".\nIndian Vels (ATP 1000)\nOd 8 do 21 marta 2010 odrzava se turnir u Indian Velsu koji spada u najacu kategoriju iz ATP turnira Nasu zemlju na tom turniru predstavljaju: N. Djokovic V. Troicki J. Tipsarevic Evo i sa kim se oni sastaju u 2. kolu tog turnira: N. Djokovic - M. Fis V. Troicki - P. Kuevas J...\nEvo jedne igrice koju je napravio BMW koju mozete preuzeti sa sledeceg sajta GRATIS: BMW M3 Coupé : BMW M3 Challenge racing game U igrici vozite najnoviji BMW M3 i igrica moze takodje da se igra preko interneta a to je sve GRATIS. Jedini problem je upravljanje BMW-a (ako nemate dobar kompjuter...\nDavis Cup Srbija-USA\nOvog vikenda od 05-07.03.2010 igrace se mecevi Davis Cupa izmedju Srbije i Amerike u Beogradu U petak od 16 sati ce na teren izaci ce prvi: V. Troicki - Dj. Izner Posle ovog meca na teren ce izaci: N. Djokovic - S. Kveri U subotu na programu je samo dubl mec u kome ce se sastati: N...\nU petak 26.02.21010 od 16:00 casova N. Djokovic - M. Bagdatis U drugom polufinalu sastaju se: J. Melcer - M. Juzni\nFudbalski klub Partizan je osnovan 4. oktobra 1945. godine kao deo Jugoslovenskog sportskog društva Partizan. Danas je ovo Sportsko društvo asocijacija 25 klubova u isto toliko sportova, čiji je član i dalje i Fudbalski klub, ali ima potpunu samostalnost u organizovanju, rukovodjenju...\nJelen Super Liga 2009/2010\nNasa jedina najbolja liga koju imamo i time se ponosimo (barem neki od nas :o) Dakle kao sto vecina zna u prethodne 2 sezone Partizan je uzeo 2 duple krune! Ove godine je se borba zahuhtala ponovo (nazalost samo) izmedju vecitih rivala! PARTIZANA i ZVEZDE Ovo je trenutna tabela nase lige...\nOve sezone (kao i prethodnih) Partizan odlicno gura u Evroligi! Kakva su vasa misljenja u vezi meceva Partizana u Evroligi?\nVeceras 23.02.2010 od 20:45 Liga Sampiona Stutgart - Barselona(RTS1) Olimpiakos - Bordo (Nazalost ovaj prenos nema uzivo na RTS-u :mad:) Sutra 24.02.2010 od 20:45 VELIKI DERBI: Inter - Celsi(RTS1) I susret koji ce biti u senci ovog derbija: CKSA Moskva - Sevilja (takodje ovaj mec nece biti...


Petak, 25.10.2019. | 16:52\nSkupi jesu, vrhunski nisu. I pitanje je da li će postati, Mančester junajted se ionako dugo muči da postane što je nekad bio, a ako je suditi na osnovu izdanja iz Beograda baš će mu dugio vremena biti potrebno da postane konkurentan u Engleskoj i Evropi.\nMada je njegov tim pobedio u gostima posle serije od 11 utakmica, Ole Gunar Solskjer nije bio zadovoljan učinakom u polju. Posebno je zamerio igračima u manevru što nisu vršili ozbiljan pritisak na poslednju liniju Partizanove odbrane i što nisu napadali visoko. Uostalom, i Savo Miliošević je nekoliko puta od početka sezone isticao kako odbranu ne čini samo četvorka ispred golmana, već da nju igra ceo tim, a Norvežanin je za skromnu partiju u Humskoj okrivio navalni red.\n„U drugom poluvremenu smo se ukopali u naš kazneni prostor, ali smo se u njemu dobro branili. Partizan je igrao dobro u tom delu meča, naterao nas da odolevamo u plitkoj zoni“, primetio je Ole Gunar Solskjeru izjavi za klupsku televiziju.\nPojedinčna statistika kojom se bave mediji na Ostrvu pokazala je da za 60 minuta kolijko je proveo na terenu strelac odlučujućeg gola Antoni Marsijal nije ušao ni u jedan duel, da je njegova zamena Markus Rašford samo jednom pokušao da uzme loptu Partizanovim defanzivcima, ali nije uspeo, dok Huan Matai Džesi Lingard to nisu ni probali, što samo kazuje kako dobar posao su odradili crno-beli. Uostalom, svi engleski mediji su Mati i Lingardu za učinak u Humskoj zalepili – petice.\n„Nisam zadovoljan kakav posao su napadači odradili na defanzivnom plan. To nam je bio jedan od kvaliteta tokom seozne, ali mislim da u tom segmentu maltene nismo ni postojali u drugom poluvremenu. Problem mora da se reši, jer ne želimo da budemo ekipa koja će se braniti isključivo u šesnaestercu“, dodao je Ole Gunar.\nRaduje ga, ipak, stanje na tabeli. Junajted je trenutno prvi, ima sedam bodova i šansu da već 7. novembra završi posao u grupnoj fazi, kako bi se kasnije, sve do proleća, posvetio bitkama u Premijer ligi.\n„Igraćemo u narednom kolu sa Partizanom, igraćemo na pobedu kako bismo pred poslednje dve runde osigurali prolaz. Pozicija u kojoj smo trenutno je dobra. Pogotovo je dobro što nismo primili gol, što znači da smo na planu defanzive odradili dobar posao, ali isto tako znamo da moramo da dajemo više golova“, zapazio je Solskjer.


Otežan saobraćaj u čitavoj zemlji - Automagazin\nPosle maksimalnih napora i intenzivnih intervencija putara, autoputevi i glavni magistralni putevi su prohodni, ali je saobraćaj nešto usporeniji jer i dalje na pojedinim mestima ima snega u raskvašenom stanju. Na autoputu od Beograda ka Nišu mestimično ima snega u brzoj i zaustavnoj traci, pa se vozačima savetuje da posebno obrate pažju na prevojima i usponima.\nOd Beograda ka Subotici i ka Šidu, ima snega na kolovozu do tri centimetra, zbog čega je saobraćaj usporen, ali se za sada obavlja bez posebnih prekida.\nNa putevima 2. i 3. prioriteta snega ima od pet do 10 centimetara, a poledica koja se stvarala prethodnih dana i koja je i dalje prisutna ispod snežnog pokrivača dodatno otežava kretanje vozila.\nNeprohodan je putni pravac R-120 Boljevac - Sokobanja, preko Rtnja.\nNa magistralnom putu M-22.1, deonica Beograd - Novi Sad - Subotica, zabranjen je saobraćaj kamionima čija nosivost prelazi 12 tona. Ova teretna vozila se usmeravaju na autoput E-75, deonica Beograd - Subotica.