Rehabilitacija, istina o streljanju i grobu Draže Mihailovića - Strana 7\nRehabilitacija, istina o streljanju i grobu Draže Mihailovića\nStrana 7 od 94 Prva ... 345678910111757 ... Poslednja\nPrikazujem rezultate 151 do 175 od 2335\nTema: Rehabilitacija, istina o streljanju i grobu Draže Mihailovića\n16.10.2010., 19:52 #151\nRe: Rehabilitacija, istina o streljanju i grobu Draze Mihailovica\npa nije ''spamiranje'' nego spamovanje...nikad nisam razumeo taj nagon za feminiziranje reci kod vas, cak i kada su strane u pitanju\n16.10.2010., 19:53 #152\ni tito nije topik , nego draza.znas da moderatori ne vole spamovanje teme. a ti navalio da usporedjujes jednog legitimnog marsala i predsednika drzave, sa tvojim herojskim generalom. marsal je visi cin....\n16.10.2010., 19:54 #153\ntja, ja vise volim engleski original nego to srbijansko djuskanje od prevoda\n16.10.2010., 19:55 #154\nma jasta, samo jos da postavis celu stranu iz knjige "Wartime" da nam docaras pravu atmosferu, umesto neke implikacije u vazduhu ...\nZasto to radis samom sebi?\n16.10.2010., 19:55 #155\najde Koco, sta si stao..ajde pricaj nam malo jos o drazi. recimo kako je bio sladak klinac u ivanjici, ili kako nikada nije komandovao nicim vise od voda, ili recimo, kako nije nikada uspeo da napravi komandni lanac...\n16.10.2010., 20:09 #156\najde Koco sta bi sa stranom iz "wartime" , strana 248, i 249.....sta ono djilas komentira o tome, kada si vec poceo?. u medjuvremenu da se vratimo na drazu....\nNa primer, pred raskid od 1. XI 1941, Mihailović je eksplicitno doneo odluku koju nikad\nnije opozvao - naime, odluku da suspenduje sve moguće sukobe sa naci-fašističkom\nkoalicijom do trenutka njihove kapitulacije ili makar do nastupanja njihovog rasula.\nOd tog trenutka, a o tome se govori na mnogo mesta, svi njegovi napori usredsređeni su\nna to da spreči da neko drugi ne ojača u međuvremenu - odnosno, usredsređeni su na\nOva strateška orijentacija dovela je do nesporazuma, napetosti, i na kraju, do raskida sa\nSaveznicima. I to ne, na primer, sa SSSR-om, nego upravo sa zapadnim saveznicima.\nJer su oni sledili suprotnu stratešku orijentaciju prema kojoj je rat i vojni poraz\nhitlerovske koalicije imao apsolutni primat nad svim političkim pitanjima.\nČavoški i drugi u svom skorašnjem zahtevu za rehabilitaciju citiraju da je "У говору за\nНову 1943. годину Хитлер је рекао „да је рат у Африци изгубљен услед саботаже\nсвих комуникација преко Балкана."\nTo, međutim, nema nikakve veze sa Srbijom i četnicima, nego, na primer, sa rušenjem\nmosta na Gorgopotamosu 25. XI 1942. Ničeg sličnog nije bilo u Srbiji u to vreme.\nU Srbiji, u njenom najvećem delu, nakon gerilskih i frontalnih borbi iz 1941. vođenih sa\npromenljivom umešnošću i uspehom, partizanska organizacija je u dubokoj ilegali. Sve\nvreme do leta 1944. komunisti su pokušavali da ponovo uspostave organizaciju, da bi\nponovo počeli sa formiranjem ozbiljnijih jedinica.\nNakon pada Italije komunikacije kroz Srbiju su za saveznike još više dobile na\nstrateškom značaju. One su povezivale dve nemačke armijske formacije - 2. oklopnu\narmiju u NDH (i Crnoj Gori i Sandžaku) sa Armijskom grupom "E" u Grčkoj. Za sve\nto vreme, u užoj Srbiji uglavnom nije bilo ni jedne nemačke borbene jedinice.\nPostojala su dva alternativna plana savezničkog iskrcavanja na Balkanu: u Grčkoj, ili u\nDalmaciji. U prvom slučaju, komunikacije kroz Srbiju bile su od vitalnog značaja za\nsnabdevanje nemačke armije u Grčkoj, a u drugom za njeno izvlačenje iz Grčke i\nsuprotstavljanju invaziji u NDH.\nIako ovi planovi nikad nisu ušli u operativnu fazu, saveznička Komanda Srednjeg Istoka\npridavala je vrlo veliki prioritet kontroli nad ovim komunikacijama.\nSvojim nepokolebljivim odbojnim stavom prema bilo kakvim dejstvima na ove\nkomunikacije, Mihailović je objektivno postao protivnik savezničkog ratnog napora\nna Balkanu. Time su njegovi korpusi objektivno postali spoljna linija odbrane\nnemačkih vitalnih komunikacija.\nZbog toga ga general Vilson u svom poznatom telegramu-ultimatumu od 9. XII\n"Sloboda kojom se Nemci služe železničkim prugama od Grčke do Beograda za\nprevoz trupa i izdržavanje istih, nepodnošljiva je."\nOvo je dovelo do toga da je početkom 1944. Komanda Srednjeg Istoka (od 1944.\nKomanda Mediterana) za jedan od svojih prioriteta proglasila jačanje i\nsnabdevanje partizanskih jedinica u Srbiji, na položajima sa kojih mogu ugroziti\nmoravsku i ibarsku komunikaciju.\nOvi zajednički napori NOVJ i saveznika doveli su do zajedničkog odgovora - niza\noperacija pod nemačkom komandom od marta do avgusta 1944, u kojima su, pored\nnemačkih, bugarskih, nedićevskih, ljotićevskih i RZK-jedinica, organizovano\nučestvovale i glavne snage đenerala Mihailovića. Ovo naročito zbog toga što su one\nna tom terenu predstavljale najznačajniju formaciju.\nNa taj način se đeneral Mihailović sa svojim snagama i subjektivno svrstao protiv\nsaveznika, na stranu Hitlera.\nMihailovićeve snage su predstavljale glavninu nemačke odbrane u zapadnoj Srbiji\nTokom novembra i decembra 1944 svojim bočnim dejstvima iz pravca Rogatice prema\nZvorniku i Tuzli znatno su olakšali izvlačenje nemačkog 34. armijskog korpusa sa\n"kraljevačkog mostobrana" na Sremski front, gde su ove izvele poznate protivnapade 3. i\n17. januara 1945.\nDakle, čak i kad ostavimo po strani nespornu kvislinšku delatnost četnika u Crnoj Gori,\nSandžaku i NDH, nema nikakve sumnje u to na čijoj strani i protiv koga se Mihailović\nborio u ratu. U tome ništa ne mogu izmeniti pojedine slike ili fotomontaže.\nĐeneral Mihailović borio se protiv Saveznika, a na strani naci-fašističke koalicije.\nGrađanski rat bio je apsolutno neizbežna posledica ovog njegovog opredeljenja.\nJedina njegova veza sa saveznicima bila je - i ostala - njegova želja da mu saveznici na\ntanjiru donesu pobedu i vlast.\n16.10.2010., 20:17 #157\nEkshumacija Draže iz naftalina\nGlavni problem Srbije u ovom momentu, kad bismo sudili po naslovnim stranama\nglavnih srbijanskih medija, je odgovor na pitanje gdje je u julu 1946. godine strijeljan\nDragoljub Draža Mihailović, pa je u tu svrhu osnovana i Državna komisija sa zadatkom\nda pronađe Mihailovićeve posmrtne ostatke. Tako je Srbija, uprkos ogromnim žrtvama\nkoje je pretrpjela tokom Drugog svjetskog rata, postala jedina zemlja na svijetu koja hoće\nda poništi svoj antifašistički pokret, pišu Dani.\nAko je suditi po naslovnim stranama beogradskih medija, izgleda da je, uprkos teškim\nekonomskim i socijalnim prilikama u zemlji, novim neartikuliranim ispadima šefa srpske\ndiplomatije ili finansijskim skandalima u Crvenoj zvezdi, u ovom momentu glavni\nproblem Srbije - gdje je u julu 1946. godine strijeljan Dragoljub Draža Mihailović. Ta\nvišemjesečna medijska kampanja, koja liči na namjerno skretanje teme s važnih pitanja,\nrezultirala je odlukom o formiranju Državne komisije koja će, kako navodi Politika,\n"ispitati moguća mesta pogubljenja i počivališta prvog čoveka Jugoslovenske vojske u\notadžbini". Na prošlonedjeljnom sastanku održanom u Ministarstvu pravde Srbije, kojem\nsu, osim državnog sekretara spomenutog Ministarstva, Slobodana Homena, prisustvovali\ni republički tužilac Slobodan Radovanović, visoki predstavnici Vojnobezbednosne\nagencije i Bezbednosno informativne agencije, kao i Zagorka Dolovac okružni tužilac u\nBeogradu, dogovoreno je da Državna komisija počne s radom u ponedjeljak, 27. aprila\n2009. Za članove Komisije imenovani su Slobodan Homen, Momčilo Pavlović, direktor\ninstituta za savremenu istoriju, Miladin Milošević, direktor Arhiva Jugoslavije u\nBeogradu, Miladin Gavrilović, upravnik Zadužbine kralja Petra Prvog na Oplencu i\nDragan Vlahović, istoričar i novinar lista Politika.\nKrečana Pozivajući se na razgovor kojeg su početkom devedesetih godina sa\nSlobodanom Krstićem Učom, funkcionerom OZN-e (Odeljenje za zaštitu naroda) i\nsvjedokom pogubljenja Mihailovića vodili Miladin Gavrilović i novinar Mile\nNedeljković, kao i na neimenovanog "višeg inspektora MUP-a u penziji, koji čeka\nblagoslov ministra pravde da ga oslobodi zaveta ćutanja", Politika navodi da je\n"Dragoljub Draža Mihailović, načelnik glavnog štaba Jugoslovenske vojske u otadžbini,\npogubljen 17. jula 1946. u ranim jutarnjim satima, na beogradskoj Adi Ciganliji, a\nnjegovo telo je bačeno u krečanu pokraj ograde zatvora koja je posle nekoliko dana\nzatrpana". List dodaje da je centralnom milicijskom četom, koja je obavila pripremu\nstrijeljanja, rukovodio Radivoje Lazić, dok su samom činu prisustvovali ministar\nunutrašnjih poslova Srbije Slobodan Penezić Krcun, tužilac FNRJ, Josip Hrnčević, vojni\ntužilac, pukovnik Miloš Minić, predsjednik sudskog vijeća Mihajlo Đorđević, Slobodan\nKrstić Uča, ljekar po službenoj dužnosti i malobrojni, javnosti manje poznati oficiri\nOZN-e. List, međutim, ne dodaje da je Mihailović prethodno osuđen po osam tačaka\noptužnice, među kojima i zato što je "od početka druge polovine 1941., pa za sve vreme\nrata i neprijateljske okupacije, organizovao i rukovodio oružanim četničkim formacijama,\npoznatim pod imenom 'četnici Draže Mihailovića' i, takozvanom, Jugoslovenskom\nvojskom u otadžbini, koje su imale za cilj da s oružanom akcijom i terorom, u saradnji s\nokupatorom, podrže okupaciju i uguše oružani ustanak i oslobodilačku borbu srpskog i\nostalih naroda Jugoslavije".\nNavode Politike o vremenu, načinu i mjestu na kojem je Mihailović strijeljan odmah su,\nnastavljajući polemiku, osporili pojedini istoričari, javne ličnosti i političke partije.\nNegacija antifašizma General Jugoslovenske narodne armije, nosilac Partizanske\nspomenice i narodni heroj, Jovo Kapičić, koji je, kao zamjenik ministra unutrašnjih\nposlova Jugoslavije Aleksandra Rankovića, uhapšenog Dražu Mihailovića predao Krcunu\nPeneziću, šefu srpske UDB-e, aktueliziranje priče o mjestu Mihailovićevog pogubljenja\nsmatra političkom manipulacijom.\n"Stvarni cilj ujdurme nije pronalaženje groba nekadašnjeg saradnika okupatora, nego\npokušaj da se ponište tekovine Narodnooslobodilačkog rata i da se kvislinškom\nčetničkom pokretu obezbijedi drugačije mjesto u istoriji", kaže za Dane general Kapičić.\n"Draža Mihailović nije bio nikakva nacionalna veličina, nego mali obavještajni oficir koji\nje, u namjeri da stvori etnički čistu veliku Srbiju, računao na pomoć Nijemaca i Hitlera.\nNikada mi neće biti jasno zašto su Srbi, uprkos ogromnim žrtvama koje su pretrpjeli\ntokom Drugog svjetskog rata, jedini narod na kugli zemaljskoj koji hoće da poništi svoj\nMeđutim, bivši član studentske organizacije Otpor, danas državni sekretar u Ministarstvu\npravde, Slobodan Homen, ne misli tako. Napominjući da je njegov djed, advokat\nSlobodan Subotić, bio dio tima odbrane Draže Mihailovića, Homen tvrdi da cilj\nnovoformirane Komisije nije da se bavi političkom ili ideološkom pozadinom u\nčetverogodišnjem ratnom vihoru, već da slučaj istraži do kraja.\n"Trebalo bi jednom za sva vremena otkriti tu strogo čuvanu tajnu i konačno staviti tačku\nna priču o sudbini Draže Mihailovića. I ne samo njega, već i svih ostalih koji su nevini\nstradali u prvim posleratnim danima", poručuje državni sekretar Ministarstva pravde\nRevolucionarna pravda "Tačka na ovaj slučaj je davno stavljena" - smatra general Jovo\nKapičić. "Da nije, Draža Mihailović, koji je četiri godine služio okupatoru, pojavio bi se\nu Beogradu 15. maja 1945. na velikoj antifašističkoj paradi." Ocjenu da je Mihailović\n"nevino stradao", Kapičić smatra skandaloznom. "Zahvaljujući hrabroj oslobodilačkoj\nborbi od 1941. do 1945., Jugoslavija i Tito su obezbijedili sebi mjesto u svjetskom\nantifašističkom Panteonu, u kojem su bili ugledni, poštovani i uvažavani. To je bio opšti\nsud. Umjesto tog suda, ovi nesrećni jugoslovenski narodi, u naletu nacionalističkog ludila\ni želje da ponište sve ono čime bi se svaki civilizovani narod dičio, izabrali su da o\nnjihovoj hrabrosti i junaštvu danas sudi Haški tribunal! E, svaka im čast!"\nDa li se iza priče o "konačnom stavljanju tačke" na jedan istorijski događaj i pronalaženja\ngroba "prvog gerilca Evrope", kako ga nazivaju današnji sljedbenici, zaista krije namjera\nda se rehabilitiraju četnički pokret i Draža Mihailović?\nPokušavajući da odgovori na to pitanje, istoričarka Dubravka Stojanović kaže da je,\nuprkos mogućim manipulacijama, obezbjeđenje prava na grob svakom čovjeku, bez\nizuzetka, ono što razlikuje civilizirana društva od onih koja to nisu. Gostujući u emisiji\nPoligraf na TVB92, Stojanovićeva je objasnila da "svaka revolucionarna vlast, u strahu\nda se od njega ne napravi neka vrsta svetilišta, insistira da se nikada ne sazna mesto gde\nje stradao pobeđeni neprijatelj" i dodala da ne vjeruje da će se, uprkos veoma "politički\nupotrebljivoj priči", do istine o mjestu gdje je strijeljan Draža doći tako lako.\nU međuvremenu, u beogradskom Okružnom sudu je prošle nedjelje održano prvo ročište\npovodom zahtjeva Vojislava Mihailovića za rehabilitaciju njegovog djeda, Draže\nMihailovića, tokom kojeg je privatnom tužiocu predata disketa s više od šest hiljada\ndokumenata sa spornog suđenja iz juna i jula 1946. godine. Unuk i bivši gradonačelnik\nBeograda, Vojislav Mihailović, istovremeno je dao saglasnost da se njegovom zahtjevu\nza rehabilitacijom djeda pridruže članovi Udruženja Jugoslovenske vojske u otadžbini,\nUdruženje žrtava komunističkog režima, Srpska liberalna stranka, a učešće na suđenju su\nnajavili predstavnici SUBNOR-a.\nPolitika kao sudbina "Nikome u Francuskoj ili Norveškoj, kao što je to ovde, nažalost,\nslučaj, ne pada na pamet da rehabilituje 'višijevce' ili Quislinga", kazao je u intervjuu za\nDane istoričar i šef Katedre za istoriju Jugoslavije Filozofskog fakulteta u Beogradu,\nĐorđe Stanković. Profesor smatra da se problem rehabilitacija u Srbiji, kako u društvu\ntako i u nauci, tijesno prepliće sa stavovima i utjecajem predstavnika, tzv., revizionističke\nistoriografske škole koja, umjesto kritičkoj istorijskoj nauci, podliježe politici današnjeg\nvladajućeg establišmenta. "Politika je ta koja određuje način na koji se govori o Milanu\nNediću, Draži Mihailoviću, partizanima, Drugom svetskom ratu... U divljoj balkanskoj\ntranziciji, naša, tzv., konzervativna građanska opcija traži nekakvo nacionalno pomirenje.\nU tom smislu, ovde su zvanično izjednačeni partizani i četnici, što je, s istorijskog i\nnaučnog stanovišta - neprihvatljivo."\nBilo kako bilo, istražujući duže od mjesec dana gdje je strijeljan Dragoljub Draža\nMihailović i objavljujući kao udarne vijesti rezultate svoje "istrage", beogradski mediji\nistovremeno podsjećaju da od završetka Drugog svjetskog rata država nije preduzimala\nnikakve radnje kako bi utvrdila istorijske činjenice kojima će se od ponedjeljka, na opću\nradost, baviti novoformirana Državna komisija. Oni, međutim, i dalje ne odgovaraju na\npitanje zašto je, nakon šezdeset tri godine "počivalište" Draže Mihailovića postalo tema\nMože, ali ispada da Srbija trenutno nema većeg problema!\n16.10.2010., 20:18 #158\ncekam da moderatori reaguju\nti u medjuvremenu mozes da postavljas i izvore tih propagandnih splacina...\n16.10.2010., 20:29 #159\ninteresantno da moderatori uvek reaguju na tvoje trazenje, specijalno u situacijama, kada nemas sta da kazes......\n16.10.2010., 20:31 #160\nRehabilitacija nije istorijsko pitanje, niti je uopšte činjeničko pitanje.\nSve relevantne činjenice su dobro poznate. Štaviše, bile su poznate još 1943.\nJoš aprila 1943. vlada Turske uložila je demarš kod izbegličke vlade Jugoslavije povodom četničkih organizovanih pokolja nad Muslimanima.\nJoš 28. III 1943. je predsednik vlade Čerčil u oštrom tonu upozorio da je ustanovljeno da se Mihailovićeve snage organizovano i sistematski bore zajedno sa fašistima protiv antifašističkih snaga, te da se vara ako misli da će Velika Britanija to tolerisati.\nZnači, još s proleća 1943. bila je u svetu poznata činjenica da snage Draže Mihailovića vrše masovne zločine nad civilima, i da se bore rame uz rame sa fašistima.\nIako za sve ovo postoji pravo obilje dokaza u velikom broju slučajeva, iako nije otkrivena ni jedna činjenica koja bi ovo osporila, krajem osamdesetih srpsku javnost zapljusnuo je talas revizionizma. Ovo je dobilo razmere prave medijske kampanje.\nI nije bilo slučajno. Cilj je bio da se u narodu razvije nesigurnost u pogledu sopstvenog položaja, nepoverenje u državu i međunacionalne odnose koji su do tada vladali, i da se uspostavi bolesno stanje svesti koje karakteriše paranoja i verovanje u famoznu ANTISPSKU ZAVERU. U tom kontekstu, Draža i četnici predstavljeni su kao ispravni nacionalni borci koji su bez svoje krivice žrtvovani od strane unutrašnjih i spoljašnjih činilaca, da bi se time naškodilo "srpskim nacionalnim interesima".\nNAŽALOST, OVAJ JE PODUHVAT USPEO – STVORENA JE ODGOVARAJUĆA KLIMA ZA FAŠISTIČKI GENOCIDNI RAT.\nNastavak je takođe opštepoznat. Kampanja je imala svoj vrhunac u brutalnom zločinačkom organizovanom fašistčkom etničkom čišćenju opština Bijeljina, Zvornik, Bratunac, Vlasenica, Foča, Čajniče, Rudo, Gacko, Prijedor, Sanski Most, Ključ, okolina Sarajeva, Modriča, Derventa, Brčko, Jajce, Trebinje... I na kraju Srebrenica. Stotine hiljada proteranih, desetine hiljada pobijenih, milion izbeglica.\nSva "novooslobođena" mesta "ukrašena" su spomenicima i ulicama đenerala Draže i njegovih vojvoda.\nAli zašto danas, dve hiljade devete? Zar nismo konačno digli ruke od fašističkih projekata etnički čistih zemalja, pogroma i ratova?\nDemoni prošlosti - demoni koji su izazvali užase devedesetih - današnji trenutak doživljavaju kao pravo vreme da se stare "nacionalne vrednosti" - one iste koje je uzgajao "Srpski kulturni klub" Slobodana Jovanovića, one iste iz kojih je proistekao ravnogorski pokret, one koje su uništile Jugoslaviju, one koje su blagoslovile krvari nož u zločinačkim rukama devedesetih - konačno legalizuju kodifikuju i institucionalizuju.\n1. Uspostavljena je baza u javnom mnjenju - generacije od sedamdesete naovamo, koje su uspešno sačuvane od uticaja bilo kakve istorijske istine, plus stari revanšisti i miloševićevci, dodatno raspaljeni "vekovnom nepravdom nad srpskim narodom".\nKoje je Mihailovićeva sudbina samo deo.\n2. Uspostavljena je institucionalno legalistička baza, nakaradnim zakonima o izjednačavanju četnika i partizana (septembra 2004) i zakona o rehabilitaciji (aprila 2006). Oni biranim licemernim izrazima otvaraju put da jedan notorni fašista i masovni ratni zločinac bude, bez rasprave o njegovom liku i delu, kodifikovan i legalizovan kao nacionalni uzor i velikan.\n3. Izbegnuta je opasnost diskontinuiteta. U najdelikatnijem momentu, 5. oktobra 2000, kad je najuren Milošević, postojala je opasnost da s njim bude uzdrman i vladajući nacionalizam. da bi to sprečili, opozicionari su Miloševića tretirali kao diktatora i "komunistu", a ne kao pokrovitelja fašizma i nacionalistu, kako su ga videli svi ostali. Na taj način je odeljen "Milošević" od "nacionalizma", i nacionalizmu je omogućen opstanak i procvat i u post-miloševićevskoj eri.\nUostalom, ni jedan od petooktobaraca nikad se nije usprotivio genocidu i etničkim čišćenjima. Štaviše, mnogi od njih su učestvovali, bilo u aktivnom potpaljivanju rata, bilo u podržavanju prekodrinskih fašista kad je Milošević vršio pritisak na njih.\nDakle, srpska elita - samozvani intelektualci i korumpirani političari - imaju osećaj da je konačno došao trenutak da ozakone srpski nacionalni projekat, sa svim pratećim užasima i zločinima.\nRehabilitacija đenerala Draže, srpskog čiče, predstavlja ključni, centralni i neodvojivi stub te legalizacije.\nVreme je da krvavu kamu koja je usmrtila desetine i desetine hiljada civila, hiljade i hiljade dece, uz zvuke himne i uz najsvetija državna i nacionalna obeležja, svečano predamo u ruke naše dece.\nKao našu i njihovu najsvetliju tradiciju.\nTo što će ta rehabilitacija predstavljati uvredu za žrtve, preživele, rodbinu, za sve kojima je na srcu ravnopravnost, tolerancija, zajedništvo, prijateljstvo - za nas milione - utoliko gore po nas.\nOVO JE TRENUTAK KAD JE U NAJVIŠI ODGOVORNIM KRUGOVIMA SRBIJE - VLADE, SUDSTVA, TUŽILAŠTVA, PARLAMENTA, KONAČNO SAZRELA REŠENOST DA NAM SE SVIMA BEZOBZIRNO PLJUNE U LICE.\nI da se iskaže bezobzirni prezir prema gomilama mrtvih u masovnim grobnicama iz četrdesetih, i prema još živim ranama iz devedesetih.\nZločinačku neodgovornost prema sopstvenoj deći kaja se tako uvlače u ovu jezivu priču, da i ne pominjem...\n16.10.2010., 20:32 #161\nnaravno da ce reagovati...malom crvenom ustasi treba stati na put, da ne spominjem spamovanje teme iz ciste nemoci\nnastavi da demonstriras frustriranost...\n16.10.2010., 20:53 #162\nfrustiranost sa cime? da ti trebas moderatora da te vadi?\ni cemu to beskonacno vredjanje "crveni ustasa" ?\nPredsednik (nastavlja pretres): Optuženi Mihailoviću, je li vam poznato da su vaši komandanti u Srbiji, Crnoj Gori, Bosni, Hercegovini, Lici, Dalmaciji i San-džaku izvršili čitav niz zlocina?\nOptuženi: Ono što sam ja znao mogao sam doznati o radu Pavla Đurišića. Za ostale zločine ja nisam znao. Sve sam doznao, kažem, iz njegovih izveštaja.\nPredsednik: Je li to sve što ste znali?\nOptuženi: Ja mislim, da. Iz optužnice znam sve.\nPredsednik: Je li vam poznato da su komandanti četničkih jedinica vršili pokolje, pljačke, paljevine, ubijanje nevinog civilnog stanovništva?\nOptuženi: Iz optužnice vidim, ali ja bih prvo izjavio sledeće: da nikada otkako sam vojnik pa sve do kraja ovoga rata, nikad nisam dozvolio da se ubije neprijateljski vojnik ili borac koji je pao u naše ruke, a još manje ranjenik ili civilno stanovništvo. Ja i Dragiša Vasić zgranjavali smo se nad izveštajima Pavla Đurišića kada je pošao po jednom zadatku, a vršio je nešto što zbilja ide u zločin. U tome često učestvuje i sam narod, tako da svi ti masovni zločini koji su izvršeni nisu samo proizvod vojničkih jedinica, nego i čitavih narodnih masa, koje su bile izazvane ustaškim pokoljima izvršenim ranije. Ja ću da kažem nekoliko slučajeva pre nego što počnem ...\nPredsednik: Ja sam vas pitao da li vam je poznato da su komananti četničkih jedinica sa svojim jedinicama vršile pokolje, pljačku?\n423Optuženi: Tek iz optužnice. Verovatno da sam mogao i ranije doznavati, ali u mnogo slučajeva nisam verovao. U mnoge izveštaje svojih komandanata nisam verovao.\nPredsednik: Dobro, je li vam poznato da su vaše jedinice i komandanti četničkih jedinica u saradnji sa okupatorom vršili ubijanje civilnog stanovništva, paljevinu i pljačku?\nOptuženi: Samo mi je poznato o radu Pavla Đurišića kada je pošao za Drinu i na desnu obalu Lima. I to tek docnije, kada je podneo izveštaj o onome što je uradio.\nPredseđnik: Dobro, šta su vam to trojke?\nOptuženi: Ja nisam dovoljno upoznat sa materijalom koji sam imao o trojkama koje su bile stvorene. Uglavnom one trebalo je da očiste, naročito po varošima, one koji su nam, naročito iz redova kvislinških, smetali. Te trojke su izvršile u mnogo slučajeva veoma dobro svoje zadatke, kao što je ubistvo Masalovića, ubistvo Ceke Đorđevića, ubistvo vojvode od Rtnja, ubistvo popa Bulića u Čačku.\nPredsednik: Jesu li te trojke nazivane crne trojke?\nOptuženi: Ja ne znam. Ja mislim da ne.\nPredsednik: A je li vam poznato da su u narodu poznate kao crne trojke?\nOptuženi: Ja nisam imao podataka o takvom radu. Mogle su se nazvati, ali ja ne vidim to.\nPredsednik: Interesuje me zbog toga, jer odakle bi došao taj naziv 'cme trojke' ako bi one vršile razračunavanje samo sa izdajnicima, kako vi rekoste? Praktično:\nJesu li cme trojke vršile ubistva pripadnika narodnooslobodilačkog pokreta i sim-patizera narodnooslobodilačkog pokreta?\nPredsednik: A jesu li ipak vršile?\nOptuženi: Ja ne znam. Po mom naredenju nikada, ali da U su vršile, ja ne ziiam.\nPredsednik: A ko je bio šef crnih trojki u Jugoslaviji?\nOptuženi: Ja sam u 1942. godini, težeći da zaplašim one koji su po varošima radili protiv nas iz redova nedićevaca, ljotićevaca, Pećančevih, izmislio to slovo 'Z', tako kao jedno malerozno slovo koje bi moglo da se različito tumači. Zaplašiti to je moje mišljenje bilo. 1 stvamo, uspeli smo da u mnogo slučajeva zaplašimo.\nPredsednik: Ali ja sam vas pitao ko je bio šef crnih trojki u Jugoslaviji?\nOptuženi:' Preko Radio-Londona ja sam želeo da se stvori jedna misteriozna ličnost, koja će tako da bude nezavisna ma od koga, a šef crnih trojki nije ni postojao. Ali za Radio-London mi smo javljali da bi na taj način propagandom preko Radio-Londona zastrašivali one koji rade u kvislinškim redovima i isto tako da bi oni čak i bili ubijeni.\nPredsednik: Dobro, pa ipak nam odgovorite na pitanje: Ko je bio šef crnih trojki u Jugoslaviji?\nOptuženi: Nije bio niko, ja sam redigovao te izveštaje preko Radio-Londona.\nPredsednik: Vi ste redigovali, a jeste li izdavali naređenja za stavljanje pod slovo 'Z'?\nOptuženi: Naređenja za stavljanje pod slovo 'Z' išlo je samo preko Radio-Londona, a na osnovu podataka koje su starešine sa terena dostavljale o pojedinim ličnostima iz kvislinških redova koje su zaslužile da se tako s njima postupi.\nPredsednik: Kako u čitavoj stvari izgleda vaša uloga? Jeste li vi taj koji stivlja pod slovo 'Z'?\nOptuSeni: Ja sam dostavljao Radio-Londonu da se taj i taj stavi pod slovo 'Z'.\nPredsednlk: Jeste li vi svaki predlog vaših komandanata o stavljanju pod slovo 'Z' bez ikakve rezerve usvajali?\nOptuženi: Sasvim, ukoliko je objasnio. A u pogledu kvislinga nisam imao šta da mislim.\nPredsednik: A otkuda ste znali uvek da je u pitanju kvisling?\nOptuženi: Ja sam verovao podacima.\nPređsednik: Malopre ste kazali da su izveštaji komandanata bili lažni, a sada kažete da ste verovali tim izveštajima.\nOptuženi: Bilo je mnogo lažnih.\nPredsednik: Znači li to da ste vi svaki predlog vaših komandanata o stavljanju pod slovo 'Z' bez ikakve rezerve usvajali i prenosili emigrantskoj vladi da odmah objavi preko Radio-Londona?\nOptuženi: Na to se slovo 'Z' najviše žalio Nedić, čak i preko radija.\n424Predsednik: Ja sam vas drugo pitao. Za Nedića ne biste ni pogrešili da ste ga stavili, a niste ga stavili.\nOptuženi: Nisam razumeo pitanje.\nPredsednik: Prosto-naprosto, ko je bio stvarni šef crnih trojki u Jugoslaviji?\nOptuženi: Ne postoji. Izmišljena, misteriozna ličnost.\nPredsednik: A tako! Čija je ovo depeša koja je zavedena kod emigrantske vlade pod DVK br. 116, a primljena iz vrhovnog štaba takozvane jugoslovenske vojske u otadžbini od 27. jula 1942. godine. Ona glasi: 'Pretsedniku jugoslovenske vlade. Veza vaša 158. Broj naše depeše 2726. Na imenovana lica primenite slovo 'Z'. Šef trojki u Jugoslaviji poručuje trojkama da suviše kuražno prilaze spreda, a obratno, treba da prilaze s leđa. Slovo 'Z' je znak za izdajnike čiji rad i kretanje treba da prate trojke, i da im strahom onemoguće izdajnički rad, pri čemu da se ne izlažu opasnosti idući spreda, nego da prate njihov rad s leđa, što je razumljivo za naše ljude. General Mihailović.' Je li to vaša depeša?\nPredsednik: Vi kažete: 'Šef trojki u Jugoslaviji poručuje trojkama.' Ko je, dakle, šef trojki?\nOptuSeni: Misteriozna, izmišljena ličnost, a ja sastavljam te depeše radi zastrašivanja preko Radio-Londona.\nPredsednik: Poklapa li se ta misteriozna, Izmišljena ličnost sa stvarnom ličnošću Mihailovića?\nOptuženi: Poklapa se!\nPredsednik: Prema tome, ko je bio šef crnih trojki?\nOptuženi: Ja sam bio, ali nikakva naređenja nisam davao sem onih koja sam davao Radio-Londonu, a kojima je trebalo da se zaplaši onaj kvislinški elemenat.\nPredsednik; Ja sam vas pitao ko je bio šef crnih trojki i vi niste odmah na to odgovorili. U istrazi ste kazali da ste bili vi, a kad vas pitam ovde o tome, vi tek posle dužeg razgovora kažete da ste bili vi. Pred sudom treba biti iskren.\nOptuženi: Ja sam smatrao da treba objasniti, a ne samo rećl 'da' ili 'ne'.\nPredsednik: Vi možete da se branite kako hoćete. Možete da budete iskreni ili neiskreni, ali iskrenost se uvek uzima kao olakšica i kao dobra strana. Šta znači siovo "Z"!\nOptuženi: Jedno malerozno slovo.\nPredsednik: Šta znači?\nPredsednik: A ne zaklati?\nOptuženi: Ne mora. Nijedan od kvislinga koji je ubijen nije bio zaklan, već su svi bili ubijeni puškom, a samo je kapetan Terzić zaklan nožem.\nPredsednik: Slovo 'Z' znači, dakle, zaplašiti?\nOptuženi: Zaplašiti. Neka tumači kako ko hoće.\nPredsednik; Nije li možda sva teškoća bila u tome što je slovo 'Z' moglo značiti i zaplašiti i zaklati?\nOptuženi: I inače je to misteriozno slovo. Ima to u kodeksima.\nPredsednik: Na koji način su bile organizovane crne trojke?\nOptuženi: Ja znam za crne trojke koje su obrazovane. Znam da je bilo u Beogradu nekoliko koje su radile. Bilo je i u Kragujevcu.\nPredsednik: U Kragujevcu crne trojke? Zašto?\nOptuženi: Jeste. Jedan, ne znam mu ime, koji je radio sa Nemcima ubijen je usred Kragujevca.\nPredsednik: Je li ubijen Marisav Petrović?\nOptuženi: Ne Marisav Petrović, ali drugi jedan, čijeg se imena ne stećam, ubijen je i bio je vrlo važan.\nPredsednik: Kako su bile organizovane crne trojke?\nOptuženi: Ja se ne sećam detalja, niti sam o tome naročito razmišljao. One nisu smele da budu poznate.\nPredsednik: Je li postoji kakav vaš raspis ili naređenje gde kažete jedinicama: treba organizovati crne trojke.\nOptuženi: Verovatno, ali sadržaja tih naređenja ja se ne sećam.\nPredsednik: Kakav je odnos unutar crnih trojki i koji su ljudi odabirani za crne trojke?\nOptuženi: Svakako odvažni ljudi, hrabri ljudi.\nPredsednik: Jesu li se znali članovi crnih trojki između sebe?\nOptuženi: U našem narodu ne može se ništa sakriti. Za Mila Marinca, koji je izvršio nekoliko zadataka, znao je ceo kraj.\nPredsednik: Je li se možda on hvalio time?\nOptuženi: To je sigurno.\n16.10.2010., 20:58 #163\nfrustriranost, kao i kompleksi kod tebe su vise nego ocigledni....\nnije nikakva uvrede vec realnost...reci su precizno birane i apsolutno te opisuju...ne razumem cak ni zasto ti smeta...\niz cega da me vade?\nhehehe...citiraj dok mozes...montirani proces uskoro bice tamo gde mu je mesto, na smetlistu ....dakle, presuda sramnog suda bice ukinuta...zato se ovako koprcas...poslednji trzaji...\nSvetska javnost o njemu je dala svoj sud...cela knjiga ovde:\nShameful Betrayal of General Draza Mihailovich\ndokaz kolika je velicina Draza bio\nPoslednji put ažurirao/la Koča : 17.10.2010. u 15:34\n16.10.2010., 21:30 #164\nСрбија као Холивуд\nШта је значило бити Србин у Другом светском рату? Јасеновац, Крагујевац, или спасавање америчких пилота?\nХоће ли Влада Србије подржати идеју министра одбране Драгана Шутановца да Србија финансира снимање филма о спасавању америчких ваздухопловаца током Другог светског рата? Хоћемо ли добити српску верзију „Спасавања редова Рајана”?Обилазећи недавно село Прањани, одакле је са импровизованог аеродрома 1944. године авионима Ц-47 евакуисано више од 500 америчких пилота и навигатора, министар одбране се заложио за снимање филма о том догађају рекавши да је уверен да ће влада дати средства за тај филм. Из владе, за сада, ни речи о томе. Вероватно влада има пречег посла у смиривању штрајкова, или неки у влади можда мисле да Пентагон треба да одвоји паре за тај пројекат. А ови у Пентагону ћуте, изгледа да им не пада на памет да то финансирају. Нешто нисам приметио ни да је америчка амбасадорка госпођа Мери Ворлик, обилазећи село Прањани, обећала паре за тај филм. Одмах да се разумемо, ја подржавам идеју министра одбране Драгана Шутановца, али ме муче неке дилеме. Главна је, шта желимо да докажемо тим филмом.\nНије спорно да су амерички ваздухопловци спасени у Србији и да је то била једна од највећих таквих операција у Другом светском рату. Истина, око 200 америчких пилота спасено је скоро у истом временском периоду и у Словенији, спасили су их партизани и евакуисали са импровизованог аеродрома у Белој Крајини. Један авион Ц-47 и данас стоји тамо на ливади као споменик. У Љубљани се још нико није сетио да о томе сними филм. Можда зато што је то, ипак, у принципу, била једна логистичка операција. А логистичара баш и нема у филмовима о Другом светском рату. За Спилберга или Камеруна то и није нека посебно атрактивна филмска прича. Пилоти погођених авиона спустили се у земљу Србију, спасили их сељаци, вероватно није било љубавних заплета ни амерички гледано херојских тренутака. Можда би се филмски могла искористити секвенца када народ убрзано равна терен пољског аеродрома, а Немци као желе да заузму тај простор. Само, питање је колико би то било у дослуху са чињеницама.\nНо, хајде да снимимо тај филм. Како ћемо приказати четнике који су организовали евакуацију америчких пилота?Хоће ли на филму бити и генерал Дража Михаиловић?Јесу ли ти четници били Југословенска војска у отаџбини или само српски четници? Хајде да редефинишемо ко је у Другом светском рату победио на овим просторима. Шта значи бити победник? Да поделимо победу у том рату? Или, шта је значило бити Србин у Другом светском рату? Јасеновац, Крагујевац, или спасавање америчких пилота? Хоћемо ли тај филм снимати због интереса политичке елите Србије и наше љубави са Америком, или због вредности сећања? Коначно, на крају свих ратова победничке силе пишу историју и снимају филмове тако да то увек буде у интересу њихових елита. Тако је било и у Титовој Југославији, „Неретва”, „Сутјеска”. Наравно, при томе се мање ласкава сећања увек потискују. Опасно је дотеривати истину и историју да би је усагласили са идеолошким фантазмима. Може ли један филм негирати колаборацију? Или ће политика бити садржај историје? Која од сваког новог режима на овим просторима увек почиње изнова.\nХајде да снимимо тај филм о спасавању америчких пилота, али шта ћемо са југословенским краљем Петром Другим? Хоћемо ли жртвовати краља у име Драже? Као што је Милошевић жртвовао Тита у име себе. Хајде да величамо Краљевину Југославију на рачун бивше СФРЈ као неуспешног комунистичко-социјалистичког експеримента. Али зашто се онда нико није сетио да се сними филм о херојима са монитора „Драва”, који нису прихватили капитулацију и који су се борили против Вермахта у априлском рату 1941. Филм о хероју, поручнику бојног брода прве класе Александру Берићу који је поздрављајући југословенску заставу потонуо заједно са бродом. Или филм о херојима са разарача „Загреб”, поручницима бојног брода Сергеју Машери и Милану Спасићу, који су одбили да разарач предају Италијанима, дигли га у ваздух и потонули са бродом. Или, филм о пилотима Југословенског краљевског ваздухопловства који су херојски бранили Београд у априлу 1941. Ваљда тај филм смемо да снимимо, ако већ не можемо о пилотима који су бранили земљу 1999.\nЈе ли неко размишљао да сними филм о припадницима Црвене армије који су гинули ослобађајући Београд? Или сам ја наиван? Размишља ли неко у Србији да сними филм о Јасеновцу?\nНе смемо доћи у ситуацију да отвaрaмо врата за рехабилитацију разних колаборационистичких снага које су током Другог светског рата сарађивале са окупатором. Јесу партизани и четници у Србији законом изједначени, али било је апсурдно објашњење да су се и једни и други борили за Србију. Колико знам, званично, борили су се за Југославију.\nДакле, да снимимо тај филм и запевамо песму: „Два светска рата и једно спасавање”.\n16.10.2010., 21:42 #165\nPitao bih poznavaoce lika i djela tog covjeka.\nZbog cega taj covjek, Draza, zasluzuje ista danas? Jel ga vi slavite zato sto je spasio 500 pilota?\nMislim ne slavite ga valjda kao komandanta i vodju, covjeka koji priznaje da se nije pitao sa svojim jedinicama kolko pjan s gacama covjek "cije" su jedinice razulareno cinjeli svasta poklali tolko mudzoskih zena djece i staraca...... cinjeli zlocine, prijeki sudovi, strijeljanja, svao crnogorsko selo je imalo svoj zatvor za vrijeme cetnika....\ncovjek bez imalo harize, autoriteta..... kazete nije znao za pokolje nad nejaci, pa sta je znao?\nkakav je to neobavjesteni komandant? Jeli on ista znao?\nAjde molim vas recite mi jeli icim nako tih 500 pilota zasluzio da mu se oaje ikakva pocast, danas , 60 godina kasnije.\n17.10.2010., 00:12 #166\njos malo odgovora na lazi sabljara i uopste komunsiticke propagande u vezi odnosa cetnika prema saveznickim avijaticarima\namericki avijaticar Ricard L. Felman, koga su spasili cetnici, posto je polozio zakletvu svedocio je:\n...Posto su Nemci otisli, cetnici su uzeli telo, pozvali jednog visokog svestenika iz Beograda, zaboravio sam mu ime, da ga opoji. Pogrebu je prisustvovalo oko osam stotina osoba. Snimili su pratnju kako bi sliku mogli poslati njegovim roditeljima jer su smatrali da to sto je tako pristojno sahranjen moze biti neka vrsta utehe; obelezili su mu grob, stavili njegovo ime, cin, broj i kucnu adresu...\nRec je o mitraljescu Ricard Felmana koji nije preziveo pad aviona, a do njega su prvi stigli Nemci, opljackali ga i bacili u jamu...\nNe samo da su cetnici spasavali pilote, sto danas predstavlja najvecu akciju spasavanja iza neprijateljskih linija u II sv.ratu, nego su one koji ne bi preziveli dostojno sahranjivali, poput pravih, cestitih vojnika i Srba.\nn.d. str 353\nEvo i jedne slike sa pogreba jednog pilota koga su Nemci srusili 44. u okolini Cacka\navijaticar Viliam Lejn Rodzers svedoci o svom slucaju:\n...Da, moj se avion srucio u plamenu, medjutim cetnicima je toliko bilo potrebno oruzje i municija da su poleteli avionu i uspeli da izvuku iz njega jedan od mitraljeza od 50 kalibra; ali su Nemci takodje bili u potrazi za nama; U okrsaju koji je tada nastao, poginula su 3 Nemca a cetnici su izgubili 4 coveka, a bilo je i ranjenih....\nn.d. str 381\nPoslednji put ažurirao/la Koča : 17.10.2010. u 00:32\n17.10.2010., 02:13 #167\nPukovnik Albert Sajc o borbama sa cetnicima protiv Nemaca i ustasa (neprocenjivo, iz prve ruke...i krajnje iskreno)\nRec je o izvestaju za Ministarstvo rata i O Es Es\nDrugog oktobra 1943, predstavnici misije, brigadir Armstrong, Marko [potpukovnik Hadson], major Dzek i ja pridruzili smo se potpukovniku Ostojicu i njegovoj maloj ceti i posli u susret cetnickim snagama u cilju napada na tu varos [Visegrad]. Cilj nam je bio dvojak, prvo da unistimo nemacki i ustaski garnizon i dokopamo se njihove vojne opreme i drugo, da unistimo veliki gvozdeni most na sest milja jugozapadno od varosi, cime bismo presekli saobracaj na pruzi Sarajevo-Beograd, preko Kragujevca.\nNapad koji je pripremio i kojim je komandovao pukovnik Ostojic pruzio mi je izvrsno priliku da posmatram gerilsku taktiku cetnika, kao i obuku i borbeni duh oficira i vojnika.....\nNe treba zaboraviti da su cetnici raspolagali samo puskama, lakim mitraljezima i rucnim granatama, naredjenja su izdavana ljudskim glasom ili preko kurira ili raketi. Na tom brdovitom terenu izracunao sam da je kuriru trebalo pola sata da predje hiljadu metara. Uprkos svemu narocito tom sporom opstenju, juris na varos je uglavnom bio uspesan. Elektricna centrala je odmah na pocetku bila izbacena iz upotrebe.\nVideo sam cetnike, donekle zasticene puscanom vatrom svojih drugova, kako jurisaju na neprijateljske betonske bunkere, cupaju igle iz bombi, cekaju dve sekunde i bacaju ih kroz nisanski prorez bunkerskog zida. To nije bio posao za malodusne i mnogi su stradali. Dva vojnika pogodjena u trbuh povukla su se da zatraze pomoc. Nismo mogli nista za njih uciniti. Docnije sam ih video kako leze po trbuske, mrtvi, sa poluosmehom na licu blizu zestoko branjenog bunkera do koga su pod vatrom bili dopuzili da se bore.\nTo sto su mnoge ustase bile tu sa porodicama nije ni u najmanjoj meri ublazavalo zestinu borbe, zene su cesto ginule uz muzeve; a deca pokosena smrtnom, unakrsnom vatrom, lezala su nema, mrtva, sa uzasom u ocima.\nJedna topovska baterija verovatno klaibra 105 milimetara, postavljena na jedan breg preko reke, bas na ivici jednog kukuruznog polja zadavala nam je veliku glavobolju dok ih nije jedna cetnicka brigada sa te strane isterala na cistinu, ali sve po propisu raznevsi prvo topovske zatvarace dok su oni grabili uz planinu. Sutradan je major Dzek dovrsio tu bateriju , malo baruta u celjusti, malo pozadi i ode baterija. Staro gvozdje! Onda smo se povukli nazad, uz malu pomoc nase artiljerije, odnosno jednog jedinog bacaca od 46 milimetara bez nisana. Bacacem su upravljala dvojica koji su bili u bivsoj redovnoj vojsci i to sjajno, zasipajuci vatrom barake i stovarista preko reke.\nIduceg jutra, posto smo pobedonosno usli u varos, prokrstarili smo je da vidimo stanje. Konji su rzali nad jos tinjajucom [nedostaje rec]; mrtvi Nemci i ustase, sa gvozdenim slemovima i crnim cizmama, mnogi jos uvek opasani redenicima, zakrcavali su ulice.\nUbili smo oko 350 Nemaca i ustasa a od smrtne paljbe stradali su i mnogi civili. Oko 150 neprijateljskih vojnika bezalo je uz planine ali su ih cetnici goneci ih skoro sve pobili, opsednuti slikom milih i dragih koje su ti isti, skoro pred njihovim ocima, poklali. Milosti prema njima nije bilo. Turci su u trinaestom ili cetrnaestom veku naredili da se sagradi most preko duboke i brze reke Drine, masivan i lep. Preko toga mosta presli smo na drugu stranu gde je bio smesten nemacki garnizon. Stale su bile pune konja za zapregu i za jahanje, oko 65 grla prezivelih uprkos teskoj vatri. Nalazila se i jedna lepa bolnica, odlicno snabdevena, ducani i intendantsko stovariste.\nPre nego sto su se povukli, Nemci su zapalili zgrade ali su odvazni Srbi prodrli u njih i posrcuci pod teretom iznosili teske sanduke sa municijom i bacackim granatama. Zaplenili smo dva poljska topa, veliki broj automatskog oruzja, 500 pusaka, 2 vagona, 2 automobila, 4 motorna camca, 3 gumena camca, 7 velikih i 12 malih bacaca, 1 radio stanicu i ogromnu kolicinu municije. Na nesrecu, skoro sav bolnicki materijal bio je vatrom unisten. Posle smo u glavnom hotelu raskosno obedovali. Srbi su bili razdragani i ja sam im cestitao na vesto izvedenom poslu.\nIduceg popodneva krenuli smo stazom ka mostu istocno od Sarajeva. Prosli smo pored strugare i stovarista drvene gradje koji su dan pre toga bili zahvaceni vatrom. Po gomili osmudjenog, cadjavog, jos nedogorelog drveta kao i po ostecenim zgradama, bilo je jasno da opravke mostova i slobodnog prolaza tuda, nece biti u dogledno vreme. Natovarili smo bili na tovarnu stoku 650 funti plastika a sa nama su bili i dva jugoslovenska pionirska oficira za koje se ispostavilo da su pre rata bili rudari.\nZaustavili smo se u jednom seocetu visoko nad recnom klisurom sve do ponoci kad smo krenuli da sve pripremimo za napad u dva sata po ponoci. Visoko iznad mosta lezali smo potrbuske i cekali na signal za napad na zastitne buknere s obe strane reke. Nista se nije dogodilo te smo Marko i ja psovali prokletu maglu koja je pokrivala sve izuzev dve slabe svetlosti sa obe strane mosta. Kao da je providjenje poslalo bilo tu maglu da nas sakrije i dozvoli nam da se neopazeno privucemo sasvim blizu kada ce granate i paljba automatskog oruzja prolomiti noc i unistiti bunkere i garnizon. Najzad su odjeknuli plutoni isprekidane puscane paljbe ali je tek oko pola jedanaest izjutra ono sto je od neprijatelja ostalo zivo pocelo da se povlaci dalje recnom obalom, ostavljajuci bez odbrane nas cilj, most.\nTo je bio celicni most plemenitog oblika ciji se luk izdizao nekoliko stotina stopa iznad bujne, penusave vode reke Lima. Major Dzek je trljao ruke u veselom iscekivanju.\nPosto smo premerili most, zakljucili smo da ce 450 funti plastika biti sasvim dovoljno za nas posao i u jednom od dva tunela sa nase strane otvorili smo radionicu odvlaceci mrtve Nemce s puta da nam ne smetaju. Posto sam jedno vreme posmatrao kako pionirci seprtljaju oko upaljaca umesao sam se ja; za to vreme Marko i Dzek posto su se jedno vreme raspravljali sa ona dva pionirska oficira, preduzeli su da sami postave eksploziv; kada su oni bili gotovi i moj je upaljac bio na mestu. Sproveli smo zicu koja je imala da potpali eksploziv u roku od dva minuta pa smo se pazljivo i brzo povukli koji u tunele a koji nizbrdo u strazaru. Sve se rasprstalo i jedno ogromno parce gvozdja samo sto nije ubilo jednog cetnika koji je stajao na otvoru tunela u kome sam ja bio. Kad smo pogledali most je bio prelomljen a delovi su lezali u recnom koritu.\nNedelju dana potom culi smo preko Bi Bi Sia kako su partizani podigli taj most u vazduh a naivni svet je to verovao.\nPoslednji put ažurirao/la Koča : 17.10.2010. u 02:28\n17.10.2010., 07:51 #168\nSajc je izjuren sa akademije West Point, i radio je u kanadskoj gorskoj policiji, i sa te pozicije i dobivenim cinom , samo za tu misiju je otisao kod mihailovica. Nije merodavan da govori o bilo kakvoj taktici, ili da daje ocene.najbolje sto pozna je prenos kanadskog viskija iz kanade u ameriku, za vreme prohibicije\nFreeman je napisao svoju knjigu , pre par godina. Cekao covek tolike godine, pa eto da malo ispravi srbijanski imidz posle srbijanskog debakla po hrvatskoj i bosni , da napise ( placeno od srbobrana iz cikaga..), ovu proznu zvaku, zvanu zaboravljenih 500\ninace covek pise , ima i websajt\nvoli da pise herojske price...\n28 augusta 1944 godine, ukinuta je "vrhovna komanda" i funkcija nacelnika staba vrhovne komande,kraljevskim dekretom, pa draza mihailovic postaje privatno lice ( na listi nezaposlenih, no posto je armijski djeneral, onda je na raspolozenju i prima platu /penziju)\namerikanci su uspostavili konatakt sa njim, 20 jula 1944 godine, i 2 augusta musulin spusten padobranom, a 9 augusta lalich. 9 i 10 augusta, 1944, 16 transportera evakuiraju vazduhoplovce i evakuacija se nastavlja sledeca 3 meseca (tako da je to veliko pojedinacno evakuisanje). zadnji let je bio 27 decembra sa aerodroma boljenicic pokraj doboja.\nznaci u razmaku od 9 augusta 1944 do 27 decembra 1944, evakuisano je sa cetnicke teritorije 343 ljudi, (Headquarters MAAF, the history of MAAF,1st september 1944-9th may 1945chapter XV, air crew recovery,p.319),sto za 4 meseca nije neki impresivni broj. u isto vreme sa partizanske strane je evakuisano skoro 2000 ljudi. lalich je podneo izvestaj o misiji halyard 10 januara 1945 godine, koji se nalazi ovde; RG 226 , OSS file No XL5727. jos o tome ima u "vuckovic, the rescue of american fliers" i u dva vojna izvestaja.\nza ucesce , koje je bilo minimalno, dobio je snabdevanje, i bilo mu je placeno u zlatu. amerikanci nisu imali samostalne obavestajne podatke o balkanu, nego su zavisili od britanskih podataka na terenu. istovremeno kada su poslali misiju "halyard" kod cetnika, poslali su drugu misiju kod tita i partizana\nnapuhavanje tog minornog dogadjaja, je cista politicka propaganda, koja koristi cetnickoj struju u politici srbije, i amerikancima, koji nakon bombardovanja srbije, objasnjavaju da oni vole srbe, da su srbi heroji, najbolji prijatelji...itd. u medjuvremenu, dali su kosmet albancima, pokupili vojne baze u srbiji na 99 godina, i zabranili srbiji da ih ikada tuzi bilo kojem sudu za gadjanje civilnih ciljeva u srbiji. ali vazno je da su cetnici zadovoljni. izmedju interesa srbije i cetnika, zna se, cetnici imaju primat\nPoslednji put ažurirao/la sabljar : 17.10.2010. u 08:23\n17.10.2010., 14:59 #169\ncemu ponavljanje splacina na koje je vec odgovoreno...tema je tu, nigde nece pobeci....\nnadam se da si bar popio kafu pre jutarnjeg baljezganja...ili izgleda nisi\nuozbiljimo se i drzimo istorijskih cinjenica...manimo se gluposti i izmisljanja...\nDakle, Albert Sajc je americki pukovnik, nadlezan za Americku misiju...svakom ko procita postavljeno jasno je da se ne radi ni o kakvoj oceni i taktici, vec imamo izvestaj, pricu iz prve ruke o borbama protiv Nemaca i ustasa, oslobadjanju i sabotazama u kojima je licno ucestvovao...jadni pokusaji manipulacije kiselog su vec svima poznata stvar, dalja lupetaranja u vezi Sajca (viski, itd.) vec nisu vredni bilo kakvog ozbiljnog komentara...\nJasno da je Albert Sajc trn u oku komunista kao svedok desavanja u II sv.ratu na ovim prostorima (bio prvo kod Tita pa kod Draze), koji nije cutao pred izdajnickom politikom saveznika, i koji je godinama nakon rata napisao knjigu Obmana ili Junak u kojoj iznosi istinu o hrabrosti i casnosti Draze Mihailovica i njegovih cetnika u borbi protiv okupatora.\nNa neznanom grobu generala Mihailovica, koji je zauvek u srcima onih koji su ga voleli i postovali mogao bi se staviti epitaf njegove vecne uspomene koji bi bio sinteza njegovog zrtvovanja - Sloboda ili smrt. Ti, citaoce, sam presudi!\nNa ovoj temi imamo nebrojeno slika saveznickih avijaticara i uopste pripadnika saveznickih misija sa Drazom i cetnicima....\nOperacija Halijard iz pera Dejvid Martina - Mreza dezinformacija\nSto se tice knjige Gregori Frimana (a ona nije jedina o najvecoj akciji spasavanja iza neprijateljskih linija u II sv.ratu) ona je pisana na osnovu svedocenja spasenih avijaticara i bila je najprodavanija knjiga u SAD (cisto kao osvrt na baljezganja kiselog)\nPoslednji put ažurirao/la Koča : 17.10.2010. u 17:07\n17.10.2010., 18:17 #170\nДа, за Косметом треба да нариче Хрват, и то баш онај који се час представља као комуниста час усташа. Боље се питај ти прво ко је 1944. наводио авионе на српске градове и ко је забранио прогнаним Србима повратак на Космет 1946. А онда када нађеш одговор на то питање онда се запитај ко је срушио Југославију-мртав Дража или твоји земљаци и идеолошки истомишљеници који су од комуниста и Југослаовена показали своје право усташко лице(Туђман, Шекс, Ђодан, Кухарић и остали). А онда се запитај ко је проузроковао то бомбардовање-мртав Дража или комуниста Милошевић, исти онај који је са такође комунистом и црвеним усташом Туђманом кусао у Карађорђеву и продавао српске земље.\nНа крају, укидање Врховне команде је нелегално јер ју је прогласила влада једног човека коју су прогласили Енглези а не краљ.\n17.10.2010., 18:45 #171\nThe Australian Government has been following closely your recent\ntelegrams on the situation in Yugoslavia, Greece and Italy and\nmuch appreciates detailed advice of developments.\n2. In general we fear that unless great care is taken Allies may\nlay themselves open to the charge of endeavouring to return to the\npre war status quo in these countries and bolstering up old\nregimes to which the majority of the populations concerned are\nWe fully realise the desirability of preserving the State of\nYugoslavia as an independent entity although all the trends are in\nthe direction of a loose-knit confederation consisting of at least\nthree and possibly five or six units.\nAt the same time we are extremely doubtful whether continued\nBritish backing of the King of Yugoslavia  will help towards\nYugoslav unity. In this connection we note in particular the views\nexpressed by the Head of the British Military Mission to the\nPartisan Movement , and the British Ambassador to the Yugoslav\nGovernment  (D.O. tele gram 1182 of 27th December ) that\n'the dynasty would not be a unifying factor in Yugoslavia and its\nreturn would be bitterly opposed by the majority of the nation',\nthat 'the King has been personally discredited in the eyes of the\nPartisans', and that 'he is irreparably compromised with the\nPartisans and a sudden volte face on his part at this stage would\nnot affect their attitude'.\nWith regard to General Mihailovitch  we have noted particularly\nyour telegram (D.1062 of 6th December ) giving your analysis of\nhis position stating that he 'is not only of no military value to\nthe Allies but has also become a standing obstacle to any sort of\nYugoslav unity either now or in the near future'; and also Mr.\nChurchill's statement to the King of Yugoslavia on 10th December\nthat 'we had irrefutable evidence that General Mihailovitch was\ncollaborating with the enemy'.In the light of these views it seems to us that the time has come\nto withdraw support finally from Mihailovitch and to consider very\nserious ly whether it should not also be withdrawn from the King\nand Government, henceforward concentrating support on Tito  and\nhis National Committee and allowing the question regarding the\nmonarchy to stand over for decision by the Yugoslav people after\nthe war. in particular we feel that it would be ineffective and\nimprudent to send the King to Tito's headquarters.\n17.10.2010., 21:22 #172\nБоље се питај ти прво ко је 1944. наводио авионе на српске градове и ко је забранио прогнаним Србима повратак на Космет 1946\nako to ide Tita , nije navodio nikakve avione na srpske gradove. Ali tvoj jedini Mihailovic je 1942 godine trazio bombardovanje Beograda\niz Filozofski fakultet, Beograd\n\_"REVIZIONISTI\_" I SAVEZNIČKO BOMBARDOVANjE BEOGRADA 1944.\nda li sada imas sta da kazes\nPoslednji put ažurirao/la Rechke : 18.10.2010. u 02:20\n18.10.2010., 09:35 #173\nДража је тражио бомбардовање рудника у Трепчи и Бору и неких важних мостова, такође четници из западних крајева су прецизно наводили локације усташких упоришта.\nДај ми бар једну депешу која доказује да је Дража тражио бомбардовање БГ-а.\n18.10.2010., 13:49 #174\nSrbinu bronzana zvezda\nĐorđu Vujnoviću (95) dodeljen američki orden. Priznanje za spasavanje 512 savezničkih pilota iz Pranjana\nKapetan Đorđe Vujnović bio je komandant vojne operacije „Vazdušni most“, koja je ušla u američku istoriju kao jedna od najuspešnijih tajnih misija armije SAD. Čast mi je da ovu prestižnu medalju uručim kapetanu koji je sve nas Amerikance učinio ponosnim.\nUz ove reči, kongresmen Džozef Krovli je, pred nekoliko stotina zvanica u srpskoj crkvi Sveti Sava u Njujorku, uručio Đorđu Vujnoviću visoko američko priznanje. Vujnović, inače, živi u Americi.\nSvečanost u srpskom pravoslavnom hramu na Menhetnu bila je prilika da se američka javnost putem medija, koji su o ovom događaju izveštavali, podseti na značaj akcije u kojoj su četnici Draže Mihailovića 1944. godine i članovi američke tajne vojne misije spasli 512 američkih pilota u zoni Pranjana.\nKako je nedavno napisao „Njujork tajms“, bila je to najveća akcija spasavanja američkih vojnika iza neprijateljskih linija u Drugom svetskom ratu. Komandant te složene operacije bio je baš Đorđe Vujnović.\nSam Vujnović je insistirao da mu američki orden bude dodeljen u sali sabornog hrama Svetog Save u Njujorku, u kome je bio predsednik crkvenog upravnog odbora i za koji je izuzetno vezan.\n18.10.2010., 23:03 #175\nСабљар, да сам на твом месту покрио би се ушима, како већ кажу.\nPoslednja poruka: danas, 11:25


Decembar 27, 2020 Category: Vijesti\nU toku je zimska pauza u pogledu takmičarskih aktivnosti, ali je na stadionu u Omarskoj živo i u decembru. Trenutno se izvode obimni radovi na uređenju potkova na gornjem spratu službenih prostorija. Ove radove je neophodno uraditi, jer će najvjerovatnije našem klubu u najskorije vrijeme trebati i nove uređene prostorije.\nŠto se tiče radova na potkovu, moramo se zahvaliti prijateljima kluba: Stjepanović Dragoslavu, Miletić Dušku i Radivojac Miroslavu, vlasniku preduzeća ”STOMIL” d.o.o. Prijedor koji su klubu donirali obs-ploče koje će se iskoristiti za uređenje potkova na gornjem spratu.\nKompletne radove izvode članovi uprave kluba, potpuno besplatno, a moramo pohvaliti Jovu Niševića, Gruban Dušana i Drinić Zorana , koji su zaista uradili obiman posao.\nOsim radova na gornjem spratu, obezbjeđen je i pijesak i muljika za uređenje terena, te će se i na terenu izvršiti neophodni radovi čim to omoguće vremenske prilike.\nUglavnom, u klubu je živo i ove zime.\nTags: infrastruktura, Radovi


Sportske.net - Fudbaler Partizana postavio visoke ciljeve - počeo da se hrani kao Novak Đoković!\nTrebao bi se uvesti zakon de se novinarima zabranjuje da intervjuisu maloletnog igraca. Jos se secam onog intrervjua Fice Jankovica sa pomocnog terena Crvena Zvezde (valjda posle debija za prvi tim), Tu on nesto prica (ni sam ne zna sta), iza njega neke klinkice, odmah se tad znalo da ce propadne.


Holender i Mađarska u nemogućoj misiji - Sputnjik Srbija\nHolender i Mađarska u nemogućoj misiji\n16:45 10.06.2021 Preuzmite kraći link\nEvropsko prvenstvo u fudbalu 2020 – grupa F (9)\nMa koliko pokušavali da pronađemo nešto što bi dalo nadu Mađarima u grupi sa Nemcima, Francuzima i Portugalcima, utisak je da je nemoguće to uraditi, pogotovo zbog izostanka najboljeg igrača Dominika Soboslaija.\nFudbaler Lajpciga nije uspeo na vreme da se oporavi od povrede i postoji velika šansa da Mađari budu „topovsko meso“ za pomenute tri reprezentacije.\nSoboslai je bio heroj Mađarske u baražu za plasman na Evropsko prvenstvo postigavši gol u poslednjim minutima protiv Islanda, ali nije odigrao nijedan minut za Lajpcig u drugom delu sezone i propustiće šampionat. Navijači Partizana navijaće za svog ljubimca Filipa Holendera koji bi mogao da bude jedan od važnijih igrača.\nNajbolji fudbaler: Vili Orban\nU izostanku talentovanog veznog fudbalera igrač od kog će dosta zavisiti jeste štoper Lajpciga Vili Orban.\nIako igra na poziciji centarhalfa, Orban zna da bude jako efikasan i u napadu, što govori podatak od pet golova na 20 utakmica u nacionalnom dresu. Orban će držati odbranu Mađarske, a pitanje je koliko će to uspeti protiv „aždaja“ iz Nemačke, Portugalije i Francuske.\nGrupa F, protivnici: Nemačka, Portugalija, Francuska.\n15.06, 18.00 Mađarska – Portugalija\nGolmani: Peter Gulaši (Lajpcig), Denes Dibuz (Ferncvaroš), Adam Bogdan (Ferencvaroš).\nOdbrana: Gergo Lorenčič (Ferencvaroš), Endre Botka (Ferencvaroš), Adam Lang (Omonija), Akoš Kečkeš (Lugano), Atila Fiola (Fehervar), Vili Orban (Lajpcig), Atila Salaj (Fenerbahče), Bendeguž Bola (Fehervar).\nVezni: Loik Nego (Fehervar), Adam Nađi (Bristol), Laslo Kleinhesler (Osijek), David Siger (Ferencvaroš), Daniel Gazdag (Filadelfija), Andras Šafer (Dunajska Streda), Tamaš Čeri (Mezokovesd).\nNapadači: Filip Holender (Partizan), Adam Zalaj (Majnc), Roland Salaj (Frajburg), Nemanja Nikolić (Fehervar), Kevin Varga (Kasimpaša), Roland Varga (MTK Budimpešta), Zabolč Šon (Dalas), Janos Han (Paks).


Aprilska VRELINA donosi VRELO LETO, ali to nije ono što ZABRINJAVA stručnjake | Najnovije vesti - Srbija danas\n30.04.2018. • 21:13 Srbija Danas/Blic\nAprilska VRELINA donosi VRELO LETO, ali to nije ono što ZABRINJAVA stručnjake\n"Cela Evropa se nalazi pod toplim strujanjima koja dolaze sa severa Afrike"\nVisoke aprilske temperature u Beogradu spremaju nas za vrelo leto u celoj Srbiji. Da li se trend porasta temepratura i klimatski izazovi nastavljaju za predstojeće leto otkrili su stručnjaci meteorologije i klimatologije.\n- U julu i avgustu očekuje se nekoliko toplotnih talasa što podrazumeva prelazak temperature od 35 stepeni, dok će padavina biti u proseku za to doba godine - kaže Đurić.\nMeđutim, kako navodi Ana Savović iz Republičkog hidrometorološkog zavoda, ove godine ne očekujemo ekstremno leto.\n- Oscilacije zavise od procesa u atmosferi, a praktično cela Evropa se nalazi pod toplim strujanjima koja dolaze sa severa Afrike. Povremena osveženja i pad temeprature moguća su pod uticajem vlažne vazdušne mase sa Atlantika što donosi i vremenske nepogode - kaže on.\nĐorđe Đurić vreme vremesnka prognoza april leto Ana Savović


NAJBOLJIM STUDENTIMA OD 400 DO 10.000 KM Potpisani ugovori za stipendije fonda “Dr Milan Jelić” | Banjaluka.net\nБАЊАЛУКА, 18. ФЕБРУАРА /СРНА/ - Министар за научнотехнолошки развој, високо образовање и информационо друштво Републике Српске Срђан Рајчевић примиo je данас најуспјешније стипендисте Фонда "Др Милан Јелић" који ће у академској 2018/2019. години добијати стипендију овог фонда и са њима потписаo уговоре.\nMinistar za naučnotehnološki razvoj, visoko obrazovanje i informaciono društvo Republike Srpske Srđan Rajčević potpisao je danas u Banjaluci ugovore sa nauspješnijim studentima o dobijanju stipendija Fonda “Dr Milan Jelić” za akademsku 2018/2019. godinu, i to na prvom ciklusu studija 121 ugovor, drugom 14 i trećem ciklusu studija osam.\n– Ugovori su potpisani sa najboljim studentima koji su stipendisti Fonda “Dr Milan Jelić”. Do sada je za stipendiste ovog fonda izdvojeno više od 10 miliona KM, što je od velikog značaja – rekao je novinarima Rajčević.\n– Ovo je velika čast za mene i moje kolege koje su dobile stipendiju. Imamo veliku odgvornost da opravdamo očekivanja, ali sam sigurna da ćemo biti uspješni kao i do sada – rekla je Trbojevićeva.\nStudent drugog ciklusa studija na Univerziteu u Istočnom Sarajevu Sanja Miličević rekla je da, uprokos tome što je bila najbolji student, nije mogla da dobije posao i izrazila uvjerenje da će, nakon što okonča školovanje, to biti promijenjeno.


Ministar odbrane BiH: Mi smo na posljednjoj stepenici pred članstvo u NATO - Čitaj.ba\nPočetna/Vijesti/BiH/Ministar odbrane BiH: Mi smo na posljednjoj stepenici pred članstvo u NATO\nadmin Send an email 20 lipnja, 2021\nKazao je to danas ministar odbrane Bosne i Hercegovine Sifet Podžić govoreći kao uvodničar na redovnoj nedjeljnoj sesiji Asocijacije nezavisnih intelektualaca Krug 99 o temi “NATO i sigurnost BiH”.\nApelirao je da se više govori koji su tu benefiti i šta je dobro što donosi članstvo u NATO savezu, a ne da se stalno insistira na prepucavanjima budući da je NATO najozbiljnija multinacionalna organizacija:\n“BiH je u MAP-u. Oko toga imamo strašne polemike i tri godine vodimo nepotrebne rasprave, kome to nije jasno neka intervenira kod NATO-a da to promijeni. MAP je posljednji program koji NATO ima u genezi pred punopravno članstvo”, podvukao je Podžić.\n“Najvažnije od svega je da NATO put nije zaustavljen i mi smo na zadnjoj stepenici pred prijem u punopravno članstvo. Za sve naše aktivnosti na ovom planu imamo relevantne odluke političkih organa BiH. Koliko dugo ćemo biti u MAP-u i kad će saveznici reći da smo ispunili uvjete i pozvati nas da podnesemo zahtjev za članstvo zavisi od nas”, dodao je Podžić.


Postavio/la marelli , Pet, 08/05/2009 - 15:41\n"Sada smo na sredini epohalne debate povodom vrednosti sadržaja i mnogim novinskim kućama je već jasno da je sadašnji model pogrešan", rekao je on.\nPrema njegovim riječima, "News Corporation" predvodi u toj debati, te se nada da će se ubrzo pronaći prihvatljiv model koji će maksimizirati prihod u korist dioničara.\n"Bili smo u prvom planu te debate i budite sigurni da smo na puutu da pronađemo dobar model koji će povećati prihode, a u korist naših akcionara...Sadašnji dani interneta uskoro će biti gotovi".\nMardok je naglasio da je dobar primer za to iskustvo sa "Vol Stritom džurnalom"u vlasništvu Njuz Korpa. Oko 360.000 ljudi preuzelo je aplikaciju "WSJ" na iPhone za samo tri nedelje, te se očekuje da će korisnici morati da plate "priličnu cenu" da bi mogli da pristupe sadržaju "WSJ" na internetu.\nKoliko ima, i malo mu i to, nego bi hteo jos , j**** ga alavog ....\nKako je specen, a uz to i farba kosicu .....\nSamo nam trebaju takvi kapitalisticki bastardi da upropaste tako nesto ODLICNO kao Internet! :mad:\nOdg: Rupert Mardok: Sadržaji na internetu će se naplaćivati\nPostavljeno od LINUSER, Pet, 08/05/2009 - 17:05.\nPostavljeno od marelli, Pet, 08/05/2009 - 17:13.\nMa da, ja nacuo da ce da bude neka solarna oluja i da ce unistiti ceo deo elektronike na zemlji, i to bas te 2012, zato se sada ubijam od neta .... hehehehhe\nPostavljeno od RiSK, Pet, 08/05/2009 - 17:35.\nAko ne mogu da posluju ovako a misle da će im biti bolje sa naplatnom rampom ispred "home page"-a samo neka je postave.\nA o napalati internet usluga na nivou pristupa sajtovima/servisima/adresama... to je jedna sasvim drugačija priča. I stvar protiv koje bi trebali žestoko da se pobunimo.\nPostavljeno od zchira, Pet, 08/05/2009 - 17:42.\nSada se lomi situacija, da li ce kapitalizam da sidje sa scene i da ga zameni nesto naprednije (drustvo znanja/izobilja ili nesto trece), ili ce da pobedi i da civilizaciju uvede u totalnu diktaturu multincionalnih korporacija - kao u mracnim cyberPunk filmovima.\nPostavljeno od marelli, Pet, 08/05/2009 - 17:48.\nPostavljeno od MladenIsakovic, Pet, 08/05/2009 - 17:52.\nLong death to the capitalism\nPostavljeno od marelli, Pet, 08/05/2009 - 18:14.\nMa u komunizmu (socijalizmu) mi je bilo najbolje, moz' da prica ko sta 'oce!\nPostavljeno od LINUSER, Pet, 08/05/2009 - 18:39.\nNa prvi pogled, možda nema veze sa ovom temom, ali...\nPostavljeno od Vladimir Bukinac, Pet, 08/05/2009 - 18:47.\nTa mu je dobra, pa to može da se desi jedino ako poguše sva prava i slobode ..., :o\nPostavljeno od paralizer, Pet, 08/05/2009 - 20:31.\nSve je moguce, davnih 96 godina, kada je u MK izasao prvi mobilni operator SMS poruke su bile besplatne. Niko se nije nadao da ce nekada da se placaju... Al nako 4 godina, negde oko 2000 godine, a mozda i malo ranije opaaa... poceli su da se naplacaju.\nZnam da ovo nema veze za internet-om al ipak... Sve sto ovi kapitalisticki govnari zele da naplate, naplatice oni.


Semaglutid, lek koji značajno smanjuje telesnu težinu - PharmaMedica\nPočetna Endokrinologija Semaglutid, lek koji značajno smanjuje telesnu težinu\nSemaglutid je novi lek za terapiju dijabetesa koji je razvila danska farmaceutska kompanija Novo Nordisc. Prema najnovijoj studiji objavljenoj u časopisu “Dijabetes, gojaznost i metabolizam” lek koji “gađa” sistem za kontrolu apetita u mozgu bi mogao da dovede do značajnog gubitka težine kod osoba sa kliničkom gojaznošću.\nU periodu od 12 nedelja uzimanja semaglutida, supstance koja se trenutno razvija za terapiju dijabetesa, ljudi su u proseku gubili 5 kg.\nNakon pregleda i analize efikasnosti ove supstance, istraživači sa Univerziteta u Lidsu su utvrdili da je ovo smanjenje telesne težine najvećim delom proizašlo iz redukcije telesnih masti. Lek je smanjio želju za hranom, a sve posmatrane osobe su svesno odabrale da jedu manje obroke i smanje unos visoko-kalorične hrane. Studija je doprinela i razumevanju na koji način terapija lekovima može biti od koristi u suzbijanju gojaznosti. Po prvi put naučnici su uvideli prednosti ovog specifičnog targetiranja receptora, tj. senzora koji bi mogli da utiču na više komponenti sistema za kontrolu apetita u mozgu.\nDžon Blandel, profesor psiho-biologije na univerzitetu u Lidsu i glavni istraživač kaže:\n“Ono što je bilo upečatljivo je potencijal dejstva samog leka. Za 12 nedelja smo videli rezultate za koje bi sa drugim lekovima protiv gojaznosti bilo potrebno 6 meseci. Lek je smanjio osećaj gladi, ali i žudnju za hranom i osećaj želje za hranom – a to su tačke za koje se ranije mislilo da se razvijaju u različitim delovima mozga.”\nSemaglutid je novi lek za terapiju dijabetesa koji je razvila danska farmaceutska kompanija Novo Nordisc. Njegova hemijska struktira je veoma slična hormonu GLP-1 za koji se smatra da deluje na kontrolu apetita u hipotalamusu i smanjuje osećaj gladi. Obzirom na ovu sličnost studija je postavljena tako da istraži da li bi lek mogao da se koristi i za smanjenje gojaznosti tako što bi delovao na receptore za kontrolu apetita u mozgu.\nU studiju je bilo uključeno 28 osoba sa vrednostima BMI između 30 i 45 kg/m2, što znači da se radi o izrazito gojaznim osobama sa dosta telesnih masti. Ispitanici su bili podeljeni u dve grupe, pri čemu je prva polovina dobijala semaglutid, a druga placebo tokom 12 nedelja. Nijedna grupa nije znala da li dobija lek ili placebo. Na kraju 12. nedelje pozvani su u istraživački centar, ponuđeni su im ručak i večera i rečeno im je da jedu koliko god žele dok ne budu “prijatno najedeni”. Tom prilikom je zabeleženo šta su jeli i koliko, kakve senzacije po pitanju hrane su imali, zabeležena je njihova telesna težina i procenat masti. Zatim su ponovili proces, ali tako da su učesnici koji su dobijali semaglutid ovog puta dobijali placebo i obrnuto.\nNakon što su upoređeni rezultati istraživački tim je utvrdio da je prosečni dnevni energetski unos, kao mera količine konzumirane hrane bio 24% niži sa semaglutidom. Još jedna od karakteristika studije je bila da je izmereni bazalni metabolizam (energija koje se troši u stanju mirovanja za održavanje vitalnih procesa) ostao skoro isti tokom celog eksperimenta što sugeriše da gubitak težine nije bio posledica ubrzanja metabolizma. Gubitak masti pod dejstvom leka bi se mogao pripisati boljoj kontroli apetita.\nProfesor Blandel još dodaje: “Lek koji smanjuje dnevni unos hrane za ¼ sa značajnim smanjenjem telesnih masti će pomoći nekih osobama da steknu osećaj kontrole nad svojim životom i da pomogne u prevenciji zdravstvenih komplikacija koje gojaznost nosi sa sobom.” Semaglutid se nalazi u kasnim fazama razvoja, ali još uvek nije prisutan na tržištu.


KAKAV SLEPAC SLEPAVI: Veljko Ražnatović POBESNEO zbog oglasa, pa se javno obratio! | Zvezde i tračevi\nKAKAV SLEPAC SLEPAVI: Veljko Ražnatović POBESNEO zbog oglasa, pa se javno obratio! | Mondo Portal\n18. april, 11:47\nKAKAV SLEPAC SLEPAVI: Veljko Ražnatović POBESNEO zbog oglasa, pa se javno obratio! 11 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n08.04.2021. / 18:47\nAutor Anja Konstantinović 08.04.2021. / 18:47\nIznervio se i oglasio na društvenim mrežama.\nVeljko Ražnatović pobesneo je zbog jednog oglasa na koji je naišao u kom je nepoznati čovek stavio fotografiju njegovog psa.\nOn se odmah nakon što je ugledao psa, javno oglasio na svom Instagram profilu.\nPodelio je sliku oglasa i preko nje poruku.\n"Kakav slepac slepavi, stavio mog psa na oglas", napisao je Ražnatović, kojem očigledno nije prijalo što je nepoznati čovek iskoristio njegovu fotografiju.\nVeljko ima nekoliko ljubimaca, a na društvenim mrežama često objavilje slike i snimke sa svojim psima.\nVELJKOVA SVASTIKA PROSLAVILA ROĐENDAN: Vatromet, gala trpeza, a tu je i mlada pevačica (FOTO)\n10.04.2021. / 16:39\nAli "slepac" SLEPAVI. Hit koliko je nepismen. Ne smem da pomislim kako priča u kežual varijanti, koji su to biseri.\n10.04.2021. / 01:39\nKo je ovo deriste ,sto nema dva ... u zivotu da se ovako javno obraca ljudima i da kometariše nekog ????\n09.04.2021. / 13:04\nVeksa,malo na kontrolu besa da ides...


Sudski tumači i prevodioci - Ljig\nSudski tumači i prevodioci Ljig\nSudski tumači i prevodioci Ljig - Audio verzija\nLjig se nalazi u zapadnom delu Šumadije i pripada Kolubarskom okrugu. Mesto je Ibarskom magistralom povezano sa Beogradom, Čačkom i Kraljevom, a regionalnim putem, preko Mionice, sa Valjevom. Kroz Ljig protoče istoimena reka, koja je najveća pritoka Kolubare. Na samo desetak kilometara odavde nalazi se planina Rajac, na kojoj se održava nadaleko poznata Kosidba, a na otprilike istoj udaljenosti je i Banja Vrujci.\nLjig je mesto koje je relativno skoro nastalo, a, praktično, priča o ovom njemu počinje sa izgradnjom železničke pruge između Lajkovca i Gornjeg Milanovca 1911. godine. No, postoje pretpostavke da sarkofag, pronađen u ruševinama srednjovekovnog manastira Vavedenje u Slavkovici kod Ljiga, potiče još iz 15. veka i da pripada Stefanu i Đurđu Brankoviću, srpskim despotima. Prvo pominjanje naziva mesta zabeleženo je u zapisima Evlije Čelebije, jednog od najpoznatijih otomanskih putopisaca, koji je u svom delu opisao reku Ljig. Tokom Prvog svetskog rata na ovoj teritoriji vođena je slavna Kolubarska bitka, kojoj je posvećen spomenik na planini Rajac, pod nazivom „1300 kaplara“. Ljig je postao varošica 1919. godine, kada se odvojio od zaselaka Lipovice, Boblije, Petakovca i Vrgnjice, sa kojima je do tada činio opštinu Gukoši. Nakon toga, zvanično je odobreno održavanje pijace i tri vašara u ovom mestu, a zatim Ljig dobija Radničku školu, Zdravstvenu zadrugu i crkvu.\nU naselju Ljig ima više od dve hiljade stanovnika, a na celoj teritoriji opštine, koja nosi isto ime, živi preko 14 hiljada ljudi. Mladi se obrazuju u 14 osnovnih i jednoj srednjoj školi, a što se privrede tiče, u poslednje vreme najznačajnije je bilo otvaranje fabrike za proizvodnju muškog i ženskog rublja italijanskog preduzeća „IGAM“. Poljoprivrednoj proizvodnji se, takođe, posvećuje velika pažnja, tako da se nadležni trude da ljudima koji se bave ovom delatnošću obezbede razne subvencije i povoljne namenske kredite. U Ljigu rade i mnoga nevladina udruženja, a neguju se i kultura, kao i bogato nacionalno nasleđe.\nVeoma smo ponosni što možemo da kažemo da je ovo još jedno mesto u Srbiji u kome Akademija Oxford može da ponudi profesionalne usluge svojih eksperata, te tako, svima koji žele da nauče da koriste računar u najrazličitijim poslovima ili u učenju, omogućujemo modernu obuku, prema svetskim standardima. Osim toga, kod nas se možete dokvalifikovati ili prekvalifikovati za mnoga zanimanja III ili IV stepena stručnosti ili naučiti, ali i usavršiti neki strani jezik na međunarodno odobrenim kursevima, koje vode iskusni predavači. Ni prijemni ispit na fakultetima ili u srednjim školama neće biti težak ukoliko pohađate pripremnu nastavu koju u tu svrhu organizujemo. Na kraju, što ne znači da je i najmanje važno, kod nas rade prevodioci i sudski tumači Ljig koji, shodno zahtevu klijenata, prevode i overavaju bilo koji zvanični dokument ili javnu ispravu koja će se, potom, koristiti u međunarodnom pravnom prometu.\nPrevodilac i sudski tumač Ljig je osoba koja će svojim pečatom i potpisom omogućiti da dobijete zakonski i pravno legalan dokument, koji je prethodno preveden na traženi jezik. Članovi našeg stručnog tima su spremni da za svoje stranke urade i prevod i overu određenog materijala i to je usluga koju i najčešće obavljamo, pošto pruža priliku da se na istom mestu, bez ikakvih peripetija, dobije prevod koji je precizno i tačno urađen, a nakon toga i overa ovlašćenog sudskog tumača. Prevodioci i sudski tumači Ljig svim klijentima nude sigurnost, kvalitet u radu, kao i zagarantovanu diskreciju kada su u pitanju podaci iz dokumenata koja se obrađuju. Jedan od osnovnih principa rada svih naših stručnjaka jeste upravo čuvanje poslovne tajne, a na to ih, uostalom, obavezuje i zakletva koju su, pre nego što su stupili na dužnost, položili pred nadležnim licima. Vaša dokumenta će, budite sigurni, koda nas biti apsolutno bezbedna i zaštićena od svih potencijalnih zloupotreba.\nBitno je da istaknemo i da su prevodioci i sudski tumači Ljig kadri da prevode zvanične spise sa ili na 40 jezika koji se širom sveta govore. Ne treba posebno naglašavati da rade bilo koji smer prevoda koji se odnosi na srpski jezik, ali je vrlo bitno da znate da, suprotno ustaljenom radu svojih kolega, mogu bilo koji sadržaj da prevedu sa jednog na drugi strani jezik. Za to treba zahveliti njihovom znanju, višegodišnjoj prakši, ali i opštem obrazovanju i različizim interesovanjima kojima se naši stručnjaci odlikuju. Pošto se, dakle, dati dokument ne prevodi dva puta, to jest sa jezika na kome je pisan u originalu na srpski, pa tek onda na jezik koji klijent zahteva,to pruža priliku da se sve što treba uradi brže i, naravno, uz manje novca, što sve ide u korist onih koji sa nama sarađuju.\nZaista je mnogo stranih jezika za koje nudimo prevode, a osim onih najpopularnijih kao što su ruski, engleski, francuski, nemački, italijanski, španski, kao i turski, grčki i arapski, prevodioci i sudski tumači Ljig rade i sa jezicima koji su retko gde zastupljeni u prevodilačkim centrima, poput hebrejskog, persijskog, pakistanskog, romskog, estonskog ili korejskog. Osobama sa određenim teškoćama u govoru ili sa oštećenim sluhom nudimo i prevodioca i sudskog tumača za znakovni jezik, a u svom stručnom timu imamo i osobu koja, ako je to potrebno klijentu, prevodi sa ili na latinski jezik. Dodajmo i da se često traže prevodi za skandinavske jezike – švedski, norveški i finski, zatim za kineski, japanski, portugalski, holandski jezik, kao i za one koje govore naši susedi – rumunski, bugarski, albanski, makedonski, bosanski i hravtski. Prevodioci i sudski tumači Ljig omogućuju kvalitetan prevod dokumentacije i u okviru slovenačkog, ukrajinskog, poljskog, češkog i slovačkog jezika.\nNaglašavamo da nije obavezno da kod nas obavite i prevod i overu materijala koji su vam potrebni, već ih možete prevesti na nekom drugom mestu, a potom od nas samo tražiti pečat sudskog tumača. Za ovu uslugu je, kao uostalom i za sve druge istog tipa, neophodno da nam, uz prevod dokumenta, dostavite i njegov original ili kopiju istog, koja je na propisan način overena u nadležnoj službi. Na tome moramo da insistiramo jer zakon određuje da prevodilac i sudski tumač Ljig ne sme da overi vaš prevod ako pre toga ne izvrši njegovo detaljno sravnjivanje sa originalom. Dozvoljeno je, naime, da se ova dva dokumenta razlikuju samo u jeziku i ni u čemu više. Tek kada potvrdi ovu činjenicu sudski tumač će prevod overiti svojim pečatom i nakon toga ga možete koristiti u svim pravnim poslovima, pošto je on tada, pred zakonom, isto što i original.\nAko postoji išta što se vašem prevodu zamera ili vi sami želite da se nešto u njemu popravi, to će uraditi lektori i korektori, takođe važni članovi našeg stručnog tima. Vršeći redakturu datog prevoda, oni će doterati do savršenstva sve detalje i uobličiti sadržaj tako da jezički, terminološki i stilski bude apsolutno adekvatan originalu.\nBitne informacije o radu prevodilaca i sudskih tumača Ljig\nOvereni prevod jednog dokumenta svim nadležnim licima, u institucijama jednog sistema, pokazuje da je pregledan i proveren od strane stručnog lica, licenciranog za poslove te vrste. Pečat sudskog tumača predstavlja jemstvo da je, pre svega, prevod sadržaja nekog zvaničnog spisa urađen maksimalno precizno, te da u svakom mogućem pogledu odgovara sadržaju originalnog dokumenta. Zbog toga je i važno da, shodno visokom nivou odgovornosti pred zakonom, ovaj posao prepustite stručnim i iskusnim ljudima kakvi su, upravo, prevodioci i sudski tumači Ljig. Sigurni smo da ćete nam se, kada jednom uspostavimo saradnju, i kasnije uvek obraćati kada god vam se javi potreba za uslugama koje pružamo!\nBudući da prevodilac i sudski tumač Ljig ne može da overi vaš dokument ukoliko na raspolaganju nema i njegov original, molimo vas da o tome posebno vodite računa kada nam dostavljate meterijal na obradu, odnosno da nikako ne zaboravite da nam predate i izvorna dokumenta. Nekim klijentima odgovara da nam sami donesu materijal u filijalu, a ostalima je zgodnije da to urade šaljući ih na našu adresu, prporučenom poštanskom pošiljkom ili nekom kurirskom službom. Nama, naravno, odgovaraju oba načina. U uobičajenim okolnostima ne prihvatamo da nam se dokumenta šalju na mejl, ali ukoliko vam se mnogo žuri i rok koji daje prevodilac i sudski tumač Ljig ne možete da ispoštujete, dozvoljavamo i ovaj način dostave, pošto omogućava da materijali za prevod brzo stignu do naših stručnjaka. Nemojte, međutim, smetnuti s uma da ste, i u ovim okolnostima, obavezni da dostavite naknadno i originalna dokumenta, ako želite da ona budu overena onako kako zakon propisuje.\nKada se sav posao završi, vaše overene prevode i originale možete, takođe, lično preuzeti u našoj poslovnici, a možete i naglasiti našem koordinatoru na koju adresu želite da vam ih pošaljemo. Dostava se vrši preko kurirske službe koju najčešće angažujemo ili se materijali šalju preporučeno preko Pošte Srbije. Ako se odlučite za ovu uslugu, treba da znate da će vaši troškovi, pored cena prevoda i overe, biti uvećani i za novčani iznos koji za dostavu naplaćuje odgovarajuća služba.\nU zvaničnom cenovniku Akademije Oxford, koji možete pogledati na našem sajtu, nalaze se sve cene usluga koje nudimo. Kada je sam posao prevođenja u pitanju, bitno je da vas obavestimo da naši jezički stručnjaci poštuju pravilo svoje struke koje propisuje da jedna strana otkucanog prevoda bilo kog teksta, pa i dokumenata, obuhvata 1800 slovnih mesta, sa sve ubrojanim razmacima.\nŠta sve prevode i overavaju prevodioci i sudski tumači Ljig?\nAngažovanjem naših profesionalaca, dobićete vrhunski prevod i overu svih vrsta dokumenata i javnih isprava, bez obzira na njihov privatni ili poslovni karakter.\nObimna i zahtevna poslovna dokumentacija obuhvata sve zvanične spise koji se koriste u međunarodnom biznisu. Tako prevodilac i sudski tumač Ljig često dobija zadatak da izda overen prevod poreskog identifikacionog broja (PIB-a), tenderske dokumentacije, revizorskih i godišnjih izveštaja, te statuta i osnivačkog akta preduzeća, svih vrsta poslovnih ugovora i odluka, a uz to i izvoda iz APR-a (Agencije za privredne registre), bilansa stanja i uspeha, svih tipova faktura i rešenja o osnivanju privrednog lica. Za poslovanje u inostranstvu često se rade prevodi i overe naučnih i tehničkih patenata, deklaracija proizvoda, građevinskih projekata, laboratorijskih ispitivanja tehničkih uzoraka, kao i uputstava za rukovanje, što će reći razne građevinske i tehničke dokumentacije.\nLična dokumenta koja se prevode i overavaju su, pre svega, pasoš, vozačka dozvola, lična karta, uverenje o državljanstvu, ali i izvod iz matične knjige rođenih, venčanih i umrlih, saobraćajna i radna dozvola i potvrda o prebivalištu.\nFarmaceutaka i medicinska dokumentacije je, podrazumeva se, čest predmet prevoda i overe, budući da je potrebna u cilju lečenja ili zdravstvenih konsultacija sa inostranim stručnjacima. Tako, prevodioci i sudski tumači Ljig imaju posla i sa specifikacijama farmaceutskih proizvoda, uputstvima za lekove i karakteristikama proizvoda, lekarskim nalazima, ali i raznom drugom dokumentacijom o medicinskim proizvodima.\nSavremeni uslovi života i globalizacija su mnogima pružili priliku da se školuju ili usavrše i van granica svoje zemlje ili ih je potraga za zaposlenjem odvela van domovine. Shodno tome, prevodioci i sudski tumači Ljig mogu, na vaš zahtev, da urade prevod i overu bilo koje vrste zvaničnih dokumenata koja su u vezi sa obrazovanjem, a uglavnom se to odnosi na diplomu i dodatak diplomi, prepis ocena, potvrdu o redovnom školovanju ili studiranju, svedočanstva o završenim razredima osnovne i srednje škole, uverenje o položenim ispitima, kao i na nastavne planove i programe fakulteta.\nKlijentima koji završavaju neke administrativne poslove u inostranim instutucijama potrebne su različite potvrde i uverenja, pa se tako, recimo, vrlo često traži overen prevod potvrde o slobodnom bračnom stanju, koji predstavlja obavezan preduslov za sklapanje braka sa državljaninom ili državljankom neke strane zemlje. Osim ove, rade se prevodi, pa zatim i overa i potvrde o stanju na tekućem računu u banci, potvrde o neosuđivanosti, uverenja o nekažnjavanju, te potvrde o redovnom zaposlenju.\nSudska dokumentcija, odnosno ona koja se koristi ili dobija u međunarodnom pravnom saobraćaju, a za koju se u najvećem broju slučajeva traže overeni prevodi, obuhvata dozvolu za boravak, punomoćja, licence, saglasnost o zastupanju, zatim razne vrste sudskih odluka, izjava pojedinaca, sertifikata, izveštaja i pravilnika, ali i sve tipove pravno zasnovanih ugovora, kao što je, recimo, onaj o doživotnom izdržavanju. Kraće rečeno, ovde spadaju sva pravna akta, koja, svakako, uključuju i brojne vrste sudskih presuda i rešenja. Prevodilac i sudski tumač Ljig u prilici je i da svojim klijentima ponudi prevod tekovina Evropske Unije.\nJoš nešto o procesu overe zvaničnih spisa\nIako overom dokumenta, od strane sudskog tumača, on postaje pravno validan, treba da znate da postoje neki materijali kod kojih ova vrsta legalizacije nije dovoljna. Postoji, zapravo, nešto što se zove Apostille overa, a koja je uvedena nakon potpisivanja međunarodne konvencije u Hagu 1961. godine. Dokument na kome se nalazi Apostille pečat je važeći u svim zakonskim institucijama država potpisnica pomenute Konvencije. U svakom slučaju, ukoliko imate posla sa overavanjem prevedene dokumentacije, bilo bi poželjno da se u nekom od osnovnih sudova, koji su zaduženi za ovu problematiku u našoj zemlji, na vreme raspitate, pre svega, o tome da li se za vaš konkretni dokument uopšte traži Apostille overa, a zatim i da li je dovoljno da pomenuti pečat bude samo na prevodu ili se njime mora overiti i original, te da li se, pored prevoda sadržaja dokumenta, zahteva i prevod samog pečata.\nBudući da prevodilac i sudski tumač Ljig nema profesionalnu obavezu da bude upoznat sa odgovorima na gore navedena pitanja, molimo vas da blagovremeno u nadležnoj službi pribavite ove informacije, kako biste i sebi i nama uštedeli vreme i omogućili da sve završimo bez komplikacija.\nGde pitati za Apostille overu?\nKao što smo već napomenuli, za apostiliranje dokumenata su u Srbiji nadležni osnovni sudovi. Opština Ljig pripada Osnovnom sudu u Valjevu, koji se nalazi u Karađorđevoj ulici broj 50, ali u Ljigu postoju Sudska jedinica ove pravosudne ustanove, koja je smeštena u istoimenoj ulici, ali u Ljigu, to jest u Karađorđevoj 37. Broj telefona je 014-3445-132. U sastavu Osnovnog suda u Valjevu radi i prijemna kancelarija i služba za overe u Osečini.\nSvi naši budući klijenti treba da znaju da se uvek mogu obratiti nekom od naših koordinatora i pitati sve ono što žele, a odnosi se na rad našeg stručnog tima. Svaka vaša nedoumica će biti razjašnjena, a možete dobiti i termin za besplatnu konsultaciju, u slučaju da je to potrebno.\nKategorije prevoda za Ljig\nIzračunajte okvirnu cenu prevoda za Ljig\nSpisak sudskih tumača za grad Ljig\nCenovnik prevodilačkih usluga sudskih tumača za grad Ljig\nSudski tumači i prevodioci u Ljigu\nAkademija Oxford Ljig\nul. Ravnogorska bb, 14240 Ljig


UMETNOST I GLAMUR ZA POČETAK REVIJALNOG DELA SERBIA FASHION WEEKA - Serbia Fashion Week\nUMETNOST I GLAMUR ZA POČETAK REVIJALNOG DELA SERBIA FASHION WEEKA\nPrvo veče otvorio je britanski dizajner Romero Bryan poznat po sjajnim modelima koje rado nose svetske dive kao što su Beyoncé, Kate Moss i mnoge druge. Njegova nova kolekcija koja predstavlja spoj klasičnog i modernog pokazala se kao dobitna kombinacija sudeći po rekacijama publike. „Kolekcija koja je prikazana zapravo je spoj dve. Pokušao sam da prikažem klasiku i eleganciju. Oduševljen sam reakcijama publike kao i čitavom organizacijom“ – rekao je Bryan.\nU istom bloku usledila je i veoma živopisna revija španskog kretora Miro Mišljena. Njegovi nesvakidašnji komadi svetlih boja i neobičnog dizajna, uz pratnju jednako živopisne španske muzike oduševili su brojne posetioce, dok je kolekcija okarakterisana kao spoj ulične i visoke mode. Pri sumiranju utisaka nakon svog predstavljanja, Mišljen je izjavio da se sudeći po svemu može reći da je Serbia Fashion Week rame uz rame sa svetskim Nedeljama mode.\nRuska dizajnerka Elena Rudermel, višestruka dobitnica Grand Prix nagrada za modu koja je više puta proglašavana za najboljeg dizajnera Rusije predstvaila je svoju kolekciju u kojoj su dominirale bela i bež sa crnim detaljima, kao i pastelno zelena uz predivne prirodne materijale, čipku i svilu.\nNakon fantastične revije koja odiše umetnošću, ovacije publike i gromoglasne aplauze dobila je dizajnerka Danijela Božić. Ona je prikazala kolekciju inspirisanu Labudovim jezerom – haljine od čipke, perja protkane predivnim detaljima koji su ručno rađeni. Pored dugog aplauza koji je Danijela dobila od publike, ni počasni gosti ove Nedelje mode, Donald Potard, Eymeric Francois, ali i brojni strani mediji nisu krili svoje oduševljenje ovim modelima. Danijela je izajavila da joj je veoma bitno što se publici dopala revija, a takođe je rekla: „Jako puno vremena i truda sam uložila u ovu kolekciju tako da mi je neverovatno drago što je na kraju taj trud bio nagrađen ovakvim reakcijama. Inspiraciju sam našla u Labudovom jezeru jer sam i sama oduvek bila labudica koja je težila ka savršenstvu, a dodala bih da mi je film Crni labud pomogao da povežem dobro poznatu priču sa savremenim vremenom, te sam na osnovu toga birala i tkanine. Posle Serbia Fashion Week-a predstaviću svoju novu kolekciju u Dubaiu, što mi je velika čast“.\nPravu ekstravaganciju na pisti prikazao je Francuz, Ludovic Winterstan. Modeli su nosili ekstravagantne kreacije, dominirala je crna boja, cirkoni kristali i čipka. Mogao se primetiti uticaj orijentalne kulture, kao i sudar istorije i modernog doba, jer je, kako kaže, inspiraciju našao u slikarima, pomoću slika iz prošlosti i budućnost, što je zapravo kombinacija jako puno ideja.\nRevijom jednog od najtalentovanijih domaćih dizajnera, Zvonka Markovića, jedinog balkanskog dizajnera koji je održao reviju na Nedelji visoke mode u Parizu i čije je ime sinonim za luksuzne toalete dostojne svetskog crvenog tepiha, zatvoreno je prvo veče Serbia Fashion Week-a. Dobitniku najprestižnijeg francuskog priznanja Talents du luxe et de la creation, inspiracija za novu modnu bajku bili su origami cvetovi, ležernost i lakoća lelujanja na vetru. Prema njegovim rečima, posle večerašnje revije u Novom Sadu „Osetila se blaga pozitivna trema“, te je nastavio: „Kao vlasnik priznanja za luksuz koje dodeljuje francusko ministarstvo za medije, komunikacije i trgovinu a zahvaljujući saradnji sa Svetlanom Horvat, predsednicom Nacionalne komore za modu Srbije i festivala Serbia Fashion Week kao i njenim priznatim stručnjacima iz Pariza, Njujorka i drugih metropola, otvorili su mi se novi horizonti za osvajanje modnog sveta. Francusko priznanje mi je dokaz da znam šta je prava vrednost u Srbiji i da sam na pravom putu u modnom svetu“.\nVeoma važan segment ovog modnog festivala predstavljaju i seminari koji su otvoreni za sve ljubitelje mode i umetnosti. Prvog dana u Spomen-zbirci Pavla Beljanskog održan je seminar Tijane Palkovljević Bugarski na temu „Nasleđe u modi“. Tijana Palkovljević Bugarski, drektorka Galerije Matice Srpske, predstavila je svoju ideju o reviji inspirisanoj umetničkim delima iz kolekcija novosadskih kulturnih ustanova koja bi na pravi način mogla da pokaže Novi Sad kao prestonicu kulture 2021 godine.\nPred samo otvaranje Showroom-a, direktorka Nacionalne komore za modu Srbije i Serbia Fashion Week-a, Svetlana Horvat, održala je seminar o značaju Showroom-a kao segmenta koji treba razviti kako bi se poboljšala komercijalna strana festivala i kako bi dizajneri i kreatori mogli da prodaju bar onoliko koliko su uložili u svoje kolekcije. Cilj Showroom-a je da se napravi jedna interakcija koju potencijalni kupci ne mogu dobiti na sceni. Ovaj segment je organizovan kao jedna mala prodavnica gde bi kupci mogli da pogledaju odeću, pipnu materijal i raspitaju se o svim onim osobinama o kojima ne bi mogli saznati gledajući samo revije.\nPred posetiocima Serbia Fashion Week-a su kolekcije velikih modnih imena čiji se nastupi željno iščekuju. Večeras će se predstaviti Eymeric Francois iz Francuske, Boško Jakovljević, Marija Šabić, sestre Popović i LUI by Luiza iz Rumunije, dok nas u narednim danima očekuju kolekcije brojnih dizajnera iz Srbije, Italije, Amerike, Holandije, Francuske, Mađarske, Kazahstana, Nemačke, Crne Gore i Bosne i Hercegovine.\nSFW 26. April 2017.


Showbiz Autor:Kurir26. maj. 202223:15 > 23:15\nFoto: E-Stock/Danijel_Milutinović, E-Stock/Časlav Vukojičić\nPevačica je iznela svoj stav povodom vesti da je sud rekao da je Devin Antonović sin popularnog pevača.\n„Nisam nikad sa Miroslavom pričala o tome, meni nikad nije negirao da je Devinov otac, sad da li je novinarima negirao, ne znam. Zna se da je on njegov otac, pisalo se svašta, ali ne mora da znači da je istina. Koliko znam nije želeo da radi DNK, verovatno jer je znao da je njegovo. Nisam čula da je ikada rekao da nije njegovo dete, drago mi je, dece nikad dosta, nek su živi i zdravi“, rekla je Zorica, kako piše „Kurir“, pa je nastavila:\n„Miroslav i ja smo u jako dobrim odnosima, nismo se dugo videli zbog pandemije, nema turneja kao pre… Ja ne radim istim tempom kao ranije, ne želim, ali bili smo i ostali u dobrim odnosima. Nema razloga da ne prihvati sina. On se možda bunio zbog načina na koji je ta žena sve to predstavila. Bio je bespotreban atak na čoveka u štampi, možda je inat proradio u njemu pa je ćutao. Ima koliko hoćeš vanbračne dece na estradi, samo se ne zna. Pevači uvek daju go u gostima. Čula sam svašta, po turnejama se svašta radi, svi to znaju, nema potrebe da se pravimo ludi, ali o tome se ćuti. Nek su živi i zdravi.“\nPodsetimo, konačnu odluku suda danas je objavila Mirjana Antonović na svom Fejsbuk profilu, gde ja napisala da je srećna šro je potvrđeno da je Miroslav Ilić otac njenog sina Devina. Pevač se ovim povodom oglasio, pa je rekao da još ne želi ništa da komentariše.\nBONUS VIDEO: Ljubavnica Miroslava Ilića na suđenju s pevačem: Idem do kraja\nDevin Antonovićmirjana antonovićMiroslav IlićZorica Marković\nNestorović: Važno je da se deca bave muzikom iz ljubavi


Lukašenko: Države NATO-a su „lažovi i pokvarenjaci“ - 23.06.2021, Sputnik Srbija\nPredsednik Belorusije Aleksandar Lukašenko je, komentarišući aktivnost NATO-a pored granica njegove zemlje, pozvao taj vojno-politički blok da ne „zamajava“... 23.06.2021, Sputnik Srbija\nPredsednik Belorusije je podsetio na obećanja NATO-a da se neće širiti prema Istoku.Kako je naveo Lukašenko, u Minsku vide da kolektivni Zapad nastavlja da „mašta“ o novom „jurišu na Istok“, svetskoj dominaciji i zapleni bogatih resursa istočno od Belorusije.„I upravo ti naši sinovi, koji ovde stoje pod zastavom pobednika, zapamtite, oni će uraditi sve kako biste vi mirno živeli na svojoj zemlji, u Belorusiji. Vi, znači Ukrajinci, Belorusi i Rusi, Poljaci, Jevreji, Tatari. Svi koji žive na ovoj zemlji. To je vaša zemlja. Vas nigde ne čekaju i nemojte da verujete obećanjima da će vam time što ste dobili ‘kartu Poljaka’, dokument kojim se potvrđuje pripadnost poljskoj naciji, vas tamo primiti raširenih ruku“, dodao je LukašenkoZamenik državnog sekretara saveta bezbednosti Belorusije Vladimir Arčakov je u aprilu izjavio da inostrane vojne vežbe pored granica sa Belorusijom se održavaju „bukvalno 24 sata“. Načelnik beloruskog Generalštaba Viktor Gulevič je ukazao na aktivnost Severnoatlantske alijanse u blizini Savezne države Rusije i Belorusije.U Generalštabu Belorusije su u maju izjavili da strateški bombarderi NATO-a tokom demonstracijskih letova, sa velikim stepenom verovatnoće, razrađuju opcije za napad na Belorusiju i Rusiju.Pročitajte još:\nsvet, vesti, evropa, aleksandar lukašenko, belorusija, nato, zapad, rusija\n17:45 23.06.2021 (Osveženo: 01:15 26.08.2021)\nPredsednik Belorusije Aleksandar Lukašenko je, komentarišući aktivnost NATO-a pored granica njegove zemlje, pozvao taj vojno-politički blok da ne „zamajava“ Minsk pričama o odbrambenim vežbama i miroljubivosti, a države NATO-a nazvao „lažovima i pokvarenjacima“ .\n„Vi ste najmanje lažovi, a ponajviše ste pokvarenjaci. Vi ste sve vreme lagali, obmanjivali nas, ali danas to neće moći. Mi ćemo sve uraditi da zaštitimo svoju zemlju“, rekao je Lukašenko u Brestu tokom ceremonije posvećene 80. godišnjici napada nacističke Nemačke na SSSR.\nPredsednik Belorusije je podsetio na obećanja NATO-a da se neće širiti prema Istoku.\n„Mi smo se ovoga naslušali od 1941. godine, kada smo vam verovali i nismo naučili lekcije iz istorije, poklonivši vam posle pobede Istočnu Evropu, takozvane zemlje Varšavskog pakta, u zamenu za vaša obećanja da nikada nećete napraviti korak u našem pravcu“, rekao je on.\n6 Jun, 07:15\nKako je naveo Lukašenko, u Minsku vide da kolektivni Zapad nastavlja da „mašta“ o novom „jurišu na Istok“, svetskoj dominaciji i zapleni bogatih resursa istočno od Belorusije.\n„I upravo ti naši sinovi, koji ovde stoje pod zastavom pobednika, zapamtite, oni će uraditi sve kako biste vi mirno živeli na svojoj zemlji, u Belorusiji. Vi, znači Ukrajinci, Belorusi i Rusi, Poljaci, Jevreji, Tatari. Svi koji žive na ovoj zemlji. To je vaša zemlja. Vas nigde ne čekaju i nemojte da verujete obećanjima da će vam time što ste dobili ‘kartu Poljaka’, dokument kojim se potvrđuje pripadnost poljskoj naciji, vas tamo primiti raširenih ruku“, dodao je Lukašenko\nZamenik državnog sekretara saveta bezbednosti Belorusije Vladimir Arčakov je u aprilu izjavio da inostrane vojne vežbe pored granica sa Belorusijom se održavaju „bukvalno 24 sata“. Načelnik beloruskog Generalštaba Viktor Gulevič je ukazao na aktivnost Severnoatlantske alijanse u blizini Savezne države Rusije i Belorusije.\nU Generalštabu Belorusije su u maju izjavili da strateški bombarderi NATO-a tokom demonstracijskih letova, sa velikim stepenom verovatnoće, razrađuju opcije za napad na Belorusiju i Rusiju.