zimske olimpijske igre - Sputnjik Srbija\nAmerički bob tim predložio spajanje sportova (video)\nReprezentacija SAD u bobu i skeletonu u šali je predložila da se ovi sportovi spoje sa karlingom i objavila video u kojem sportisti pokazuju na koji način se to može ostvariti.\nRuskog bronzanog sportistu sumnjiče za doping\nJedan ruski sportista se sumnjiči da je prekršio antidoping pravila na Zimskim olimpijskim igrama u Pjongčangu, saopštio je pres-sekretar ruske reprezentacije Konstantin Vibornov.\nIzveli spiralu smrti: Glava nikad bliže ledu\nMladi severnokorejski klizački par je svetska senzacija...\nZapadni mediji, među kojima su „San“, „Si-Bi-Es“ i „Biznis insajder“, obratili su pažnju na mnogobrojne postove korisnika društvenih mreža koji se oduševljavaju lepotom ruske takmičarke u karlingu — Anastasije Brizgalove, koja učestvuje na Zimskim olimpijskim igrama u Pjongčangu.\nSvet u šoku: Tramp i Kim Džong Un zajedno na tribinama na Olimpijadi? (foto)\nDvojnici američkog predsednika Donalda Trampa i severnokorejskog lidera Kim Džong Una nakratko su u petak izazvali pometnju kada su se pojavili na tribinama stadiona prilikom svečanog otvaranja Zimskih olimpijskih igara u južnokorejskom gradu Pjongčangu.\nIranski olimpijci uvređeni zbog smartfona, Teheran zapretio „Samsungu“\nPredstavnici Irana na Zimskim olimpijskim igrama u Pjongčangu uvredili su se zbog toga što nisu dobili na poklon smartfone „samsung galaksi nout 8“, piše Biznis insajder.\nJužna Koreja raspoređuje 900 vojnika umesto 1.200 pripadnika obezbeđenja uoči Zimskih olimpijskih igara u toj zemlji, zbog epidemije norovirusa od kojeg su oboleli mnogi radnici obezbeđenja.\n„Kaćuša“ se orila Korejom: Stigli ruski hokejaši (video)\nMuška hokejaška reprezentacija Rusije stigla je na Olimpijske igre u Južnu Koreju, gde ih je više od 200 navijača dočekalo sa „Kaćušom“ i nacionalnom himnom, objavljeno je na Tviteru.\nPola miliona Rusa na mitinzima podrške olimpijcima (foto)\nŠirom Rusije danas su održani skupovi sa idejom da se izrazi „patriotsko jedinstvo“ i podrška ruskim sportistima na predstojećim zimskim olimpijskim igrama. U akciji pod nazivom „Rusija u mom srcu!“ učestvovalo je više od pola miliona ljudi širom zemlje, saopštila je zvanična predstavnica Ministarstva unutrašnjih poslova Rusije Irina Volk.\nRusija: Izbeći provokacije tokom Zimskih olimpijskih igara u Južnoj Koreji\nRusija poziva sve strane koje učestvuju u rešavanju nuklearnog problema Severne Koreje da izbegavaju provokacije tokom predstojećih Zimskih olimpijskih igara koje će biti održane u februaru u Južnoj Koreji, izjavio je stalni predstavnik Rusije pri Ujedinjenim nacijama Vasilij Nebenzja.


Klop će 2021. pevati kao Balašević: Ne volim januar...i februar | Fudbal\nKlop će 2021. pevati kao Balašević: Ne volim januar...i februar | Mondo Portal\nKlop će 2021. pevati kao Balašević: Ne volim januar...i februar 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n15.01.2020. / 16:49 17:04\nIzvor mondo.rs 15.01.2020. / 16:49 17:04\njirgen klop liverpul kup afričkih nacija Mohamed Salah sadio mane đorđe balašević


Bodrožić: Ana Brnabić potvrđuje da je marioneta na mestu premijerke | Autonomija\nBodrožić: Ana Brnabić potvrđuje da je marioneta na mestu premijerke\n"Njen vokabular se danas u potpunosti uklapa u propagandu SNS"\nPotpredsednik Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS) Željko Bodroži? ocenio je danas, komentarišu?i izjavu premijerke Srbije Ane Brnabi? da u Srbiji nema objektivnog novinarstva, da se njen vokabular u potpunosti uklapa u propagandu Srpske napredne stranke.\n„Ana Brnabi? sve više, svakim danom, potvr?uje da je samo marioneta na mestu premijerke. Njen vokabular se danas u potpunosti uklapa u propagandu SNS“, rekao je Bodroži? agenciji Beta.\nOn je dodao da je teško da se komentariše nešto što je daleko od istine i što predstavlja nau?enu politi?ku poziciju.\n(Pod) razno (1.938) Arhiva (23) Autori (8) Stvarni ljudi (15) Autonomija (17.896) Antidiskriminacija (69) Autori (2.540) Aleksandar Kocić (47) Aleksandra Bosnić (11) Ana Lalić (12) Andrej Nikolaidis (2) Boris Varga (2) Branislava Opranović (34) Dalibor Stupar (15) Dinko Gruhonjić (84) Dragan Bursać (4) Dragan Markovina (2) Dragana Rakić (20) Đerđ Konrad (49) Igor Besermenji (205) Jan Briza (11) Larisa Inić (34) Laslo Vegel (425) Milivoj Bešlin (7) Miloš Vasić (82) Mirko Đorđević (146) Natalija Jakovljević (12) Nedim Sejdinović (41) Nora Hicko (6) Pavel Domonji (43) Pavle Radić (341) Tamara Kaliterna (85) Teofil Pančić (86) Tihomir Novak (111) Vojin Ivkov (5) Zlatko Jelisavac (422) Civili (138) Kultura (1.332) Marginalci (1.572) Ogledalo (5.029) Stav (2.002) Utočište: Nacionalizam (1.392) Živeti zajedno (22) Beta (8) Blogeraj (25) English (24) Documents (1) Interview (6) News (7) Views (10) Intervju (1.133) Izbori (241) Izdvajamo (4.183) Jugoslavija (2.630) Karikatura nedelje (234) Mladi i mediji (13) Planeta (2.589) Podsetnik (31) Šta s’ to rek’o! (432) Vesti (6.711) Vesti čitalaca (6) Video (11) Vojvodina (17.348) Aktuelno (9.629) Decentralizacija (209) Dijalozi (15) Dokumenti (74) Ekonomija (809) Evropa u Vojvodini (44) Lokalne samouprave (939) Pogledi (734) Seminari (13) Tribine (30)


Es Puig 008 ( Ses Paisses) , 07820 San Antonio, Španjolska\nIskoristite odlične cijene u objektu Agroturismo Sa Talaia - nedavni gosti ocijenili s 9,2.\nвсе как всегда на уровне, из года в год этот бутик отель только лучше и лучше!\nМесто, паркинг, бассейн, еда, лес, релакс в любую точку острова 15-20 км или 20 минут.\nOvaj je objekt također ocijenjen za najbolju vrijednost za novac u San Antoniju! Gosti ostvaruju veću vrijednost za novac u odnosu na druge objekte u ovom gradu.\nAgroturismo Sa Talaia pruža dobrodošlicu Booking.com gostima od 8. sij. 2010.\nBroj soba: 12, Lanac hotela:\nKada želite boraviti u objektu Agroturismo Sa Talaia?\nPosljednja rezervacija za ovaj hotel napravljena je 29. srp. u 15:52 sati, iz Njemačke.\nUpravo rezervirano u San Antoniju:\nUpravo je rezerviran 1 hotel kao što je 'Agroturismo Sa Talaia'\n6 razloga za odabir objekta Agroturismo Sa Talaia\n158 objekata: San Antonio\nSadržaji u smještajnom objektu Agroturismo Sa Talaia\nLokacija objekta Agroturismo Can Cosmi Prats ocijenjena je s 9,3\n#7 od ukupno 34 hotela u gradu 'San Antonio', na temelju 9.317 provjerenih recenzija gostiju\nGosti koji su gledali Agroturismo Sa Talaia također su pogledali:\nOffering a wide range of entertainment options, this stylish adults-only resort is located at the beachfront of Playa d'en Bossa. There is a beach club and an outdoor swimming pool. Ovo trenutno pregledava još 9 drugih korisnika.\nSet on the beachfront at San Antonio Beach, Sundown Ibiza Suites & Spa features 2 outdoor pools and an indoor pool, and a free spa and gym with sea views. There is free WiFi and free parking. Ovo trenutno pregledava još 5 drugih korisnika.\nSituated right in front of the beach and offering multiple swimming pools, a spa with contemporary beauty treatments, and beautiful ocean views, ME Ibiza hotel is located in S'Argamassa. Ovo trenutno pregledava još 5 drugih korisnika.\nEbano Select Apartments is located 300 metres from the beautiful Playa d'en Bossa Beach and less than 3 km from Ibiza town. Ovo trenutno pregledava još 9 drugih korisnika.\n» Prikaži više hotela u gradu: San Antonio


| Tag Archive | noks\nHome » Posts tagged with » noks\n29. 7. – Dogodilo se na današnji dan – Počinje austrougarska okupacija BiH. Umrli: holandsko-flamanski slikar Vincent van Gogh, jedan od najoriginalnijih i najtemperamentnijih u istoriji slikarstva te njemački kompozitor Robert Schumann, jedan od najznačajnijih i najutjecajnijih predstavnika muzičkog romantizma.\n1526. – U pohodu na Ugarsku, osmanlijska vojska poslije tronedeljne opsade zauzela Petrovaradin. Osmanlije su potom osvojili susjedne gradove u Sremu i kod Osijeka izgradili most na reci Dravi, prešli u Ugarsku i 29. avgusta potukli, kod Mohača, vojsku kralja Ljudevita II. 1588. – Britanska flota pod komandom lorda Howarda i sir Francisa Drakea porazila […]\n2018-07-29 / Comments Off on 29. 7. – Dogodilo se na današnji dan – Počinje austrougarska okupacija BiH. Umrli: holandsko-flamanski slikar Vincent van Gogh, jedan od najoriginalnijih i najtemperamentnijih u istoriji slikarstva te njemački kompozitor Robert Schumann, jedan od najznačajnijih i najutjecajnijih predstavnika muzičkog romantizma. / Read More


Bečić: Crna Gora ima dobre temelje i snažne pretpostavke da postane prva naredna članica EU\nNedjelja, 03.10.2021 | 11:28\nPredsjednik Skupštine Crne Gore Aleksa Bečić, obratio se na pres konferenciji koja je održana nakon usvajanja zajedničke deklaracije na Samitu predsjednika parlamenata.\nFoto: Skupština Crne Gore/I. Šljivančanin\n,,Crna Gora ima dobre temelje i snažne pretpostavke da postane prva naredna članica Evropske unije“, poručio je predsjednik Skupštine Crne Gore Aleksa Bečić na pres konferenciji koja je održana u okviru Samita predsjednika parlamenata Zapadnog Balkana, ocjenjujući da bi upravo na primjeru Crne Gore Evropska unija mogla da pokaže da proces proširenja istinski živi, u praksi.\nNa pitanje kakva je atmosfera u Crnoj Gori, i da li u našem društvu postoji interesovanje za proces proširenja, predsjednik Bečić je odgovorio:\n,,Uz podsjećanje da je Crna Gora otvorila sva pregovaračka poglavlja, privremeno zatvorila tri, te da 100 procentna usklađenost politike sa politikom EU, prati i visoka podrška građana procesu integracija, predsjednik Bečić je naglasio i da je zemlja u prethodnih godinu finansijski, ekonomski, socijalno i epidemiološki stabilna“.\n,,Važno bi bilo da čujemo odgovor i da vidimo da li će se obistiniti planovi ovog saziva Evropske komisije sa početka mandata, da su njihova stremljenja ka tome da do kraja mandata ovog saziva Evropske komisije najmanje jedna zemlja Zapadnog Balkana bude spremna za članstvo“, kazao je predsjednik crnogorskog parlamenta.\nUz ocjenu, da bi potencijalno članstvo Crne Gore, moglo biti motivacioni faktor i podstrek drugim zemljama Zapadnog Balkana, predsjednik Bečić je izrazio uvjerenje da će zalaganje, konkretni pomaci, ali i žrtve koje proces integracija iziskuje, biti prepoznati i na pravi način vrednovani.\n,,Svoju spoljnu politiku temeljimo na tri stuba, a to su evropske integracije, jaka, čvrsta i kvalitetna regionalna saradanja. Znate da je u Crnoj Gori, po prvi put na izborima, došlo do istorijske promjene vlasti, da smo po prvi put u istoriji smjenili vlast na izborima te da je taj proces tranzicije protekao mirno i demokratski. Moje mišljenje je da proces integracije zemalja Zapadnog Balkana ka Evropskoj uniji nema alternativu kao ni saradnja među zemljama Zapadnog Balkana“, istakao je predsjednik Bečić.\nNavodeći da je Crna Gora najmanja zemlja Zapadnog Balkana, da je Crna Gora zemlja koja nema otvorenih bilateralnih pitanja sa svojim susjedima, predsjednik Bečić je naglasio da Crna Gora ima veoma dobre temelje i veoma snažne pretpostavke da postane prva naredna članica Evropske unije, konstatujući da Evropska unija može da pokaže da li proces proširenja istinski živi u praksi - ,,Mislim da bi veoma važno bilo da, u odnosu na ovo o čemu smo danas govorili, čujemo taj odgovor i da vidimo da li će se obistiniti planovi ovog saziva Evropske komisije sa početka mandata da su njihova stremljenja ka tome da do kraja mandata najmanje jedna zemlja Zapadnog Balkana postane dio EU“, istakao je Bečić.\nČlanstvo Crne Gore u EU bi bio značajan motivacioni faktor i podstrek svim drugim zemljama Zapadnog Balkana, zaključujući da su evropske integracije bez sumnje cilj svih zemalja Zapadnog Balkana.\nPres konferenciji su prisustvovali predsjednik Državnog Zbora, Igor Zorčič, predsjednik Narodne Skupštine Srbije, Ivica Dačić, predsjednik Parlamenta Republike Sjeverne Makedonije, Talat Džaferi, potpredsjednica Parlamenta Albanije, Ermonela Felaj Valikaj i predsjedavajući Doma naroda Parlamentarne Skupštine BiH, Bakir Izetbegović.\nMožda hoćete ako iskorjenite četništvo, a četnike ukrcate u traktore i vratite ih u pašaluk. Za kupnju traktora i prikolica možete koristiti predpristupne fondove EU.


Da se ne zaboravi | Vi ste svet\nPitanje je da li bi uspomena na pale ratnike bila sačuvana ovako jedinstvenim obeležjem da nije bilo žena učlanjenih u organizaciju FIDAK\nIstorija nam govori da su se žene u Srbiji još u XIX veku organizovale da bi zajednički doprinele društvenom napretku. Tako je u Čačku još 1885. godine osnovana podružnica Ženskog društva čije članice su bile veoma aktivne u narednim godinama. Ostalo je zabeleženo da je zahvaljujući njihovom trudu otvorena Ženska radnička škola, u zgradi koja je izgrađena od sredstava koje su one prikupile. Danas se u toj zgradi nalazi Umetnička galerija „Nadežda Petrović“. Nakon Prvog svetskog rata i osnivanja organizacije FIDAK u Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca, Čačanke su bile među prvim ženama u državi koje su se organizovale u Pomoćnu žensku sekciju.\nFIDAK (FIDAC - Fédération Interalliée Des Anciens Combattants)\nKod nas poznata kao Udruženje rezervnih oficira i ratnika, ova međunarodna organizacija osnovana je u Parizu 1920. godine. Cilj joj je bio povezivanje organizacija ratnih veterana, brige o njima i njihovim porodicama, i aktivna promocija mira. Verovali su da niko ne može jasnije da govori o ratu i protiv njega od onih koji su u njemu učestvovali. Osnivač i prvi predsednik FIDAK-a bio je Šarl Bertran (Charles Bertrand), francuski ratni oficir i poslanik u parlamentu. Osnivanje ženskih ogranaka počelo je 1925. godine, a njihova prvobitna namena bila je briga o ratnoj siročadi. Ženske sekcije osnovane su u SAD, Francuskoj, Velikoj Britaniji, Italiji, Poljskoj, Portugaliji, Rumuniji, Čehoslovačkoj i Kraljevini SHS. U okviru svojih aktivnosti FIDAK je organizovao podizanje spomenika palim ratnicima, kakav je spomenik u Liježu u Belgiji. Zahvaljujući njihovoj aktivnosti podignuta je i spomen kosturnica ratnicima palim u odbrani Beograda.\nČačanska ženska sekcija FIDAK\nOsnivanje ovog ogranka pripremano je skoro godinu dana. Osnivačka skupština održana je 22.10.1928. i za predsednicu je izabrana Kosara M. Stanković. Na toj funkciji nasledila ju je Natalija Ž. Budimirović. Na čelu čačanske ženske sekcije ipak se najduže zadržala Mileva-Mica Obradović pod čijim vođstvom je završen obiman posao na izgradnji spomen kosturnice u Čačku. Zanimljivo je i da je među istaknutim članicama bila i Mileva Cvijović, čačanska babica, čiji je unuk Borisav Đorđević – popularni Bora Čorba.\nSakupljanje sredstava i pravljenje spiskova\nŠest godina je trajalo prikupljanje sredstava za izgradnju spomen kosturnice. Paralelno sa tim, članice FIDAK-a su pronalazile i popisivale sve sahranjene vojnike u Čačku i široj okolini. U samom Čačku su postojale dve lokacije, jedna na kojoj su bili sahranjeni pripadnici centralnih sila – takozvano Švapsko groblje (mada ima tumačenja prema kojima su ovde sahranjivani i srpski oficiri), i druga na takozvanom Malom ili Bolničkom groblju gde su ležali ostaci srpskih vojnika. Poslove na izgradnji spomen kosturnice ubrzava predsednik čačanske opštine Obren Janjić 1932. godine. Ovo se desilo između ostalog i zahvaljujući tome što je 19. Artiljerijski puk obavestio čačanske vlasti o nameri da izgradi kasarnu na lokaciji jednog od postojećih privremenih ratničkih groblja.\nBriga o potomcima ratnika\nVeliki rat je, nažalost, mnoge porodice potpuno ugasio ili ostavio bez njihovih najmilijih. Ženska sekcija FIDAK posvećivala je posebnu pažnju brizi o ratnim veteranima, njihovim porodicama i naročito se trudila da ratna siročad budu dobro zbrinuta. O tome svedoče i sačuvana pisma koja je ova organizacija upućivala na brojne adrese tražeći pomoć za decu. U dokumentaciji koja je ostala sačuvana stoji i svedočanstvo o tome da je pesnik Branko V. Radičević kao dete bio među onima o kojima su ove plemenite žene vodile računa. Čačanke su neumorno sakupljale pomoć i raspoređivale je onima kojima je bila najpotrebnija, sa nadom da će mir potrajati. Održavale su i aktivnu prepisku sa drugim ženskim sekcijama u ostalim zemljama članicama, prikupljajući i na taj način sredstva za ostvarenje plemenitih ciljeva.


Artmanova pokušala da konobaru stavi belu traku oko ruke - Nova Borba\nFlorens Artman/ Foto: vijesti.me\nKonobar prijedorskog restorana "Papa Joe" odbio je da usluži bivšu portparolku haškog tužilaštva Florans Artman zato što je ona pokušala da mu oko ruke stavi belu traku, saopšteno je danas iz tog restorana.\nArtmanova je u ponedeljak u Prijedoru izjavila da je došlo do incidenta i da je diskriminisana jer je jedan konobar odbio da joj posluži kafu.\nIz restorana "Papa Joe" danas je saopšteno da je konobar Artmanovoj pokušao da objasni da u tom restoranu nisu dozvoljena nikakva politička ili nacionalna okupljanja i dešavanja i da gosti koji se toga ne pridržavaju neće biti posluženi.\n"Ona je potom vidno iznervirana govorila kako mi ne poštujemo ljudska i građanska prava, a usput se osvrćući na naš školsko-obrazovni sistem koji ona smatra nedovoljno edukativnim", navedeno je u saopštenju restorana.\nPodseća se da taj restoran radi 17 godina i upošljava radnike svih veroispovesti i nacija, a poznat je, kažu, po tome da u njemu nikada nije zabeležen nijedan incident, što gosti znaju i uvek se tu vraćaju.\n"Poručujemo gospođi Florans Artman (koja je pravosnažno osuđena pred Haškim Tribunalom) i njoj sličnim inostranim dobročiniteljima, koji žele da nas uče čije su žrtve veće i čije suze više bole, da u našoj kući nisu dobrodošli", navodi se u saopštenju, koje su preneli mediji u BiH.\nU Prijedoru je juče obeležen Dan belih traka u znak sećanja na žrtve Prijedora nesrbe koji su stradali u tom gradu tokom poslednjeg rata, a tom događaju je prisustvovala i Artmanova, koja je imala primedbe i na policiju zato što nije reagovala na incident već su je, kako je rekla, pitali da li je boravak prijavila kao strankinja.


Foto: Nedžad Uglješa | Predloženo otvaranje bh. granica za strance uz obavezan test\nMirsada Lingo Demirović 02.09.2020 14:26\nSARAJEVO - Zoran Tegeltija, predsjedavajući Vijeća ministara BiH, rekao je danas da je na sastanku sa premijerima entiteta Radovanom Viškovićem i Fadilom Novalićem, dogovoreno da se predloži da granice BiH budu otvorene za sve druge strane države koje sad ne mogu ući u BiH, ali sa negativnim testom na virus korona ne starijim od 48 sati.\n"Vlade entiteta će ove odluke potvrditi na svojim sjednicama, a nakon toga će to učiniti i Savjet ministara", kazao je Tegeltija.\nIstiče da su razgovarali kako pomoći privredu, te o "Elektroprenosu".\n"Usaglasili smo da će Savjet ministara zajedno sa entitetskim vladama pripremiti program koji će sadržavati novi institucionalni ciklus i prijedlog za rasterećenje privrede u periodu od septembra 2020. do 2021. godine a isto ćemu učiniti i za pomoć domaćoj privredi", kazao je Tegeltija nakon sastanka sa Radovanom Viškovićem i Fadilom Novalićem danas u Sarajevu.\n"Kada su u pitanju razgovori sa međunarodnim finansijskim intitucijama zahvalili smo svima onima koji su imali razumijevanja u doba pandemije. Za sada je odluka da otvorimo pregovore sa MMF-om i očekujemo da Misija MMF-a bude u oktobru u BiH i da će nam nakon toga biti potrebna dva mjeseca da inplementiramo dogovor", kazao je Tegeltija.


Problemi za Popoviča, jedan od reprezentativaca SAD zbog virusa korona upitan za Tokio\nZbog protokola vezanih za virus korona, Bredli Bil je upitan za nastup na Olimpijskim igrama u Tokiju, prenosi “Eurohoops”.\nJoš uvijek nije poznato koliko dugo će košarkaš Vašington Vizardsa biti u izolaciji, a ukoliko ne bude u mogućnosti da otputuje u glavni grad Japana, zamijeniće ga Keldon Džonson (San Antonio Sparsi), Darijus Garland (Klivlend Kavalirsi) ili Sadik Bej (Detroit Pistonsi).\nKošarkaški turnir na Igrama počinje 23. jula, a izabranici Grega Popoviča će igrati u grupi A, zajedno sa Iranom, Češkom i Francuskom.\nPodsjećamo, Amerikanci su do sada odigrali tri prijateljske utakmice, u kojima su pobijedili Argentinu, te izgubili od Australije i Nigerije.\nPrethodni članakBegić: “Srcem sam izašao na teren, hvala svima koji su učinili da se osjećam kao kod kuće”\nNaredni članakBivši fudbaler Zrinjskog stigao u redove španskog Agiljasa


Tanjug 21. februara 2019. 15:38\nBEOGRAD – Srbija je dobro mesto za investiranje, kažu učesnici 4.srpske konferencije o razvoju nekretnina i infrastrukture “Razvoj budućnosti” i navode da investitori veruju u srpsku ekonomiju, te da upravo zbog toga u poslednjih nekoliko godina u Srbiji postoji “šuma kranova”.\nOni su rekli Tanjugu da to potvrđuju izraelski investitori, koji na srpskom tržištu nemaju samo jedan projekat, već da se interesuju za širenje poslovanja.\nAmbasadorka Izraela u Srbiji Alona Fišer Kam kaže da su Srbiju kao dobro mesto za investiranje prepoznale komapnije iz Izraela koje na srpskom tržištu dominiraju kao investitori u oblasti nekretnina.\n“Izraelske kompanije ulažu i u drugim oblastima. Tako imamo IT komapnije, industrijske kompanije i činjenica da one ostaju ovde godinama i da većina njih, posebno u oblasti nekretnina, imaju više od jednog projekta, što znači da su zadovoljni poslovanjem u Srbiji”, izjavila je ambasadorka.\nSmatra da izraelski investitori imaju veliko poverenje u srpsko tržište i ekonomiju Srbije i njenu stabilnost, što je, kaže, veoma važno svim stranim investitorima.\n“To što su ovde znači mnogo i mislim da će i druge izraelske kompanije slediti njihov primer i doći u Srbiju da investiraju. Lično verujem da ovde postoji veliki potencijal za investiranje”, rekla je Fišer.\nTakođe, ističe ona, u Ambasadi Izraela rade na potpisivanju sporazuma koji bi, objašnjava, bio vrsta legalnog okvira koji će olakšati izraelske investicije u Srbiji i privući nove kompanije.\nGeneralni direktor agencije za nekretnine Atrium, Roman Klot, navodi da otkada posluje u Srbiji susreo se samo sa pozitivnim utiscima investitora i primetio da Beograd naročito raste u smislu nekretnina.\nPrema njegovim rečima, među onima koji najviše investiraju su Izraelci, Austrijanci, dok investitora iz Nemačke, odakle on, inače, dolazi, nema toliko mnogo.\n“Generalno su investitori zadovoljni poslovanjem u Srbiji, ima puno pozitivnih primera, naravno nije sve savršeno, uvek ima poteškoća, ali sve u svemu je dobro. Na primer, nisu savršene stvari koje se tiču zemljišta, vlasništva i nekih ograničenja za razvoj lokacija, ali uvek to možete da prevaziđete ako imate potrebno znanje i infromacije”, naveo je Klot.\nGeneralni direktor grupacije “Alumil” u Srbiji Rita Luzinski primećuje da u našoj zemlji postoji “šuma kranova” i da se puno gradi.\nKaže da to pokazuje i povećanje njihove priozvodnje aluminijumskih profila i sistema za industriju i građevinarstvo, a koja u Srbiji posluje više od 20 godina.


Dejan Jovović - MMF, specijalna prava vučenja i Srbija– uloga i značaj\nDejan Jovović 15.09.2021. 16:43\nVelikom dodelom SPV svojim članicama u kriznom trenutku svetske privrede, MMF je donekle „osvetlao obraz“ i skrenuo pitanje njegove ozbiljne reforme u drugi plan\nU avgustu ove godine izvršena je nova, do sada najveća generalna alokacija tzv. specijalnih prava vučenja (SPV), međunarodne rezerve aktive i obračunske jedinice koju kreira Međunarodni monetarni fond (MMF), u vrednosti od 456,5 milijardi SPV (650 milijardi dolara). Mnogi smatraju da je ova odluka MMF-a da podeli tako velika sredstva iznenađujuća (jedno SPV iznosi oko 1,42 američka dolara).\nSPV treba da „zadovolje dugoročne globalne potrebe za rezervama i pomognu svetskoj privredi i ugroženim zemljama u sadašnjoj pandemiji koronavirusa“, izjavila je Kristalina Georgijeva, upravna (generalna) direktorka MMF-a. Ova alokacija značajna je finansijska injekcija za svet i ako se mudro iskoristi jedinstvena je prilika za borbu protiv krize bez presedana. Globalni ekonomski izgledi i dalje su vrlo neizvesni, s obzirom na pandemiju i sve veći jaz između bogatih i siromašnih zemalja, koji zahteva od MMF-a da nađe dodatna sredstva za podršku. Dodela SPV povećaće likvidnost i rezerve svih zemalja članica MMF-a, učvrstiće poverenje i ojačati otpornost i stabilnost globalne ekonomije. Suma od 650 milijardi dolara usmerenih u SPV pomoći će da se povećaju globalne rezerve i da se omogući zemljama da obezbede fiskalne mere da izađu iz pandemije virusa COVID-19.\nPodsećanja radi, ona je krajem jula ove godine na osnovu Statuta MMF-a (Articles of Agreement) dala svoj predlog za alokaciju SPV u iznosu od 650 milijardi dolara. Odluka je usvojena na Odboru izvršnih direktora MMF-a 2. avgusta, a 23. avgusta usledila je alokacija 95,8 odsto SPV od ukupnog iznosa od 650 milijardi dolara.\n„Dobar marketinški potez“\nNova američka administracija Džozefa Bajdena i ministarka finansija Dženet Jelen (koja je i bivša šefica FED-a, američke centralne banke) pre toga su u februaru ove godine najzad dali dugo čekano „zeleno svetlo“ za alokacije SPV, dok je ranija administracija Donalda Trampa to odlučno odbijala, tvrdeći da bi se time „obezbedilo više sredstava bogatijim zemljama, budući da bi raspodela bila srazmerna njihovom vlasničkom udelu“. Najznačajnije odluke u MMF-u (kao i alokacija SPV) donose se većinom od 85 odsto ukupne glasačke snage, a SAD sa najvećom kvotom i 16,52 odsto ukupnih glasova jedine za sada imaju pravo veta.\nNaime, američka ministarka Dženet Jelen podržala je 25. februara ove godine predlog MMF-a za novu, veću alokaciju SPV, ali je poručila da su potrebni širi parametri kako bi način na koji se te rezerve koriste i njima trguje bio transparentniji. U pismu finansijskim liderima Grupe 20 Jelenova je navela da bi novom dodelom SPV mogla da se poveća likvidnost siromašnih zemalja i podrže njihovi preko potrebni napori za zdravstveni i ekonomski oporavak. Ovom porukom, američka ministarka finansija preokrenula je stav prethodne američke administracije, koja se protivila inicijativi MMF-a za veću dodelu SPV zemljama tokom korona krize. Jelenova je, takođe, snažno ohrabrila članice Grupe 20 da višak SPV koriste kao podršku u naporima za oporavak siromašnih zemalja, uporedo sa nastavkom finansiranja na osnovu bilateralnih sporazuma.\nDirektorka MMF-a Georgijeva zatražila je još u martu 2020. od lidera G-20 da podrže udvostručenje finansijskih kapaciteta Fonda za vanredne situacije radi pružanja podrške globalnoj likvidnosti putem obimnog odobravanja SPV, kao što je to urađeno tokom finansijske krize 2008-2009. godine.\nAmerika je, dakle, sa zakašnjenjem od godinu dana omogućila MMF-u da najvećom alokacijom SPV u svojoj 77-ogodišnjoj istoriji izvede „dobar marketinški potez“, kada se svet suočio sa najtežom ekonomskom krizom još od Velike depresije, u kojoj su najviše stradale najsiromašnije zemlje. Pomoć će biti alocirana zemljama članicama svuda po svetu, dok za sam MMF dodeljena suma SPV ne predstavlja neki gubitak.\nMMF će morati da se aktivno angažuje sa zemljama članicama u narednim mesecima kako bi utvrdio održive opcije za dobrovoljno kanalisanje SPV iz bogatijih članica radi podrške siromašnijim i ranjivijim zemljama. Nova MMF-ova procena globalnih potreba za rezervama, koja se provodi svakih pet godina, pokazuje jasnu potrebu za dodatnim SPV, budući da se zemlje teško bore sa pandemijom koronavirusa.\nOcenjuje se da u principu dodeljena SPV ne predstavljaju preveliki iznos, pogotovo kada se pogleda koliko su zbirno centrane banke širom sveta u poslednjih godinu i po dana već upumpale u globalnu ekonomiju. Tako je samo američki FED ulio prvo 2.000 milijardi dolara, a očekuje se najverovatnije još 3.500 milijardi dolara, a Evropska centralna banka odobrila je 750 milijardi evra za 19 članica evrozone.\nOpštu dodelu SPV MMF je izvršio svim zemljama (190) koje su učesnice „Odeljenja SPV“ u MMF-u, a na osnovu utvrđenog pravila, odnosno u proporciji sa visinom njihovih postojećih nacionalnih kvota u MMF-u, što znači da su najveće iznose SPV dobile najbogatije zemlje sa najvećim kvotama (oko 375 milijardi dolara), kojima su ona najmanje potrebna (najviše SPV dobile su SAD – 113 milijardi dolara). Zemljama sa rastućim ekonomijama i zemljama u razvoju otišlo je oko 275 milijardi dolara.\nNajgore su, kao i uvek do sada, prošle najsiromašnije zemlje sa niskim prihodima sa najmanjim kvotama, koje su dobile dobile samo 21 milijardu dolara (oko šest odsto njihovog BDP-a), kojima su SPV i druga finansijska sredstva najviše potrebna, a čiji su dugovi narasli na oko 750 milijardi dolara.\n„SPV mogu pomoći zemljama sa slabim rezervama da smanje oslanjanje na mnogo skuplji domaći ili spoljni dug. A za države koje su pod pritiskom da povećaju društvenu potrošnju, ulažu u oporavak i suoče se sa klimatskim pretnjama, one nude dragocen dodatni resurs“, iznela je direktorka MMF-a Georgijeva u listu Fajnenšel tajms (23. avgusta 2021).\nMMF je, prema njegovim podacima, prošle godine dodelio 117 milijardi dolara za nove finansijske aranžmane za 85 država članica, utvrdio uslove za rasterećenje dugova 29 najsiromašnijih članica i zaključio savetodavne programe za 175 zemalja članica.\nMMF je dodelio Srbiji 627,6 miliona SPV, što je ekvivalentno iznosu od oko 890,22 miliona dolara (ili 759,71 milion evra), a na osnovu njene kvote od 654,8 miliona SPV, koja iznosi 0,14 odsto svih kvota (na osnovu koje Srbija ima 0,16 odsto glasačkih prava). Vlada Srbije će da odluči da li će i kako utrošiti dodeljena SPV, a mogu da se koriste za jačanje deviznih rezervi (koje iznose preko 14,5 milijardi evra), očuvanje stabilnosti finansijskog sistema, kao i za otplatu nekih skupljih dugova pre roka dospeća, ali ne mogu da budu zamena za strukturne reforme, odnosno infrastrukturne i investicione projekte ili restrukturiranje dugova.\nJoš se ne zna da li će Srbija povući ova sredstva, jer je reč samo o pravu, ali ne i obavezi, pa Srbiji trenutno možda i ne treba finansijska podrška iz novog izvora. Iz Ministarstva finansija Srbije je krajem avgusta ove godine saopšteno da „u ovom trentuku još nismo definisali kada bismo, da li bismo i za šta iskoristili taj novac… razmišljamo na koji način i da li ta sredstva da iskoristimo i, naravno, u kom trenutku. To je potvrda našeg opredeljenja da nastavimo ubrzano reforme koje smo zajedno krenuli da sprovodimo još 2014. i upravo ovaj rezultat, ta poruka od MMF-a da je Srbiji na raspolaganju nemala svota novca, još jedna je potvrda ne samo naše uspešne saradnje nego uspeha Srbije u sprovođenju refomi“. Finansijska podrška MMF-a Srbiji u vidu SPV može biti značajna pomoć, ali nije, kako se predstavlja u javnosti, dodeljena zbog „dobre ekonomske politike“, jer su je dobile sve zemlje članice MMF-a za otklanjanje posledica pandemije.\nSve republke bivše Jugoslavije, članice MMF-a, dobile su alokacije SPV prema visini nacionalnih kvota i to (u milionima SPV): Hrvatska 687,6; Slovenija 562,1; Bosna i Hercegovina 254,2; S. Makedonija 134,5 i Crna Gora 58,0. Tzv. „Republiku Kosovo“, iako nije članica Ujedinjenih nacija, MMF je primio u članstvo 2009. godine i ono je dobilo je 79,2 miliona SPV, prema visini kvote (koja iznosi 82,6 miliona SPV).\nTabela: Generalne i specijalne alokacije SPV (u milijardama SPV po godinama) (Izvor: imf.org)\nPoslednja alokacija SPV izvršena je u avgustu 2009. godine u iznosu od 161,2 milijarde SPV (250 milijardi dolara), za rešavanje posledica globalne finansijske krize. Do sada je MMF, kroz četiri generalne i jednu specijalnu alokaciju, dodelio ukupno 660,7 milijardi SPV (oko 935,7 milijardi dolara).\nSpekulisalo se da je bila navodno razmatrana MMF-ova alokacija od čak 1.000 milijardi SPV, kako su nedavno izvestili neki američki mediji. To je, kako je izneto, sprečio američki zakon, koji dozvoljava da ministar finansija bez odobrenja Kongresa može da prihvati dodelu SPV do visine kvote SAD u MMF-u, koja iznosi 82,99 milijardi SPV ili oko 118 milijardi dolara, što je 17,46 odsto svih kvota, a ako se proporcionalno u procentima taj iznos primeni na globalnom planu za SPV, ispada da je maksimalna dozvoljena alokacija SPV 680 milijardi dolara.\nSPV raspodeljuje MMF zemljma članicama i samo one mogu da ih koriste između sebe i još 15 međunarodnih finansijskih institucija (prescribed holders). Zemlje koje nameravaju da potroše SPV mogu da ih zamene za „slobodno upotrebljive valute“ (freely usable currencies), tj. pet najznačajnijih svetskih valuta koje čine korpu valuta SPV, odnosno da među zemljama nađu partnera za razmenu, a treba očekivati da će najviše SPV kupiti SAD.\nU principu, Trezor SAD otkupljuje sva ponuđena SPV, sem od zemalja čije su politike protiv američkih interesa. Pored toga, MMF ima sporazume sa 32 najbogatije zemlje o dobrovoljnom otkupu SPV.\nMMF ohrabruje zemlje sa snažnijim privredama da dobrovoljno „usmere“ SPV ka najsiromašnijim i najugroženijim zemljama. MMF takođe može da angažuje svoje zemlje članice ka mogućem novom „Fondu za otpornost i održivost“ koji bi mogao koristiti SPV za pomoć siromašnim i ugroženim zemljama u strukturnim transformacijama, kao što je suočavanje sa izazovima vezanim za klimu. Druga mogućnost bi mogla biti usmeravanje SPV za podršku kreditiranja multilateralnih razvojnih banaka.\nProdajom dobijenih SPV članica MMF-a drži manje SPV nego što je njena kvotna alokacija, ali dobija devize koje može potrošiti, pa plaća kamatu MMF-u koja trenutno iznosi 0,050 odsto, zato što drži manje SPV nego što su joj dodeljena. S obzirom na ovako nisku kamatu, zemljama se više isplati da prodaju svoja SPV i dobiju čvrstu valutu nego da se skuplje zadužuju na finansijskom tržištu, izdaju državne obveznice ili uzimaju kredite od MMF-a. Zemlja koja kupi SPV u zamenu za devize je u plusu, jer ima više SPV nego što po kvoti treba da ima, pa za taj višak SPV dobija kamatu od MMF-a u iznosu od 0,050 odsto.\nPreciznije rečeno, MMF dodeljuje zemlji članici kamatu (interest) na njen holding SPV preko neto kumulativne alokacije ove rezervne aktive, dok zemlja članica plaća troškove (charges) u istom iznosu na holding SPV ispod ove alokacije. Ako bi se, na primer, zamenila cela dobijena srpska kvota SPV od 890 miliona dolara za neku od baznih valuta, Srbija bi platila MMF-u oko 446 hiljada dolara na ime troškova, jer bi imala manjak SPV.\nAlokcije SPV: Primer kupovine vakcina protiv virusa COVID-19 (Foto: imf.org)\nDobijene čvrste valute u zamenu za SPV zemlje mogu da upotrebe na primer i za nabavku vakcina protiv virusa COVID-19, kako je slikovito prikazano na gornjem primeru MMF-a:\nMMF alocira SPV (korak 1). Zemlja prima iznos SPV u proporciji sa svojim udelom u MMF-u. Zatim sledi trgovina SPV za čvstu valutu (korak 2). Zemlja A može zameniti svoja SPV sa zemljom B za devizna sredstva (dolar, funtu, evro, juan i jen). Na kraju se dobija vakcina (korak 3). Zemlja A može upotrebiti dobijene devize za kupovinu vakcina.\nŠta su, u stvari, SPV, kakva im je uloga i perspektiva?\nPre svega, treba reći da se radi o jednom složenom monetarnom mehanizmu i pravu, o kome je napisana velika naučna i stručna literatura, posebno od strane vodećih stručnjaka MMF-a. Međutim, SPV su i dalje ostala potpuno nepoznata kao pojam za širi auditorijum, pa i za dobar deo stručne javnosti.\nPosle dužih razmatranja različitih predloga o reformi međunarodnog monetarnog sistema, 1967. doneta je odluka o stvaranju SPV, novog mehanizma u okviru MMF-a koji se bazira na specifičnim dodatnim sredstvima međunarodne likvidnosti, čije je kreiranje nezavisno od nacionalnih monetarnih politika. Ovaj novi veštački monetarni medijum nazvan je „specijalnim“ pošto za razliku od „redovnih prava vučenja“ u MMF-u nema karakter zajma. Inače, redovna prava vučenja su finansijske transakcije u okviru kojih zemlja članica ima pravo da za sopstvenu valutu kupuje valutu drugih zemalja članica, uz poštovanje određenih pravila koja postoje u kreditnom mehanizmu MMF-a.\nIzraz „vučenje“ kod SPV znači izdavanje naloga MMF-u, kojim davaoci SPV ističu konvertibilna sredstva drugih zemalja članica učesnika u sistemu SPV. Za razliku od zlata i banknota, SPV kao veštačka valuta fizički ne postoje, već samo predstavljaju knjižni novac i ne stiču se nikakvim uplatama zemalja članica MMF-u u nacionalnim ili drugim valutama, što znači da imaju karakter poklona. SPV su, dakle, dala mogućnost MMF-u da poveća međunarodne rezerve, jednostavnim knjigovodstvenim načinom, omogućujući zemljama da povećaju svoje rezerve bez bilo kog neto izvoza roba i usluga ili spoljnog pozajmljivanja sredstava.\nSer Džozef Gold, dugogodišnji generalni savetnik MMF-a i jedan od vodećih autoriteta za međunarodno monetarno pravo, početkom sedamdesetih godina prošlog veka pisao je da je pre definitivnog uvođenja naziva za SPV bilo različitih predloga terminološke prirode (na engleskom jeziku) kao: „grammar“, „bancor“, „unitas“ ili „drawing unit reserve asset“, „reserve drawing rights“, „special reserve drawing rights“ i „special drawing rights for reserve purpose“. Konačno je prihvaćen naziv – „special drawing rights“ (skraćeno SDR). Međutim, i on je komplikovan, konfuzan i nejasan i trebalo bi ga pojednostaviti, radi dalje afirmacije SPV za širu upotrebu.\nDodela SPV je besplatna i nisu potrebni doprinosi iz budžeta zemalja donatora. SPV su rezervna aktiva, a ne strana pomoć. Ono što je važno, alokacija SPV ne povećava teret javnog duga bilo koje zemlje. SPV je u početku bilo definisano kao ekvivalent 0,888671 grama čistog zlata, što je bilo jednako jednom američkom dolaru. Posle raspada bretonvudskog monetarnog sistema 1971. godine, SPV je redefinisano prvobitno kao korpa 16, a kasnije pet valuta, a vrednost SPV se određuje dnevno na tržištu deviznih kurseva i objavljuje na veb stranici MMF-a.\nVrednost SPV je stabilna i utvrđena je u korpi pet najvažnijih svetskih valuta u određenim ponderima, koja se revidira svakih pet godina, ili ranije da bi se obezbedilo da korpa odražava relativni značaj valuta u svetskom trgovinskom i finansijskom sistemu. Korpu (SDR basket) sada sačinjavaju – američki dolar (41,73 odsto), evro (30,93 odsto), kineski juan (10,92 odsto), japanski jen (8,33 odsto) i britanska funta (8,09 odsto). Ponderisano učeše dolara u korpi je predimenzionirano, jer američka privreda ne doprinosi svetskom BDP-u u tolikom odnosu.\nKamatna stopa na SPV utvrđuje se sedmično (svakog petka), i bazira se na ponderisanom proseku reprezentativnih kamatnih stopa na tromesečne dugove na novčanim tržištima pet valuta koje čine korpu SPV.\nSPV su sredstvo koje se može koristiti za otklanjanje deficita platnog bilansa na isti način kao zlato ili rezervne valute, pa se stoga kolokvijalno nazivaju „papirno zlato“, i imaju ulogu „svetskog novca“, fiktivnog i veštački kreiranog, kao sredstva plaćanja u međunarodnim finansijskim transakcijama. SPV mogu da se upotrebe za otplatu kredita MMF-u ili Svetskoj banci, ali se sa njima ne može ništa kupiti, ne mogu se ni razmeniti na tržištu, niti privatni sektor i pojedinci mogu da ih koriste.\nMeđutim, treba reći da uporedo sa razvojem MMF-ovih ili „zvaničnih“ (službenih) SPV pojedine međunarodne organizacije, zajmoprimaoci i investitori, u cilju obezbeđenja od nestabilnosti i neizvesnosti u kamatnim stopama i kretanju deviznih kurseva, sve više upotrebljavaju ovu jedinicu, stvarajući komercijalna ili „privatna“ SPV, koja, pre svega, imaju funkciju obračunske jedinice. U SPV se denominiraju različiti privatni finansijski instrumenti i obaveze (tekući računi i depoziti komercijalnih banaka, sindikovani zajmovi, obveznice i slično).\nPrvobitna svrha uvođenja SPV bila je povećanje finansijskog potencijala MMF-a, jer je zbog povećanog obima svetske trgovine, izražene nelikvidnosti većeg broja zemalja i nedostatka zlata u monetarnim rezervama pretila opasnost zastoja u razvoju međunarodnih robnih i finansijskih transakcija. Zato su u MMF-u kreirana SPV, po uzoru na Kejnsov obračunski novac „bankor“.\nSPV kao rezervna aktiva uvedena su u promet 1970. godine, kao dopuna postojećim rezervnim aktivama. SPV su jedini oblik rezervne aktive koji se nalazi pod kontrolom MMF-a. Institucionalizacijom SPV, međunarodna zajednica je preko MMF-a stekla mogućnost svesnog regulisanja obima potrebne međunarodne likvidnosti. Uvođenje SPV predstavlja pozitivan pokušaj da se na organizovan način pristupi kreiranju međunarodne likvidnosti, nezavisno od nacionalnih monetarnih politika.\nStvaranjem novog monetarnog mehanizma u okviru MMF-a težilo se postizanju osnovnog cilja da se na dugi rok dopunjuju postojeća sredstva međunarodne likvidnosti u slučaju njihove nestašice. Posle sloma bretonvudskog međunarodnog monetarnog sistema, suspendovanjem zvanične konvertibilnosti američkog dolara u zlato, 15. avgusta 1971. godine, i ukidanja sistema fiksnih deviznih kurseva kada je sve više valuta prešlo na fluktuiranje, međunarodna zajednica našla se pred novim zadatkom iznalazenja kvalitativno novih instrumenata monetarne politike, koji će dugoročno obezbediti bolje funkcionisanje sistema.\nS tim u vezi, ranijom reformom međunarodnog monetarnog sistema predviđeno je da SPV prošire svoju inicijalnu ulogu i postanu glavna rezervna aktiva u međunarodnom monetarnom sistemu, a da se istovremeno smanji uloga zlata i rezervnih valuta. Budući da u strukturi međunarodne likvidnosti SPV čine vrlo mali deo, njihov praktični značaj još uvek je mali u odnosu na veliki teorijski. SPV ne mogu da regulišu globalnu likvidnost, već samo imaju uticaj na strukturu rezervi, jer je dolazilo do prave eskalacije likvidnosti, naročito dolarskih rezervi.\nNajveći deo novih alokacija SPV trebalo bi da pripadne deficitarnim zemljama u razvoju, što znači da buduće kreiranje ne bi trebalo da se vrši po kvotnom neravnopravnom kriterijumu MMF-a, jer bi time i dalje najveće iznose SPV dobile suficitne razvijene zemlje.\nNobelovac i jedan od vodećih svetskih ekonomista Džozef Stiglic smatra da se SPV MMF-a – što je neka vrsta „svetskog novca“ za čije stvaranje je ovoj instituciji dato ovlašćenje pri njenom osnivanju – moraju u potpunosti iskoristiti povodom užasavajućeg stanja stvari u zemljama u razvoju. SPV su esencijalni sastojak međunarodnog monetarnog poretka, koji je Džon Majnard Kejns zagovarao tokom konferencije u Breton Vudsu 1944. godine. Ideja je da bi, „usled toga što će sve države naravno hteti da zaštite svoje građane i ekonomije tokom kriza, međunarodna zajednica trebalo da ima alat za pomoć najbespomoćnijim zemljama, bez stvaranja te pomoći na račun i teret nacionalnih budžeta“.\nStandardno izdavanje SPV, pri čemu oko 40 odsto SPV ide zemljama sa rastućim ekonomijama i zemljama u razvoju, napravilo bi ogromnu razliku. Zato on predlaže da bi najbolje bilo ukoliko bi najrazvijenije zemlje, poput SAD, donirale ili pozajmile (po koncesionim uslovima) svoja SPV „Trast fondu“ posvećenom pomaganju siromašnim zemljama. Može se očekivati da će zemlje koje budu pružale ovu pomoć postaviti uslove, a naročito da ona ne ide na spasavanje kreditora.\nPoleđina novčanice od 100 dolara (Foto: Live Richer on Unsplash)\nUčešće SPV bilo je malo u ukupnim svetskim monetarnim rezervama, mada je povećano najnovijom, ovogodišnjom alokacijom SPV, pa je sada oko osam odsto. Ranijom reformom međunarodnog monetarnog sistema bilo je predviđeno da ona učestvuju sa 10 odsto. Za unapređenje SPV osnovno je da se vrše regularne i po obimu značajne alokacije. To bi pomoglo da se zadovolje potrebe velikog broja zemalja, koje su, inače, prinuđene da zarade rezerve na drugi način po znatno većim troškovima i nepovoljnijim uslovima. Veće alokacije vodile bi povećanju trgovine i proizvodnje, što bi unapredilo privredni oporavak u svetu.\nHitnost za dodatnim znatnim alokacijama SPV bila bi znatno smanjena ako bi zemlje rezervnih valuta stavile na raspolaganje dugoročna finansijska sredstva na koncesionalnoj osnovi u obimu potrebnom da se omogući obnavljanje rezervi zemalja u razvoju. Normalno, ne može se prihvatiti da ograničeni iznosi srednjoročnih i kratkoročnih sredstava koja se obezbeđuju po nepovoljnim uslovima treba da zamene dugoročnu neuslovljenu likvidnost koja bi se omogućila sa alokacijama SPV.\nImajući u vidu smanjenu likvidnost zemalja u razvoju i stanje u svetskoj privredi i trgovini, nove alokacije SPV bi pre podstakle proizvodnju i rast nego inflaciju. Neke velike industrijske zemlje izražavaju bojazan zbog inflacionog dejstva relativno malih iznosa SPV, dok su, recimo, SAD mnogo manje zabrinute zbog inflacionog dejstva sopstvenog velikog budžetskog deficita na stvaranje neuravnotežene i neujednačene likvidnosti.\nProces reforme monetarnog sistema u svetu trebalo bi da ispita puteve i načine da se SPV učine prihvatljivijim kao međunarodna rezervna valuta, kao i da utvrdi šeme računa supstitucije, koja bi omogućila ravnopravnu podelu tereta i rizika, kako bi se olakšala zamena nacionalnih valutnih rezervi za SPV.\nAko bi se uspostavio takav rezervni sistem na bazi SPV koja bi supstituisala zlato i nacionalne rezervne valute, i ako bi MMF povećao obim SPV u skladu sa potrebama svetske trgovine i proizvodnje, on bi raspolagao značajnim sredstvima koja bi se iskoristila na razne načine: za veće kreditiranje zemalja članica, finansiranje razvoja zemalja u razvoju (tzv. link projekti), kao i finansiranje strukturalnih prioritetnih potreba u svetskoj privredi. Pošto bi ovakvo stvaranje rezervi bilo u skladu sa kretanjem trgovine i proizvodnje, imalo bi pokriće u robi i time eliminisalo eventualnu opasnost od inflacije.\nU cilju rešavanja problema međunarodne likvidnosti, zemlje u razvoju su svojevremeno pokrenule predloge za neposredne akcije, koje bi se svodile na povezivanje kreiranja dodatne međunarodne likvidnosti – odnosno SPV – sa finansiranjem investicionog razvoja ovih zemalja u okviru „link“ projekata. Međutim, s obzirom na izuzetnu osetljivost ovog pitanja, dosadašnja reforma međunarodnog monetarnog sistema nije dala konkretan odgovor, zbog konfrontacije najrazvijenih zemalja i zemalja u razvoju.\nNajbogatije zemlje teško se odriču svog monetarnog suvereniteta u korist internacionalizacije monetarne politike i nadnacionalnog rezervnog medijuma, kao što su SPV. Pošto MMF nije u stanju da ograniči rast međunarodne likvidnosti u rezervnim valutama, niti SAD prihvataju raniji predlog o postepenoj supstituciji salda u rezervnim valutama za SPV, može se pretpostaviti da će SPV u dogledno vreme i dalje ostati dopunsko sredstvo likvidnosti.\nI pored toga što dolar nije više valutni denominator, on i dalje zauzima najistaknutije mesto među valutama u svetu, zahvaljujući, pre svega, ogromnom potencijalu američke privrede i njenoj velikoj političkoj moći, kao i neraskidivim vezama mnogih zemalja za SAD. Vrednost mnogih valuta vezuje se za dolar i on dalje predstavlja najznačajniji instrument monetarnih rezervi centralnih banaka.\nIz ovog se može zaključiti da će standard američkog dolara i dalje važiti izvesno vreme, uprkos novonastalim promenama u monetarnoj sferi i jačanju evra i drugih valuta, što znači da će SAD i dalje izvlačiti neopravdane prednosti iz tih odnosa, koje će predstavljati stalnu opasnost za stabilnost međunarodnog monetarnog sistema.\nPotreba za transformacijom\nPošto ne može da sprovede suštinske reforme međunarodnog monetarnog sistema i sebe samog, MMF je pokazao neverovatnu maštovitost u izmišljanju raznih nazovi „olakšica“ sa svoje članice.\nNa primer, prošle godine MMF je uveo najnoviju – tzv. Instrument za podršku politike (Policy Support Instrument) – koji je namenjen „siromašnim zemljama koje ne traže njegovu finansijsku pomoć, već samo savete“. Pre toga, 2017. godine uveo je tzv. Instrument za koordinaciju politike (Policy Coordination Instrument) za zemlje članice, koji je savetodavnog i nefinansijskog karaktera. Radi se o dva veoma slična instrumenta-programa, nedovoljno poznatih, neobičnih i nejasnih naziva i funkcije, što izaziva određenu zbunjenost kod zemalja tražilaca pomoći.\nVrlo je teško da se sada nabroje sve moguće olakšice finansijskog i savetodavnog karaktera koje je MMF uveo u praksu u svom dosadašnjem poslovanju. Velika većina njih nije dala nikakve efekte, nego samo nanela štete zaduženim zemljama, koje su mu se obratile za pomoć, zbog čega MMF trpi ozbiljne kritike širom sveta.\nMMF je možda potreban onim zemljama članicama koje imaju problema sa „makroekonomskom neravnotežom“, ali ne može da pomogne kod strukturnih reformi. MMF ima mandat u sprovođenju ekonomske stabilizacije i konsolidacije, pa neće biti od neke pomoći kod razvojnih projekata i reforme preduzeća, jer to rade druge finansijske institucije: Svetska banka, Evropska banka za obnovu i razvoj, Evropska investiciona banka i dr.\nMeđutim, uvođenjem „razvojne komponente“ u svoje programe u poslednje vreme, MMF pokušava da se predstavi i kao institucija koja vodi računa i o privrednom rastu i zaposlenosti. To stvara konfuziju kod zemalja zajmotražilaca, jer ne znaju kome tačno da se obrate za pomoć. Time je MMF počeo da širi polje svoje delatnosti, što praktično znači odstupanje od njegovog Statuta (član 1) kojim je precizirana njegova privremena finansijska podrška državama članicama, kako bi se otklonile „fundamentalne“ neravnoteže platnog bilansa, odnosno delovanje prvenstveno u monetarnoj i fiskalnoj sferi.\nPostoji potpuna blokada u MMF-u kada su u pitanju njegove ključne reforme, koju sprečavaju SAD sa preko 15 odsto ukupne glasačke snage i pravom veta. Zemlje BRIKS-a (Brazil, Rusija, Kina, Indija i Južna Afrika) su se vrlo primakle ovom kritičnom broju glasova sa 14,7 odsto ukupnih glasova u MMF-u (nedostaje samo 0,4 odsto), ali se SAD grčevito bore da se one u tome ne izjednaće sa Amerikom, i da zajedno ne donose glavne odluke u MMF-u. To će se svakako desiti, što će dovesti do nove gobalne podele snaga u svetskim finansijama i pokrenuti neke stvari s mrtve tačke.\nPomenimo ovde da i grupacija zemalja u razvoju zajedno u MMF-u ima više od 15 odsto ukupne glasačke snage, ali one zbog nejedinstva i raznorodnih stavova i interesa nikada nisu aktivirale pravo veta u MMF-u. Za neke manje značajne odluke dovoljna je većina od 50 ili 70 odsto ukupnih glasova.\nGeneralna direktorka Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) Kristalina Georgijeva tokom govora na Samitu o finansiranju afričkih ekonomija, Pariz, 18. maj 2021. (Foto: Ludovic Marin/Pool via AP)\nPojedine strukture u MMF-u, uključujući i delove njegovog najvišeg rukovodstva na čelu sa dinamičnom i agilnom Bugarkom Kristalinom Georgijevom (za razliku od nedovoljno aktivne, birokratizovane i aferama sklone njene prethodnice, Francuskinje Kristin Lagard), čvrsto zastupaju stav da MMF izvedu iz „letargije“ u kojoj se već godinama nalazi, i da sem njegove kozmetičke reforme, konačno počne da se bavi ozbiljnim i efikasnijim pristupom politike finansijske i druge tehničke pomoći zemljama članicama, a da ne bude samo „svetski finansijski policajac“, koji čvrsto drži u rukama palicu Volstrita i isteruje dugove zaduženih nerazvijenih zemalja.\nPosao Georgijeve dodatno je otežan zbog tvrdog stava Amerike i njenog protivljenja bilo kakvim suštinskim reformama koje bi ugrozile njenu vodeću poziciju u svetskoj ekonomiji i finansijama. Potrebna je transformacija MMF-a koji je organizovan kao akcionarsko društvo, za početak i pre svega u samom mehanizmu odlučivanja, odnosno preraspodeli nacionalnih kvota i glasačke snage zemalja članica, koju sprečavaju najbogatije zemlje na čelu sa SAD.\nNapori za reformom\nNajnovijom velikom dodelom SPV svojim članicama u kriznom trenutku svetske privrede, MMF je donekle „osvetlao obraz“ i privremeno skrenuo pitanje njegove ozbiljne reforme u drugi plan, koje će opet uskoro izbiti na površinu, a njen dalji tok umnogome će zavisiti od neophodnog odlučnijeg stava, pre svega, ojačalih zemalja BRIKS-a, koje su neopravdano zapostavljene u svetskom monetarnom poretku.\nSnagom veta Amerika blokira novu reformu kvota (a time i glasačkog mehanizma), koju je predložio MMF, a podržava samo one aranžmane MMF-a za popunjavanje njegovih finansijskih sredstava, gde se ne dira upravljačka struktura unutar MMF-a i time izbegava mogućnost eventualnog dobijanja prava veta grupacije BRIKS. Promena u glasačkim udelima zahteva odobrenje supervećine od 85 odsto glasačke snage, koje Amerika glatko može da odbije.\nPosle globalne finansijske krize 2008. godine pojačani su napori za reformom međunarodnog monetarnog sistema, posebno od strane BRIKS-zemalja, koje raspolažu najvećim rezervama u dolarima, pa su u velikim gubicima kada američka valuta depresira.\nPostoje predlozi da nekoliko jakih valuta obavlja funkciju svetske rezervne valute (multipolarni sistem – npr. dolar, evro i kineski juan, ili da se formiraju tri valutna bloka u svetu: dolarski blok, blok evra i azijski blok), kao i drugi, da SPV kao kompozitna valuta postanu glavna rezervna valuta u sistemu i obezede kontrolisano funkcionisanje svetskog monetarnog sistema preko MMF-a.\nZa veću ulogu SPV u međunarodnom monetarnom sistemu potrebno je da se obezbede brojni preduslovi, a jedan od najvažnijih jeste da se snažnije razvije privatno tržište SPV, odnosno da centralne banke obavljaju transakcije u SPV sa privatnim holderima.\nLogo Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) na njihovoj zgradi u Vašingtonu, 05. april 2021. (Foto: AP Photo/Andrew Harnik)\nNaslovna fotografija: Reuters/Kacper Pempel/Illustration\nEkonomija, KolumnaDejan JovovićMeđunarodni monetarni fondMMFSADsvetska ekonomijaspecijalna prava vučenja


Odlikovan komandant jedinice koja je postavila Časni krst iznad Mileševe /foto/ - 31.10.2021, Sputnik Srbija\nOdlikovan komandant jedinice koja je postavila Časni krst iznad Mileševe /foto/\nPovodom uspešno izvedenog poduhvata postavljanja Časnog krsta na vrhu Titerovac iznad manastira Mileševe, komandant RV i PVO general-potpukovnik Duško Žarković... 31.10.2021, Sputnik Srbija\nČestitajući pripadnicima Vojske na ovom složenom zadatku, episkop Atanasije je istakao da želja naroda Prijepolja da Časni krst bude postavljen iznad manastira Mileševe ne bi bila ispunjena bez pomoći Vojske Srbije.„Ovaj Časni krst, što je najbitnije za nas, biće izvor snage i istrajnosti, ali i podsetnik da je naš život podvižnički i da mi nemamo drugog izbora nego da idemo u podvig. Ovaj krst će nas podsećati na pravu prirodu našeg puta, našeg života“, poručio je episkop Atanasije.Zahvalivši na ordenima, general Žarković je rekao da je to izuzetna čast, ali i velika obaveza, ne samo za njega lično već i za RV i PVO.Pripadnici 890. mešovite helikopterske eskadrile 204. vazduhoplovne brigade RV i PVO postavili su u subotu Časni krst na Titerovac iznad manastira Mileševe u okolini Prijepolja.Na ovom izuzetno složenom zadatku bila je angažovana posada helikoptera Mi -17, koja je uspela da uprkos složenim meteorološkim uslovima i naletima vetra postavi Časni krst visine oko 11 metara i težine oko 3.800 kilograma na vrhu iznad Mileševe, saopštilo je Ministarstvo odbrane.\nsrbija, odlikovanje, časni krst, srbija – društvo, srbija – vojska i naoružanje\n13:19 31.10.2021 (Osveženo: 13:21 31.10.2021)\n© Foto : Ministarstvo odbrane SrbijeOdlikovani komandant RV i PVO i 890. mešovita helikopterska eskadrila\nPovodom uspešno izvedenog poduhvata postavljanja Časnog krsta na vrhu Titerovac iznad manastira Mileševe, komandant RV i PVO general-potpukovnik Duško Žarković odlikovan je Ordenom Belog Anđela Prvog stepena, a 890. mešovita helikopterska eskadrila Ordenom Belog Anđela Drugog stepena koje im je uručio episkop mileševski Atanasije Rakita.\nČestitajući pripadnicima Vojske na ovom složenom zadatku, episkop Atanasije je istakao da želja naroda Prijepolja da Časni krst bude postavljen iznad manastira Mileševe ne bi bila ispunjena bez pomoći Vojske Srbije.\n„Ovaj Časni krst, što je najbitnije za nas, biće izvor snage i istrajnosti, ali i podsetnik da je naš život podvižnički i da mi nemamo drugog izbora nego da idemo u podvig. Ovaj krst će nas podsećati na pravu prirodu našeg puta, našeg života“, poručio je episkop Atanasije.\n© Foto : Ministarstvo odbrane SrbijeOdlikovan komandant jedinice koja je postavila Časni krst iznad Mileševe\nOdlikovan komandant jedinice koja je postavila Časni krst iznad Mileševe\nZahvalivši na ordenima, general Žarković je rekao da je to izuzetna čast, ali i velika obaveza, ne samo za njega lično već i za RV i PVO.\n„Vojska je uvek bila uz svoj narod i sastavni je deo naroda. I zaista, da li ima nešto lepše nego učestvovati u jednom zajedničkom poduhvatu, crkve, vojske i naroda“, naveo je general Žarković.\nPripadnici 890. mešovite helikopterske eskadrile 204. vazduhoplovne brigade RV i PVO postavili su u subotu Časni krst na Titerovac iznad manastira Mileševe u okolini Prijepolja.\n© Foto : Ministarstvo odbrane SrbijeČasni krst je visok 11 metara, a težak 3.800 kilograma.\nČasni krst je visok 11 metara, a težak 3.800 kilograma.\nNa ovom izuzetno složenom zadatku bila je angažovana posada helikoptera Mi -17, koja je uspela da uprkos složenim meteorološkim uslovima i naletima vetra postavi Časni krst visine oko 11 metara i težine oko 3.800 kilograma na vrhu iznad Mileševe, saopštilo je Ministarstvo odbrane.


Drage naše dame, godine života ne smeju predstavljati granicu u brizi, o vašem zdravlju. Svaki pregled znatno umanji procenat mogućeg oboljenja. Verujte u sebe i redovno posećujte doktore, a Grupko je tu da misli na vas i da vam obezbedi najveće popuste. U saradnji sa poliklinikom Gracia Medika, specijalno za vas smo oformili ponudu koja podrazumeva kompletan sistematski pregled zdravlja potreban svakoj dami.\nRok iskoristivosti je do 31.07.2018.


Naslovna Hronika Izgorela kuća u Bačkoj Palanci\nBAČKA PALANKA: U četvrtak (15.10.) u jutarnjim časovima, oko 8 časova, izbio je požar u Dunavskoj ulici u Bačkoj Palanci.\nKako saznajemo na adresi Dunavska obala 31 vlasnika D.B. izgorela je kompletna unutrašnjost objekta, gde se brzom intervenvijom vatrogasaca varta nije dalje proširila.\nZa sada se još uvek ne zna uzrok požara.\nPrethodni tekstPodeljeni paketi socijalno ugroženim porodicama (VIDEO)\nSledeći tekstČetvorici 33 i po godine zatvora za tonu droge u Obrovcu


Utorak, 5. 10. 2004.\nU svojim ,,Putovanjima po Novoj Srbiji" (1878 i 1880), Sreten L. Popović o Tašmajdanu je pisao: "Vekovima su se oko Beograda ljuti bojevi bili, a mnogi je svet izginuo otimajući ga ili braneći ga. Mnogi i u Beogradu ne znaju šta upravo ovaj Tašmajdan u sebi krije. To nije običan majdan gde se samo vadi kamen...\nJoš u najstarija vremena, još kad je prvi kamen temeljac postavljen Beogradu, odavde je vađen kamen... Može se slobodno reći da su sva u Beogradu stara zdanja, džamije, česme i ograde oko bivših avlija u Turaka, pa i sami bedemi, platna, oko beogradskog grada, ozidani ovim ovde vađenim kamenom..." Taš - na turskom znači kamen. Maaden - na turskom znači kop, rudnik. Dakle, Tašmajdan je ustvari kamenolom.\nTašmajdan ima burnu istoriju: dve godine posle izbijanja Prvog srpskog ustanka. U jesen 1806. Karađorđe se sa ustanicima ulogorio na Tašmajdanu i iz svog bivaka rukovodio opsadom Beograda. Dvadeset četiri godine kasnije, baš na dan 30. novembra 1830. godine, za vreme vladavine knjaza Miloša, jedan važan datum ulazi u istoriju Tašmajdana, Beograda i Srbije: u blizini stare palilulske crkve, na humci, uzvišenju, na zemljanoj padini koja je služila kao tribina za čitanje naredbi, obaveštenja i poruka, sultanov izaslanik je obnarodovao Hatišerif, odluku turskog sultana o unutrašnjoj nezavisnosti Srbije.\nOd 1828. godine tu se nalazilo beogradsko groblje, sve do 1886. godine. Oko same crkve sahranjivani su najpoznatiji ljudi toga vremena: Vučić, Kolarac, Đuro Daničić. Tu je počivao i prvi predsednik Srpske akademije nauka Josif Pančić (1814-1888). Tridesetih godina prošlog veka na tašmajdanskom groblju je završena izgradnja crkve Sv. Marka.\nIzmeđu dva svetska rata podignuta je sadašnja crkva Sv. Marka, a stara palilulska crkva, u čijoj je porti pročitan hatišerif, srušena je u bombardovanju 6. aprila 1941 godine. Danas se na mestu tašmajdanskog groblja nalazi veliki beogradski park. A ispod parka su stare katakombe i lagumi koji su već vekovima tu i tek ponekom radoznalom istraživaču, koji se usudi da u njih zađe, umeju da ispričaju po neku priču o čudnoj i nemirnoj istoriji ovog, u današnjim danima mirnog gradskog šetališta.\nKakvi autobusi voze sugrađane i koje kontrole prolaze vozači\nOtvorena Služba za akutna neurološka stanja u Zemunskoj bolnici\nUčenici OŠ "Dositej Obradović" pokrenuli humanitarnu akciju\nJuče obeležen Svetski dan podstanara\nOtvorena izložba dečijih radova: Budući vajari i slikari\nVrt "Dobre nade" iz Beograda pomaže Zoološkom vrtu u Bitolju\nUpoznajte Beograd: Tašmajdan-kamenolom\nGradske vesti: Uvid u dva regulaciona plana


Petak, 05 Travanj 2019 21:47\nOsim što na veliko već rade na gradilištu Pelješkog mosta, Kinezi bi uskoro trebali krenuti i s drugim velikim projektom - tvornicom električnih automobila i skutera u poslovnoj zoni Nova sela u dosad poprilično nerazvijenoj neretvanskoj općini Kula Norinska, piše Rogotin.hr.\n''U prostornom planu Općine ucrtan je i nastavak autoputa A1 koja bi zonu povezala s dolinom Neretve. Osim toga, naša poslovna zona ima i perspektivu jer se nalazi izvan ekološke mreže, te je pogodna za razvoj bilo koje proizvodnje. Također u dugoročnim planovima je ostavljena mogućnost gradnje stambenih objekata po uzoru na Dugopolje čime bi se mlade obitelji zadržale na području općine Kula Norinska'' kazao je načelnik Nikola Krstičević.


ZAKON O MIRNOM REŠAVANJU RADNIH SPOROVA: SPOR PRED REPUBLIčKOM AGENCIJOM ZA MIRNO REšAVANJE RADNIH SPOROVA MOGU DA IZNESU SVI ZAPOSLENI I POSLODAVCI IZ JAVNOG ILI PRIVATNOG SEKTORA, A TRAJANJE POSTUPKA JE ZAKONOM OROčENO NA MESEC DANA. ARBITAR SA LISTE ARBITARA I MIRITELJA AGENCIJE DONOSI REšENJE MAHOM PRIHVATLJIVO ZA OBE STRANE U SPORU DOK TROšKOVI SAMOG POSTUPKA PADAJU NA TERET DRżAVE\nGrađani u Srbiji u poslednje vreme sve više žele da mirnim putem, a ne pred sudom, reše radne sporove, među kojima su i oni koji se tiču mobinga odnosno zlostavljanja na radu.\nPrema podacima Republičke agencija za mirno rešavanje radnih sporova, samo u prvih šest meseci 2016. godine više nego duplo je povećan broj pokrenutih postupaka za mirno rešavanje radnih sporova koji se vode pred arbitrima Agencije, u odnosu na ukupan broj u 2015. godini.\nSvoj spor pred Agenciju mogu da iznesu svi zaposleni i poslodavci bilo iz javnog bilo iz privatnog sektora, a trajanje postupka je Zakonom o mirnom rešavanju radnih sporova ("Sl. glasnik RS", br. 125/2004 i 104/2009) oročeno na mesec dana.\nTo je jedan od veoma čestih razloga za pokretanje spora pred Agencijom, koja je zbog toga u aprilu 2016. godine uvela besplatnu telefonsku uslugu - SOS mobing, radi bolje informisanosti zaposlenih o tome šta je mobing i koja su njihova prava i mogućnosti zaštite.\nSa druge strane, prema podacima Višeg suda u Beogradu u 2015. godini pokrenuto je 162 postupka za mobing, od kojih je rešeno 54, a u 2016. godini od 70 pokrenutih postupaka rešeno je 7 postupaka. Ostali postupci su u toku.\nNaime, prema Zakonu postupak treba da se okonča u roku od 30 dana, tako što arbitar sa liste arbitara i miritelja Agencije donosi rešenje mahom prihvatljivo za obe strane u sporu.\nTroškovi samog postupka padaju na teret države, a Vlada Republike Srbije je pre godinu dana dala preporuku svim korisnicima javnih sredstava da radne sporove rešavaju pred Agencijom, a radi uštede nepotrebnih troškova u sudskim postupcima.


Sedmodnevni boravak u Vrnjačkoj banji - Savez jevrejskih opština Srbije\nVi ste ovde: Naslovna Socijala Sedmodnevni boravak u Vrnjačkoj banji\nSedmodnevni boravak u Vrnjačkoj banji\nObaveštavamo sve članove da se u periodu od 5-12. novembra u okviru programa Klems Konferensa za pomoć preživelima Holokaust organizuje sedmodnevni boravak u Vrnjačkoj banji u specijalnoj bolnici Merkur .\nMerkur ima u ponudi dva paketa: Medicinski i Banjski. Korisnici treba da se prilikom prijave izjasne koji paket žele, kao i da li žele jednokrevetnu sobu.\nCena za pun pansion u dvokrevetnoj sobi iznosi 3.345 dinara ( po osobi) za banjski paket. Cena za pun pansion u dvokrevetnoj sobi za medicinski paket iznosi 3.745 dinara ( po osobi). Za korišćenje jednokrevetne sobe doplata iznosi 400 .- dinara dnevno i plaća je korisnik. Prevoz će biti organizovan sa polascima iz Novog Sada i Beograda.\nTroškove boravka snosi donator, Klems Konferens.( U slučaju većeg broja prijavljenih, učesnici će plaćati participaciju za boravak u banji .Visinu participacije odredićemo nakon dobijanja liste prijavljenih iz svih jevrejskih opština).\nTroškovi prevoza padaju na teret korisnika , a visina troškova zavisi od broja putnika. Nakon utvrđivanja konačnog broja osoba obavestićemo vas o visini troškova prevoza. Članovi zajednice, koji nisu prošli kroz Holokaust, mogu da se prijave za boravak u banji, s tim što sami snose troškove boravka i puta.\nMolimo zadužene u JO da preliminarne spiskove prijavljenih ili zainteresovanih članova pošalju Savezu najkasnije do 20-25. jula , kako bismo mogli da zaključimo ugovor sa Merkurom.


Ministar Vulin prošao lekarske preglede i zadužio uniformu\nMinistar Aleksandar Vulin je prošao lekarske preglede i, prema Danasovim saznanjima, juče je zadužio uniformu kako bi učestvovao na vežbama rezervnog sastava.\n–Ministar Vulin, očigledno sa kompleksom zbog nesluženja vojnog roka, umesto da se ozbiljno bavi sistemom odbrane koji je pod njim sve vreme u regresiji, želi da nam pokaže kako višak slobodnog vremena može da posveti vojničkim danima, kaže za Danas Dragan Šutanovac, bivši ministar odbrane, komentarišući odluku aktuelnog ministra da se dobrovoljno prijavi na obuku rezervnog sastava Vojske Srbije.\nKako navodi Šutanovac, za vreme čijeg mandata je ukinuto obavezno služenje vojnog roka, proces profesionalizacije Vojske Srbije kao jedna od najvećih reformi nakon 2000. godine nije završen dok se ne formira aktivna rezerva.\n–Umesto da nastavi sa unapređenjem sistema, ministar Vulin je odlučio da se pod stare dane regrutuje i da pokaže kako je s godinama mlađi i sposobniji. I pored činjenice da su napravljeni pomaci u opremanju, VS ima ogroman problem sa odlivom kadra, kao i sa sve slabijim odzivom za dobrovoljno služenje vojnog roka i to su teme kojima treba da se bavi Ministarstvo odbrane – naglašava Šutanovac.\nNovica Antić, predsednik Vojnog sindikata Srbije smatra da Aleksandar Vulin ni po kom osnovu ne može da bude primljen na obuku za rezerviste.\n–Kao neko ko nije služio vojni rok zbog toga što nije prošao lekarski pregled, on nikako ne može sada da prođe taj pregled. Uostalom, pošto nije služio vojsku, nikako ne može da bude preveden u sastav rezervista – kaže Antić, ističući da član Zakona o vojsci koji definiše nadležnosti ministra nigde ne spominje učešće u vežbama.\nIpak, Antić ističe da se Vulinovo petnaestodnevno odsustvo iz Ministarstva odbrane neće previše osetiti.\nPROČITAJTE: Ministar odbrane Aleksandar Vulin: Dobrovoljno sam se prijavio za vojnu obuku\n–On nikada nije ni rukovodio ministarstvom, već su to činili njegov sekretar i njegov pomoćnik. On je samo, mimo zakona, koristio vojsku za sopstvenu promociju. Ovim prijavljivanjem na vežbe samo nastavlja da pravi rijaliti program od vojske – ističe Antić i dodaje da će Vulinov potez demotivišuće delovati na ostale građane da se prijave.\nPodsetimo, Aleksandar Vulin je pre dva dana na RTS-u najavio svoju želju da se prijavi na vežbe rezervista.\n–Želim da pođem od sebe i sopstvenog primera. Ja sam kao ministar odbrane iskoristio priliku da se dobrovoljno javim za obuku. Od sutra, kada prođem medicinske preglede, ja ću biti jedan od rezervista koji će prolaziti petnaestodnevnu obuku u kojoj ćemo se obučavati za sve ono što svi mi koji nismo služili vojsku sada imamo priliku da to i uradimo, rekao je Vulin.\nOn je istakao da želi svojim primerom da pokaže da „nema opravdanja da se ne služi zemlji“.\n–U vojsci postoji jedno pravilo: kaži – pa pokaži, uradi – pa naredi. Ako ja mogu da idem, zašto ne može neko drugi? Ako ja mogu da dam 15 dana svog života godišnje, zašto ne može neko drugi? Nema opravdanja da ne služite svojoj zemlji i da se ne borite za svoju zemlju, rekao je Vulin.\nOn nije propustio priliku da zahvali predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću zbog toga što „konačno imamo dovoljno novca da možemo da pokrenemo rezervu“.\n–Od momenta kada je ukinuto obavezno služenje vojnog roka u našoj zemlji pa do danas, više od 200.000 zdravih, sposobnih muškaraca nije prošlo nikakav vid obuke i ne zna apsolutno ništa o odbrani svoje zemlje. Od prošle godine, od oktobra meseca, smo počeli to da radimo, sada već ide druga klasa različitih specijalističkih obuka. Ove godine predviđeno je 600 ljudi koji će se obučavati na ovaj način. To su muškarci, žene se ne pozivaju, stariji od 30 godina koji nisu služili vojsku, ili su služili civilno, bez oružja. Dakle, na ovaj način će moći konačno da se upoznaju sa svim onim vidovima kako braniti svoju zemlju, rekao je Vulin.\nGovoreći o pozivanju na prigovor savesti, ministar je naglasio da će svi oni biti raspoređeni u jedinice civilne zaštite gde će proći bez oružja odgovarajuću obuku.\n–Kazna za neodazivanje je 50.000 dinara, ali važnije od toga je da se prijavite na vreme i da objasnite šta je vaš problem i neko drugi će zameniti vaše mesto, istakao je Vulin.\n(BalkansPress / Izvor: Danas.rs)


Pazite se HPV cjepiva protiv humanog papiloma, stvarno je opasno - TEME - 2021\nPazite se HPV cjepiva protiv humanog papiloma, stvarno je opasno\nU većem dijelu svijeta postaju poznati učinci ili neželjene reakcije vakcine protiv humanog papiloma kod djevojčica u dobi od devet do šesnaest godina, koja je postala obavezna u obrazovnim institucijama u Kolumbiji. Najozbiljnija stvar je da zdravstveni sistem izbjegava svoju odgovornost zanemarujući i skrivajući ove posljedice, pripisujući njihove posljedice drugim dijagnozama ili medicinskim stanjima. Kod mnogih djevojaka koje su primile neku dozu ovog cjepiva protiv humanog papiloma, manifestuju se paraliza lica, drhtavica, depresija, samoubistva, gluhoća, anksioznost ili gubitak kognitivnih i motoričkih vještina, među ostalim simptomima koji su se javili u mnogim zemljama - Sjedinjene Države, Argentina, Španija, Novi Zeland - pojava udruženja roditelja protiv vakcine protiv humanog papiloma.\nNa mreži postoje dramatična svjedočenja, a na YouTubeu možete lako pronaći video zapise koji jasno pokazuju da se ne radi samo o nagađanjima već i o dokazima i sigurnosti da je ovo cjepivo postalo svojevrsna "epidemija" koja počinje pokazivati prve učinke u Kolumbiji . Prije manje od godinu dana škole su lažnom i izmanipuliranom propagandom počele obvezivati na obavezu da djevojčice školskog uzrasta između devet i deset godina dobiju prvu dozu. U to je kolumbijska država uložila približno tristo miliona dolara, a korisnici su dvije velike multinacionalne kompanije iz farmaceutske industrije.\nRelevantne studije nikada nisu provedene, negativni efekti nikada nisu upozoreni, a još manje su uzete u obzir studije koje su postojale. Stotine i hiljade djevojaka, starih devet godina i školskog uzrasta, šutjele su i prisiljavale žrtve ovih multinacionalnih farmaceutskih kompanija i države Kolumbije. I upravo su oni u ovom trenutku "dijagnosticirani" sa psihološkim i psihijatrijskim problemima kojima se pripisuje porijeklo njihovih bolesti. Naučna istraživačica Norma Ericsson sprovela je istraživanje u društvu naučnika iz cijelog svijeta, podižući upozorenje o perverznim efektima ove vakcine na hiljade djevojaka na planeti. Prema njihovim studijama, ovo cjepivo ne štiti od raka i iz straha je korišteno za prodaju ovog proizvoda u mnogim zemljama svijeta.\nVakcina u Japanu\nNa drugom kraju karte, u Japanu su HPV vakcine bile uključene u programe rutinskih vakcinacija u aprilu 2013. Ali zbog sumnji stanovništva, vlada ih je prestala preporučivati u junu iste godine nakon što je dobila prijave o šteti po zdravlje mnogih vakcinisanih djevojaka. Japanska vlada odustala je od svoje preporuke za cjepivo protiv HPV-a nakon što su u medijima postali poznati izvještaji o sumnjama na neželjene događaje kod djevojčica koje su patile od akutnog i kroničnog bola kao posljedice cijepljenja protiv HPV-a. Taj izvještaj, koji se objavio u japanskom dnevnom listu Asahi Shimbun, dao je detalje o oko 50 djevojčica koje pate od složenog regionalnog sindroma bola i 100 djevojčica koje su izostale iz škole nakon primanja HPV cjepiva. Ministarstvo zdravlja izjavilo je da bi se djevojke mogle vakcinisati ako roditelji razumiju rizike i koristi vakcine, ali vakcine se ne mogu aktivno promovirati. 2016. godine isti mediji izvijestili su da 63 mlada čovjeka podnose kolektivnu tužbu za 945 miliona jena (9 miliona dolara) kao naknadu za nuspojave HPV cjepiva.\nVakcinacija u Španiji\nU Španiji je AVP (Udruženje ljudi pogođenih cjepivom protiv papiloma) više od šest godina pozvalo špansko Ministarstvo zdravlja da prepozna štetne učinke, adekvatnu zdravstvenu zaštitu za pogođene mlade žene, akcijski protokol koji promovira daljnje istraga i praćenje pogođenih mladih žena, stvaranje kompenzacionog fonda za štetu uzrokovanu vakcinama i povlačenje HPV vakcine, jer „nema opravdanja za zdrave mlade ljude da trpe nepotrebne rizike, kada su preventivni, efikasni dostupne su i sigurne mjere, poput citologije, kondoma i seksualnog obrazovanja “. Udruženje je proizvelo dokumentarni film u kojem različite žene i ljekari tvrde da žene imaju pravo na više informacija o prednostima i rizicima vakcine u boljim uslovima za odlučivanje. "Mi smo žrtve, a ne antivakcine!" oni podvlače.\nSimptomi slični multiploj sklerozi i paralizi nisu neuobičajeni nakon cijepljenja protiv HPV-a\nNažalost, priče poput Naomine previše su česte u odnosu na Gardasil.\nJedan od slučajeva ozljede cjepiva prikazan u filmu Veliko dobro je slučaj Gabi Swank, petnaestogodišnje počasne studentice koja je odlučila primiti cjepivo Gardasil nakon što je pogledala televizijsku reklamu "Budi jedan manje" od ove vakcine.\nKao i mnoge mlade djevojke, ni ona nije bila upozorena na moguće nuspojave kada je primila doze, koje se daju u seriji od tri injekcije.\nU vrijeme snimanja dokumentarca već je pretrpio dva moždana udara i djelomičnu paralizu. Također je izgubila dio vida i danas pati od čestih napadaja. Kad je bio u srednjoj školi, mnogo je dana morao da se vozi kolicima zbog bolova u mišićima i hroničnog umora.\nSlična reakcija dogodila se i 13-godišnjoj Jenny Tetlock, koja je znakove problema počela viđati samo mjesec dana nakon što je cijepljena protiv virusa HPV. Petnaest mjeseci kasnije, degenerativna bolest mišića učinila ju je gotovo potpuno paraliziranom.\nGardasil štiti samo protiv četiri od 100 vrsta HPV virusa\nPostoji više od 100 vrsta humanog papiloma virusa (HPV). Od toga se oko 40 vrsta HPV prenosi spolnim putem, a 15 od ovih vrsta najviše je povezano s rakom grlića maternice i genitalnim bradavicama kod muškaraca i žena.\nHPV infekcije koje ostaju neidentificirane i dugo se ne liječe također su povezane s razvojem raka vagine, vulve, penisa, analnog i orofaringealnog karcinoma. Neke infekcije HPV-om mogu izazvati manje infekcije kože i česte bradavice na rukama i nogama.\nOdređene vrste HPV-a, hronične infekcije, koje nisu identificirane ili se dugo ne liječe, mogu uzrokovati rak grlića materice. Tek kada HPV virus ostane dugi niz godina, abnormalne ćelije cerviksa mogu se pretvoriti u rak.\nZbog toga Papa test identificira cervikalne promjene i može spriječiti smrt od raka grlića materice mnogo učinkovitije nego što će to učiniti cjepivo protiv HPV-a, jer postoji dovoljno vremena za pronalaženje i liječenje bilo kakvih abnormalnosti cerviksa ako redovito obavljate Papa testove.\nMeđutim, važno je znati da ga više od 90% žena zaraženih HPV-om prirodno eliminira za dvije godine, u kojima se cervikalne ćelije vraćaju u normalu.\nStopa smrtnosti od raka grlića maternice4 u Sjedinjenim Državama iznosi 3 na 100.000, a procjenjuje se da je 2011. godine oko 12.000 žena dijagnosticirano rakom grlića maternice, a da je 4.000 umrlo. 2009. godine u Sjedinjenim Državama zabilježeno je oko 34.000 smrtnih slučajeva zbog stope smrtnosti od 11 na 100.000.\nŽene imaju veći rizik od smrti u saobraćajnoj nesreći nego od raka vrata maternice!\nStope raka grlića maternice su čak i niže u nekim evropskim zemljama. Razlog stope smrtnosti je tako nizak jer su - za veliku većinu zdravih žena koje žive u razvijenim zemljama poput Evrope i Sjedinjenih Država - njihov imunološki sistem uglavnom dovoljno jak da prirodno očisti infekciju od HPV-a za dvije godine. Opet, to se događa u više od 90% svih slučajeva!\nVideo: Bel Medic - Prim. dr Dragan Antić - Humani papiloma virus HPV (Jun 2021).\nFukušima: apokaliptični scenarij\nIzbjeglice: pravo na dobrodošlicu\nNuklearni genocid za imperijalističku ambiciju\nVeganska zobena flanca\nAgrovenenos: pakt smrti\nUrbana džungla: pretvaranje stana u 'džunglu' je u modi\nLanci brodova za razonodu trgaju vegetaciju s dna okeana\nNeobičan slučaj talijanskog naroda koji plaća da ga naseli\nUrugvaj planira ugraditi 200 megavata fotonaponske solarne energije\nSve veći trend Sunčeve energije\nCopyright 2021 \_ Okoliš i socijalna ekologija \_ Pazite se HPV cjepiva protiv humanog papiloma, stvarno je opasno


Klađenje i mladi: „Nigde ne piše da kocka može da ubije“ : Južne vesti\n07:38, 25. 11. 2019.\nStariji vole aparate i rulet, a mladi onlajn platforme za klađenje i kladionice


Piše: E. Ma. / Avaz.ba 13.12.2019 | 06:46\nPROGNOZA Spremite se, stiže nova promjena vremena\nU nekim dijelovima BiH danas snijeg\nU BiH će danas biti umjereno do pretežno oblačno vrijeme. U jutarnjim satima slaba kiša je moguća u Hercegovini, a samo ponegdje u Bosni slab snijeg ili kiša. Poslije podne ili u večernjim satima padavine u većem dijelu naše zemlje. U nizinama kiša, a u višim područjima susnježica ili snijegom.\nIntenzivnije padavine u Hercegovini i na jugozapadu Bosne, gdje je očekivana količina padavina između 20 i 40, lokalno do 50 l/m2. Vjetar slab do umjeren južni i jugozapadni. Krajem dana i u večernjim satima u Hercegovini i na zapadu Bosne očekuju se jaki udari juga. Jutarnja temperatura od -2 do 3, na jugu od 4 do 9, a dnevna od 4 do 10, na jugu od 8 do 13 stepeni.\nU subotu jutro oblačno ponegdje u Bosni sa slabom kišom ili snijegom, a u Hercegovini sa slabom kišom. U ostatku dana prestanak padavina i postepeno razvedravanje. Jutarnja temperatura od -1 do 4, na jugu od 6 do 11, a dnevna od 2 do 7, na jugu od 9 do 13 stepeni.\nU nedjelju pretežno sunčano. Jutarnja temperatura od -1 do 4, na jugu od 5 do 8, a dnevna od 7 do 13, na jugu do 15 stepeni.\nU ponedjeljak jutro pretežno sunčano uz postepeno naoblačenje tokom dana. Jutarnja temperatura od 0 do 4, na jugu od 6 do 10, a dnevna od 7 do 13, na jugu do 16 stepeni.\n12.12.2019 u 06:47\n10.12.2019 u 06:45


Srbija | NSU - Part 525\nSrbija Stranica 525\nTLO SE PONOVO ZATRESLO: Novi zemljotres u Srbiji\nTLO SE NE SMIRUJE: Registrovan još jedan zemljotres u Srbiji\nOK Vojvodina bolja od Stare Pazove u prvom meču četvrtfinala\nPrvotimci Vojvodine NS seme napravili su prvi korak ka plasmanu u polufinale Kupa Srbije, pošto su u prvom meču četvrtfinala u Staroj Pazovi savladali domaćina rezultatom 3:1. U Jedinstvu su...\nUstavni sud Srbije odbacio je inicijative za pokretanje postupka za ocenu ustavnosti zakonskih odredbi koje se odnose na obaveznu vakcinaciju dece i odraslih. Kako je navedeno, Sud smatra da inicijatori...\nDva leka oduzeta i zabranjena za distribuciju i upotrebu\nMinistarstvo zdravlja obavestilo je da su u okviru Međunarodne Operacije Pangea X iz prometa van regularnog lanca snabdevanja policijski službenici MUP-a, DP, UKP, Odeljenja za visokotehnološki kriminal privremeno oduzeli...\nMisija Međunarodnog monetarnog fonda postigla je dogovor s vlastima o ključnim parametrima za državni budžet Srbije za 2018. godinu, rečeno je na konferenciji u Vladi Srbije povodom završne revizije...\nSutra sednica Saveta bezbednosti UN: Na dnevnom redu- Kosovo\nPrvi potpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić predstavljaće u utorak, 14. novembra, našu zemlju na sednici Saveta bezbednosti UN u Njujorku. Kako je najavljeno, na sednici...\nOdbojkaši Vojvodine poraženi u Tuluzu\nOdbojkaši Vojvodine poraženi su u grupnoj fazi Lige šampiona rezultatom 3:1 za domaćine Spejser Tuluz. Prvotimci Vojvodine NS seme nisu uspeli da se plasiraju u grupnu fazu Lige šampiona, pošto...\nŠtrajk pošte Srbije: Pregovori sa Vladom u toku\nVeć nekoliko dana, radnici JP Pošta organizuju protesne šetnje, i nakon održanih intenzivnih razgovora između osnivača – Vlade Republike Srbije, poslodavca – Pošte Srbije i reprezentativnih sindikata – Sindikata...\nPrve “Balkanske školske karate igre”\nSport (arhiva) 12/11/2017\nČlan Gradskog veća za sport i omladinu Ognjen Cvjetićanin prisustvovao je svečanom otvaranju „Prvih balkanskih školskih karate igara“ u sportskoj hali „Slana bara“. To takmičenje se održava u periodu od...\nCipiripi kremovi povučeni sa tržišta Srbije\n"Nestle" kompanija dobrovoljno je povukla serije Cipiripi kremova Duo, Nougat i Choco-Vanilla krem svih rokova trajanja do kraja oktobra 2018. godine Naime, odluka je donesena nakon prigovora potrošača povodom prisustva...\nUređen stadion FK Kabel\nStadion fudbalskog kluba "Kabel", kraj Štranda, dobio je novo ruho. Uz to što je prekrečena ograda, fudbalski teren je osvežen novom travom. Stadion je osnovan 1923. godine, kao klub radnika novosadske...\n1...523524525Stranica 525 od ukupno 525


Bez osnovne saobraćajne kulture: U Banjaluci i vozači i pješaci jedni druge časte psovkama Banjaluka.com\nBez osnovne saobraćajne kulture: U Banjaluci i vozači i pješaci jedni druge časte psovkama\n15. 09. 2017. | 15:02\nPreticanje u centru grada, nepuštanje pješaka na zebrama, čekanje na raskrsnicama uz psovke i zvuk sirene, samo su neke od loših navika banjalučkih vozača.\nDa banjalučki vozači dobijaju ocjene iz vladanja, većina njih dobila bi nedovoljan, kažu pješaci, ocjenjujući njihovo ponašanje.\nDovoljno je napraviti jedan „krug“ po gradu, obratiti pažnju na učesnike u saobraćaju i vidjeti da im itekako nedostaje saobraćajnog vaspitanja.\nU to se uvjerila ekipa „EuroBlica“, koja je šetajući po centru, za 15 minuta primjetila bar 20 prekršaja koji su napravili kako vozači, tako i pješaci.\nNa pješačkom, u prosjeku prođe osam automobila dok se neko ne smiluje da stane pješaku, iz automobila trube čim se stvori malo duža kolona, a parkiranje na trotoarima je već uobičajena stvar.\nIz automobila se često čuju psovke i uzvici „brže“, „kuda ćeš sad“, a ni pješaci ne ostaju dužni govoreći „ko ti je dao vozačku“.\n“Kod nas vlada opšta nekultura. Kada idem pješke, moram da imam oči na leđima, da me neko ko juri slučajno ne zgazi na pešačkom, još da mi psuje što tu prelazim. S obzirom da sam i vozač i pješak, strašno me nerviraju ljudi koji iz auta trube ako neko samo jednu sekundu zastane na raskrsnici, kao da im život zavisi od te sekunde”, priča trgovkinja Žana Kosić, dok stoji na pješačkom čekajući da je neko pusti.\nDodaje da čak i u jednosmjerim ulicama gleda na obje strane, jer imajući u vidu gdje živi zna da je svašta moguće.\nMeđutim, iz perspektive vozača, ni pješaci nisu pretjerano kulturni. Prelaze ispod pasarela, pored pješačkog, idu pored trotoara, a neki čak ni na semaforu ne čekaju.\n“Ima svakakvih vozača, ali i pješaka. Ako je crveno svjetlo znači da svi stoje, ne znači da mogu pretrčati prije auta ili preći dok nema nikoga. Posebno me nerviraju oni kojima je „ispod časti“ da čekaju onih nekoliko sekundi, pa prelaze ranije i prave probleme automobilima iz suprotnog pravca”, kaže Banjalučanin Milenko.\nO kulturi vozača lijepe reči nemaju ni stručnjaci za saobraćaj. Tako Zdravko Ivić, predsjednik Udruženja autoškola Banjaluka kaže da je kultura vozača i pješaka u saobraćaju ispod nivoa.\n“Vidim da majke sa djecom pretrčavaju, pitam se da li su svjesni šta rade? Nije u pitanju samo kazna, već bezbjednost. Apsurdi se mogu vidjeti i kod vozača i kod pejšaka. Ima dosta nelogičnosti i u propisima, bez obzira što sve zemlje imaju ovakav zakon, mi trebamo naša pravila uskladiti sa našom državom i našom saobraćajnom kulturom”, objašnjava Ivić, dodajući da su i autoškole popustile, smanjujući broj časova i cijena, a s tim opada i kvalitet.\nPritužbe na račun saobraćajne (ne)kulture pristižu i na adresu Udruženja za bezbjednost saobraćaja, a predsjednik udruženja Milenko Jaćimović kaže da im se svakodnevno žale i vozači, pješaci i biciklisti.\n“Kultura se nosi od kuće. Svi vozači prođu obuku, a autoškole ih ne uče da se tako ponašaju. Sviranje i galama su osnove saobraćajne nekulture, a to je stvar ličnog odgoja. Kada je riječ o kaznama, statistika pokazuje da su većina kažnjavanih stariji ljudi i iskusniji vozači, dok mladi vozači više paze”, kaže Jaćimović.\nTokom prva tri mjeseca na području Banjaluke zabilježeno je 906 saobraćajnih nezgoda, u kojima je poginulo šest osoba, 34 je teško, a 187 osoba lakše povrijeđeno.\nDa je policija imala pune ruke posla sa nesavjesnim vozačima, pokazuju i brojke da je u ovom periodu iz saobraćaja isključeno 1.164 vozača, od toga 879 pijanih vozača, a 250 zbog vožnje bez vozačke dozvole.


Borrell: Ubrzo imenovanje specijalnog predstavnika EU za dijalog Srbije i Kosova\nVisoki predstavnik Josep Borrell\nVisoki predstavnik Evropske unije za spoljnu politiku i bezbednost, Josep Borrell je obavestio predsednika Srbije Aleksandra Vučića, predsednika Kosova Hašima Thačija i premijera Kosova Albina Kurtija o namerama da ubrzo imenuje specijalnog predstavnika.\nPrema izdatom saopštenju iz Borellovog kabineta, šef evropske diplomatije je obavio odvojene telefonske razgovore sa Vučićem i Thačijem, kojom je prilikom istaknuo da ovo imenovanje "odražava važnost koju EU i on lično pridaju regionu i njegovoj stabilizaciji i napretku na putu ka EU".\nBorel: EU će angažovati specijalnog predstavnika za dijalog Srbije i Kosova\nU izdatom saopštenu stoji da će ova osoba biti specijalni predstavnik Evropske unije za dijalog između Srbije i Kosova i za Zapadni Balkan.\n"Josep Borrell podsetio je da je i dalje lično angažovan i snažno opredeljen da podrži evropsku perspektivu Zapadnog Balkana i da odigra svoju ulogu kao moderator dijaloga Beograda i Prištine", stoji u saopštenju.\nInače Jospeh Borell je u ponedeljak obavestio ministre inostranih poslova zemalja članica EU da namerava da imenuje osobu koja će se neposredno baviti regionom i dijalogom o normalizaciji odnosa između Kosova i Srbije.\nNajverovatnije do ovog imenovanja će doći u martu, na narednom ministarskom sastanku.\nDok je do sada bilo nejasno kakvu će funkciju imati ova osoba, u poslednjem saopštenju je istaknuto da će to biti specijalni predstavnika Evropske unije, a ne izaslanik EU. Dve funkcije se suštinski i institucionalno razlikuju: izaslanika može lično da imenuje samo šef evropske diplomatije.\nU ovom slučaju, kao specijalni predstavnik EU, za imenovanje ove osobe je potrebna saglasnost svih ministara EU, ova osoba postaje institucionalni deo sistema, i odgovara Savetu ministara EU.\nEU 'vaga' da li izaslanik za Zapadni Balkan ili samo za Kosovo i BiH


Industrija /Nedostatak sirovine ugrožava jednu od najperspektivnijih grana privrede / Radio Sarajevo\n07. 06. 2018. u 10:02:00 K. Silajdžija\nDrvna industrija u Bosni i Hercegovini jedna je od najvažnijih grana privrede, zbog svog značajnog udjela u ukupnom izvozu, ali i BDP.\nSamo u 2017. godini izvoz namještaja bio je veći od uvoza za čak 377 posto.\nNaš namještaj mnogo se traži na tržištu Europske unije, potencijal za veliki rast još uvijek postoji, ali isto tako postoji i kamen spoticanja.\nNajveći problem proizvođačima namještaja u Federaciji BiH predstavlja nedostatak zakona o šumama na entitetskom nivou koji bi osigurao isporuku certificirane sirovine.\nProstim jezikom kazano, kupci u Njemačkoj traže da je namještaj iz BiH proizveden od certificirane sirovine, tj. da je drvo kupljeno od certificirane šumarije.\nSječa drveta mora biti praćena novim pošumljavanjima, mora biti registrirana i za to moraju biti plaćeni porezi i drugi troškovi.\nSve mora biti transparentno. Takvi trupci potom se odvoze u pilane gdje se prerađuju i dalje se sirovina šalje tvornicama namještaja.\nDomaće tvornice namještaja moraju dokazati porijeklo sirovine\nKada naše firme žele izvesti jedan kauč ili regal na tržište Njemačke, Španije, Italije, moraju dokazati da je sirovina, od koje je taj namještaj napravljen, certificirana.\nGeneralni sekretar Udruženja proizvođača namještaja BiH Amir Medžić pojasnio je za Radiosarajevo.ba da proizvođači namještaja sada traže da Vlada FBiH donese odluku o raspodjeli sirovine tako da se favoriziraju viši stepeni prerade drveta, odnosno proizvođači namještaja, a ne pilane.\n“Namještaj je najviša faza prerade drveta, jer drvo dobija najveću vrijednost kroz namještaj. Industrija namještaja mnogo više radnika zapošljava od pilane. Favoriziranjem viših stepena prerade drveta zapošljavat će se novi radnici, mnogo veća vrijednost samih proizvoda, podiže se ukupni BDP zemlje”, objasnio je naš sagovornik.\nKoliko je važna proizvodnja namještaja u BiH najbolje ilustrije podatak Vanjskotrgovinske komore BiH o izvozu i uvozu namještaja u 2017. godini.\nBiH je prošle godine izvezla namještaja u vrijednosti od 1,1 milijardu KM, dok je uvoz bio 245,7 miliona KM. Najznačajnija izvozna tržišta su Njemačka (Izvoz: 405 miliona KM), Španija (Izvoz: 101 milion KM), Hrvatska (Izvoz: 88 miliona KM), Češka (Izvoz 80 miliona KM) i Nizozemska (Izvoz: 75 miliona KM).\nMedžić kaže da naši proizvođači ne mogu nabaviti dovoljno domaćeg drveta, jer nema zakona o šumama, pa su prisiljeni skuplju sirovinu uvoziti iz drugih zemalja.\n“Tražimo da se uvede red na tržište, da Vlada FBiH donese odluku, kako bi mogli redovno dobijati sirovinu. Želimo da se uredi snabdjevanje sirovinom tržišta tako da prioritet dobiju najviših faza prerade drveta, odnosno proizvođači namještaja”, rekao je Medžić.\nPrema njegovim riječima, niže faze prerade drveta poput proizvodnje hoblovine, rezane daske zapošljavaju manje ljudi, dok u proizvodnji namještaja u FBiH radi oko 7.000 radnika.\nDomaći namještaj tražen kod eurpskih kupaca Foto: Dženan Kriještorac / Radiosarajevo.ba\n“Moglo bi doći i do većeg zapošljavanja u industriji namještaja, jer su naši proizvođači dobro opremljeni, na visokom su nivou proizvodnje. Oni rade za renomirane kupce u Europskoj uniji, poput IKEA-e i razne trgovačke lance. Postoje zahtjevi i tražnja europskih kupaca za našim namještajem, ali limitirajući faktor je drvo”, ocijenio je naš sagovornik.\nZaključio je da je cilj zaštiti šumu kao osnovni resurs i to na način da se gazdovanje šumama vrši u skladu sa standardima i zakonima.\nTagovi: namještaj industrija fabrika BiH izvoz drvo\nVTK / BiH za 13 mjeseci izvezla 1,2 milijarde KM namještaja, najviše u Njemačku\nPoslovanje / Firma BOHA širi kapacitete tvornice, uskoro posao za novih 50 radnika u Zenici


Koalicija za slobodu medija: Hitno zaustaviti kampanju protiv profesionalnih medija i nevladinih organizacija | NDNV\nTargetiranje medija koji se bave profesionalnim novinarstvom u Srbiji direktno vodi ka nasilju prema njima\nSastavljanje spiskova „nepodobnih“ samo zato što putem konkursa dobijaju sredstva od različitih donatora, i korišćenje tih informacija za diskreditaciju medija i organizacija iz nevladinog sektora je deo duge i opasne kampanje koja se vodi protiv njih.\nTargetiranje medija koji se bave profesionalnim novinarstvom u Srbiji direktno vodi ka nasilju prema njima, kao što smo to već bezbroj puta videli. Način iznošenja informacija i kontekst u kom se one objavljuju direktno utiču na bezbednost novinara i saradnika nevladinih organizacija.\n23.08. 2021. Beograd, Novi Sad, Kragujevac


Amerika odbila da učestvuje na sastanku o Siriji u Sočiju - 16.02.2021, Sputnik Srbija\nAmerika odbila da učestvuje na sastanku o Siriji u Sočiju\nSjedinjene Američke Države odbile su da učestvuju na sastanku u Astanskom formatu (Rusija, Turska, Iran) o Siriji u Sočiju u svojstvu posmatrača, saopštio je... 16.02.2021, Sputnik Srbija\nsvet, vesti, sirija, amerika\n© Foto : Ministerstvo oboronы RF / Uđi u foto-galerijuZajednička vojna rusko-turska patrola u sirijskoj provinciji Idlib\n„Poslali smo pozivnicu našim američkim partnerima radi učešća u konferenciji, ali, nažalost, odbijeni smo. Trenutno su Amerikanci zauzeti unutrašnjim pitanjima i, očigledno, još nisu u potpunosti definisali politiku po pitanju Sirije“, rekao je Lavrentjev.\nPrema njegovim rečima, delegacije Rusije, Turske, Irana kao i sirijske opozicije i vlade doputovale su u Soči. Stigla je i delegacija Ujedinjenih nacija na čelu sa specijalnim izaslanikom generalnog sekretara UN Gejrom Pedersenom. Pored toga, doputovale su i delegacije iz uprave Vrhovnog komesarijata za izbeglice i Međunarodnog komiteta Crvenog krsta, kao i posmatrači iz Jordana, Iraka i Libana. Sastanak je bio planiran za septembar prošle godine u Kazahstanu, ali je zbog pandemije virusa korona odložen.\n„Šta želimo da postignemo na predstojećem sastanku – pre svega treba sumirati rezultate i videti gde smo sada, zacrtati realne orijentire i pristupiti njihovoj realizaciji. Želeo bih da naglasim da planiramo da damo određeni podsticaj procesu rešavanja sirijskog problema“, istakao je Lavrentjev.\nPodsetio je da Astanski format ostaje „jedini mehanizam koji omogućava da se donose neke odluke i pronalaze načini za dalje rešavanje sirijske krize“.\nMeđunarodni sastanak o Siriji u Astanskom formatu održaće se u Sočiju 16. i 17. februara. Rusija, Turska i Iran su garanti primirja u Siriji i članice su takozvanog Astanskog formata.\nOružani sukob u Siriji traje od 2011. godine. Krajem 2017. godine objavljena je pobeda nad terorističkom organizacijom DAEŠ (Islamska država) U Siriji i iraku. U pojedinim delovima zemlje nastavlja se čišćenje od terorista. Trenutno je u prvom planu političko rešavanje problema, obnavljanje Sirije i povratak izbeglica.\nRusija razočarala partnere iz UN: „Astana“ nije mrtva\n„Astanski format“: Očuvanje celovitosti Sirije važno za bezbednost regiona


DijasporaTradicijaPravoslavni praznici Lazareva subota (Vrbica) i Cveti\nNa Lazarevu subotu beru se mlade vrbove grane koje se osveštavaju u crkvi i dele narodu. Zato se današnji praznik zove i Vrbica. Cveti su pokretni praznik koji se slavi dan posle Lazareve subote, Vrbice.\nLazareva subota ili Vrbica je svetkovina koja se obeležava poslednje nedelje Časnog posta i posvećena je uspomeni na vaskrsenje Lazara i na Hristov svečani ulazak u Jerusalim.\nSa današnjim danom počinju veliki Vaskršnji praznici i obično se bere cveće, ali se ne unosi u kuću, već se drži u dvorištu u posudi sa vodom. Cvećem se rano ujutro kiti kuća, a vodom u kojoj je stajalo, umivaju se ukućani.\nCveti su pokretni praznik koji se slavi dan posle Lazareve subote, Vrbice. Ove godine Cveti padaju na datum 12. april 2020. godine. Praznik Cveti ustanovljen je još od prvih hrišćanskih vremena, a svečano se proslavlja od trećeg veka nove ere.\nČitava nedelja pred ovaj praznik ima naziv Cvetna nedelja, što znači da je u toj nedelji značajnu ulogu imalo cveće, rast biljaka, to jest bujanje čitave prirode. Pravoslavni hrišćani koji poste veliki Vaskršnji post ulaze u šestu nedelju koja se naziva Cvetnom nedeljom ili sedmicom.\nU prošlosti je u Srbiji bio rasprostranjen običaj da se na Cvete ceo dan šeta okićen cvećem. Momci bi pravili bukete i nosili ih devojkama, a svaki cvet imao je svoje značenje iz koga bi one mogle da razaznaju udvaračeva osećanja. Danas je dovoljno da se nabere cveće i unese u kuću.\nSvaki cvet ima svoju simboliku:\n– Margarete – da budete lepi i krupni\n– Dren – da budete jaki i zdravi\n– Ljubičice – da budete mirišljavi i privlačni\n– Vrbove grančice – da svi budu napredni i uspešni\n– Ruža – da budete rumeni i sveži\nRASPORED – VELIKA STRASNA SEDMICA I VASKRSENJE\n+++ РАСПОРЕД – ВЕЛИКА СТРАСНА СЕДМИЦА И ВАСКРСЕЊЕ +++\nGepostet von Саборни храм Светог Саве у Бечу am Samstag, 17. April 2021


"Procurile" fotografije s vjenčanja slavnog tenisera (FOTO) | Srpskacafe\nPoslije više od decenije, tačnije 14 godina, drugi teniser svijeta Rafael Nadal odlučio je da sa svojom izabranicom Ksiskom Perel stane na ludi kamen.\nPar je izgovorio sudbonosno “da” na Majorki pred nekoliko stotina zvanica, među kojima su bili Kristijano Ronaldo, Enrike Iglesijas, Iker Kasiljas i mnogi drugi.\nIako zvanice nisu smjele da koriste mobilne telefone, fotografije para našle su put do medija.\nNajviše pažnje privukla je vjenčanica koju je nosila mlada. Riječ je o dizajnu koji potpisuje Rosa Klara, a kojim je uspješno spojena prefinjenost i odvažnost.\nDetalji u gornjem dijelu vjenčanice napravljeni su od divne francuske čipke, a ručno vezena tkanina je ukrašena nježnim i delikatnim uzorkom s cvjetnim motivima.\nDonji dio je s druge strane veoma jednostavan, u stilu balskih haljina i izrađen je od svilenog krepa.\n– Nevjerovatno smo ponosni što smo učestvovali u ovako važnom danu – rekla je dizajnerka.\nDruštvena mreža Instagram preplavljena je fotografijama Rafe i njegove izabranice, a vjenčanica je dobila visoke ocjene.\nRafael NadalvjenčanjeKsiska Perel\nGC Četvrtak, 2.07.2020., 12:16 Četvrtak, 2.07.2020., 12:16\nDB Srijeda, 1.07.2020., 19:02 Srijeda, 1.07.2020., 18:26