Zašto je važno da vaše dete ide u dobru osnovnu školu? | Osnovne škole\nMeđunarodni dan dečijih linija – 17. maj 17/05\nu nižim razredima osnovne škole postavljaju se temelji, stvara navika i razvija ljubav i pozitivan odnos prema školi, učenju i profesionalnom razvoju uopšte; tada se razvija sklonost ka celoživotnom usavršavanju, dok se greške i propusti nastali u osnovnoj školi kasnije mnogo teže ispravljaju;\ngodišnji napredak u učenju koji se ostvari u ovom periodu daleko je veći nego napredak u svim kasnijim godinama;\nčinjenica da li je dete naučilo da čita tečno i sa razumevanjem do trećeg razreda predstavlja jasnu predikciju njegovog školskog i profesionalnog uspeha u budućnosti;\ndeca u slabijim školama su do trećeg razreda u tolikom zaostatku za svojim vršnjacima iz boljih škola da ih nikada ne sustignu;\npohađanje dobre osnovne škole ima većeg uticaja na detetov uspeh u budućnosti od njegovog porekla ili pola.\nPored toga, za razliku od državnih škola, koje su dužne da upišu učenike sa određene teritorije bez obzira na shvatanja, vaspitanje i poreklo, u privatnu školu dolaze deca roditelja koji se slažu sa vrednostima na kojima škola počiva.\nSpoj nacionalnog obrazovanja i prestižnog Kembridž školovanja omogućiće vašem detetu da kroz dva akreditovana programa – Nacionalni ili Kombinovani, nastavu na srpskom i engleskom jeziku i rad sa posvećenim učiteljima i nastavnicima stekne znanja i kompetencije za dalje školovanje i život u 21. veku.\nU Savremenoj roditelji su cenjeni partneri, koji nam pomažu u obrazovanju svog deteta tako što redovno iznose predloge za unapređenje školovanja. Putem portala za roditelje, elektronskog dnevnika, SMS servisa za obaveštavanje roditelja i redovnih izveštaja o uspehu mogu redovno pratiti napredak svog deteta. Stoga su oni uvek sigurni da škola na najbolji način nadograđuje osnove koje su oni postavili.\nSavremena je future ready škola i njeni učenici su spremni za budućnost i život u 21. veku. Časovi su interaktivni i podsticajni, obogaćeni modernom edukativnom tehnologijom kako bi deca učila kroz zabavu, od početka naučila da povezuju znanja iz različitih oblasti i razvila pozitivan odnos prema nastavi.\nPored usvajanja novih znanja, učenici imaju priliku i da otkrivaju i razvijaju svoje talente, druže se i šire vidike kroz vannastavne sekcije u školi, sportske i rekreativne aktivnosti, kao i posete različitim kulturnim događajima.\nUpis u kvalitetnu osnovnu školu važan je korak za upešnu budućnost vašeg deteta!


Zbog loših vremenskih uslova i naglih promena vremena koje su uticale na uzgajanje, ponuda paradajza na Niškim pijacama je jako mala. Ipak cena u odnosu na prošlu godinu, kažu prodavci je nepromenjena. Cena po kilogramu kreće se od 60 do 80 dinara, međutim od septembra se očekuje i porast cene, koja će iznositi od 100 do 120 dinara po kilogramu, kažu prodavci.\nS obzirom na to da su biljke paradajza krajem proleća i početkom leta bile izložene nepovoljnim vremenskim prilikama, niskim temperaturama, visokoj vlazi, pa zatim naglim visokim temperaturama zbog čega cvetovi na prvom i drugom nivou cvetne grane nisu oprašeni, a rod se odmetnuo tek na trećem i četvrtom nivou, ponuda paradajza na Niškoj pijaci je slaba.\n-Plodovi nisu uništeni ali su dosta izloženi suncu a to dosta utiče na plod. Hladna jutra i visoke temperature koje su u toku dana, dosta utiču na plod.\n-Potražnja će ove godine biti veća a ponuda mala, zbog toga će i cena paradajza biti veća.\nTrenutna cena paradajza je pristojna, kažu Nišlije, međutim ima i onih koji misle da je u odnosu na prošlu godinu visoka.\nIdelna dnevna temperatura za paradajz je od 25 do 27 stepeni Celzijusa, a noćna do 14 stepeni, a takvih je do sada bilo malo, kažu stručnjaci.


Ljubiša Rajković Koželjac (1940) **\nKNJIŽEVNOST « POEZIJA « Srpski pesnici XX i XXI veka — biografsko-bibliografski podaci i prilozi « Ljubiša Rajković Koželjac (1940) **\nAutor Tema: Ljubiša Rajković Koželjac (1940) ** (Pročitano 12755 puta)\n« poslato: Jul 20, 2012, 09:44:22 pm »\nLjubiša Rajković Koželjac rođen je 4. februara 1940. godine u Koželju kod Minićeva (SO Knjaževac) od oca Dragoljuba i majke Dobrice. Osnovnu školu izučio je u rodnom selu, a nižu i višu gimnaziju u Zaječaru. Filološki fakultet (grupa za srpskohrvatski jezik i jugoslovensku književnost) završio je 1963. godine u Beogradu, gde je 1973. godine i magistrirao ("Jezik i stil u Deobama Dobrice Ćosića"). Doktorsku disertaciju iz narodne književnosti ("Lirske narodne pesme jugoistočne Srbije") odbranio je 1994. godine na Filološkom fakultetu u Prištini. Kao prosvetni radnik službovao je u Oglednoj osnovnoj školi "Vladimir Živković Vitko" u Minićevu, u Osnovnoj školi u Halovu (kod Zaječara), u Tehničkom školskom centru — Bor (odeljenje u Negotinu — tzv. Hemijska škola), u Osnovnoj školi "Milić Keljanović" u Konjusima kod Andrijevice (Crna Gora) i u Školskom centru "30. septembar" u Rožajama (Crna Gora). Bio je prosvetni savetnik u Međuopštinskom prosvetno-pedgoškom zavodu u Zaječaru i lektor u Francuskoj (Bordo i Lil). Kao samostalni istraživač, a zatim i kao naučni saradnik, radio je u prištinskom Institutu za izučavanje kulturne baštine Srba na Kosovu i u Metohiji (sve do 1999. godine). U penziju je otišao (2001. godine) kao radnik zavičajnog odeljenja Matične biblioteke "Svetozar Marković" u Zaječaru, gde je bio zadužen za izdavačku delatnost.\nČlan je Udruženja književnika Crne Gore i Udruženja književnika Srbije.\nPrvi tekst objavio je 1954. godine u zaječarskom listu "Timok".\nKoželjac piše pesme, priče, članke, prikaze, eseje, studije, hronike, biografije, monografije itd, a poznat je i kao sakupljač usmenog narodnog blaga. Pored književnog rada bavi se i naučnim radom, osobito na polju lingvistike, filologije, istorije, etnologije i antropologije. Sarađivao je u skoro svim našim važnijim listovima i časopisima. Učesnik je mnogih naučnih skupova, simpozijuma, kongresa i seminara. Recenzirao je mnoge rukopise i uradio veliki broj lektura i korektura.\nBibliografija radova Lj. R. Koželjca sadrži 1400 bibliografskih jedinica (v. Dragan Jelenković: "Bio-bibliografija Ljubiše Rajkovića Koželjca /maj 1954 — maj 2010/", Istorijski arhiv "Timočka krajina", Zaječar, 2011).\nKoželjac ima obimnu književnu prepisku (delimično već objavljenu).\nLjubiši Rajkoviću Koželjcu do sada su iz štampe izašle sledeće knjige:\n"Ukorak s vremenom", Istorijski arhiv, Zaječar, 1969.\n"Selo Vrbica", NP "Dnevnik", Novi Sad, 1969.\n"Članci iz jezika i književnosti", Tehnički školski centar, Bor, 1970.\n"Treperenje", Mladi maj, Zaječar, 1971.\n"Dvori samotvorni", NU "Timok", Zaječar, 1972.\n"Pod kamenom cvet", Književni klub "Branko Miljković", Kaževac, 1973.\n"Iz jezičke i književne problematike", Međuopštinski prosvetno-pedgoški zavod, Zaječar, 1973.\n"Vršnjaci proleća", Dom omladine, Zaječar, 1975.\n"Crna Reka", NU "Timok", Zaječar, 1975.\n"Zdravac mirišljavac", GIP "Zaječar", Zaječar, 1978.\n"Lepota ožiljaka", Društvo prijatelja knjige, Ivangrad, 1987.\n"Predjeli sna", Međurepublička zajednica, Pljevlja, 1987.\n"Književno stvaralaštvo Milenka Ratkovića", Novo delo, Beograd, 1988.\n"Kliče vila savrh Koma", Zajednica kulturnih i naučnih radnika, Rožaje, 1988.\n"Ustuk", NIRO "Sloboda", Ivangrad, 1988.\n"Timočke poslovice, izreke i zagonetke", IRO "Prosveta", Niš, 1989.\n"Reč putuje", Društvo prijatelja knjige, Ivangrad, 1989.\n"Odsaj na vodi", Nezavisna biblioteka "Plamen bananine kućice", Požega, 1990.\n"Nepoklek", Dom omladine, Zaječar, 1990.\n"Književni razgovori", Kultirno-prosvetna zajednica, Zaječar, 1991.\n"Jato golubato", Kulturno-prosvetna zajednica, Zaječar, 1991.\n"Onomastika Timoka", SANU ("Onomatološki prilozi", br. XI), Beograd, 1991.\n"Oj, lele, Stara planino", Krajinski književni krug, Negotin, 1995.\n"Radgostov kodeks", Novi svet, Priština, 1996.\n"Jezik i stil u Deobama Dobrice Ćosića", Kulturno-prosvetna zajednica, Zaječar, 1997.\n"Pomenik", Pergament, Priština, 1997.\n"Lirske narodne pesme jugoistočne Srbije", Institut za izučavanje kulturne baštine Srba na Kosovu i u Metohiji, Priština, 1997.\n"Svitac", Novi svet, Priština, 1997.\n"Nebo u kladencu", Književna zajednica "Veljko Vidaković", Niš, 1997.\n"Pevanje Hajduk-Veljku", "Hajduk-Veljkovi dani", Lenovac, 1998.\n"Puti nedohodi", Književna zajednica "Veljko Vidaković", Niš, 1998.\n"Venci za mladenci", Zavičajno društvo Timočana-Torlaka, Minićevo, 1998.\n"Monografija Osnovne škole, Miroslav Đurović, u Bašči" (kod Rožaja), OŠ "Moroslav Đurović", Bašča, 1999.\n"Okato sunce", Timočki književni klub, Zaječar, 2000.\n"Osnovna škola u Velikom Izvoru od 1839. do 2000. godine", OŠ "Vuk Karadžić", Veliki Izvor, 2000.\n"Mučno svitanje", DP "Nota", Knjaževac, 2000.\n"Sa londže zelene", Centar za kulturu, Rožaje, 2000.\n"Posvete", Književni klub "Inorog", Bor, 2001.\n"Na putu dobročinstva", OOCK, Zaječar, 2001.\n"Trajanje", Zavičajno društvo Timočana – Torlaka, Minićevo, 2002.\n"Dionisije na leopardu" NIP "Vranjske knjige", Vranje, 2004.\n"Bili smo nemogući", Srpska knjiga, Ruma, 2005.\n"Munje na obzorju", NIP "Vranjske knjige", Vranje, 2006.\n"Reč biva delo", Književni klub "Branko Miljković", Knjaževac, 2006.\n"Besmrtnik", Tercija, Bor, 2008.\n"Put u Eshaton", Književni klub "Sokolovo pero", Sokobanja, 2008.\n"Dečja usta", Književno društvo "Sveti Sava", Beograd, 2009.\n"Život posvećen nauci", Kulturno-prosvetna zajednica, Zaječar, 2009.\n"Jezik naš nasušni", Književna zadruga Srpskog narodnog vijeća Crne Gore, Podgorica, 2009.\n"Ustani, Lazare", Književni klub "Branko Miljković", Knjaževac, 2009.\n"Dve zlatne jabuke", Kulturno-prosvetna zajednica, Zaječar, 2009.\n"Šiomigađura", Književni klub humorista, aforističara i satiričara "Sergije Lajković", Zaječar, 2009.\n"Dragi Ljubiša", Istorijski arhiv "Timočka krajina", Zaječar — Zavičajno društvo Timočana-Torlaka, Minićevo, 2010.\n"Marginalije", Centar za kulturu, Zaječar, 2010.\n"Do balčaka", Krajinski književni klub, Negotin, 2011.\n"Da život bude ljubav", IK "Miroslav", Beograd, 2011.\n"Suza skamenjena", Zavičajno društvo Timočana-Torlaka, Minićevo, 2011.\n"Život — za život u slobodi" (u koautorstvu sa Miodragom Đurđevićem), Savez udruženja boraca Okruga Zaječar i Savez udruženja boraca Okruga Bor, Zaječar, 20011.\n"Soneti", Krajinski književni klub, Negotin, 2012.\nKoželjcu je u Institutu za srpski jezik pri SANU u Beogradu prihvaćen za objavljivanje "Rečnik narodnog govora u Srednjem Timoku" (recezent dr Pavle Ivić). Pripremio je za štampu izbor prikaza knjiga "Susreti sa knjigama", zatim rukopise: "Smisao srpskog opredeljenja za carstvo nebesko", "Iz naše usmene književnosti", "Etnografski spisi", "Živi upiš" (zbirka facetija), "Slavej na krstaču" (zbirka pesama na timočkom govoru), "Posvete Koželjcu" i izbor iz književne prepiske "Poštovani Rajkoviću" (1974—2000). Pored ostalog, radi na obimnom rukopisu "Traktat o smrti", a u štampi mu je razgovor sa Božidarom Kovačevićem "Ja sam nesvrstan pisac". Od njegovih još neobjavljenih rukopisa jedan od najznačajnijih i najobimnijih (ima preko 800 strana!) jeste njegov razgovor sa Jovanom Strikovićem "Teško nama — dakle blago nama".\nGodine 2006. Koželjac je dobio Vukovu nagradu, koju dodeljuje Kulturno-prosvetna zajednica Republike Srbije, u Beogradu.\nRadi i živ(otar)i u Zaječaru.\nPred izlaskom iz štampe je dvotomna knjiga "Koželjčevo delo u svetlu književne kritike", čiji je izdavač Centar za kulturu grada Zaječara, a priređivač je Goran Vučković.\n« Odgovor #1 poslato: Avgust 28, 2012, 11:33:26 pm »\nLIRSKI DOSLUH S PRECIMA\nLjubiša Rajković Koželjac: "Ustani Lazare", Književni klub "Branko Miljković", Knjaževac, 2009.\nRukopis Ljubiše Rajkovića Koželjca "Ustani, Lazare" ima 66 strana, sa 60 poetskih zapisa (pesama).\nDr Ljubiša Rajković Koželjac, profesor u penziji, svakako najbolji pozna-valac narodne književnosti Timočke krajine, ogledao se u mnogim oblastima književnog stvaralaštva i spisateljskog rada: zapisivao je narodne umotvorine, proučavao ih i publikovao, bavio se književnom kritikom metodikom nastave, kulturnom istoriografijom, pisao hronike o pojedinim selima, objavljivao pesme, priče i romane ... Ističemo njegovu upućenost u stanje narodnog duha, tradicije i usmene umetnosti, na čemu je inače stekao i doktorat filoloških nauka, i čime se celog života uspešno bavi, zbog toga što je u rukopisu koji je pred nama sve to sjedinjeno i dobro ukomponovano.\nNaime, na poslednjem konkursu za nagradu "Rade Tomić" (2008), koji je raspisao Književni klub "Branko Miljković" u Knjaževcu, Rajković je ponudio zbirku pesama Ustani, Lazare. Žiri je ovaj rukopis predložio za specijalno priznanje, tj. publikovanje u celosti. Pesme ove zbirke predstavljaju obraćanja istorijskim veličinama srpskog naroda, duhovnim i državnim, s očiglednom namerom da se prizivanjem temeljnih vrednosti jedne tradicije osnaži položaj savremenog srpskog čoveka danas u svetu, u uslovima kada vlada unutrašnja destrukcija i spoljašnja gramzivost i bezobzirnost. U obrazloženju žirija stoji:\n"Pesnička čitanka Ustani Lazare Ljubiše Rajkovića Koželjca povezuje istoriju srpskog naroda sa nemirima savremenog čoveka, preko dijaloga sa ličnostima koje u srpskom narodu nisu samo istorijski izabranici već simboli određenih shvatanja, ideala i pregnuća čije delo ima univerzalni karakter i visoko nadživljava vreme u kojem su živeli, narod iz koga su ponikli i kulturu kojoj su pripadali. Takve ličnosti su u najvećem broju slučajeva, orijentiri kojima se duh savremenog čoveka, ugrožen mnogim nasrtajima zla i destrukcije, kreće kako ne bi zalutao u besputici globalnih interesa i poklekao u svojoj nemoći da se takvim interesima odupre. U zbirci su došli do izražaja veliko poznavanje srpske duhovne tradicije, lirski subjekat pesnika i rutinska umešnost da se u zanimljivoj formi iskaže dramatika čoveka srpske istorijske savremenosti."\nAutor je zabrinut nad sudbinom zemlje i naroda, ali se, ipak, u svim ovim zapisima javlja nada, javlja vera u mogućnost da se zlo prevlada, da se časno i dično nastavi put u budućnost. Nasuprot sadašnjim nedaćama prolaznih istorijskih zbivanja, čije su posledice jednako teške i trajne, autor poseže za trajnim vrednostima, koje u krajnjoj liniji imaju značaj za opstanak. Takve vrednosti on nalazi u ličnostima i s delima predhodnika, s kojima njegov duh uspostavlja svoju viziju budućnosti.\nMeđu uzvanicima s kojima korespondira Rajkovićev poet-ski zov nalaze se Nemanja i Sava, Miloš i Lazar, Jug Bogdan i Jugovići, Milica i Jefimija, ali i Vuk i Daničić, Branko i Vladan, ali i Šantić, Andrić, Vitošević i mnogi drugi koje je pesnik svojom molitvom dodirnuo i koji su mu se svojim blagoslovom odazvali. Ustvari, to su ličnosti istorije i kulture koji su makar kad na autora delovali, s kojima se sprijateljio, kojima može da se obrati. Neke su došle sa religijom, neke sa lektirom sa nekima je autor neposredno sarađivao na zajedničkim spisateljskim i nastavnim poslovima, itd. Ima i ličnosti iz novije istorije i kulture srpskog naroda, pa i iz kulture drugih naroda (Voranc, Nazor, Goran) s kojima autor "razgovara" o izneverenim nadama u pogledu opstanka zajedničke države, koja je opstajala na ideji bratstva i jedinstva, ili (nemilosrdne) istorije civilizacije Đordano Bruno, o kome je, inače, zapis vrlo snažan. Iako ni autor ni čitalac neće tražiti neko rangiranje značaja "dozvanih" sagovornika, čini se da bi kriterijumi za izbor mogli biti pročišćeniji, a što se tiče imena koja ne pripadaju srpskom narodu, ona svakako ostaju autorov izbor i potreba, ali to onda (uz neizbežno pitanje: zašto samo oni?!) obavezuje i na daleko širi izbor, koji niti je moguć niti je za ovo izdanje potreban. Preporučujemo, dakle, da autor pokuša selekciju ličnosti kojima se obraća, ostane na srpskoj istoriji i kulturi i vidi da li je moguće neko osmišljavanje i osnaživanje teksta u celini, i to tako da se gorući aktivizam zameni za trajniji, univerzalniji, angažman.\nZa svaki od naslovljenih likova/pojmova (i)spevana je molba da se još jednom (ob)vrati narodu svome i pomogne mu da se odupre alama i nevedama koje su ga spopale. Ustvari, molba je, da ne bi bio prekor, upućena samom narodu da skrene pažnju na pretke koji su nekad mogli činom, a sad mogu istinom, da osvetle puteve u napredak, ako ima ko da vidi i da razume viđeno. Na momente ova poezija deluje kao vapaj, kao nužna odbrana kad sve savremeno izda, pa se izlaz potraži u svevremenom. Kad se zastane u kretanju napred, valja se osvrnuti unazad, pa nastaviti u smeru koji su naznačili ideali predaka, redovno praćeni patnjom i plaćani sopstvenim životom. Otuda u pesnikovim sagovornicima mnogo tragičnih veličina, junaka koji ostaviše spomen rodu i svoje ime potomcima za nauk.\nIma ovde i očaja i gotovo tragičnog bezizlaza. Ima i odsjaja žive aktuelnosti, ima vatre koja peče nezarasle rane nastale zbog povreda, zbog gubitaka, zbog zasecanja u nacionalno biće i presecanja perspektive. Poneki razlog je previše jasno adresovan, čime se guši protejstvo pesme.\nU pesničko umeće spada povezivanje duhovne intencije sa asocijativnošću imena i dela uzvanika, bitnih odlika po kojima se u narodu pamte, i tu prijatno iznenađuje sposobnost autora da odabere bitne momente iz života ličnosti kojima se obraća i da svoju poetsku viziju poveže sa onim što je kod svake ličnosti najprepoznatljivije.\nZbog heterogenosti likova, slika, ideja, zbog izvesne hronologije koja se ipak nameće, možda bi autor mogao proveriti kompoziciju knjige. Čini nam se da tu leže još neke mogućnosti za zgušnjavanje pesničke naracije i jedinstvenog tkiva knjige u homogeniju celinu.\nInače, sama zamisao kao da se temelji na mitologiji srpskog naroda, na značaju predaka u istoriji, shvatanju i verovanju naroda i na istorijskom kontinuitetu generacija, u kojem obitavaju i trajne vrednosti dobra, pravde i lepote, u, takođe, neprestanoj borbi sa silama zla, nepravde, interesa i surovosti.\nJedna pesnička knjiga nada se u pobedu dobra i pravde. Zato je i preporučena za objavljivljivanje.\n« Odgovor #2 poslato: Avgust 29, 2012, 08:02:08 pm »\nStihovi Ljubiša Rajković Koželjac\nVUK I VELJKO\nnekad je mudro\nmudroga ne poslušati\nda je umakao\nbi li u pesmu\nU istoriju se lako\njoš lakše se iz nje izlazi\nali je samo pesma\ngrobnica bez groba\nu njoj se večno živi\nVuk na polasku\ni zagleda mu se u oči\ništi šta hoćeš\nreče mu Veljko\nionako će sve ovo\nništa ne bih drugo\nsamo mi jataganom svojim\nNa slici toj, u drvenom ramu,\nPradeda moj Gmitar, pred pogibelj samu.\nU stavu mirno: koporan, bajonet, puška,\nFišeklije o opasaču, kraj bombe ruka muška.\nDo njega drug mu u čizmama, od njega mnogo manji,\nS ordenom na grudima i u struku tanji.\nA moj pradeda Gmitar sa šajkačom i bradom,\nJer u žalosti beše za ćerčicom Nadom.\nLeka Dzurepski javio je kratko:\nKod Bele Palanke ubio ga bratko.\nDeda moj Bora, od deset godina siroče,\nNe zna grob nad kojim može reći: Oče!\nNit' moj otac Dragoljub zna gde mu počiva deda,\nAl' ponekad dugo njegovu sliku gleda.\nA ta slika jednu falinku ima:\nNa njoj ratnik srpski u svinjskim opancima!\nPrababa moja Živa kao i da ne vidi sliku onu:\nOna samo u mene gleda i ljubi me k'o ikonu.\nNa groblju u Beču jedan čovek kleči,\nu grob mali gleda bez suza bez reči.\n"Milutine, sine, zar mi i ti ode?!" —\nprogovori najzad. "Kako ti je ovdje?\nImaš li sad, sine, sve što djeci treba,\njesi li mi jošte željan kore hljeba?\nEvo oca tvoga da te pita, sine,\ndrhtiš li od studi il' si pun topline.\nIdu l' mi u školu sva ostala djeca,\nje li neko slovo naučila Jeca?\nA tebe, Amalija, pita majka Ana\nje l' lijepo sada Roza očešljana?\nVasilija moja šta mi sada radi,\nigra l' se s guslama moj prvjenac mladi?\nJe li Miljko najzad prohodao meni,\njesu l', sine, Milki obrazi rumeni?\nDa li se moj Nenad još sa dušom bori,\na Milena moja špreheće l' il' zbori?\nHoće l' mala Zora, kad prozbori, znati\nreći majne muter ili moja mati?\nDjeco moja mila, moja živa rano,\nsve je vašam ocu ovde pokopano.\nI vaši osmjesi, i plač, i radosti\nsad su samo ploče, i zemlja, i kosti.\nK'o orač na njivi, sav zabavljen setvom,\nja sad živim, djeco, s vašom\nAl' na njivi mojoj, iz te moje setve,\niznići će klasje za bogate žetve.\nDjeco moja mila, za me oprost ište\nzapretano ono tršićko ognjište,\ns kojeg iskre lete na sve četir' strane\nda najzad i Srblju bijel' dan osvane.\nOprostite ocu, djeco moja mrtva,\noprostite jer je nužna naša žrtva."\nPa ustade otac, glavu gore diže,\ngrobovima djece primače se bliže:\njedanaest humki on suzama zali,\njedanaest sveća iz ned'ra zapali\ni poćuta dugo, a tad najzad krete\nuz krckanje štule što jeca k'o dete.\nTo nisu bile tihe letnje kiše k'o ove sada,\nVeć nepogode u kojima je u polju moglo i da se strada.\nIznenada se, tek, nad Maglenom nebo naoblači\nPa počne da dudnji i vetar već žito tlači.\nKad uzvitlani oblak stigne do nad Trojicu,\nSvi se, s obližnjih njiva, zbežimo u Milkinu pivnicu.\nPrestane u njoj i šapat i vreva,\nJer već i nad nama počinje da krklja, seva.\nStrahovito pljušti, a grom k'o da prvo\nRastrešti baš do pivnici neko drvo.\nBacaju se napolje srpovi, motike, pribadači ...,\nJer gvožđurija, vele, grom privlači.\nSva mokra, k'o dodola, predvođena munjinim bljeskom\nBaba Roska se hvata u koštac sa silom nebeskom.\nDa bi odagnala nalet grada jači,\nOna iza pivnice počinje da se svlači.\nJa šćućuren drhtim u majčinom skutu\nOčekujući posred srca munju ljutu.\nO, milostivi Bože, ne daj da ovde tresne:\nPoginule bi sa mnom i moje nerođene pesme!\nPRVI SUSRET S ĆERKOM\nto su dakle te oči\nšto će biti mutne\nna dan moje smrti\n« Odgovor #3 poslato: Avgust 29, 2012, 08:29:22 pm »\nNOĆAS SU ME POHODILI ŽIVI\nGde su one melem-reči,\nGde su ona bukvar-slova,\nGde zdravica blagoslova\nŠto nam tužna srca leči,\nGde je onaj osmeh blagi,\nGde su one plavet-oči,\nGde je uma kamen dragi\nŠto u dušu biser toči,\nGde je staza perivoja\nKojom tvoja mis'o šeta;\nSada imaš oba sveta,\nSrce moje — raka tvoja,\nBlago tebi, srećni brate,\nEvo Vuk ti ruke širi,\nIz srca ti zumbul cvate,\nIz duše ti lipa miri,\nGde mir da nađu\nkosti dece naše\nkad su nam groljba preorana!?\nKoje će muke još da nas snađu,\ni dokle ćemo orlove mrlinaše\ngledati kako, kraj svih zala,\nkljuju grob Nejakog Nenada\ni kako opet, dok ambis zija,\npati i strada\nprečasna moja sestra igumanija,\nkako, kao prelomljena stabljika mlada\nod sedam i starica\nod sedamdeset Zemljinih oko Sunca krugova;\ndo kad će, s crkvenog zida, da puda\nta oslepljena freska, ta otmena Simonida,\ni bol svoj zlatnom žicom da veze Jefimija;\ndokle će na sever da teče\nod ljudskog leleka,\ndokle će da tišti, da peče\ntrzanje u snu dece naše\nkojoj se nož pod grlo tura,\ndokle će da krvari Kosovo ovo,\nova sveta zemlja Srbinova,\nkao podprištena živa rana?!\nGde su, o, gde su venčanice\nza današnje kosovske Simonide,\ngde zvona ona svečana\nsa Visokih Dečana\no, Kosovo, o, moj očni vide?!\nDimi iz Prilepa\nrumen kao krajinski vrg\nkao uz lestvice nebeske\nraj je imao na zemlji\nsad u onaj večni ide\nsred pivnica kola staju\ni opet črnorizac\noblači belu odeždu reči\npenušavu krv Hristovu\nna točkove sipa\nu sunce svoje duše\novde i smrt\npuca od zdravlja\n« Odgovor #4 poslato: Avgust 29, 2012, 09:11:03 pm »\n("Soneti" Ljubiše Rajkovića Koželjca)\nČoveku nižeg rasta nije lako da sa vršnih grana ubere lepe i zrele plodove blagorodne voćke. A ako zatrese grane, plodovi popadaju, oštete se i gube svoju lepotu.\nIz velikog pesničkog gnezda Ljubiše Rajkovića Koželjca izleće, evo, i jato od 63 mrkopera soneta sa golubijim srcem. Svaki od njih je neobičan i svež, svaki je sličan čas golubu, a čas gavranu, koji naizmenično lete nebom naše svesti što se čas naoblačuje, a zas razvedrava. Ti soneti kao da poleću sa poznatog panja, konkretnog predmeta, bića ili pojma, pa se dižu i uleću u misaone i emotivne sfere duše i duha čovekovog.\nRajković je u svojim sonetima sjedinio slovensku osećajnost (tanani poetični dah što izvire iz široke duše slovenske) i istočnjačku mudrost, pa ih nastanio u zapadnjačku (renesansnu) krletku omeđenog prostora. No, iako tehnika soneta zahteva strogu formu (autor ju je dosledno ispoštovao), ovde su u ograničene okvire unesena sveža žuborenja i uznesenja pesničkog duha koji nadjačava i zatrpava dobošanje rima, a to celinu pesme natapa istinskom poezijom.\nMetrika Rajkovićevih soneta je velikog i neujednačenog raspona, kreće se čak do devetnaesterca!, a ako misaona celina ni u tako dugom stihu nije završena, ona se preliva u naredni stih, pa, ponekad, i u narednu strofu. Pod dejstvom lirske i misaone draži, čitalac i ne primećuje rime preko kojih se prelivaju bistri slapovi poezije. A rima je tu, najčešće, i akcenatski čista. I raznovrsna (naporedna, ukrštena, obgrljena). U završnim strofama svakog soneta (tercinama) stihovi menjaju mesta svojih srokova, što pesmi daje i tehničku draž. I sa te strane čitalac je omamljen suštom poezijom, bez obzira na to što rimu u njoj gotovo da i ne zapaža.\nLjubiša Rajković Koželjac kao umetnik reči, pa samim tim i kao pesnik, ima sva čula fenologa: lako uočava pojave, predmete, bića, stanja ..., pa od konkretnog ide ka apstraktnom, da dubinski snima unutrašnje vibracije, da svojim pesničkim "rentgenom" vidi unutrašnju sliku onoga što su mu čula nagovestila. Tamo gde je na pupku stabla bila grana, on će joj mesto pronaći i pošto se ona osuši i nestane. Ako ništa drugo, o njoj će mu posvedočiti sa daske čvor.\nLirske pesme u formi soneta ispunjene su opšteljudskim sadržajima, pa se u većini slučajeva doživljavaju kao naracije u stihu. One iz svojih uskih ramova svetlucaju varnicama svih stilskih sredstava koja su poznata književnoj teoriji.\nA čime je Koželjac ispunio "narativno" saće u ramovima svojih soneta? Odgovor je već kazan: brujanjem raznovrsnog i ukupnog ljudskog života (više sa tamne i paćeničke strane), duha njegovog i svega što ga okružuje.\nSocijalnu notu naslućujemo već u prvom sonetu ("Neznalica"), u kojem đačić na učiteljičinu tvrdnju da ovca daje meso, mleko i vunu reaguje svojom tvrdnjom da joj se sve to, bez milosti, uzima. Neiskvarena dečja duša ne pristaje na laži! Pobuna deteta i njegov sukob sa učiteljicom putokaz su onima sa "utabanim" mišljenjem kako da ulaze u misaonu strukturu narednih soneta.\nU misaoni i osećajni svet čitaoca prodiru, jedna za drugom, živopisne, verodostojne i dirljive slike o sudbini životinja koje stradaju od ljudske ruke ("Pevac", "Prase"), a te slike imaju i prizvuk sudbine čovekove. Za "praktično" oko običnog čoveka krava na vašaru je samo životinja i ništa drugo: to oko ne vidi suze iz oka krave, koja oplakuje svoje telence, oduzeto joj da bi završilo u klanici.\nKoželjčevi "Konji" kao da su zamenili Rakićevog vranca u "Dolapu": oni savremene dolape, podvrgnuti još većem bezdušju čovekovom, okreću do poslednjeg životnog trzaja. Pesnik se ovde služi metonimijom: uoči kako rage pod bičevima jedva vuku prepunjen špediter sa teškim, mokrim peskom iz reke, kako im se poviseli jezici (kao psima) klate putem levo-desno, uoči njihov mutan, ukočen pogled koji sve kazuje, koji je možda najdirljivija pojedinost u čitavom tom potresnom prizoru, a onda sve to uopšti, stvori celovitu pesničku sliku ukupnog života životinje i — čoveka. Kako zaboraviti zguljenu kožu na rebrima tih konja mučenika koje ljudi-neljudi motkama izramenice tuku?!\nNaše vreme je krcato seobama. Prognani čovek je, da bi opstao, prinuđen da se "ožili" tamo gde ga vetrovi bace. Smokva, kći juga, našla se u hladnom podneblju, daleko van svog zavičaja. Izdanci joj tamo svake zime izmrznu, ali se žile njene ne predaju: s proleća buknu novim mladarima. Ona je simbol raseljenog čoveka, koji je prinuđen da se — daleko od svog ognjišta — iznova okućuje, da istrpi sve mrazeve zla kojima je nemilosrdno izložen i da ne dozvoli da bude uništen. U prirodi je svega živog, pa i čoveka, da se bori. Davno je rečeno da čovek nije rođen da bi bio pobeđen.\nRame uz rame sa sonetom o smokvi stoji i sonet o drenu. Izdržljivost i podnošenje zlog vremena upravo pripadaju drenu, koji je i simbol zdravlja. Zbog toga je to drvo u našem narodu veoma poštovano i uneto u običaje i verovanja, pa i u gnomske izuste. U Koželjčevom sonetu "Dren" ruka drvoseče teško podiže sekiru. Kad mora da poseče stablo drena, drvoseča ga najpre pomiluje i zagrli kao nekog svog najmilijeg. I kišica prolećna plače za njim.\nKoželjac dobro zna da su životinje i biljke uslov čovekovog opstanka. Otud i njegova ljubav prema njima. One su i simbol, i aluzija, i alegorija, i sudbina čovekovog bića. Naopake i sebične ćudi čovekove kite mrtvu novogodišnju jelku veštačkim ukrasima radi svog užitka i "doživljaja lepote", a kada blagovanje prođe, ona se nađe na smetlištu kao odbačen čovek iz koga su isisani životni sokovi i koji više nikome nije potreban.\nNa primeru male senice ("Let") pesnik je istakao sveopštu ljubav majke prema deci. Nju je uništio zakon jačega (s crvićem u kljunu za svoje žutokljunce završila je u jastrebovim kandžama), tako da je to priča o tragičnoj sudbini živog bića koje je (otpamtiveka) istovremeno i lovac i žrtva (love, a ulovljeni!). U susretu sa ovim sonetom, sociološko-humanističke aocijacije u duši čitaoca šire se kao koncentrični krugovi koji zahvataju područja obespravljenog, malog i nemoćnog čoveka, pa i bespomoćnog naroda.\nImpresija tragičnosti je potpuna kada ptići u gnezdu zevaju čekajući majku da im donese crvića, koji joj je ispao iz kljuna kada je grabljivica nasrnula na nju i usmrtila je.\nProbranim rečima i kristalno jasnim stilom Ljubiša Rajković Koželjac "lovi" čitaoca mrežama svojih refleksija. On se ugleda na Sunce, koje šeta svetom i gleda lepote i rugobe njegove. Utisak je da je pesnik više okrenut patnjama čovekovim no radostima. Motiva ima "ka na gori lista" i gotovo svi se kreću stazama prema kraju, uz zvuke elegičnih zvona. Kao da mu je došapnuo Maksim Gorki: "Leteo ti ili gmizao, kraj je znan ..." Priroda i ljudi su samo gosti Zemlje, prolaze kao što vode protiču, bez povratka. U "Pećini" ni medveda ni praistorijskog čoveka. Ostala je samo pećinska umetnost da svedoči o negdašnjim žiteljima. Cika slepih miševa kao da upozorava da čovek od svog pećinskog života do danas u pravcu humaniteta nije mnogo uznapredovao, naprotiv: možda je sada, ponekad, i veća krvopija no što je bio. Da bi opstao, on i dalje mora da ubija. Tako, eto, njegova "sveća još gori", ali joj plamičak podrhtava i povija se. Mukotrpni životi ređaju se u neprekidnom nizu, vekovima i hiljadugodištima, a Damoklov mač raznih cunamija i Černobilja visi nad svačijom glavom: tek prohodalo dete utopljeno u kofi sa pomijama, mravinjak razoren raonikom orača, a tako i mravinjak ljudski može proći (sve zavisi od slučaja i ćudi Nebeskog Orača). Uprkos svemu, život se nastavlja, a zajedno sa njim neizvesnost i ono od iskoni osnovno pitanje, pitanje bez odgovora: je li život večan?\nKoželjac u svoj im sonetima nije beznadežnik, on na svakom od tih pesničkih zdanja ostavlja prozorčić za optimističku opservaciju sveta: nerotkinje u "Banji" sluhom nagona materinskog čuju plač iz kolevke, svako praskozorje odiše lepotom rađanja, radošću veljom kao da plaminja i kap rose na dlanu lista ... Ni vrbov trupac na pilani se, gle, ne predaje: lastari i dalje iz čvorova svojih! Do potresnosti dirljiva slika, no, ipak, utešna, veoma ohrabrujuća: govori o tome koliko su jaki, a možda i nepobedivi, nagoni života. Prepreka nema, i život caruje — što reče Nazor. Toržestvuje — što bi rekao Prometej lovćenski.\nSa Orlovog krša valja gledati na pletenje bezumne skupštine. Iz žablje perspektive samo se Siloamska bara vidi.\nParadoksi pesnikovi mogu nemislioca i da zbune, ali u njima se krije dublja istina. Elem, ne treba toliko tugovati za istinskim čovekom: njega je Nebo uzelo, jer je i rođen za visine. Valja plakati suzama neutešnim za onima što su na Zemlji i za života mrtvi. Prolazni su, na žalost, i narodi, ne samo pojedinci, no svi oni treba da ostave neki svetao trag za sobom, kao kulu svetilju za one još nerođene.\nA šta je sa rodoljubljem danas? Od njega kao da nema ni traga ni glasa! Na mestu gde je nekada bio hram duhovnosti naše, tu sada žabe krekeću, po oltarima negdašnjih nebesnica naših bisernih, zvezdosežnih, gušteri i zmije palacaju! Oronuli spomenik izginulim za otačestvo sve nemuštiji i samlji: "ni ptica na njega da sleti"!\nPesniku je teško na duši, i preteško, da sve ovo gleda, pa traži povratak ljudskosti. On čezne za bogolikom lepotom ljudske prirode, za uzmakom zla pred silom dobra: da Lucifer u čoveku ne nadbije Boga. A stanje je, ruku na srce, žalosno: od tuge i bola "rasplela kose Zelengora", savremeno — još dublje — kopanje očiju Simonidinih na našem Božurištu, na našem Svetopolju, ponovo otvara rane Isusove. To je zato što danas silni i bezdušni dele pravdu. Stavili se na stranu vuka, a ne jagnjeta. Prodali dušu đavolu. Zaboravljaju da je silnik sve manji što je veći. Ne vide da se sunce ne rađa na zapadu, ono se tamo gasi. Bog je kosmička mudrost kojoj se priklanja čestita bogočežnjiva duša ljudska: "Zar bismo tako zdušno stremili k Nebu / i Suncu da smo samo iz zemaljskog kala?" Požudno stremili!\nPitoma, životoljubiva i bogolika duša misaonog pesnika Ljubiše Rajkovića Koželjca možda je, u svojoj čovekoljubivosti, najviše došla do izražaja u sonetu "Srećna deca", u kojem je na prvi pogled reč o nesrećnoj deci. Tu se, možda bolje no igde drugde, vidi da krpež i trpež uzdiže čoveka prema božanskoj svetlosti. U skladu sa tim, pesnik u završnim sonetima iz zbirke poručuje da treba "biti čovek i među neljudima".\nŠta još, na kraju, o ovom pesničkom rukopisu da kažem u svojstvu recenzenta? Evo šta. Za vreme studija književnosti stekao sam naviku da ključna i lepa mesta u tekstovima podvlačim. Ako bih tako postupio i sa "Sonetima" Ljubiše Rajkovića Koželjca, malo koji stih bi ostao nepodvučen.\nLjubiša Rajković Koželjac SONETI | Izdavač: Krajinski književni klub Negotin | Zaječar — Negotin 2012\n« Odgovor #5 poslato: Avgust 29, 2012, 09:11:11 pm »\nSONETI SUZOM NATOPLJENI\nŽivot čovekov satkan je od malih stvari, a on očekuje da se nešto veliko desi, i tako ostaje slep i gluv za lepotu svakodnevnih minijatura. Zaboravlja čovek da ovaj svet nije samo njemu dat na upravljanje i uživanje, već da je ista Božja ruka stvorila i cvet i pticu i sva druga živa bića. Gde se to izgubila duša ljudska?! Ko će j e vratiti i preobraziti? Možda baš soneti Ljubiše Rajkovića Koželjca?\nNjegovi stihovi širom otvaraju vrata kroz koja se ulazi u jedan novi svet, u kojem ćemo spoznati sami sebe na jedan sasvim drugačij i način. Koželjac sa istim žarom i istom ljubavlju i dubokim promišljanjem slika minijature svakodnevnog života i one večne teme koje nadvisuju vreme i prostor. Svaki mu je sonet jedna mala priča u kojoj se bore večnost i prolaznost, radost i tuga, nada i beznađe, strepnja i vera, kojima nas navodi na istine koje je spoznao i uči nas da posmatramo život iz onog toplijeg, saosećajnijeg ugla. Već pri iščitavanju prvog soneta menjamo ustaljeni način razmišljanja o stvarima koje nas svakodnevno okružuju, koje skoro uvek prihvatamo zdravo za gotovo. Uzvik, pobuna, vapaj: "Ne daje, no joj se krvavo uzima!" (Neznalica), natera nas da se postidimo svoje oholosti, pa počinje u nama da raste jedna nova misao, jedno novo osećanje ljubavi i odgovoriosti za nemoćne. Ustalasa nam se savest nad sudbinom konjića, krave, petla, tih božjih stvorenja koje smo tako sebično prisvojili, a već sledećeg trenutka postajemo svesni da nas to pesnik upozorava na posledice moći koje ima čovek kad izgubi razum. Ipak, teret koji čovek sam nosi na svojim plećima, nešto je večno, što ga prati od prvog do poslednjeg dana, pa nam pesnik, bez imalo straha i snebivanja, poverava svoju tugu sa kojom se identifikujemo, koju prepoznajemu u nama samima:\n"Taj teret što mi je zla kob dala\nNa pleća ova već malaksala\nSa mnom će u grob leći."\nNjegova plemenita i duboko osećajna duša zapaža detalje koje običnom oku promiču, proživljava muku i tugu svakog božjeg stvora, poistovećujući se i pronalazeći zajedničku nit koja ga sa njima veže. Obnavljanje nade, njena besmrtnost zapravo, i pored sivih tonova soneta, izbija iz stihova posvećenih smokvi:\n"No s proleća će, kao i ja,\nSuncu da se odazove\nI novim listom da zasija."\nSlikajući rečima svakodnevni život, Koželjac izdvaja one fragmente obojene sivilom, nekad sa nadom da će sve proći, a ponekad se odriče i te nade. Vodeći nas kroz tamniju stranu života, kroz senku koja vreba nad običnim danom, pesnik ipak ne podstiče strah, već otvara prostor za razumevanje i prihvatanje ukazujući na suštinu života: postati i ostati čovek. U ovom zlom dobu za narod kome prnpada, a koga neizmerno voli, peva Koželjac, peva i plače o svim strahovima i zebnjama, pa se u pesmi "Vapaj" pita:\n"Šta ću sa sobom, O lele meni,\nSinovi moji nerođeni!"\nReđaju se, tako, stihovi o ljudskim slabostima i gresima, strepnjama i nadanjima. Da ništa nije večno, sem traga u vremenu — na to nas pesnik opominje. On je svoj večni trag u vremenu već utabao rečima, rimama i sthovima. Svoje životno iskustvo, razrešene tajne i večna pitanja naslućenih odgovora, podelio je nesebično s nama, navodeći nas neprekidno na zdravo razmišljanje, posebno stihovima iz pesme "Iščeznuće":\n"Ima li nesreće veće\nKad nakon čoveka ne ostane ništa?!\nNi kuće ni kućišta!"\nAko je osnovna uloga poezije da uzdigne i oplemeni čoveka, da podstakne sve dobro u njemu, onda je Koželjčeva poezija pronikla u najskrivenije delove duše, da podigne poklekle i preobrati sve one koji su skrenuli sa pravog puta. A on, on peva i ne stidi se svojih tuga i svojih suza i poručuje nam da zemlja propasti neće, da nas ne brinu smrti naše, jer "mi to samo nerođenima pravimo mesto".\n« Odgovor #6 poslato: Decembar 08, 2012, 02:33:18 am »\nS o n e t i\nKAD MAJKA UMIRE\nKad majka umire, laste se jače\nZačuju pod strehom. Zacvrkuće\nI sveća nad glavom. Tad niko još ne plače,\nSem ognjišta i zmije čuvarkuće.\nKad majka umire, tišina zavlada.\nPobožna i svečana. Niko ne diše.\nSvak’ gleda samo kako da bol svlada,\nNem ostane, i ništa više.\nKako da glasa od sebe ne pusti\nI ne poremeti svečanost trenutka.\nU tom času iz svakog kutka\nSobe materin glas se čuje.\nI nakon odlaska, majčino srce tu je.\nI vedro je! U duši oblaci gusti.\nUpro u stotu! Možda je i preturio.\nKraj šporeta mu seda glava\nKlonula. Na sve oko sebe zažmurio.\nI kad je budan, on spava.\nGodinama je zlo u dobro pretakao,\nA sad snemoćao, pa drema.\nZdrave pameti u njemu više nema,\nO vreme se um njegov spotakao.\nŽive ne vidi, s mrtvima razgovara.\nS njima se smeje i šali.\nZalud ga snaha Roska na ručak nagovara,\nOn kaže: "Ti su topovi mali.\nŠta mogu Turcima oni! Njihovi su ale!\nOvde sam! Razumem, gospon đenerale!"\nJer, šta je Bog ako ne mudrost kosmička,\nŠto sve ustrojila je umno?\nZar bismo mi bili biće razumno\nDa nebeska nismo klička?\nZar bismo tako zdušno stremili k nebu\nI suncu da smo samo iz zemaljskog kala?\nDa li bi i onda božanska iskra sjala\nU svakom našem vinu, u svakom hlebu?\nDa li bi i onda rakete ka nebu letele.\nDa li bi i onda zvezde na našu trpezu sletele,\nPoput kosmonautskog praha?\nDa l' bismo i tada ka nebu gledali\nČeznutljivo, da l’ bismo za Hristom plakali\nDo ure smrtne, do poslednjeg daha?\nI tog jutra je s pesmom dočekao zoru\nUoči Svetog Ilije. Onako grudat, pevao u horu\nS ostalim petlovima, što su najavljivali dan.\nA sad evo gde leži u vangli očerupan,\nS batacima što štrče, atletski građen,\nPrvi put mu je da mre, pa je malo iznenađen:\nNije očekivao da će sekirom biti nagrađen\nZa pesmu ranoranilačku i glas u nebu nađen.\nZato on, obezglavljen, do neba skače\nLupajući krilima kao da će da kukurikne,\nNo samo mu iz grla potmulo nešto krikne\nDok bacaka se, krvaveći kamen i travu,\nI dok se odnekud prikrada šugavo jedno mače\nDa mu odnese glavu.\nZaskiči najpre kad ga hvataju\nI posle kad ga mere. Ne znaju\nOni kako kanap steže nogu dok o kantaru\nVisi, jer misle samo na paru;\nRita se, jadno, o skiči. Nikako da se smiri.\nTe ga jedva izmere, a posle mu samo glava viri\nIz džakčeta dok ga vlasnik nosi kući\nPeške il' na biciklu, gurajući.\nPočeka u dvorištu varoškom dok majstor dođe\nNoseći pribor za klanje. On je lake ruke i brzo prođe\nTo što je suđen čas.\nNajgore je dok ga štroji, tad najviše skiči\nI cvili i pišti, na mahove iz mozga ciči:\nOno posle pod grlom dođe kao spas.\nKONJIĆI POD TERETOM\nPletu se pijacom koraci mnogi,\nA oni nepomični, još u peni,\nOnako čupavi, tankonogi,\nPognutih glava, zamišljeni.\nO, kako su slični meni\nDok stoje drvima pretovareni\nI puše se na njima samari:\nNjih će mrak tek da rastovari.\nAl' teret što mi je od sudbine\nNema ko s mojih pleća da skine,\nOd svih je terata veći.\nTaj teret što mi je zla kob dala\nSa mnom će u grob leći.\nUjednačenim kasom špediter vuku\nPretovaren mokrim peskom iz reke:\nCuri iz njega voda, dok još ih tuku,\nIz navike da biju il' iz potrebe neke.\nUtonule široke gume u pesak,\nA špediter kao ukopan, težak.\nNikako da po pesku krene.\nA oni grudima na am kidišu,\nLete sa njih krvave pene.\nPuca po njima, uz psovke i viku,\nMotkama ih izramenice mlate;\nSamo da izdrže tu ljudsku tuču i riku,\nA posle će jezici putem, k'o psima, da im se klate.\nTa ćerka juga, iz perivoja\nKo zna čijeg, šiklja u vrtu mome,\nAl’ zimi joj vetrovi grane lome —\nŽiva je rana moja!\nS košavom bi ona, ipak, lako\nNagodila se da bar grana neka\nPreživi joj do proleća nekako\nI razvigorac dočeka,\nAl' mrazevi joj i prva slana\nOberu lišće i vrhove\nPa, drhteć', kunja sva skrhana,\nNo s proleća će, kao i ja,\nI novim listom da zasija.\n« Odgovor #7 poslato: Mart 15, 2013, 03:51:51 am »\nU oporoj zemlji ponad naše kuće\nbagrem jedan tanki pruža retke grane,\nseća me na mladost, na dečačke dane:\nzasadih ga tamo u jedno svanuće.\nJedna stara žena često tuda mine\ni zabrinut pogled baca na to drvo,\nsve nevolje svoje njemu kaže prvo,\ndugo mu se jada i zove ga: sine.\nKad za letnjih suša lišće žuto biva,\nstarica se moli i sgsrušeno krsti,\ni dok smežurani tresu joj se prsti,\nbagremovo stablo suzama zaliva.\nKad su ciče zime, očima ga greje\ni sproleća gleda da l' će da prolista,\na kad bagrem belne, duša joj se smeje,\ni srce podmladi i lice zablista:\nDobra stara ženo, ja se, evo, stidim\nšto sam tako dugo bio nakraj sveta;\ntvojom dušom miri moj bagrem kad cveta:\nširi ruke, majko, hrlim da te vidim.\nPOD KAMENOM CVET\nJa sam hteo jer su htele grudi,\notima se krilo iz plamova,\nsurvala se katedrala snova,\nizdali me i nebo i ljudi.\nKrv predaka pišti u tamnici,\nčudna tica u kavezu strepi,\nna srcu mi zmije i akrepi,\ntišti rana, pevaju vidici.\nOganj gori, neću nikud stići,\ncrno srce, ali glava bela,\niz pepela poleću mi tići\ni niču mi iz tame videla.\nNek dogore i poslednje ore,\nživot nije život kad ne pada,\nvera gasne, al' ostaje nada,\nnoć je samo nagoveštaj zore.\nJa sam pao, snovi gore stoje,\nne može se svako seme strti,\nbez radosti suze ne postoje,\nroćenje je posledica smrti.\nMrtva ljubav struji mi groz vene,\ntužan osmeh na bunjištu leša,\nkad se sutra nebo uskomeša,\nsve će pravde biti ispunjene.\nSamo ono što procveta vene,\nšto uspravno stoji, to i gine,\nsve je večno što ljubi visine,\nu plamenu potražite mene.


Virus korona smanjio gužve za zamjenu guma - Virus korona - BiH\nFoto: Jelena Đurđević/Arhiva | Virus korona smanjio gužve za zamjenu guma\nGoran Lajić 13.04.2020 09:00\nKako kažu u auto-servisima, građani nemaju razloga za strah pri dolasku, jer se preduzimaju sve neophodne mjere kako bi se zaštitile mušterije, ali i sami radnici.\nIgor Borisević, rukovodilac prodaje u servisu automobila "Kemoimpex" Banjaluka, kaže da s obzirom na prestanak važenja posjedovanja zimske opreme od 15. aprila očekuju povećan broj mušterija u aprilu u odnosu na prethodne mjesece mart i februar.\n"Međutim, ako uporedimo s aprilom prošle godine, daleko je manje posla. Trenutno nemamo gužvi i posao je zbog novonastale situacije opao i do 70 odsto", rekao je Borisević.\nBorisević ističe da se građani vjerovatno odlučuju da zbog pandemije korone kako u svijetu, tako i kod nas, sačekaju na zamjenu zimskih pneumatika ljetnim. On savjetuje da ko god je u mogućnosti na vozilu ljetnim pneumaticima zamijeni zimske, te tako pripremi vozilo za suvo vrijeme i ljetni period, čime se povećava lična bezbjednost, ali i bezbjednost drugih učesnika u saobraćaju.\n"Nama je rad trenutno dozvoljen uz upotrebu zaštitne opreme iako radimo skraćeno do 15 časova. U firmi smo preduzeli sve neophodne mjere, rukavice, maske i dezinfekciju ruku. U servis nam ulazi samo po jedno vozilo i vlasnik ne može da bude u objektu, nego mora da sačeka vani. Smatram da vozači zbog svih preduzetih mjera mogu bezbjedno da zamijene svoje pneumatike i ne moraju da čekaju da se situacija smiri", pojasnio je Borisević.\nOn je istakao da se cijena nije mijenjala za razliku od prošle godine, te da montaža i balans po točku iznose u prosjeku 10 KM, a da je u neformalnom razgovoru među vulkanizerima u Banjaluci dogovoreno da se montaža naplaćuje u svim servisima.\nKako Borisević kaže, rijetki vozači kupuju nove gume, te uglavnom na vozilo postavljaju one gume koje već imaju od prošle godine.\nU auto-centru "Merkur" Banjaluka kažu da rade po svim upustvima nadležnih i da poštuju mjere, te da svoje kupce navode kako da dolaze, daju im brojeve i govore u kom terminu mogu da dođu za zamjenu pneumatika.\n"U servis uvijek ide jedno auto, vozači ne mogu biti unutra, poštujemo sve mjere. Posla ima, povećan je u odnosu na mart i feburar ove godine, ali u odnosu na april prošle godine sada je manja gužva zbog preduzetih mjera, jer se ljudi generalno manje i kreću te manje kupuju. Dakle, posla ima, ali se osjeti mali pad u odnosu na prošlu sezonu", kažu u ovom auto-centru.\nDodaju da je do 15. aprila zakonski obavezna zimska oprema, ali da kupci mogu da stave ljetne gume i prije toga, s tim da u vozilu moraju da posjeduju zimsku opremu poput lanaca, te da tako ne moraju da čekaju 15. april zbog eventualnih gužvi.\nDodaju da je cijena zamjene gume do 16 cola 10 KM po točku i građanima savjetuju da promijene svoje pneumatike s obzirom na ljetne uslove na putu.\nMilija Radović, zamjenik direktora Agencije za bezbjednost saobraćaja RS, kaže da je bitno zamijeniti zimske pneumatike ljetnim iz više razloga, naročito jer ljetne gume u ljetnim uslovima bolje prijanjaju za kolovoz i kraća je dužina kočenja, te su bezbjednije za vožnju. Osim toga, zimske gume se tokom ljetnog perioda više troše.\n"Bez obzira na trenutnu situaciju s virusom vozilo se koristi i u vanrednom stanju, te apelujem na sve vozače na poštovanje saobraćajnih propisa u ovim uslovima", rekao je Radović.\nGuma Zamjena Gužva Koronavirus Virus korona\nKoliko je veliki najveći kamion na svetu?


Ocene za korisnika Nenad Milosavljevic\nBeograd Član od: 10.02.2012 Ocenite\nRx 580 4gb Radeon Sapphire Nitro + OC verzija\nSve preporuke za Nenada, dobar prodavac i jos bolji covek! 10++\nIntel I5 8400 4,0ghz,Gigabyte H310M,16 gb,580 wati Napajanje\njako brza realizacija I sve maksimalno ispostoano za preporuku 10+++\nRezervisano-Thermaltake 730w Modularno\nSvaka preporuka za saradnju sa Nenadom, dogovor u par reči, sve ok i kako treba. Ocena 10\nProdato.Sapphire Nitro+ RX 480 4GB\nCovek od reci, sve po dogovoru i od mene topla preporuka za saradnju!\nAMD Ryzen 5 1600X (rezervisano)\nRez.Ryzen 3 1300X 3,7Ghz,B350 Gigabyte,8gb Patriot 3000mhz\nNe moze biti bolje! Sve preporuke!\nRX 580 Nitro Saphirre + 4gb\nKada iz dogovora izvucete jos povoljnosti na obostranu korist, sa Nenadom cete uvek imati win-win situaciju.\nProdat-Ryzen 7 2700x\nRyzen 3 1300X 4 cores 3.5GHz (3.7GHz) sa kulerom\n1070 STRIX (prodato)\nKupac za pozeleti i pre svega ljudina! Tople preporuke!\nASUS TUF x470 gaming plus, Ryzen 2700x - rezervisano\nSjajno, u svakom smislu.\nBilo je zadovoljstvo sarađivati sa Nenadom, radujem se daljoj saradnji, ukoliko se ukaže prilika.\n.A10 6800k,Asus F2A85-V Pro,16gb HyperX Ddr3,R9 290 4gb\nProdato.Intel 9400f,Aorus 965 M,16 GB,Asus strix 1080 8gb\nSjajan covek, izuzetna saradnja, i vise od profesionalizma, pomogao oko svega laiku kao sto sam ja , retko dobar covek i toplo ga preporucujem svima\nREZERVISANOAsus Rog Strix B350-F Gaming\nSve preporuke za Nenada. Krajnje korektan, profesionalan i covek od reci pre svega. Dogovor je postignut veoma brzo i lako. Nenad se razume u ono sto radi tako da od mene maksimalna ocena i preporuka!\n.Ryzen 2600 i Ploca GIGABYTE B450 AORUS M\nSve ispostovano po dogovoru. Sve preporuke za Nenada! 10+++\nRezervisano-Ryzen 3600,Gigabyte B550M Pro,G.SKILL 16GB 3200\nOdlicna komunikacija, sve ispostovano po dogovoru, odlicno upakovana roba i pre svega veoma posten covek, saradnja sa Nenadom je zadovoljstvo, svaka preporuka! !!\nSve po dogovoru, preporuke za saradnnju!10+++\nRezervis.Ryzen 1600 AF(2600),Asrock B350M Pro 4,8 gb 2666mhz\nRetko posten covek, sa ih je vise ovakvih gde bi nam kraj bio.


[es] - da li neko zna gde mogu da nadjem canon MVX 150i\n10.03.2006. Gde mogu da nadjem windows 95?\n25.01.2005. gde naci ove aparate\n26.04.2005. Da li neko zna gde da nadjem ove knjige?\n22.05.2005. Zna li neko gde mogu da nadjem absinthe?\n07.06.2005. Lektire za Gimnazije i Srednje skole , gde naci s..\nda li neko zna gde mogu da nadjem canon MVX 150i\n[es] :: Digitalne kamere :: da li neko zna gde mogu da nadjem canon MVX 150i\nČlan broj: 21847\nda li neko zna gde mogu da nadjem canon MVX 150i 01.04.2005. u 17:01 - pre 202 meseci\nPotrebna mi je kamera koja moze da ima brzinu okidanja slike 1/2 1/8000s\nznam da ova kamera to ima ali ne mogu da je nadjem\nako postoji neka slicna sa ovim odlikama javite mi\nRe: da li neko zna gde mogu da nadjem canon MVX 150i 01.04.2005. u 22:46 - pre 202 meseci\nRegistrovani: 3 ( Roland11, Serbia96, boban779 )


crna gora | DEPO Portal\n#tag: crna gora\nNestajanje ili posrnuće Crne Gore (I)\nSenad Pećanin: Nakon izborne pobjede u Crnoj Gori,... Ipak, nikome u Crnoj Gori danas nije teže nego Crnogorcima, posebno onima koji bolje poznaju historiju svoje države. Oni su svjesni da bi rezultat ovogodišnjih izbora mogao biti svojevrsna repriza Podgoričke skupštine\napelirala na tamošnje vlasti da zaustave nasilje\nO napadima u Crnoj Gori oglasila se i ministrica T... Ministrica Turković je pozvala crnogorske nadležne institucije, sve aktere političke scene, ugledne javne ličnosti i predstavnike vjerskih zajednica, da učine maksimalne napore na smirivanju tenzija kako situacija u ovoj zemlji ne bi eskalirala i dovela do ...\nPrvi intervju predsjednika Crne Gore poslije izbora\nĐukanović nakon poraza: Još uvijek je živahan naci... On je ocijenio da je ne samo u Crnoj Gori, već u regionu u cjelini, još živa i oštro konfrotirana dva pogleda na budućnost regiona – jedan je, kaže, onaj kojeg personifikuje dosadašnji sastav vlasti u Crnoj Gori, kao manje-više u svim državama regiona, koji...\nVladika Grigorije nakon promjena u Crnoj Gori\nSa Lovćena nam stiže dah slobode, ovo je tek počet... Sa Lovćena nam stiže dah slobode, a sloboda je, kako kaže Njegoš, junačko imanje - poručuje vladika Grigorije\nAndrej Nikolaidis/ Ključna greška Đukanovića\nMunjeviti politički uspon Dritana Abazovića: Kako ... Poruka Dritanu je kratka: Hoćete da ukrotite divljeg konja velikosrpskog nacionalizma? Završit ćete pod njegovim kopitima\nNakon burnih izbora\nSa Abazovićem u vlast ide i ogranak Zukorlićeve SP... Naime, kao dio koalicije "Crno na bijelo", Hazbija Kalač je, kako sada stvari stoje, spreman "tikve saditi sa đavolom"\nželjko komšić o aktualnim izborima\n'Đavo kada zaigra, onda je obično kasno! Slike iz ... Dodao je, kako je to slično kao i 1990-1992.godine na prostoru BiH, te da je "dosta ljudi olako shvatalo priču, čak i oni u Sarajevu"\nVIDEO/ Trenutno ključni igrač u Crnoj Gori\nAbazović bi sarađivao sa Đukanovićem pod JEDNIM us... Kako Abazović misli zaštititi sve vjere i nacije u multietničkoj Crnoj Gori ukoliko vlast bude pravio sa strankama čije su pristalice nacionalistički nastrojene, za sada nije jasno\nProfesor Turčalo o sarajevskom studentu\nDekan FPN-a u Sarajevu: Dobro poznajem Dritana Aba... Vjerujem da će se i kolega Abazović opredijeliti za jednu zaista pravu proevropsku opciju, a onda unutar nje pokušati postići neke ciljeve, i da će uspjeti naći neku vrstu kompromisa koji ni na koji način ne može uključivati DF, jer suštinski se potpuno raz...\nšta je donijela izborna volja građana\nNakon rezultata izbora, lideri pobjedničkih koalic... Osim toga, ova tri lidera pružaju ruke predstavnicima manjinskih naroda sa željom da zajednički grade ljepšu i prosperitetniju budućnost Crne Gore\nKoalicija 'Crno na bijelo': O ovom datumu učit će ... Iz koalicije su posebnu zahvalnost uputili svim potpisnicima platforme „Crno na bijelo“, stručnjacima i ekspertima iz mnogih oblasti\nStrmoglava erozija gazdinog autoriteta\nIli Crnogoraca ima oko 700.000 ili na biračkim spi... Đukanović misli da je rješenje, mada je odavno glavni problem Crne Gore. Njegova stranka više neće moći da formira većinu, ali to je tek prvi korak u crnogorskom osvajanju slobode, komentariše Dragoslav Dedović\nPrvi preliminarni rezultati: Tijesno je, ali Milo ... Glasači su na 1.217 biračkih mjesta glasali za jednu od 11 izbornih lista. Pravo glasa na današnjim izborima imalo je 540.026 građana\ngrađani biraju između šest koalicija i pet stranaka\nVelika izlaznost na izborima u Crnoj Gori, Đukano... „Ne postoji opasnost po stabilnost države i sigurnost njenih građana“, poručio je crnogorski predsjednik dodajući da se tenzije pokušavaju izazvati sa adresa koje su izvan Crne Gore\nNakon hapšenja, Stanivukoviću zabranjeno ući u Crn... Poručio je Stanivuković da se nada "padavinama u nedjelju", odnosno da se nada smjeni aktuelne crnogorske vlasti\nVIDEO/ MJESECIMA DOLAZIO NA LITIJE\nPolicija ga odvela na saslušanje: Draško Stanivuko... Stanivuković je u Nikšiću učestvovao u litijama koje već mjesecima traju u Crnoj Gori povodom donošenja Zakona o slobodi vjeroispovijesti\nMjere dale rezultat, ili...?: Analiza iz Hrvatske: Pad korona-brojki u B...\nVIDEO/ ŠOK UOČI EMITOVANJA: Hadžifejzović najavio jubilarnu emisiju iz...\nDOK EVROPA IDE U SVE TVRĐI LOCKDOWN: Zbog pada broja zaraženih, u dio FBiH stiž...


24.09.2016. (subota) 09:00\nBosanska Krupa, Stari grad Pset\nFondacija Kulturno naslijeđe bez granica (CHwB) BIH\n“Tour de Culture” je netakmičarski i rekreativni biciklistički događaj, namijenjen profesionalcima i amaterima, mladima i starima, ženama i muškarcima.\n“Tour de Culture” organizuje se u cilju promovisanja bogate i raznovrsne kulturne baštine, nemotorizovanog prevoza i zaštite životne sredine.\n“Tour de Culture” održaće se 24.9.2016. godine, na području Krajine, na dužini od 43 km. Biciklistička tura Bosanska Krupa – Bihać odvija se najvećim dijelom asfaltnim putem uz kanjon Une. Dio puta, ukupno 4 km, do Starog grada Ostrožca je veća uzbrdica. Blažim usponom se tura dalje kreće do Brekovice, te potom spustom na glavnu cestu (ukupna dužina ovog puta je 5 km). Molimo vas da ove informacije uzmete u obzir prilikom prijavljivanja.\nBroj učesnika je ograničen na 100 osoba. Učesnici moraju biti stariji od 16 godina da bi mogli sudjelovati u ovom događaju. Tokom trajanja ture, svi učesnici su obavezni nositi kacige.\nUčesnici ture prijavljuju se preko LINKA na stranici organizatora. Za učesnike sa područja Krajine, aktivan je LINK za prijave na stranici organizatora\nNakon što se zatvori poziv za prijave, učesnici će dobiti potvrdnu informaciju na svoj email ili ćete biti pozvani telefonom.\nBiciklistička tura počinje u subotu, 24.9.2016., u 9:00h u Bosanskoj Krupi (Stari grad Pset) svečanim otvorenjem, a završava istog dana najkasnije u 16:30h kod Kapetanove kule u Bihaću (FINISH ture), nakon čega je planiran povratak učesnika.\nZa učesnike koji se registruju za sudjelovanje na ovom događaju obezbjeđen je prevoz iz Sarajeva do Bosanske Krupe (START ture), te nazad. Učesnici koji ne žele koristiti organizovani prevoz, neophodno je da ovu informaciju navedu prilikom registracije.\nOrganizovani prevoz učesnika iz Sarajeva do Bosanske Krupe planiran je 23.9.2016., gdje je obezbjeđeno noćenje. Istim autobusom u mogućnosti smo prevesti učesnike i iz sljedećih gradova: Zenica, Travnik, Donji Vakuf, Jajce, Mrkonjić Grad, Ključ. Vrijeme i mjesto polaska biće naknadno objavljeno. Učesnicima je istim autobusom organizovan povratak nakon završetka ture, 24.9.2016. godine, u gradove odakle su prvobitno krenuli.\nOrganizator je u mogućnosti obezbijediti kombi prevoz dijela učesnika 24.9.2016. godine iz gradova koji se nalaze u neposrednoj blizini Bosanske Krupe i Bihaća.\nNa START-u u Bosanskoj Krupi, svi registrovani učesnici obavezni su da se prijave volonterima na info pultu kako bi dobili svoj redni broj.\nOrganizator će obezbijediti određeni broj bicikala za učesnike koji ne posjeduju vlastita. Bicikla će biti dodijeljena na START-u ture. O ovim biciklima učesnici se trebaju starati kao o vlastitim. Troškove popravki namjerno nanesenih oštećenja na dodijeljenjom biciklu snosi učesnik ture.\nOčekujemo strpljenje i razumijevanje od strane svih učesnika, imajući u vidu da su učesnici tura različitih uzrasta, pola i fizičke spreme.\nPolicijska pratnja na čelu i na kraju kolone, ambulantna kola u slučaju potrebe, kao i servis bicikala, će nas pratiti tokom cijele ture.\nNa određenim lokalitetima ture, predviđena su kraća zaustavljanja tokom kojih će se učesnici odmoriti, poslužiti vodom i voćem. Za učesnike je obezbjeđen ručak na jednom od mjesta zaustavljanja.\nTure će se odvijati individualnim tempom. Učesnici mogu prekinuti ili nastaviti turu u svakom trenutku.\nU slučaju da želite biti dio ture, a niste u mogućnosti voziti bicikl ili se osjećate umornim i ne možete nastaviti dalje, na kraju kolone će na vašem raspolaganju biti vozilo, koje će vas odvesti na sljedeće mjesto zaustavljanja.\nZa sve registrovane učesnike ture organizator će obezbijediti zdravstveno osiguranje. Pazite na svoju opremu, svoje zdravlje i logistiku u svakom trenutku. Vaše učešće u ovoj aktivnosti je isključivo na vašu odgovornost!\nMolimo učesnike da prate sve savjete organizatora i policije kako bi se obezbijedio uspješan tok ove aktivnosti.\nFondacija Kulturno naslijeđe bez granica (CHwB) Bosna i Hercegovina drugu godinu zaredom organizuje jedinstven biciklistički događaj u Bosni i Hercegovini – “Tour de Culture BiH”.\nOvaj događaj organizujemo u cilju podizanja svijesti o zajedničkom i bogatom kulturnom naslijeđu Bosne i Hercegovine, promociji biciklizma (nemotorizovanog prevoza) i zaštite životne sredine.\nVođeni željom naših učesnika sa prvog organizovanog “Tour de Culture BiH”, ovogodišnji događaj će se održati na području Bosanske Krupe, Cazina i Bihaća, na dužini od 43 km, 24. septembra 2016. godine.\nTokom ture 100 učesnika posjetit će vrijedna kulturno-historijska i prirodna dobra ovog područja, uključujući Stari grad Pset u Bosanskoj Krupi, Stari grad Ostrožac u Cazinu, Muzej Unsko-sanskog kantona i Kapetanovu kulu u Bihaću, te se voziti kanjonom Une.\nNa različitim lokacijama, za učesnike ture i lokalno stanovništvo biće priređen kulturno-umjetnički program koji ima za cilj promociju tradicionalne kuhinje, muzike i folklora.\n“Tour de Culture BiH” 2016. godine je podržan od strane Ambasade Švicarske u BiH. CHwB ovaj događaj organizuje uz pomoć Rekreativnog biciklističkog kluba «Japod» iz Bihaća i turističke agencije «Visit Konjic» iz Konjica. Podršku događaju dali su Općina Cazin i Kulturni centar Ostrožac.\n“Tour de Culture” je prvi put organiziran 2008. godine na Kosovu, a zajedno su ga pokrenule, organizirale i finansirale CHwB i UN-HABITAT Kosovo. Prvi “Tour de Culture” u Bosni i Hercegovini organiziran je 2015. godine na području Hercegovine. Tada je u ovom događaju učestvovalo je 100 biciklista iz različitih dijelova naše zemlje koji su, tokom jednodnevne ture, obišli vrijedna kulturno-historijska i prirodna dobra na području Počitelja, Čapljine, Blagaja i Mostara.\n„Tour de Culture BiH“ je dio inicijative „Učini svojim!“, koju CHwB realizuje kroz različite aktivnosti s ciljem podizanja svijesti o značaju zajedničkog kulturnog naslijeđa.


Crnogorsko državljanstvo - izazov - Otvoreni Portal\nCrnogorsko državljanstvo - izazov\nZašto je potrebno javno govoriti o zakonskim načinima dobijanja crnogorskog državljanstva?\nPitanje zakonitog boravka (privremenog i trajnog), kao jednog od uslova za sticanje crnogorskog državljanstva i uvođenje ovog pitanja u polje političkih manipulacija, dovelo je do brojnih kontraverzi, organizovanja protesta, ubiranja političkih poena, i naravno do svjesnog zamagljivanja ovog pitanja, što je u direktnoj suprotnosti sa principom prava građana da znaju.\nCentar za građanske slobode (NVO CEGAS) je, uz pomoć Balkan Civil Society Development Network (BCSDN), ušao u detaljnu analizu postojećih zakonskih okvira za dobijanje crnogorskog državljanstva, utvrđivanje prebivališta, kao i tumačenja pojma zakonitog boravišta i uslova za sticanje trajnog boravišta.\nŠta je zakoniti boravak u Crnoj Gori?\nU javnosti se dosta spekulisalo o “misteriji” zakonitog boravka. Rješenje za ovo se jednostavno “krije” u normama Zakona o registrima prebivališta i boravišta, kao i važećem Zakonu o strancima, a termin zakonitog boravka je jasno određen u jednoj od Odluka Vlade o kriterijumima za utvrđivanje uslova za sticanje crnogorskog državljanstva prijemom iz 2008. godine.\nMora se istaći da je zakoniti boravak i privremeni i trajni, ali postojeća odluka razrađujući zakonsku normu, 5 godina privremenog neprekidnog boravka čini uslovom da se uđe u zonu trajnog boravka.\nDa zaključimo, navedene kategorije moraju imati 5 godina privremenog neprekidnog boravka da bi ispunile uslov da dobiju status trajnog boravka koji bi nakon neprekidnih 10 godina postao jedan od uslova za dobijanje državljanstva.\nPrema ovoj Odluci, zakoniti boravak se dijeli na:\n• Boravak do 90 dana;\n• Privremeni boravak (5 godina neprekidnog privremenog daju uslov za dobijanje trajnog boravka);\n• Trajni boravak (10 godina trajnog boravka daju jedan od uslova za sticanje crnogorskog državljanstva prijemom).\nOstaje otvoreno pitanje, da li je i 5 godina prethodnog privremenog boravka, u odnosu na nespornu činjenicu da je zakonit, dio koji treba računati u vrijeme potrebno za sticanje jednog od uslova za dobijanje crnogorskog državljanstva prijemom?\nDobijanje crnogorskog državljanstva otvara mogućnost upisa u evidenciju prebivališta, pa nakon dvije godine i upisa u birački spisak. Politički subjekti prava građana i građanki često posmatraju kroz prizmu partijskih rezona, nacionalističkih stavova, ali i partikularnih interesa. Zato držimo da je neophodno o ovoj temi otvoriti sveobuhvatnu i na činjenicama zasnovanu društvenu debatu, u cilju čega će CEGAS u narednih par mjeseci periodično objavljivati nalaze do kojih dolazi kroz istraživanje ove teme.\nKoje su to kategorije privremenog boravka koje se mogu transformisati u kategoriju trajnog boravka?\nVažeće tumačenje zakonske norme da je potrebno 10 godina zakonitog i neprekidnog boravka razrađeno je odlukom na način da vam je potrebno 5 godina neprekidnog, zakonitog i privremenog boravka da bi stekli uslov da dobijete mogućnost trajnog, zakonitog i neprekidnog boravka, koji treba da traje 10 godina za ostvarenje jednog od uslova za dobijanje crnogorskog državljanstva. Drugo moguće tumačenje, koje nije prihvaćeno u praksi tretira činjenicu da su i privremeno i trajno boravište zakoniti. U tom slučaju, faktički rok od 15 godina za ostvarenje jednog od uslova za dobijanje crnogorskog državljanstva, bio bi skraćen za 5 godina.\nNa osnovu našeg dosadašnjeg istraživanja kroz zahtjeve o slobodnom pristupu informacijama, dobili smo broj lica koja su trenutno u okviru instituta privremenog boravka i privremenog boravka radi rada, a koja se mogu transformisati u trajno boravište.\nTaj broj lica je 15 578.\nDo broja od 15 578 građana i građanki smo došli kroz analizu privremenog boravka i privremenog boravka radi rada, izdvojivši kategorije koje zakonski ulaze u zonu mogućeg dobijanja trajnog boravišta nakon 5 godina privremenog boravišta. Samim tim, ta lica ostvaruju jedan od uslova za dobijanje crnogorskog državljanstva. Ove kategorije podrazumijevaju lica koja su na privremenom boravku:\n• po osnovu spajanja porodice - ukupno 9816 lica;\n• po osnovu autonomnog boravka - ukupno 110 lica;\n• po osnovu korišćenja i raspolagnja pravom na nepokretnosti koju posjeduje u Crnoj Gori - ukupno 1866 lica;\n• dozvola za privremeni boravak i rad izvršnom direktoru privrednog društva i preduzetniku koji su registrovani u Crnoj Gori u skladu sa zakonom kojim se uređuju oblici obavljanja privrednih djelatnosti i njihova registracija - ukupno 3786 lica.\nTreba znati da će sva ta lica (onih 15 578), bilo koje od tumačenja da bude uzeto kao osnov, prije ili kasnije ostvariti uslove za dobijanje trajnog boravka i potencijanu mogućnost dobijanja crnogorskog državljanstva, što Crnu Goru čini baštinikom otvorenog i evropskog društva u ovoj javnoj politici.\nIako Zakon faktički ne isključuje lica koja su na privremenom boravku radi: školovanja, specijalizacije stručnog osposobljavanja, naučno-istraživačkog rada, liječenja, humanitarnih razloga, obavljanja vjerske službe, volonterskog rada i drugim slučajevima u skladu sa međunarodnim ugovorima, mala je šansa da ova lica borave u Crnoj Gori po ovom osnovu duže od 10 godina neprekidno, odnosno faktički 15 godina neprekidno.\nTakođe, bitno je napomenuti da privremeni boravak radi rada prilikom izdavanja dozvole za zapošljavanje stranaca, sezonskog zapošljavanja, pružanja ugovorenih usluga, kao i kretanja lica unutar stranog privrednog društva, ne mogu trajati neprekidno duže od 2 godine.\nEvidentno je da bi tumačenje zakonske norme neprekidnog zakonitog boravka kao neophodnih faktičkih 10 godina (umjesto 15 godina), izazvalo posljedice na kategoriju lica koja su već u trajnom boravku, a taj broj iznosi ukupno 23 780 lica od 2010. do 2021. godine.\nPrema podacima koje smo dobili iz Ministarstva unutrašnjih poslova, Crna Gora ima preko 760 000 državljana, dok prijavljeno prebivalište u Crnoj Gori ima oko 640 000 državljana. Ovo ukazuje na to da čak 120 000 državljana (1/5 crnogorske populacije prema zvaničnim podacima Monstata), nema prijavljeno prebivalište u Crnoj Gori.\nSa detaljnijom analizom podataka vezanih za državljanstvo, boravište i prebivalište izlazićemo redovno u javnost u narednom periodu.\nCIN-CG, CEGAS i Monitor počinju realizaciju projekta o efikasnosti tužilaštva u Crnoj Gori uz podršku Ambasada Kraljevine Holandije\nCEGAS: 48 aplikanata i njihove porodice dobili ekonomsko državljanstvo, objaviti rješenja i mišljenja\nPrijedlog zakona o MPO diskriminatorski?\nPošaljite vaš stav ili pitanje. Otvoreni smo za sve vašeideje i sugestije.\n© 2021 CEGAS - Centar za gradjanske slobode. Sva prava zadržana.


Šta je serklaž i kad se primenjuje u trudnoći? - Bebac.com\nSvi detalji o serklažu, kad se postavlja i kako\nŠta je serklaž?\nKako primetiti problem?\nKada se primenjuje serklaž?\nKako se izvodi serklaž?\nDa li u pitanju trudnoća visokog rizika?\nSerklaž se svrstava u akušerske intervencije koje se rade zbog održavanja trudnoće. U pitanju je šivenje grlića materice koji je postao insuficijentan, odnosno koji je popustio, te ne ispunjava svoju funkciju.\nOvde je problem u tome što kada popusti grlić može doći do prolaska plodovih ovojaka sa plodovom vodom kroz unutrašnje materično ušće, što, ukoliko se na vreme ne sanira, može dovesti do isticanja plodove vode i spontanog pobačaja.\nRedovnim pregledima kod ginekologa i propratnim analizama može se održavati trudnoća pod kontrolom kako bi u tih devet meseci sve prošlo kako treba. Međutim, kontrole kod lekara su važne i zbog toga što je to jedini način da se na vreme otkriju problemi ukoliko postoje i omogući adekvatna pomoć trudnici.\nŠivenje grlića materice se radi kada se ginekološkim pregledom utvrdi postojanje problema sa popuštanjem grlića. Uglavnom se ovaj problem prepozna već u trećem mesecu trudnoće, odnosno oko 12. nedelje. Serklaž se primenjuje kada se pregledom ustanovi da je spoljašnje i unutrašnje ušće materice otvoreno za 0,5 do 1, pa čak i 2 centimetra.\nMeđutim, sprečavanje prevremenog porođaja zbog oslabljenog grlića materice radi se i kasnije u trudnoći, odnosno tokom šestog/sedmog meseca. Bitno je da lekar na vreme prepozna da je počelo otvaranje i da je vreme za ovu intervenciju.\nSerklaž se radi u lokalnoj ili opštoj anasteziji, te trudnica ništa tokom zahvata neće osetiti. Postavlja se kružni šav oko grlića materice na nivou unutrašnjeg ušća kako bi se pravilno zatvorilo. Za šivenje se koristi sintetski (najlonski) konac koji se skida 21 dan pre očekivnog termina porođaja.\nS obzirom na to da je u slučaju popuštanja grlića materice najveći rizik ispuštanje plodove vode, što može dovesti do spontanog pobačaja, veoma je važno odreagovati na vreme i sprečiti dalje komplikacije. Grlić materice koji nije potpuno zatvoren takođe donosi rizik i od različitih bakterija koje se na ovom delu mogu razmnožiti.\nPostavljanje serklaža znak je da je trudnoća rizična, a ovim zahvatom se zatvara i učvršćuje opušten grlić materice. Bez obzira na to što serklaž onemogućava otvaranje grlića, trudnice bi trebalo da budu u stanju mirovanja i da sa dodatnim oprezom obavljaju sve fizičke radnje.\nŠta je Zika virus i kako ugrožava trudnice?\nSPINA BIFIDA - Kada u trudnoći nastaje i kako se leči ovaj defotmitet kičme bebe\nU Juti (SAD) očevi obavezni da plate polovinu troškova održavanja trudnoće\nHrabra majka u komi rodila svoje šesto dete (VIDEO)\nSimpatična objava o čudnim trudničkim simptomima\nmeni je stavljen serklaz u 5.mesecu na skracen grlic (od konizacije) od 3 mm. u poslednjem momentu jedva odradjeno. sada me je strah jer je beba jako jako aktivna pri dnu stomaka a ponekad me kao nesto i probode u intimnom predelu na\nsekundu, dve. jel to nesto sto je normalno ili ne? moze li to... Čitaj dalje\nPriprema za prve dane u školskoj klupi\nPrvi dani u školskoj klupi velika su promena za mališane, ali i celu porodicu »\nNaučite decu da vam prepričaju šta im se dešava\nKada primete da ih neko pažljivo sluša dok pričaju, ona automatski postaju maštovitija »\nDa li je ovo najnežniji porođaj ikada snimljen?\nPorođaj ne mora da vas plaši, pogledajte ovaj video »\nUpala Bartolinijeve žlezde - problem koji utiče na seksualni život žene\nKoji su prvi simptomi upale Bartolinijeve žlezde i kako prevenirati ovaj problem? »


Fudbaleri Partizana savladali su Astanu sa 4:1 u poslednjem kolu grupne faze Lige Evrope, čime su se oprostili od kontinentalnog takmičenja za ovu sezonu.\nCrno-beli nisu mogli da zamisle bolji početak meča, kojim su se oprostili od Evrope za ovu godinu.\nPosle četiri minuta igre, publika je na nogama, pošto je Partizan poveo golom Sejdube Sume.\nIz drugog pokušaja Suma, koji je danas produžio ugovor, je smestio loptu u gol.\nVeć u 22. minutu igre, novi gol crno-belih.\nTošić je iskoristio veliku grešku zadnje linije gostiju, proigrao Sadika, a napadač Partizana povisio na 2:0.\nI treći član Partizanovog napada se upisao u strelce do poluvremena.\nTakuma Asano je u 26. minutu precizno i dovoljno snažno šutirao da matira golmana Astane za velikih 3:0.\nPartizan je spustio gas, naročito posle poluvremena, prepustio loptu gostima.\nVladimir Stojković se povredio u nastavku, a umesto njega priliku je dobio Filip Kljajić.\nCrno-beli su imali nekoliko brzih kontranapada, a jedan su iskoristili. Asano je povukao ka golu, dodao do Sadika, koji obilazi golmana i smešta loptu u gol.\nGosti su, potpuno neočekivano, odmah smanjili. Rotariu je centrirao, lopta je zakačila Strahinju Pavlovića i završila u mreži.\nU drugom meču u grupi, Mančester junajted je sa 4:0 savladao AZ Alkmar.\nNakon grupne faze, u dalju fazu takmičenja idu Junajted i Alkmar, dok se od Evrope opraštaju Partizan i Astana.\nSpisak dosadašnjih komentara za članak "Partizan blistao na oproštaju od Evrope, pobedio Astanu 4:1".\nSpisak dosadašnjih komentara za članak "Partizan blistao na oproštaju od Evrope, pobedio Astanu 4:1". Podelite vaše mišljenje sa nama. Pošaljite komentar klikom na dugme - napišite komentar.


"Paralelne priče"-Izložba slika Olivere Protić u Gradskoj galeriji Arilje - Portal Pasaž\n„Paralelne priče“-Izložba slika Olivere Protić u Gradskoj galeriji Arilje\nPosted: 15. oktobra 2019. u 23:17 / by Milunka Nikolić / comments (0)\nU Gradskoj galeriji Arilje, u petak, 18. oktobra biće otvorena izložba silka Olivere Protić pod nazivom “Paralelne priče”. Svečano otvaranje izložbe je u 19 časova.\nO radovima koje će ariljska publika i gosti imati priliku da vide do 6. novembra, do kada traje izložba, istoričar umetnosti, Sanja Sofijanić je, u predgovoru kataloga izložbe, napisala:\n-Specifičan i vrlo samosvojan slikarski jezik čini Olju Protić prepoznatljivom u domenu ma kako postavljenog koordinatnog sistema moderne umetnosti. Snažni ritmovi njenih najčešće monohromnih platana deluju kao isečci nekog sna, bez obzira da li je ikonografija protkana figuracijom, ili ostaje na nivou floralnog dekorativnog koda.\nTakav efekat proizilazi, ne toliko iz nežnih tonova bojenih nanosa, koliko iz dinamičnih kompozicionih rešenja, čija pažljivo profilisana geometrijska struktura sugeriše nesagledive dubine slojevito tretiranog prostora slike. Кružne i izukrštane linearne sheme, u osnovi postavljenog crteža, evociraju centripetalnu usmerenost pogleda, uvlačeći posmatrača u svoju tananu razigranost i kovitlac najpozitivnijih emocija.\nКao da namerno apstrahuje sve teško i ružno, slikarka nežnim i prozračnim linijama, ponekad razlivenim, ponekad podvučenim senkom, peva o uzbudljivim i nedokučivim tajnama života koje ga čine neodoljivim i vrednim. Između nastanka, oličenog kroz igru i ređanje semena i potrage za smislom i višim razlozima, blagoslovene i kristalizovane u licima anđela, život večno teče i ni kraj, ni početak, ni bilo kakvo postavljanje okvira ne priznaje. Iako na njenim slikama čovek nije eksplicitno prisutan, one su toliko humanoidno inspirisane, da jednostavno poražavaju svojom iskrenošću.\nOlja ništa konačno ne definiše, ali i kroz male i velike formate, dinamikom naglašeno reljefnih tekstura, akcentuje lepotu samog procesa postojanja kao takvog. Široko postavljene kompozicije, čak i one sa figurama anđela, nemaju određen epicentar. Iz njih i njihovih pogleda isijava energija, koja se kao multiplikovani dekorativni raport prenosi izvan ravni platna u gotovo svim pravcima, potpuno neintegrisana u okvire rama.\nКao rezultante raznih vrsta nemira i traganja, poput starih brojanica, kroz elemente beskonačnog ponavljanja, Oljine slike nude smiraj i svuda traženi trenutak spokoja i topline.\nOLIVERA PROTIĆ rođena 1962.godine u Кikindi. Posle završene srednje škole za industrijski dizajn (smer grafike), završila je Fakultet primenjenih umetnosti i dizajna u Beogradu, odsek za pozorišnu, filmsku i TV scenografiju.\n-profesor umetničkog oblikovanja i likovne kulture (beogradske srednje škole) od 2003.\n-modna kuća „POART“ (1995-2003.)\n-scenograf i kostimograf upreko 70 realizovanih spotova i TV emisija\n-ULUPUDS, slikarsko grafička sekcija od 2005.\n-Srpsko akademsko društvo „VIZANTIJA“ (od 2003.)\n-Udruženje filmskih i TV umetničkih saradnika Srbije (od 1990.)\nIza sebe ima 7 samostalnih i 47 grupnih izložbi.\n-decembar 2011. Prva nagrada publike na putujućoj izložbi (17 gradova Srbije) „Format mali“.\n-avgust 2004. Povelja i zlatni dukat za najbolje ostvarenje u oblasti ikonopisa od strane Ministarstva kulture Republike Srbije i USAID-a\n-mart 1987. Zlatna plaketa Vojvodine za najbolji kostim u pozorišnoj sezoni (predstava „Filoktet“)


Gradonačelnik Burić po stoti put se predomišlja oko komunalne firme za prijevoz putnika? – Šibenik zaslužuje bolje!\nGradonačelnik Burić po stoti put se predomišlja oko komunalne firme za prijevoz putnika?\nGradonačelnik Burić se više puta predomišljao u vezi javnog prijevoza. Pa da hoće, pa da neće ipak osnivati firmu za prijevoz, pa onda opet da hoće, pa opet da neće! Ne izmišljamo, zaista su više puta iz gradske Uprave pokretali, pa zaustavljali ovu inicijativu.\nNe treba stoga čuditi da je sad pred izbore kao fol slučajno pokrenuta nabava 11 autobusa, aplikacija, pametne stanice i sve živo. Stignu se još koji put predomisliti bez ikakvih problema, to vam je ta stabilnost kojom se hvale.\nPrevious Otvoreno pismo kandidatima za gradonačelnika Grada Šibenika\nNext Petar Baranović odgovara na pitanje vezano za gradski dug


,,U prethodnom periodu smo izdvojili preko 40 miliona dinara za zapošljavanje. Važno je istaći da smo sa nemačkim GIZ-om ranije potpisali sporazum o strateškoj saradnji i bitno je da oni koriste usluge i okvire Edukativnog centra u Novom Sadu u pogledu obuka. Zadovoljstvo nam je što zajedno možemo da promovišemo jedan novi korak u pogledu zapošljavanja Roma, odnosno teže zapošljivih kategorija koje inače prepoznaje i Nacionalna strategija zapošljavanja, a posebno u svetlu statistike koja pokazuje da je preko 90 odsto nezaposlenih Romkinja, što je poražavajući podatak“, rekao je Ivanišević.\nPrezentaciju samog javnog poziva održao je Miodrag Sherstha, predstavnik ,,GFA consulting group GMbH“.


Nova katastrofa na pomolu: Eksplozije i crni dim iz poplavljene kemijske tvornice u Teksasu\nSvijet Usred velikih poplava\nPiše B.V. , 31. kolovoza. 2017. @ 12:12  min.\nCrni dim u četvrtak se nadvio nad poplavljenu kemijsku tvornicu u gradu Crosbyiju u Teksasu iz koje su se čule eksplozije, prenose američki mediji, a francuska grupacija Arkema potvrdila je dvije eksplozije upozoravajući da mogu uslijediti nove.\n"Želimo da lokalno stanovništvo bude svjesno da je proizvod uskladišten na više lokacija u tvornici i da ostaje opasnost od novih eksplozija", objavila je Arkema u priopćenju. "Molimo vas da se ne vraćate u evakuirano područje sve dok se ne proglasi sigurnim".\nVezani članci Stravične eksplozije u Ekvatorijalnoj Gvineji: Poginulo najmanje 15 ljudi, ozlijeđeno više od 500 Jedna od najskupljih u američkoj povijesti: Najmanje 35 mrtvih u tropskoj oluji Harvey\nTvrtka je iz poplavljene tvornice evakuirala preostale radnike u utorak, a istog dana iz opreza su evakuirani i stanovnici okruga Harris u Teksasu koji žive u krugu od 2,4 km oko tvornice kemijskih proizvoda francuske grupacije Arkeme.\nArkema je tada upozorila okrug na "moguću reakciju nekih kemijskih proizvoda u pogonima".\n"Kemijska reakcija može prouzročiti požar, zbog čega se može stvoriti velika količina crnog dima", dodaje se u priopćenju.\nVlasti nisu rekle ništa o eventualnoj toksičnosti dima ni o kakvim je kemijskim proizvodima riječ. Problemi su nastali nakon što je tropska oluja Harvey pogodila područje Teksasa i uslijed velikih poplava.\nArkema koja kotira na burzi multinacionalna je kompanija sa sjedištem blizu Pariza. Tvornica u Teksasu proizvodi organske perokside koji se koriste u proizvodnji umjetnih smola, polistirena, boja i drugih proizvoda. (Hina)


porez | Tuzlanski.ba | Page 8\nEdin Mušić: Bit će oporezovani svi dobici igara na sreću u FBiH\nNovim zakonskim rješenjima iz oblasti igara na sreću u Federaciji Bosne i Hercegovine koja će uskoro biti usvojena bit će oporezovani svi dobici, rekao je u intervjuu za Anadolu Agency (AA) Edin Mušić, predsjedavajući Predstavničkog…\nOporezivanje plata po leđima privrede i radnika\nZakonska rješenja po kojim se oporezuje plata i sva primanja iznad 700 KM poslodavci neće moći isfinansirati, smanjenje plata je neminovnost. Ovo je za N1 izjavio direktor sarajevskog Centrotransa Safudin Čengić, kompanije koja zapošljava više…\nŠta donose odredbe novog Zakona o porezu na dobit?\nFederalna vlada je na hitnoj sjednici utvrdila izjašnjenje koje će dostaviti Ustavnom sudu Federacije BiH povodom zahtjeva za ocjenu ustavnosti člana 61. stav 1. Zakona o porezu na dobit, koji je ovom sudu podnio potpredsjednik…\nU februaru naplaćeni javni prihodi u iznosu od preko 365 miliona KM\nU februaru 2017. godine naplaćeni su javni prihodi u iznosu od 365.405.475 KM, što je više za 16.912.590 KM ili 4,85 % u odnosu na mjesec februar 2016. godine, navode iz Porezne uprave FBiH. U…\nMeksiko uzvraća udarac Trumpu: Povećat ćemo porez na američku robu\nMinistar vanjskih poslova Meksika Luis Videgaray izjavio je kako bi njegova zemlja mogla uzvratiti na potez predsjednika Sjedinjenih Američkih Država (SAD) Donalda Trumpa koji planira jednostrano povećati poreze radi finansiranja izgradnje zida duž granice sa…\nPorezni obveznici FBiH u januaru uplatili preko 369 miliona KM\nPorezna uprava Federacije BiH saopćila je da su u januaru 2017. naplaćeni javni prihodi u iznosu 369.323.638 KM, što je više za 50.262.199 KM ili 15,75 posto u odnosu na isti mjesec 2016. godine. U…\nPoslodavci: Novcem od poreza hrani se administracija\nUdruženje poslodavaca FBiH održalo je ove sedmice press konferenciju u povodu podnošenja zahtjeva potpredsjednika FBiH Milana Dunovića za ocjenu ustavnosti člana 61.stav 1. Zakona o porezu na dobit iz 2016.godine, kao i zahtjeva za donošenje…\nTrump ima novi način za finansiranje zida: Porez od 20 posto na uvoz iz Meksika\nTrump je kao odgovor na to odlučio nametnuti porez od 20 posto na uvoz iz Meksika u sklopu najnovije porezne reforme. Glasnogovornik Bijele kuće Sean Spicer je izjavio u četvrtak kako američki predsjednik Donald Trump…\nPlaće više od 600 KM bit će dvostruko oporezivane?!\nNakon određenog zatišja koje je trajalo sedmicama, iz Federalne vlade će prema sindikatima i poslodavcima, kako saznaje “Avaz”, otići novi prijedlog oporezivanja plaća u FBiH. Naime, naš list je od nekoliko izvora dobio potvrdu o…\nSjećate li se Cipelića? Jedan od najomiljenijih crtanih filmova…\nDrama u zatvoru: Kraljicu džeparoša Sabahetu Džindo spasili zatvorski…\nNova nesreća na bh. cestama: U slijetanju automobila poginuo…\nPolovina stekla državljanstvo: U Austriji živi 170.000 građana porijeklom…\nKim Jong-un učinio je nešto zaista neuobičajeno za njega:…


Okončana decenija vlasti konzervativaca u Australiji: Morison priznao poraz | Novosadski informativni portal 021\nOvime je do sada opoziciona Laburistička stranka, uz podršku stranaka koje se zalažu za pitanja ekologije, okončala deceniju vlasti konzervativaca, prenosi danas Rojters.\n"Razgovarao sam sa liderom opozicije i budućim premijerom Entonijem Elbanizom. Čestitao sam mu na izbornoj pobedi", rekao je Morison, koji je ujedno podneo i ostavku kao predsednik stranke.\nOpozicioni Laburisti još treba da dostignu 76 mandata, od 151 u donjem domu, kako bi samostalno formirali vlast, a za konačne rezultate treba vremena zbog brojanja glasova koji su u rekordnom broju poslati pštom.\nRezultati pokazuju da bi koalicija Zelenih i grupa takozvanih nezavisnih, koji su zastupali politiku integriteta, jednakosti, rešavanja klimatskih promena, mogla da oformi sliku parlamenta koja bi bila znatno drugačija od Morisonove administracije koja se zalagala za iskopavanje uglja.\n22.05.2022\t• 12:53\nneću biti Skot\nŠto reče tvoj prezimenjak Džim - The End.\nAkcionari rio tinta imali su direktnu stetu od hapsenja Djokovica za koju je Morison licno odgovoran.Zbog hapsenja Djokovica je Vucic morao povuci dozvole zbog revolta clanova njegove stranke kao i vecine naseg naroda.Hapsenje Djokovica je bilo dokazivanje moci pred sopstvenim narodom koji je izmaltretiran najduzim karantinom na svetu.\nDjokovic nijedno pravilo nije prekrsio,Morison ga je uhapsio i deportovao upotrebom zakonskog ovlascenja,slobodnom licnom procenom.Cist inat i dokazivanje.Koliko stete je ucinio masi ljudi,toliko je je doprineo ekologiji u Srbiji.Hvala Gari,vozdra.


Pola vijeka od osvajanja kanjona Nevidio: Pred vratima pakla i raja - Vijesti.me\nPola vijeka od osvajanja kanjona Nevidio: Pred vratima pakla i raja\nSvako ko je poželio, doživio je čari kanjona predvođen iskusnim vodičima među kojima su i tri crnogorska “Himalajca” Dragutin Vujović, Marko Blečić i Đorđije Vujičić\nOpština Šavnik i PSD “Javorak” iz Nikšića, na ulazu u kanjon Nevidio, organizovali su skup povodom pola vijeka od kada je prva ekspedicija osvojila turističko-avanturističku destinaciju, a od nedavno park prirode kojim upravlja Opština Šavnik.\nPred nekoliko stotina poštovaoca djela 11 entuzijasta koji su prije 50 godina osvojili “Neviđbog”, predsjednik Opštine Mijomir Vujačić sa pijetetom i ponosom je podsjetio da je to djelo Miloša Bojanovića, Boška Vulanovića, Ratka Gage Lučića, Pavla Vučurovića, Milana Pešića, Miluna Tadića, Vlada Mićunovića, Steva Vujičića, Nikole Šunje Mrvaljevića, Božidara Frnja Kontića i Miodraga Kovačevića.\n"Pred vratima pakla i raja oni su pobijedili pakao i otvorili staze budućim generacijama koje su prolazile i prolaze ovim kanjonom. Oni su omogućili da Nevidio postane poznat i priznat na svim prostorima i za sve ljubittelje turizma i avanturizma. Na nama je da da kanjon valorizujemo i kroz planove stvorimo bolje uslove za njegovo korišćenje", kazao je Mijomir Vujačić uz zahvalnost svima koji su dali doprinos obilježavanju ovog jubileja.\nUslijedili su emotivni činovi otvaranja spomen ploče koja sjeća na taj dan i one koji su ga upisali u turističku ali i drugu istoriju Crne Gore. Oni iz ekspedicije koji su bili prisutni svečanosti zapalili su svijeće svojim, u međuvremenu, preminulim drugovima. Opština Šavnik, njima i članovima porodica preminulih uručila je prigodne povelje.\nU ime slavodobitnika zahvalio se još uvijek krepki Stevo Vujičić.\nPažnju su plijenili panoi sa fotografijama koje pričaju priču o aktivnostima u kanjonu tokom proteklih pet decenija. Svako ko je poželio, doživio je čari kanjona predvođen iskusnim vodičima među kojima su i tri crnogorska “Himalajca” Dragutin Vujović, Marko Blečić i Đorđije Vujičić.\nPotrebni kvalitetni zakoni\nKada su jedanaestorica avanturista prije pola vijeka osvajali Nevidio, mudri starac iz nekog od okolnih sela vizionarski ali iskustveno bojažljivo izgovorio “ko uđe, malo ko izađe”.\nPredsjednik Opštine Mijomir Vujačić kaže da će se sve preduzeti da se bezbjednost u kanjonu organizuje na najbolji način.\n"Na svima nama je da se prolazak odvija bezbjedno. Državni organi moraju donijeri kvalitetne zakone. Vodiči moraju biti sertifikovani a na nama kao upravljačima Parkom prirode, jeste da sve to pratimo i primjenjujemo", kaže Vujačić.\nOn se osvrnuo i na naredne planove kojima će se još više valorizovati ovaj prostor.\n"Do sada je u infrastrukturu uloženo 10.000 eura a u narednoj godini teći će procedura prerastanja u Regionalni park prirode. Kako bi se ovaj prostor još bolje valorizovao pripremljen je projekat prekogranične saradnje sa Opštinom Užice vrijedan 150.000 eura. Namjera je da se službe u okviru spomenika prirode materijalno i tehnički opreme. Urediće se staze i druga infrastruktura u kanjonu ali i šire kroz prostore Komarnice, Kozarice, Dragišnice sve do izvorišta rijeke Komarnice", kazao je Vujačić.


Products | EIE Himoinsa gensets-elektricni agregati-elektricni generatori-electric generators\nEIE Himoinsa električni agregati (električni generatori, agregati za struju)\nElektrični agregati (električni generatori, agregati za struju)\nDizelski generatori su namenjeni za konstantno snabdevanje električnom energijom, vršne opterećenja ili kao rezervno snabdevanje električnom energijom za industrijski, komercijalni i rezidencijalni sektor (data centri, banke, bolnice, …). Himoinsa proizvodi dizel agregate u rasponu od 3 do 3.000 kVA – od prenosivih do teških verzija. Električni agregati su sigurno, pouzdano i dovoljno snažno snabdevanje električnom energijom na tržištu čija potražnja stalno raste.\nGasni električni agregati\nGasni agregati koji se koriste kao gorivo su prirodni gas, LPG, Syngas, CSG ili biogas – obezbeđuju kontinuirano napajanje koje značajno smanjuje emisije izduvnih gasova i čestica (CO i CO2), kao i smanjeni nivo buke na radu u poređenju sa dizel agregatima.\nElektrična energija je stalno potrebna u današnjoj industriji. U industrijskom sektoru se svakodnevno stvara hiljade novih projekata. Predviđa se da će svetski industrijski sektor do 2020. godine porasti na 201.847 MW, od čega će 70% na neki način biti pokriveno industrijskim električnim agregatima (kao rezervno ili primarno napajanje).\nVeliki agregati namenjeni su korisnicima koji imaju veliku osnovnu potrošnju električne energije, kao što su data centri, bolnice, finansijske ili telekomunikacione institucije (banke, telekomunikacije, …). Samo nekoliko minuta bez napajanja može prouzrokovati značajan gubitak novca ili ugroziti sigurnost i zdravlje ljudi. Snabdevači visokog napona su neophodni da bi obezbedili snage velikom broju potrošača energije, npr. U finansijskom ili centru za podatke u Frankfurtu ili Ženevi, ili da zamene primarni izvor električne energije u fabričkom održavanju kada se proizvodnja ne može zaustaviti.\nMobilni i super-tihi električni agregati za najam i posebne namene\nHimoinsa električni agregati za najam su mešavina robusnosti i svestranosti koja zahteva iznajmljivač. Oprema mašine je dizajnirana tako da se može koristiti u različitim aplikacijama: gradilištima, rudarstvu i naftnom gasnom sektoru, festivalima, koncertima i događajima kao što su Svetsko prvenstvo, trke Formule 1, olimpijske igre … koje zahtevaju dodatnu električnu električnu energiju energiju u nekom vremenskom rasponu. Super-tihi agregati su dizajnirani na mestima gde je veoma važno da električni agregat na poslu ima nizak nivo spoljne buke, kao što je noćni radni prostor u naseljenom mjestu.\nSrednje-naponski električni agregati\nSrednji napon Himoinsa agregati se koriste kao povoljni i dokazani izvor električne energije u sektorima sa kritičnim performansama kao što su bolnice, rafinerije, petrohemije, industrija čelika ili proizvodnja električne energije.\nPrenosni (prenosivi) električni agregati\nKljučna karakteristika prenosivih agregata kompanije Himoinsa je što su jednostavni za korišćenje. Ovi agregati se koriste u domaćinstvima ili zanatima ili malim proizvodnim pogonima ili na radionicama i zato se posmatraju kako bi bili mali, lakši i jednostavniji za korišćenje. Himoinsa nudi 30 različitih modela snage od oko 3-10,5 kVA, od kojih se svi koriste visokokvalitetni mali dizel motori, Yanmar, Hatz ili Lombardini i, u zavisnosti od modela, imaju mogućnost ručnog ili električnog startovanja.\nDizel elektricni agregati (1)\nKontrolni i komutacijski ormari,komunikacija,delovi (1)\nNajam agregata (1)


hlače - FashionTrampa\nBack PočetnaŽeneŽenska odjećaPantalone / Farmerke hlače\nZimska suknjica\t7.00KM\nhlače su nosene jednom, is ny su. Za vise informacija javite se na instgram profil @fashion.store. bih\nBrend / Proizvođač: New Yorker Boja: Plava Veličina: Ostalo Materijal: Elastin Vrsta: Hlače Konfekcijski broj: javite se na instgram Struk/Pojas (cm): javite se na instgram @fashion.store.bih Unutrašnja strana (cm): javite se na instgram Vanjska strana nogavice (cm): javite se na instgram Kategorija: Pantalone / Farmerke, Žene, Ženska odjeća\nStore Name: teodora tepić\nVendor: teodora tepić\nkais s dva lica


Prodaja dečije garderobe i bebi opreme Grocka Beograd |\nBUTIK KIDS PLUS EXCLUSIVE\nProdaja dečije garderobe i bebi opreme Grocka Beograd\nSave Kovačevića 2P, 11309, Beograd, Grocka, Umčari\nProdaja dečje garderobe i bebi opreme Grocka Beograd |\nButik kids plus exclusive se bavi prodajom dečje garderobe i kompletne bebi opreme.\nProdajemo kvalitetnu garderobu za decu, kao i opremu za bebe po dobrim cenama i po tome smo prepoznatljivi.\nProdaja dečje garderobe i bebi opreme Grocka Beograd\nUzimajući u obzir Vaše želje i potrebe, izlazimo Vam maksimalno u susret i na taj način realizujemo zahteve svojim stručnim radom. Tu smo i da Vam predložimo neka naša rešenja ukoliko Vam je potreban savet ili konsultacija u vezi sa našim proizvodima.\nRadno vreme butika je od 8 do 23h od ponedeljka do subote i od 8 do 14h nedeljom.


Komplikovane žene najviše privlače muškarce - Magic News\nNjihova komplikovanost je tu da bi razdvojila muškarce na one koji je žele samo na kratko i one “prave” koji će je zaista voleti i ceniti. Muškarci koji žele dugu vezu će se truditi i pokazati joj da žele da ostanu uz nju, da je vole i poštuju. Oni će ostati uz ženu u svim situacijama kada bude “komplikovana” pokušavajući da joj pokažu svoje dobre namere.\nUpravo zbog toga i muškarci brkaju pojmove, pa znaju da kažu da se žene koriste igricama. Ipak, one toga nisu svesne. One tako testiraju muškarce i koristeći svoju “komplikovanost” saznaju više o njegovom karakteru i namerama, te da li je zaista vredan upuštanja u dugoročan i ozbiljan odnos sa njom.\n← Januar mjesec rizičan za brak\n“Medveđa šapa” jača potenciju →\nLJUBAVNI HOROSKOP OD 1. do 15. jula 2017: Djevice zaljubljene, kod Bikova burno!\nlipanj 29, 2017 magic Komentari isključeni za LJUBAVNI HOROSKOP OD 1. do 15. jula 2017: Djevice zaljubljene, kod Bikova burno!\nDNEVNI HOROSKOP ZA 15. februar 2018: Lav sumnja u partnera, komplikovan poslovni poduhvat za Blizance, Ribe imaju udvarača..\nveljača 14, 2018 magic Komentari isključeni za DNEVNI HOROSKOP ZA 15. februar 2018: Lav sumnja u partnera, komplikovan poslovni poduhvat za Blizance, Ribe imaju udvarača..\nsrpanj 22, 2017 magic Komentari isključeni za MJESEC ROĐENJA ODREĐUJE TVOJ KARAKTER: Kada se rađaju manipulatorke, ranjive, hrabre..


Dojenje zdravije za bebu, od majčinog mleka iz bočice | Ekspres.net\nN. G./ The New York Times\nSveže majčino mleko je mnogo korisnije za crevni mikrobiom bebe, nego majčino mleko koje se nalazi u bočicama, navodi The New York Times.\nKako piše ovaj list, u najranijim danima nakon rođenja, milioni bakterija nastaju u bebinom telu – u koži, ustima i posebno u crevima. One dolaze iz porođajnog kanala, majčinog izmeta (tokom vaginalnog rođenja), majčine kože i usta dok drži i mazi bebu, a možda čak i iz posteljice, iako se o tome još uvek raspravlja.\n“Kolonizirajući mikrobiom može imati dalekosežan uticaj na zdravlje deteta. Studije su pokazale, na primer, da stanište mikrobioma bebe u prve dve godine života može uticati na kasniji rizik od gojaznosti. Deca rođena carskim rezom imaju veću verovatnoću da postanu gojazne, ili da razviju autoimune bolesti kao što su dijabetes tipa 1 i astmu. U poslednje vreme, naučnici su identifikovali još jedan veliki doprinos mikrobiomu novorođenčadi. Ispostavilo se da majčino mleko obiluje bakterijama koje kolonizuju creva odojčadi i mogu da pomognu u postavljanju kursa za rastući imunološki sustav i metabolizam”, navodi The New York Times, dodajući da je majčino mleko bogato korisnim bakterijama samo kada dolazi direktno iz majčinih dojki.\n“To je slučaj čak i kada se isto mleko ispumpava i kasnije daje iz bočice. Izmuženo mleko, međutim, i dalje nosi mnoga bogatstava majčinog mleka. Ali, nove činjenice o mikrobiomu, koje proizilaze iz studija urađenih u proteklih nekoliko godina, stavile su u fokus mnoge probleme s kojima se suočavaju žene: medicinske preporuke i društveni pritisak na dojenje, u kombinaciji sa politikama ili fizičkim problemima, koje sve ostalo često čine nemogućim”, piše The New York Times.\nNapominje se i da upotreba antibiotika od strane majke ili bebe takođe može uništiti bakterijsku populaciju bebe. Dojenje može donekle to kompenzovati.\n“Ti uticaji dolaze veoma rano u životu”, rekao je Džed Fridman, direktor “Harold Hamm” centra za dijabetes na Univerzitetu u Oklahomi. “Problem je ako ne možete da dojite i prelazite na formulu, ili možda dobijate antibiotike – ako sve to uklonite, videćete velike promene”, naveo je Fridman.\nTags bakterijebebadojenjeimunološki sistemmajka\nMAMA NOVOG DOBA: Da li tvoj život prestaje kada postaneš majka? Optužena za ubistvo osmomesečne kćerke HOROR U PLAVU: Majka (18) bacila četvoromesečnu bebu u reku BORBA ZA ŽIVOT POVREĐENIH U SUDARU AUTOBUSA I VOZILA: Beba spasena, majka kritično, a otac stradao


ARAPSKA REVOLUCIJA KUCA NA IZRAELSKA VRATA — Bosnjaci.Net\nARAPSKA REVOLUCIJA KUCA NA IZRAELSKA VRATA\nObjavljeno: 09. June 2011. 14:06:40\nArapski svijet je u metežu. Već mjesecima region potresaju demonstracije i ustanci. Reakcije u Izraelu su ambivalentne na zahtjeve za demokratijom i više slobode u susjednim zemljama. Arapska revolucija plaši Izraelce i ugrožava. Oni se plaše nadolaska i povećanja broja ekstremista i muslimanskog bratstva. Jerusalim je do kraja stajao uz Hosnija Mubaraka. Bivši egipatski predsjednik važi u Izraelu kao čuvar mirovnog ugovora između dvije zemlje i kao garant stabilnosti na jugu. Na sjeveru Izraelci su mogli da se oslone na predsjednika Sirije Bašara al Asada. Njegov sin i nasljednik na funkciji, Hafez el Asad, držao se status kvo situacije i brinuo se da linija fronta, zapravo primirja na Golanskoj visoravni, bude mirna granica. Prvi put poslije mnogo godina taj mir narušili su demonstranti uz odobravanje vlade u Damasku, podvlači Eli Podeh, istoričar i stručnjak za Bliski istok na univerzitetu u Tel Avivu.\n„Sirijska vlada je veoma zainteresovana da doliva ulje na vatru. Nema sumnje da revolucije u arapskom svijetu izazivaju masovne demonstracije, ali u ovom specifičnom slučaju radi se o tome da sirijska vlada želi da skrene pažnju sa onoga što se događa na drugim mjestima u Siriji.“\nMasovne demonstracije koje su dovele do pada diktatura u Tunisu i Egiptu i koje prijete da učine isto u Siriji i u Jemenu, još nisu stigle do Ramale i Gaze. U palestinskim gradovima do sada je bilo samo malih demonstracija, uglavnom mladih ljudi, koje su palestinske autonomne vlasti i vlada koju predvodi Hamas brzo uspjele da prekinu. Na palestinskim ulicama još uvijek je mirno, ali to može brzo da se promijeni, kaže istoričar Podeh za izraelsku televiziju.\n„Moramo uzeti u obzir da se tamo želja za promjenom neće usmjeriti prema vlasti Mahmuda Abasa ili Hamasa, nego protiv okupatora i okupacije. Ako se to desi onda će Palestinci na ulice izvesti mase. Masovne demonstracije su rezultat frustracije i razočaranja. One su u arapskom svijetu uperene protiv režima. Međutim, kod Palestinaca će biti uperene protiv okupatora. To će ih izvesti na ulice.“\nOvaj naučnik Izraelu preporučuje da mora da pokrene politički proces kako bi Palestincima izašao u susret i tako spriječio izbijanje treće intifade.


Sportske.net - Blater: "Gol u gostima - da se razmisli o tome"\nGolovi u gostima su jedan način na koji se određuju pobednici u nekim dvomečima ako je rezultat u zbiru nerešen. U tom slučaju dalje ide tim koji je postigao više pogodaka u gostima.\n"Mislim da je vreme da se ponovo razmisli o tom sistemu. Fudbal je napredovao od šezdesetih godina, tako da golovi u gostima sada mogu da dodju u pitanje. Da li to pravilo i dalje ima smisla", napisao je Blater u poslednjem izdanju publikacije "FIFA nedeljno".\n"Ideja o tom pravilu je iz vremena kada su utakmice u gostima često bile avantura, i na koje se nekada putovalo dugo i naporno, a uslovi za igranje su mogli drastično da se razlikuju", naveo je Blater.\nPrvi čovek svetskog fudbala kazao je da to pravilo favorizuje tim koji drugi meč igra u gostima.\n"Ako su rezultati nerešeni, gostujući tim ima 30 minuta više od svog rivala da postigne vredan gol u gostima. Na kraju krajeva, u prvom meču nema produžetaka. Takva neravnoteža je već nestala u raznim drugim takmičenjima. Golovi u gostima se više ne koriste u polufinalima baraža u engleskom fudbalu", napisao je Blater.\nVimbldon - Đereu sreća dala ruku, ali on je nije uhvatio! Veliki povratak Lasla ipak uzaludan