Srebrenica – Pamtimo! - Žene u crnom\nOva aktivnost ima mnoštvo segmenata, od kojih izdvajamo sledeće:\nAkcije na ulici - protesti, komemoracije, performansi, kampanje, kako u periodu dok su trajali ratovi, tako i u periodu nakon toga:\n17.7.1995. Žene u crnom održale su svoje prvo stajanje u tišini i ćutanju tokom genocida u Srebrenici.\nOd 1996 godine ŽuC obeležavaju genocid u Srebrenici na Trgu Republike u Beogradu svake godine u crnini i ćutanju. Takođe su održane i akcije obeležavanja genocida u Srebrenici izvan Beograda: Novi Sad, Leskovac, Loznica, Šabac, Valjevo...\nPerformansi, scenske akcije - izvedeni su najčešće u saradnji sa umetničkim kolektivima - Dah teatar, Škart, Led art/Art klinika, kao i sa Act Women i Grupa Spomenik. Od ovih akcija izdvajamo sledeće:\n„Mape zabranjenog pamćenja“ - performans izveden 10. 7. 2004. sa Dah teatrom na Trgu Republike u Beogradu: čin saosećanja sa porodicama žrtava genocida i etički čin odgovornosti za zločine počinjene u naše ime. Tom prilikom Žene u crnom su bile napadnute.\n“Da se ne zaboravi genocid u Srebrenici - solidarnost i odgovornost” – 10 jula 2008 godine na velikom ekranu (displeju) prikazan je dokumentarni film „Žene Srebrenice govore” u produkciji Žena u crnom, a u režiji poznate umetnice Milice Tomić. To je prvi put da je u Beogradu i u celoj Srbiji, na javnom, otvorenom prostoru emitovano svedočenje žena Srebrenice - srodnica ubijenih i nestalih. Žene su svedočile o genocidu, o svojim ubijenim i nestalim, uputile građanima Beograda i Srbije poruke mira, kao i zahteve za odgovornošću i ispunjavanje pravde. Pomenuti dokumentarni film u trajanju od 17 minuta prikazan je četiri puta za redom, uz veoma snažno ozvučenje i u prisustvu više stotina aktivista i aktivistkinja iz cele Srbije, poznatih ličnosti iz društvenog i kulturnog života. Film je pratio veoma veliki broj građanki i građana koji su se zadržavali da vide i čuju poruke žena Srebrenice.\n“Ogledalo – Srebrenica” - mirovna akcija „Da ne zaboravimo genocid u Srebrenici – solidarnost i odgovornost“ (10. jul 2008.) tokom koje je ceo Trg Republike oblepljen samolepljivim flajerima izrađenim od „srebrne“ (staniolske) folije na kojima je napisana samo jedna reč: Srebrenica. „Ogledalo – Srebrenica“ je paradigma srebreničkog genocida na nivou institucija i društva u Srbiji, sa snažnom političkom i moralnom porukom, zahtevom za kažnjavanje svih počinilaca zločina i uvažavanje dostojanstva žrtava genocida u Srebrenici. Ceo Trg Republike, a kasnije i centralne ulice Beograda su bili oblepljeni flajerima. Akcija je izvedena u saradnji sa kolektivom Queeria. Tokom mirovne akcije položene su bele ruže u znak sećanja na žrtve genocida u Srebrenici.\n„Pamtimo – odgovornost i solidarnost“ - scenska akcija koja je izvedena 10. jula 2009 godine, u znak sećanja na žrtve genocida. Trg Republike u Beogradu je prekriven ogromnom folijom sa 8.372 utisnute ruža – sećanje na žrtve. U akciji je učestvovalo oko 150 osoba, aktivista i aktivistkinja iz Srbije, Bosne i Hercegovine (Bihać i Sarajevo), Italije (Udine, Padova, Verona, Bolonja), Španije (Madrida i Santandera), Izraela, SAD-a, Velike Britanije, Indije, Švedske, itd. Tokom ove mirovne akcije, Žene u crnom su bile izložene agresivnim verbalnim pretnjama i napadima organizovanim od strane klerofašističkih organizacija.\n„Par cipela - jedan život“ - aktivističko-umetnička akcija koju su osmislile i realizovale Žene u crnom, zajedno sa brojnim angažovanim umetničkim udruženjima i umetnicama/ima. Izvedena je 7 jula 2010. povodom 15 godišnjice genocida u Knez Mihajlovoj, glavnoj beogradskoj ulici, a sastojala se u doniranju cipela sa porukama žrtvama genocida u Srebrenici. Akcija je predstavljala prvu fazu kampanje za podizanje trajnog spomenika u Beogradu u spomen žrtvama genocida u Srebrenici. Tom prilikom je prikupljeno više stotina cipela iz cele Srbije. Akcija donacija cipela je zamišljena kao proces obraćanja žrtvama i zajednici žrtava, koji se nastavlja prikupljanjem 8732 pari cipela, što odgovara zvaničnom broju ubijenih u genocidu. Akcija je bila usmerena i prema građanima/kama Srbije, koji su pozvani/e da zajedno sa učesnicama i učesnicima izgrade trajni spomenik. Ideja je bila da se pokaže da li se društvo u Srbiji distancira od počinjenog genocida i to ne samo u pravnom smislu, već i u kulturi, nauci, umetnosti, obrazovanju, politici. Akcija je uključivala i zahtev državi Srbiji za dodelu lokacije za izgradnju trajnog spomenika, čime bi država pokazala da uvažava dostojanstvo žrtava genocida i onih koji se solidarišu sa njima.\n„Nikada nećemo zaboraviti - Srebrenica – jul 1995 – jul 2011.“ - mirovna akcija tokom koje su postavljeni transparenti sa imenima svih ubijenih u genocidu u Srebrenici (8372) i čitana imena svih osoba koje se ukopavaju 11 jula u Memorijalnom centru u Srebrenici (614). U ovoj akciji je učestvovalo par stotina aktivista/kinja, kao i građana/ki.\n„Nikada nećemo zaboraviti genocid u Srebrenici “- scenska akcija izvedena na Trgu Republike u Beogradu, 2012 godine, koja se sastojala iz više segmenata:\nMemorijalni centar Potočari/Srebrenica u Beogradu: postavljeni su transparenti sa imenima svih ubijenih u genocidu u Srebrenici (8.372) u znak sećanja, solidarnosti i odgovornosti sa žrtvama genocida. Sastavni deo ove mirovne akcije je i emitovanje svedočenja žena iz Srebrenice o počinjenjim genocidu, kao i njihove poruke koje su uputile građanstvu Srbije.\nPodizanje spomenika žrtvama genocida u Srebrenici: nastavak aktivnosti realizovane predhodne godina u okviru umetničko-aktivističke inicijative „Par cipela – jedan život“ radi podizanje trajnog spomenika u Beogradu, kada je prikupljeno više stotina cipela iz cele Srbije. Cipele koje su građani/ke donirali postale su vrednost koja je „zaštićena“ podizanjem privremenog spomenika na Trgu Republike.\n“Srebrenički prag” – umetničko-aktivistička akcija Žena u crnom i Art klinike iz Novog Sada, koja je održana 9 novembra 2011 i 2012 godine, na Dan borbe protiv fašizma i atisemitizma, a u spomen na žrtve srebreničkog genocida. Sastojala se u postavljanju praga sa umetnutom mesinganom pločicom sa cifrom 8372 (broj žrtava genocida) u Srebreničkoj ulici, na Kosančićevom Vencu u Beogradu i u njegovom prelaženju. Cilj akcije je bio da se podseti na genocid koji je počinjen u Srebrenici, jula 1995 godine. Aktivistkinje i aktivisti su jednim korakom prelazili preko praga, čime su na simboličan način podsetili da pravo na život i dostojanstvo žrtava zavise od našeg sećanja i uvažavanja te da prekoračujući prag, prelazimo iz faze ćutanja o zločinu, u fazu suočavanja s njim. Bila je to svojevrsna pobuna protiv ćutanja i relativizovanja zločina i poruka kojom se ukazuje na značaj novog promišljanja o krivici i odgovornosti, ali i poziv građanima i građankama na solidarnost i saosećanje sa žrtvama.\n“Oni su ostavili trag u nama” - scenska akcija u crnini i ćutanju, koja je izvedena 10. jula 2013., uz podršku umetničkih kolektiva Dah teatar, Škart i Art klinike. Scenskom akcijom na Trgu Republike, u kojoj su korišćeni predmeti iz svakodnevnog života običnih ljudi (čaršavi, tepsije, voda...) izraženo je žaljenje prvenstveno zbog ubijanja ljudi, ali i zbog ubijanja simbola života. I ovim činom je ponovljeno da su ubijeni u genocidu u Srebrenici ostavili neizbrisiv trag u našim životima i da ćemo negovati pamćenje na njih. Ovom mirovnom akcijom u kojoj je učestvovalo oko 200 aktivistkinja i aktivista iz cele Srbije nastavljena je izgradnja živog spomenika žrtvama genocida u Srebrenici.\n„Nikada nećemo zaboraviti genocid u Srebrenici” - stajanje u crnini i ćutanju 10. jula 2014. godine uz izvođenje scenske akcije “Pamtimo - Srebrenica - 8372”, u organizaciji Mreže ŽuC-a i Udruženja za društvena istraživanja i komunikaciju, iz Sarajeva, BiH. Ovom mirovnom akcijom, u kojoj je učestvovalo preko 100 aktivistkinja i aktivista iz cele Srbije nastavljena je izgradnja živog spomenika žrtvama genocida u Srebrenici.\n20 godina od genocida u Srebrenici – Pamtimo! –u cilju obeležavanja dvadesetogodišnjice genocida u Srebrenici, svakog 11 u mesecu, Žene u crnom su organizovale ulične akcije:\n11. april, Beograd: u Knez Mihailovoj ulici Žene u crnom su organizovale stajanje u crnini i ćutanju sa velikim transparentom na kome je pisalo 20 godina od genocida u Srebrenici – Pamtimo! Stajanju je prisustvovalo 30 osoba, aktivistkinja Mreže Žena u crnom iz sledećih gradova: Beograd, Priboj, Kruševac, Leskovac, Zrenjanin, Novi Bečej.\n11. maj, Beograd: „Prelazimo prag“ – Umetničko-aktivistička akcija postavljanje i prelaženje praga u spomen žrtvama genocida u Srebrenici, u Srebreničkoj ulici, u Beogradu. Prelaženjem preko srebreničkog praga izražava se saosećanje i odgovornost prema žrtvama genocida u Srebrenici, nepristajanje na ćutanje o zločinu, već prihvatanje istine i suočavanje sa njom; ovim činom potvrđujemo da su ubijeni ostavili najdublji i neizbrisiv trag u našim životima. U ovoj akciji učestvovalo je 20 aktivista/kinja.\n11. jun, Beograd: „11 jul Dan sećanja na genocid u Srebrenici – Proglasite! Predaja/uručenje zahteva sledećim institucijama: Predsedniku Vlade Republike Srbije, Narodnoj Skupštini Republike Srbije; stajanje u crnini i ćutanju aktivistkinja i aktivista potpisnika/ca inicijative (Žene u crnom, Helsinški odbor za ljudska prava, Fond za humanitarno pravo, Inicijativa mladih za ljudska prava, Komitet pravnika za ljudska prava, Savez antifašista, kao i druge NVO-a) – park ispred Predsedništva Srbije. Tom prilikom izvedena je akcija “Pogledaj se Srbijo! 20 godina – 20 ogledala” - scenska akcija Žena u crnom, Dah teatra, Autonomnog ženskog centra, Rekonstrukcija Ženski fond. U ovoj mirovnoj akciji učestvovalo je preko 100 osoba.\n7. jul, Beograd: „Srebrenica – kamen spoticanja za Srbiju!”: Scenska akcija - podizanje simboličkog memorijala. Praksa podizanja memorijala, pre svega u Nemačkoj, pod nazivom „Kamen spoticanja“ predstavlja čin sećanja na žrtve holokausta. Kao što je Aušvic paradigma za nacističke zločine i holokaust, tako je i Srebrenica postala paradigma za srpske zločine. Scenskom akcijom podizanja simboličkog memorijala „Srebrenica – kamen spoticanja za Srbiju!” podstiče se stvaranje klime građanske odgovornosti. Nažalost, simbolički memorijal je posle 24 sata uništen, što svedoči o klimi poricanja srebreničkog genocida u Srbiji. ŽuC je osmislio i realizovao akciju zajedno sa Multimedijalnim centrom/MMC Art klinika/Led art iz Novog Sada. U ovoj akciji su učestvovalo je preko 80 aktivistkinja Mreže ŽuC-a Srbije (Beograd, Novi Sad, Leskovac, Kraljevo, Kruševac, Zrenjanin…), aktivistkinje iz evropskih zemalja (Belgija, Italija, Velika Britanija, Mađarska, Belorusija, kao i iz SAD-a.\n9. jul – Loznica: “Nikada nećemo zaboraviti genocid u Srebrenici”, stajanje na na glavnom gradskom trgu uz učešće 68 osoba (kako biciklista/kinja, aktivistkinje Mreže Žena u crnom Srbije, kao i Međunarodne mreže Žena u crnom.\n10. jul, Beograd: “Kad se Srbija pogleda u ogledalu – videće Srebrenicu”: Scenska akcija izvedena 10. jula (12-13h) ispred Predsedništva Srbije u organizaciji Dah teatra, Mreže Žena u crnom Srbije, Žena u crnom Italije i Španije, aktivistkinja ženskih organizacija iz Beograda. Istom prilikom izvedeno je javno čitanje pisma/zahteva “11 jul – Dan sećanja na genocid u Srebrenici – Proglasite!’ upućenog nadležnim institucijama države Srbije. Akcija je organizovana u okviru 20 godišnjice genocida u Srebrenici. U ovoj akciji učestvovalo je oko 100 osoba.\n„20 godina od genocida u Srebrenici – Pamtimo!” - Žene u crnom i Dah teatar organizovale su 10. jula 2015. na Trgu Republike (od 19:30 do 20:30) umetničko aktivistička događanja i scenske akcije:\nI Memorijalni centar Potočari/Srebrenica u Beogradu: „Preseljenjem“ Srebrenice na Trg Republike u Beogradu, sa 8.372 imena žrtava genocida, upozoravamo da se ne mogu zatvarati oči pred počinjenim genocidom, i da samo suočavanje sa njim može doprineti uspostavljanju političke kulture kažnjivosti zločina. Istovremeno, time se podstiče distanciranje društva u Srbiji od počinjenog genocida u kulturi, umetnosti, obrazovanju. Ovaj čin je bio praćen emitovanjem pesme kojom svake godine počinje i komemoracija/dežnaza u Potočarima “Srebrenički inferno” (autor teksta – Džemaludin Latić, muzika Đelo Jusić, izvodi Omladinski zbor Zenica).\nII Oni su ostavili trag u nama: Scenskim prikazom na Trgu Republike korištenjem predmeta iz svakodnevnog života običnih ljudi (čaršavi, tepsije, voda...) izražavamo žaljenje prvenstveno zbog ubijanja ljudi, ali i zbog ubijanja mesta i simbola života. I ovim činom ponavljamo da su ubijeni u genocidu u Srebrenici ostavili najdublji i neizbrisiv trag u našim životima, da ćemo negovati pamćenje na njih, zalagati se za dostojanstvo i ljudskost žrtava. Time se istovremeno zalažemo i za vlastitu ljudskost i dostojanstvo.\nIII “Žene Srebrenice govore”: Dokumentarni film u produkciji Žena u crnom (2008), u režiji Milice Tomić, u trajanju od 17 minuta. Srodnice ubijenih u genocidu u Srebrenici svedočile su o genocidu, obraćajući se porukama mira, istine i pravednosti građankama i građanima Beograda i Srbije povodom trinaeste godišnjice genocida. Film se sastoji od razgovora sa srodnicama ubijenih i nestalih u genocidu, a ceo materijal je sniman u Bosni i Hercegovini, uz ogromnu podršku Udruženja građana „Žene Srebrenice“ sa sedištem u Tuzli (BiH).\nIV Instaliranje simboličkog memorijala: Na kamenu je uklesana cifra 8372 kao čin nenasilne pobune protiv poricanja genocida u Srebrenici, kako na nivou države tako i društva. Poricanje genocida u Srebrenici predstavlja crnu rupu ovog društva – moralnu bešćutnost. To nije samo osporavanje ljudskosti i dostojanstva žrtava genocida već i ukidanje vlastite ljudskosti. Odbijeni su naši višegodišnji uporni zahtevi da se odobri izgradnja trajnog spomenika žrtvama genocida u Srebrenici u Beogradu. Kamen spoticanja - simbolički memorijal koji su Žene u crnom postavile 7. jula 2015. u Srebreničkoj ulici u Beogradu uništen je za manje od 24 sata. Ovim činom nastavljamo naše zalaganje za to da Srebrenica postane deo kolektivne memorije, čime bi se učinio značajan simbolički korak ka tome da Beograd i Srbija steknu status postgenocidnog grada i države. Jer, sve dok se poriče genocid, on se nastavlja, samo drugačijim sredstvima.\nV Cvijet Srebrenice: To je simbol “borbe protiv genocida i masovnog stradanje ljudi. “Cvijet se sastoji od 11 bijelih latica i zelenog tučka. Bijela boja simbolizira nevino stradale u genocidu, zelena je simbol nade, te nosi poruku i želju da se svi građani bez obzira na vjeru i naciju širom Bosne i Hercegovine, regiona, Evrope i svijeta probude i ne zaboravljaju strahote genocida i patnje kroz koju su prošli Bošnjaci. Jedanaest latica ovog cvijeta predstavljaju 11. juli 1995. godine”. Pokret Majki enklave Žepe i Srebrenice poklonio je Ženama u crnom Cvijet Srebrenice u znak zajedničke borbe za dostojanstvo žrtava genocida. Akcija je završena emitovanjem pesme “Srebrenički inferno”.\nU ovoj akciji je učestvovalo oko 200 osoba.\n“Nikada nećemo zaboraviti genocid u Srebrenici” - povodom 21 godišnjice genocida u Srebrenici, Žene u crnom su organizovale 10. jula 2016. stajanje u crnini i ćutanju. Tokom ove mirovne akcije bili su istaknuti sledeći transparenti: Nikada nećemo zaboraviti genocid u Srebrenici; Odgovornost; Solidarnost; Pamtimo, Pamćenje. Takođe je izvedena scenska akcija „Srebrenica 8372“. Instalacijom simboličkog/živog memorijala, Žene u crnom nastavljaju izgradnju spomenika žrtvama srebreničkog genocida budući da su odbijeni su naši višegodišnji uporni zahtevi da se u Beogradu odobri izgradnja trajnog spomenika žrtvama srebreničkog genocida. Ovim činom simbolički se upisuje u kolektivnu memoriju ono što se negira/poriče/umanjuje – genocid u Srebrenici. U protestu je učestvovalo oko sto (100) aktivistkinja i aktivista kako Mreže Žena u crnom Srbije, tako i Autonomnog ženskog centra, Inicijative mladih za ljudska prava, Rekonstrukcije ženski fond i drugih organizacija za ljudska prava.\n“Srebrenica 8372” - povodom 22. godišnjice genocida u Srebrenici, Mreža Žena u crnom uz podršku Multimedijalnog centra Led art, Dah teatra, Inicijative mladih za ljudska, Autonomnog ženskog centra organizovala je na Trgu Republike, u Beogradu 10. jula 2017. godine scensku akciju u crnini i ćutanju “Srebrenica 8372...”. Ova akcija je, kao i svake godine, planirana da se održi na Trgu Republike, ispred spomenika Knezu Mihailu. Međutim, policija je dozvolila održavanje neprijavljenog skupa ekstremnih desničara, čiji je jedini cilj da spreče i ometaju skup Žena u crnom. Mirovna akcija je izvedena preko puta spomenika, na drugom kraju Trga Republike. Deset aktivistkinja je stupilo na scenu držeći prazne crne papire. Sa leve strane aktivistkinje su držale transparent Solidarnost i Priznajem, a sa desne strane transparente Odgovornost i Srebrenica Pamtimo. U jednom trenutku, aktivistkinje su okrenule papire tako da se ispisana srebrnom bojom formirala reč SREBRENICA. Iza njih, grupa akivistkinja je držala srebrne papire na kojima je pisalo 8372... aktivistkinje su stale naspram kontraprotesta držeći te transparente. U ovoj mirovnoj akciji učestvovalo je oko stotinjak (100) aktivistkinja i aktivista i ovom prilikom bili su napadnuti.\n„Srebrenica 8372...“- povodom 23. godišnjice genocida u Srebrenici, Žene u crnom su 10. jula 2018. godine, na Trgu Republike organizovale stajanje u crnini. Izvedena je scenska akcija u saradnji sa umetničkim kolektivima Dah teatrom i Škartom. Aktivistkinje Žena u crnom su na Trgu Republike razvile 40 m dugačko crno platno/crni flor – simbol bola i žalosti, kao i pobune protiv poricanja genocida.\nPotom je 30 aktivistkinja šapatom čitalo imena ubijenih (upisana na srebrnoj foliji) ljudi u Srebrenici. Ovim činom se označava trag/prisustvo ubijenih u nama – upisivanje u memoriju onoga što se negira u Srbiji…Zatim je deset aktivistkinja izašlo na Trg, polako jedna za drugom, sa deset crnih papira formirajući tako reč Srebrenica. Sa leve i desne strane, postavljena su platna Solidarnost i Odgovornost.\nGrupa od 23 (godišnjica genocida) aktivistkinja i aktivista se popela na stepenice spomenika Knezu Mihailu i držala srebrne folije – 23 ogledala povodom 23 godišnjice od genocida sa cifrom 8732... simbol poštovanja žrtava.\nNa kraju je jedna aktivistkinja iz crne torbe po Trgu Republike prosula latice belih ruža – simbol nežnosti i uzvišenosti. Ovom scenskom akcijom učinile smo vidljivim razmere nasilja počinjenog nad Srebrenicom i iskazujući brigu i saosećanje prema žrtvama genocida. U akciji je učestvovalo stotinjak (100) osoba.\n„Nikada nećemo zaboraviti genocid u Srebrenici!“ - povodom 24. godišnjice genocida u Srebrenici, organizovale su, uz podršku umetničkih kolektiva Škart, Dah teatar, Inicijative mladih za ljudska prava iz Beograda, mirovnu akciju u crnini i ćutanju na Brankovom mostu i kod Spomenika nesvrstanima (Fruškogorska ulica).\nJavna akcija u crnini i ćutanju, na Brankovom mostu i Fruškogorskoj ulici, 10. jula 2019. (19:30 - 20:30) koja se sastojala iz sledećih segmenata:\nBrankov most – mostovi su simbol susretanja, dinamičkog kretanja ljudi i ideja; ovaj most je u neposrednoj blizini ušća Save u Dunav.\nNikada nećemo zaboraviti genocid u Srebrenici – instaliran je simbolički/živi memorijal na mostu budući da su odbijeni naši višegodišnji uporni zahtevi da se odobri izgradnja trajnog spomenika žrtvama genocida u Srebrenici u Beogradu.\nSpuštanje transparenta “Srebrenica 8372” ka vodi – voda-simbol pročišćenja/katarze, pre(va)lazi granice; voda pamti ubijanje ljudi i mesta života; ovim činom smo pozvali građane/nke na saosećanje sa žrtvama genocida.\nBele ruže – koje smo lagano bacali u vodu u znak nežnosti, brige i saosećanja prema žrtvama genocida.\nIznošenje na javnu scenu broja ubijenih 8372 – u obližnjem parku (kod spomenka nesvrstanima) - poziv da se konačno prihvati činjenična istina, a pre svega da se poštuje dostojanstvo žrtava genocida.\nSrebrne folije – aktivistkinje su držale 24 ogledala povodom 24 godišnjice od genocida sa cifrom 8732... simbol poštovanja žrtava.\nU ovoj mirovnoj akciji učestvovalo je oko stotinjak aktivista i aktivistkinja (100).\n“Sećamo se žrtava genocida u Srebrenici’ - komemorativni skup paljenja sveća u znak poštovanja prema žrtvama genocida; akciju je održana 11. jula 2019. kod Parka između Predsedništva i Skupštine grada, u organizaciji Inicijative mladih za ljudska prava, uz podršku Žena u crnom i Helsinškog odbora za ljudska prava Srbije. U akciji je učestvovalo oko stotinjak (100) osoba.\n“Nikada nećemo zaboraviti genocid u Srebrenici“ - povodom 25 godina od genocida u Srebrenici, Žene u crnom i umetnički kolektiv ’Škart’ su organizovali mirovnu akciju u crnini i ćutanju, na Trgu Republike u Beogradu, 10. jula 2020. Na stajanju su bila istaknuti transparenti: Nikada nećemo zaboraviti genocid u Srebrenici, Odgovornost, Solidarnost.\nInstaliranja simboličkog/živog memorijala – nastavak izgradnje spomenika žrtvama srebreničkog genocida. Na početku akcije, aktivistkinje su držale crno platno/crni flor - simbol bola i žalosti - sa natpisom 'Nikada nećemo zaboraviti genocid u Srebrenici'. Potom je na najvišem stepeniku spomenka ’kod Konja’ postavljen veliki crni transparent na kojem piše 25 godina.\nSrebrne folije - u nastavku akcije aktivistkinje i aktivisti su držali 25 srebrnih folija/ogledala sa cifrom 8372...broj ubijenih u genocidu. Ovim činom iznosimo u javni prostor ono što se negira/poriče/umanjuje u većinskoj javnosti Srbije – razmere genocida u Srebrenici.\nBele ešarpe – bela boja - simbol žalosti/tuge zajednice žrtava, par aktivistkinja je izašlo na centralni deo Trga noseći bele ešarpe – iznoseći u javni prostor onoga što država i društvo poriču; aktivistkinje su potom ešarpe raširile i držale ih u široko otvorenim rukama – čin posvećenosti žrtvama. Potom su svim učesnicama akcije podeljene bele ešarpe, a ’preuzimanje’ belih ešarpi predstavlja čin saosećanja i odgovornosti prema žrtvama. Na kraju akcije, položene su na pločnik bele ruže – simbol nežnosti prema žrtvama genocida. I ovom prilikom fašistička grupa muškaraca ometala je skup.\nUmetničko-aktivističke akcije – pozorišne predstave, dokumentarni filmovi, izložbe, umetničko aktivistički susreti i posete...\nDokumentarni filmovi – u vezi sa Srebrenicom\nŽene Srebrenice govore (17 min.): dokumentarni film u režiji Milice Tomić, u produkciji ŽUC-a (2008.); film se sastoji od razgovora sa srodnicama nestalih i ubijenih u genocidu, a povodom trinaeste godišnjice genocida. Film je preveden na engleski, italijanski, španski jezik.\nDokumentarni filmovi Grupe za video aktivizam ŽuC-a – od 2009. kad je nastala ova grupa do 2021. godine, proizvedeno je ispraviti !!! ver broj prevedenih i titlovanih filmova 20 dokumentanih materijala u vezi sa Srebrenicom (prvenstveno o uličnim akcijama/perfomansima, kao i mirovnim susretima, mirovnom biciklizmu itd.). Većina ovih video materijala prevedena je i titlovana na engleskom (5), italijanskom (5), španskom (5) a jedan i na albanskom jeziku. Navedene materijale možete naći na kanalu Žena u crnom, na youtube.com\n„Prelazeći liniju: Žene grade mir“ - pozorišna i aktivistička turneja Dah teatra i Žena u crnom. Predstava je nastala po tekstovima knjige „Ženska strana rata“ u izdanju Žena u crnom. Knjiga je zbornik autentičnih svedočenja žena o ratovima na prostoru bivše Jugoslavije od 1991.- 1999., a jedno od poglavlja je posvećeno Srebrenici. Pozorišna predstava koju je režirala Dijana Milošević, odigrana je oktobra 2008 godine u Tuzli, u organizaciji Udruženja građana „Žene Srebrenice“. Ova turneja se odvijala od 7. do 16 oktobra u Bosni i Hercegovini. Žene u crnom i Dah teatar su pozvale mnoge od žena preživelih u genocidu, a čija su svedočenja deo predstave, na pozorišnu predstavu u Srbiji (Beogradu, Novom Sadu). Tokom njihove posete organizovani su susreti i razgovori, kako sa pozorišnom publikom, tako i sa mirovnim aktivistkinjama.\nSrebrenica – 8372 – fotomonografija Žena u crnom koja sadrži umetničko-aktivističke inicijative ŽuC u vezi sa genocidom u Srebrenici.\n“Pamćenje i odgovornost”, izložba/lavirint: održana je u Kući ljudskih prava u Beogradu, u organizaciji Žena u crnom, Centra za kulturnu dekontaminaciju, Komiteta pravnika za ljudska prava, Fonda za humanitarno pravo i Helsinškog odbora za ljudska prava u Srbiji. Izložene su fotografije u okviru kampanje “11 jul - Dan sećanja na genocid u Srebrenici – proglasite!” Iz bezbednosnih razloga izložba je bila otvorena samo 10. jula 2013. godine.\nKampanje u vezi sa genocidom u Srebrenici\nDeklaracija o Srebrenici: pokrenuta juna 2005 godine od strane koalicije osam NVO - G8, među kojima su i Žene u crnom, a povodom desetogodišnjice genocida u Srebrenici. Deklaracija je upućena Narodnoj skupštini Republike Srbije sa zahtevom da preduzme sve mere zaštite prava žrtava ratnih zločina, posebno žrtava genocida u Srebrenici (jul 2005). Iako Deklaracija nije čak ni uvrštena u dnevni red skupštinskog zasedanja, izazvala je ogromno interesovanje javnosti i predstavlja veoma važan dokument civilnog društva protiv poricanja zločinačke prošlosti. Deklaraciju je podržalo oko 50 nevladinih organizacija iz cele Srbije. Koalicija G8 je ponovila zahtev 2006, 2007 i 2008. godine.\nKampanja – 11. jul, Dan sećanja na genocid u Srebrenici – Proglasite!“ – kampanja započeta februara 2009 godine, nakon što je 15 januara 2009. Evropski parlament usvojio Rezoluciju kojom se 11 jul proglašava Danom sećanja na genocid u Srebrenici. Kampanja pritiska je bila usmerena ka institucijama od kojih se zahteva da se i u Srbiji 11 jul proglasi Danom sećanja na genocid u Srebrenici i da se poricanje genocida proglasi krivičnim delom. Kampanju su pokrenule sledeće NVO: Žene u crnom, Fond za humanitrarno pravo, Komitet pravnika za ljudska prava, Centar za unapređenje pravnih studija, Inicijativa mladih za ljudska prava. Zahtev pomenutih NVO podržalo je još 100 nevladinih organizacija iz cele Srbije. Nažalost, nadležne institucije nisu uslišile navedene zahteve. Protest sa zahtevom da se 11 jul proglasi Danom sećanja na genocid u Srebrenici organizovan je u Beogradu, ispred Predsedništva Srbije, svakog 11og u mesecu, počev od februara 2009 do jula 2010 godine (punih 18 meseci).\nIsti protesti su ponovljeni u 10. i 11. jula 2013 i 2014, 2015, 2016, 2017, 2018 i 2019. godine.\nŽene u crnom su, zajedno sa srodnim organizacijama civilnog društva, kontinuirano upućivale apele javnosti i nadležnim institucijama u vezi sa izručivanjem Haškom tribunalu svih odgovornih za genocid u Srebrenici, kao i sa procesuiranjem pred Sudom za ratne zločine u Beogradu.\n20 godina od genocida u Srebrenici – Pamtimo! – U cilju obeležavanja dvadesetogodišnjice genocida u Srebrenici, svakog 11 u mesecu (od marta do jula 2015.) Žene u crnom, zajedno sa mirovnim organizacijama i umetničkim kolektivima iz Srbije, Bosne i Hercegovine i Crne Gore organizovale su niz aktivnosti u Beogradu, Sarajevu, Kotoru, kao i u drugim gradovima u Srbiji, Bosni i Hercegovini i Crnoj Gori: ulične akcije, solidarne posete Memorijalnom centru u Potočarima (11. februar i 11. maj); aktivističko-umetničke aktivnosti (pozorišna predstava Dah teatra 11. mart); „Znamo-pamtimo-zahtjevamo“ - projekcije dokumentarnih filmova o Srebrenici i razgovor u organizaciji grupa u Sarajevu, kao i unutar Mreže Žena u crnom (u Leskovcu i Kruševcu) u periodu od marta do kraja juna 2015.\nMirovni aktivizam – simboličke reparacije, posećivanje mesta zločina, feministilke etika brige i odgovornosti, mirovni marševi, mirovni biciklizam...\nPosećivanje mesta zločina počinjenih u naše ime – 11. jula 2002 godine, po prvi put jedna organizovana i brojna grupa civilnog društva iz Srbije odlazi na komemoraciju/dženazu u Potočare/Srebrenicu. Tom prilikom smo bile sprečene od strane policije Republike Srpske da prisustvujemo komemoraciji. Otada, svakog 11. jula prosečno oko pedeset aktivistkinja Mreže Žena u crnom iz raznih gradova Srbije odlaze organizovano i kolektivno na komemoraciju žrtvama genocida u Srebrenici. Do sada je više stotina aktivistkinja iz Mreže Žena u crnom prisustvovalo komemoracijama. Takođe često posećujemo Memorijalni centar u Potočarima, gde se svakog 11 u mesecu održavaju komemoracije.\n“Tražimo nestale – ne zaboravimo Srebrenicu” – akcija koju Žene Srebrenice sa sedištem u Tuzli, organizuju od 1996 godine svakog 11 u mesecu, u znak sećanja na genocid u Srebenici, zahtevajući istinu o svojim ubijenim i nestalim srodnicima, kao i pravdu – kažnjavanje svih počinilaca zločina. Aktivistkinje Mreže Žena u crnom su učestvovale više puta godišnje. Do sada su ŽuC učestvovale u ovom maršu oko dvadeset puta, poslednji put 11. juna 2021.\n"Marš mira - trasom smrti do slobode" - Nezuk-Potočari/Srebrenica, Bosna i Hercegovina. Nakon okupacije Srebrenice, jula 1995 godine od strane srpskih oružanih formacija, pod vođstvom ratnog zločinca Ratka Mladića, bošnjački civili su, bežeći od zverstava, pokušavali da nađu spas putem od Potočara do Nezuka. Nažalost, većina ih je ubijena, a veoma mali broj se spasao. Marš, u dužini od preko 110 km predstavlja, pre svega, odavanje počasti žrtvama genocida, kao i podsećanje na masovne i stravične zločine. To je i čin izgradnje kulture sećanje, solidarnosti i saosećanja. U ovim marševima učestvuje više hiljada ljudi, pre svega iz BiH, ali i celog sveta.\nŽene u crnom su prva organizacija civilnog društva iz Srbije koja je organizovala kolektivni odlazak na Marš. Aktivisti/kinje su 2010, 2011, 2012 i 2013, 2014, 2015. godine učestvovale u maršu mira "Trasom smrti do slobode" od Nezuka do Potočara.\nMirovni aktivizam - aktivistički biciklizam 2013" - organizatori su grupa aktivista i aktivistkinja Mreže Žena u crnom Srbije. U akciji je učestvovalo devet biciklista i biciklistkinja. Vožnja je trajala tri dana i pređeno je oko 220 kilometara. Žene u crnom su zajedno sa biciklistima/kinjama organizovale stajanje “Nikada nećemo zaboraviti genocid u Srebrenici” u Šapcu i Loznici (8. i 9. jula 2013.).\n"Mirovni aktivizam - aktivistički biciklizam- Srebrenica 2014" - učesnice i učesnici ovog biciklističkog pohoda želeli su da podsete stanovnike/ce zapadne Srbije i Podrinja na ulogu Srbije u ratu u Bosni i Hercegovini. Tokom rata u Bosni i Hercegovini pomenuto područje je služilo često kao logistička podrška za pohode raznih vojnih i paravojnih formacija koje su ratovale na teritoriji Bosne i Hercegovine. Žene u crnom su zajedno sa biciklistima/kinjama organizovale stajanje “Nikada nećemo zaboraviti genocid u Srebrenici” u Valjevu, 8. jula 2014, a tokom ove mirovne akcije aktivistkinje i aktivisti Žena u crnom su napadnute/i.\n“Mirovni biciklizam Beograd – Srebrenica 2015”: Akcija je imala međunarodni karakter, uz učešće 40 osoba iz sledećih zemalja: 24 iz Italije, 1 iz Ukrajine, 1 iz Belorusije, 2 iz Mađarske, 4 iz SAD-a i 8 iz Srbije.\nU okviru ove mirovne aktivnosti organizovane su sledeće ulične akcije:\n8. jul, Beograd: Početak akcije, ispred Kulturnog centra 'Savamala', nakon čega su biciklisti/kinje nastavili put preko Obrenovca do Šapca.\n8. jul, Šabac: „Pamtimo – 20 godina od genocida u Srebrenici“, mirovna akcija na glavnom gradskom trgu u kojoj je učestvovalo 70 osoba (biciklisti/kinje, aktivistkinje Žena u crnom Srbije, međunarodne mreže Žena u crnom iz Belgije, Italije, Španije, kao predstavnici/e međunarodnih institucija, diplomatskih predstavništava u Srbiji.\n10. jul, Loznica – Potočari: U prepodnevnim časovima biciklisti/kinje nastavili put od Loznice preko Malog Zvornika, Bratunca i u večernjim satima stigli u Potočare, gde su imali susret sa učesnicima/ama Mirovnog marša za Srebrenicu, Ženama Srebrenice. Učesnici/e Mirovnog biciklizma su smešteni po kućama žena Srebrenice – čin uzajamne podrške, solidarnosti, prijateljstva.\nAkcije ženske solidarnosti – feminističke etike brige i odgovornosti: pružanje uzajamne podrške, razmena i saradnja u regiji u cilju izgradnje pravednog mira. Uključuje posete aktivistkinja Mreže ŽuC, kako udruženjima žena Srebrenice, tako i srebreničkim ženama koje žive u udaljenim mestima (Bajramovići, Milići, Potočari...). ŽUC je pokrenuo 2014. neformalnu mrežu ’Solidarne majke za mir’ – žene koje su preživele ratnih zločina (BiH, Srbija, Hrvatska) svoju bol i gubitke pretvorile u zajedničku borbu za pravedan mir. Sa Ženama u crnom su često u posete odlazile i aktivistkinje Međunarodne mreže Žena u crnom radi pružanja podrške i internacionalističke solidarnosti. ŽuC su više puta godišnje organizovale i posete žena Srebrenice Beogradu koje se sastoje iz susreta sa aktivistkinjama, obilaska grada, kulturnih događaja.\nJavna svedočenja: Žene u crnom su organizovale prvo javno svedočenje u Srbiji (Beograd, 6. aprila 2002 godine) na desetu godišnjicu agresije na Bosnu i Hercegovinu. Kada Hotić i Zumra Šehomerović, iz Pokreta majki enklava Srebrenice i Žepe (sa sedištem u Sarajevu) i srodnice ubijenih u genocidu, su tada javno svedočile. Članice pomenutog udruženja su i pre toga svedočile na susretima Međunarodne mreže Žena u crnom (1999. i 2001). U okviru procesa organizovanja Ženskog suda – feminističkom pristupu pravdi aktivno učestvuju i žene Srebrenice od samog početka (2011); mnoge od njih su svedočile na Ženskom sudu, maja 2015. u Sarajevu i aktivno učestvuju u nastavku procesa ŽS koji koordinira ŽUC.\nPraćenje suđenja u Specijalnom sudu – pred Većem za ratne zločine u Beogradu aktivisti i aktivistkine ŽuC su pratili/e i prate:\nSuđenje Škorpionima (petorici pripadnika jedinice „Škorpioni“), za ubistvo šestorice muškaraca bošnjačke nacionalnosti iz Srebrenice, u mestu Godinjske bare, kod Trnova, 16 -17 jula 1995 godine. Od decembra 2005. do 10. aprila 2007, kada je izrečena presuda, stotinjak aktivistkinja/a Mreže Žena u crnom iz Beograda, Niša, Pirota, Zaječara, Dimitrovgrada, Leskovca, Babušnice, Vlasotinca, Kruševca, Vrbasa, Novog Sada i Zrenjanina je prisustvovalo na ukupno 39 ročišta u okviru ovog suđenja. Praćenje suđenja je, pre svega, izraz solidarnosti i saosećanja sa žrtvama i stvaranje uzajamnog poverenja. Kontakti sa srodnicama ubijenih, koje su takođe pratile suđenja je od izuzetnog značaja u moralnom, emotivnom i političkom pogledu. U okviru ove aktivnosti, pored susreta sa srodnicama žrtava zločina, organizovani su i diskusioni kružoci u grupama unutar Mreže.\nSuđenje za ratni zločin u Kravici - Pred Većem za ratne zločine/Specijalni sud u Beogradu osam pripadnika Specijalne brigade Vojske Republike Srpske optuženi su za ratni zločin (ubistvo 1.313 Bošnjaka, u okviru srebreničkog genocida, 13. jula 1995. godine). Optužnica za zločin u Kravici podignuta je početkom 2016. godine. To je bio početak najznačajnijeg suđenja pred Višim sudom u Beogradu/Specijalni sud, jer se radi o srebreničkom genocidu. Međutim, 14. jula 2017. godine, Apelacioni sud je doneo odluku da se poništi optužnica za ovaj zločin, koji inače nije kvalifikovan kao genocid, jer je podignuta u trenutku kad Tužilašto za ratne zločine/TRZ nije imalo glavnog tužioca. Suđenje je nastavljeno novembra 2017. godine, ŽUC prati suđenje od samog početka, s tim da je tokom pandemije bilo onemogućeno prisustvo javnosti.\nNapadi na Žene u crnom u vezi sa genocidom u Srebrenici.\nOd početka rada Žena u crnom (1991.) suočavaju se sa raznim vidovima represije, kako do strane državnih tako i nedržavnih aktera. Od samog početka rada do sada, veoma često smo bile i sada smo mete napada zbog naših zalaganja za ljudska prava drugih i različitih (u etničkom, političkom, seksualnom pogledu). Međutim, kao ženska mirovna grupa najviše problema smo imale zbog našeg insistiranja na svim nivoima odgovornosti za rat i ratne zločine počinjene u naše ime.\nNavešćemo neke od napada tokom akcija u vezi sa akcijama ŽUC-a u vezi sa srebreničkim genocidom.\n10. jula 2004. tokom performansa „Mape zabranjenog pamćenja“ na Trgu Republike u Beogradu, velika grupa ‘patriotski orijentisanih muškaraca i žena’ napala je Žene u crnom i Dah teatar tokom obeležavanja devete godišnjice genocida u Srebrenici. Policija nije adekvatno reagovala a krivična prijava podneta protiv napadača/ica je odbačena.\n10. jula 2005. - na Trgu Republike u Beogradu, grupa neonacista bacila je suzavac na učesnice i učesnike protesta povodom desete godišnjice genocida u Srebrenici. Protiv napadača pokrenut je prekršajni postupak, dok krivična prijava koje su pokrenule Žene u crnom nije razmatrana.\n10. jula 2009. – na Trgu Republike u Beogradu, tokom obeležavanja godišnjice genocida, Žene u crnom su bile izložene agresivnim verbalnim pretnjama i napadima organizovanim od strane klerofašističkih organizacija. U akciji je učestvovalo oko 150 osoba, aktivista i aktivistkinja iz Srbije, Bosne i Hercegovine (Bihać i Sarajevo), Italije (Udine, Padova, Verona, Bolonja), Španije (Madrida i Santandera), Izraela, SAD-a, Velike Britanije, Indije, Švedske, itd. Krivična prijava koje su pokrenule protiv napadača Žene u crnom nije razmatrana.\n8. jul 2014, Valjevo - Žene u crnom, zajedno sa aktivistima/kinjama akcije „Mirovni biciklizam Beograd - Srebrenica 2014” održali skup u Valjevu, na kojem je odata počast žrtvama genocida u Srebrenici. Od samog početka akcije grupa muškaraca koji su nosili majice sa natpisom „Četnici Valjeva“ kao i majice sa slikama Ratka Mladića upućivala je nacionalističko-militarističke-mizogine uvrede i pretnje, uz divljačko vikanje, psovanje, pljuvanje, bacanje jaja na aktivistkinje i aktiviste. Takođe su uzvikivali parole mržnje protiv Bošnjaka, Hrvata i Albanaca. Stalno se povećavao broj fašističkih huligana, postajali su sve brutalniji, stvorena je atmosfera linča. Policija nije uspela da spreči probijanje kordona od strane profašističke grupe i prilikom napada u atmosferi lična i poziva na ubistvo, povređene/i su: Staša Zajović, Ljiljana Radovanović, Miloš Urošević i Dejan Gašić. Policija je na kraju uspela da evakuiše aktiviste/kinje, a iz bezbednosnih razloga sve učesnice/i akcije pod policijskom pratnjom vratili u Beograd. Premda je ranije bilo planirano da biciklisti/kinje prenoće u Valjevu, a potom nastave biciklističku mirovnu turu ka Srebrenici, akcija je nastavljena narednog dana, nešto izmenjenom trasom.\nViše javno tužilaštvo u Valjevu je nakon sprovedenih istražnih radnji, ispitivanja osumnjičenih, oštećenih i svedoka dana 16.03.2015. godine, podnelo Višem sudu u Valjevu, optužni predlog protiv osam osoba zbog izvršenja krivičnog dela izazivanje nacionalne, rasne i verske mržnje i netrpeljivosti. U dokaznim materijalima, između ostalih su se nalazili snimci celokupnog događaja, na kojima se vide osumnjičeni kako prete i vređaju „pobićemo vas, majku vam jebem muslimansku“, „seme vam se zatrlo“, „klaćemo vas ustaše“, „kurve balijske“, „oj Sjenice nova Srebrenice, oj Pazaru novi Vukovaru“ i sl., kao i sam fizički napad. Takođe svi policijski službenici koji su bili saslušani su u svojim izjavama rekli da su osumnjičeni vređali i pretili aktivistkinjama i aktivistima, da su fizički nasrnuli na njih, kao i da su uzvikivali parole mržnje na verskoj i nacionalnoj osnovi, navodeći izraze koje su koristili.\nViši sud u Valjevu je Rešenjem K.br. 11/15 od 20.05.2015., koje je doneo sudija Mitar Đenisić, odbio optužni predlog iz razloga što: „...oštećeni nisu pripadnici bošnjačkog naroda ili muslimani, te ne može biti govora o krivičnom delu izazivanja nacionalne, rasne i verske mržnje i netrpeljivosti“. Apelacioni sud je i ovo rešenje potvrdio I na taj način stavio tačku na svaki drugi pokušaj procesuiranja odgovornih za ovaj napad. Oštećeni i oštećene u ovom postupku su 23.06.2017. uputili ustavnu žalbu Ustavnom sudu Republike Srbije, koja je odbijena 17.9.2018. Preko Jukom-a podneta je predstavka Evropskom sudu za ljudska prava u Strazburu, 10.02.2019. godine; taj predmet je odbijen (u formulaciji odluke Suda kao “neprihvatljiv”), 17. oktobra 2019. godine.\nNapadi na aktivistkinje/aktiviste povodom obeležavanja 20 godina od genocida u Srebrenici\nJun i jul 2015 - aktivistkinje i aktivisti su skoro svakodnevno bili meta uvreda i pretnji, a naročito su bili izloženi verbalnim napadima tokom trajanja akcija kojim je obeležavana godišnjica genocida u Srebrenici (akcije u Beogradu 07.07 i 10.07, 08.07. u Šapcu, 09.07. u Loznici) . U isto vreme veliki broj pretnji i uvreda je poslat na Facebook profil Žena u crnom, uvrede su bile uglavnom na mizogenoj i šovinističkoj osnovi (“kurve u crnom”, “ubi baliju”, “kurave, majku vam mrtvu jebem”, “mamu vam jebem ustašku”…).\nZabrane javnih tribina - u organizovanju javnih tribina u vezi sa genocidom u Srebrenici, Žene u crnom bile suočene sa brojnim problemima – sprečavanjem i onemogućavanjem održavanja tribina u javnim ustanovama – kulturnim institucijama: Dom kulture (Američki kutak) u Novom Sadu, Kulturni centar u Zrenjaninu, Studentski kulturni centar u Kragujevcu, Američki kutak u Kragujevcu, Dom Omladine (Američki kutak) u Beogradu. Sve navedene ustanove su u nadležnosti lokalnih vlasti na čijem čelu je SNS. Žene u crnom su, zahvaljujući građanskoj odgovornosti i solidarnoj prijateljskoj podršci kulturnih centara i drugih institucija (Nezavisno društvo novinara Vojvodine u Novom Sadu, Zeleno zvono u Zrenjaninu, Dom omladine u Kragujevcu) uspele da organizuju zakazane javne tribine, s tim da su iz organizacionih razloga datumi nekih tribina bili promenjeni.\n10. jul 2015, Beograd – organizacije za ljudska prava i demokratiju iz Srbije planirale su da se akcija #Sedamhiljada izvede 11. jula ispred Skupštine Republike Srbija, a u znak solidarnosti i poštovanja žrtava genocida u Srebrenici. Međutim, zbog najave desničarskih organizacija da će sprečiti skup, MUP je zabranio sve ulične manifestacije 11. jula u Beogradu. Umesto toga, 10. jula (od 23:00 do 24:00) organizacije za ljudska prava, među kojima i Žene u crnom, organizovale su komemorativni skup u parku ispred Predsedništva Srbije. U akciji je učestvovale više desetina aktivisktinja Mreže Žena u crnom Srbije, kao i aktivistkinje Žena u crnom iz Belgije, Italije, Španije. Pripadnici desničarskih organizacija su ometali skup, a za to niko nije odgovarao.\n10. jul 2017 - povodom 22. godišnjice genocida u Srebrenici, Mreža Žena u crnom uz podršku Multimedijalnog centra Led art, Dah teatra, Inicijative mladih za ljudska, Autonomnog ženskog centra organizovala je na Trgu Republike, u Beogradu 10. jula 2017. godine scensku akciju u crnini i ćutanju “Srebrenica 8372...”. I ovom prilikom aktivisti/kinje su bile napadnute.\nOva akcija je, kao i svake godine, planirana da se održi na Trgu Republike, ispred spomenika Knezu Mihailu. Skup je uredno prijavljen policiji. Po dolasku aktivistkinja i aktivista na Trg Republike, na mestu gde je trebalo da se održi skup, već se nalazila grupa osoba, među kojima je bio veći broj pripadnika ekstremno-desničarskih organizacija. Simo Spasić (iz udruženja Srba kidnapovanih i ubijenih na Kosovu) je predvodio akciju. Primećeni su takođe Radomir Počuča, uslovno osuđen za učešće u ratu u Ukrajini, nedavno oslobođen za krivično delo ugrožavanja sigurnosti aktivistkinja Žena u crnom, Miša Vacić, lider profašističke organizacije 1389, osuđen za napade na LGBT osobe, koji je do nedavno bio savetnik u Vladi Aleksandra Vučića, Milovan Drecun, novinar, koji se isticao tokom ratova u širenju mržnje prema drugim narodima, naročito prema Albancima na Kosovu, danas poslanik Srpske napredne stranke i predsednik skupštinskog odbora za Kosovo. Primećen je i veći broj pripadnika ekstremističke organizacije Zavetnici, kao i neonacističke organizacije Alternativa. Oni su, između ostalog, držali ruske i srpske zastave, kao i zastave sa likovima haškim optuženika i osuđenika Radovana Karadžića i Ratka Mladića.\nPolicajci koji su obezbeđivali skup su građane/ke koji su došli na skup Žena u crnom premestili na drugi kraj Trga Republike, okružili ih i praktično ograničili kretanje, kao i pristup skupu. Aktivisti/kinje i građani/ke koji su hteli da se priključe su imali problema, jer policija nije dopuštala da se priđe. U isto vreme pripadnici desničarskih organizacija su se slobodno kretali, dobacivali, pretili, vređali građane koji su došli da odaju počast žrtvama genocida u Srebrenici. Policija je rekla ŽUC-u da su najavu za skup desničara dobili u toku dana, a po proceduri svaki javni skup se mora prijaviti pet dana pre održavanja. Kad smo upitali policajca o tome kako su dobili dozvolu, odgovorio je: “Oni su pozvali kabinet ministra!”. Iako su nadležni organi imali pravo da ne odobre održavanje skupa, u isto vreme i na istoj lokaciji, licima za koje od ranije znaju da su nasilni, kao i da im je jedini cilj da spreče i ometaju skup Žena u crnom, policija je dozvolila održavanje skupa ekstremnih desničara.\nI pored krivične prijave koje su podnele Žene u crnom, niko nije odgovarao za napad.\n10. jul 2020. - povodom 25 godina od genocida u Srebrenici, Žene u crnom i umetnički kolektiv ’Škart’ su organizovali mirovnu akciju u crnini i ćutanju, na Trgu Republike u Beogradu. Akcija je trajala kraće od predviđenog vremena, održana je u veoma napetoj atmosferi zbog strogih epidemioloških mera, a prvenstveno zbog napada fašističke grupe muškaraca. Oni su pokušali da prekinu akciju, fašisti su vikali: „Živeli Radovan Karadžić i Ratko Mladić“, „Srebrenica nije genocid“ itd. Očigledno je da su oni instruirani od strane režima, kako bi prekinuli mirovnu akciju Žena u crnom. Ni za ovaj napad niko nije odgovarao.\nŽene u crnom 2. jul 2021.


subota, 24 april 2010 16:14\nPopularni voditelj i portparolka "Telekoma Srbija" Milica Amidžić obelodanili da se razvode!\nVoditelj televizije Pink Ognjen Amidžić razvodi se od supruge Milice, zaposlene na mestu direktorke pres službe "Telekoma Srbija", sa kojom je četiri godine bio u braku. Poznati par odlučio je da ovu vest podeli sa javnošću, te su medijima uputili saopštenje u kojem potvrđuju da se prijateljski razilaze.\n- Doneli smo odluku da se sporazumno razvedemo. Odluka je zajednička, a razlog je činjenica da smo se tokom godina braka emotivno udaljili. Važno je da se razilazimo u prijateljskim odnosima, koje ćemo nastaviti da održavamo. Nakon ovog obaveštanja drugih izjava i komentara na ovu temu, više nećemo davati. Molimo vas da ovu želju i odluku ispoštujete, s obzirom na to da smo sami odlučili da ovu vest podelimo sa medijima - navodi se u njihovom saopštenju.\nprosto receno JBG\nZao mi je sto se razvode,oboje su ok likovi,gresno vaspitava....ali zivi su i zdravi zivot tece dalje,naci ce se valjda taj pravi/a...\nA sto se tice televizije pink,zabranio bi je momentalno,jer ovu mladu decu ubija i pogresno vaspitava...RTV PINK D O L E, Ziveo B92\nE "AUTOMACKI" vrati se odmah u 2.razred osnovne.Nepismena zeno. Bolje uzmi da ucis nesto nego sto izigravas Majku Terezu... Covek jalovi Amidzic koji siri nemoral, iznudjuje prostacke odgovore. Poziva na sex na 1.sastanku, je prodana dusa koja ce sve uraditi za novac. Kretencina najobicnija. Svaki put mi se prevrne zeludac kad mu cujem glas. I zato zbog njega i njemu slicnih, preporucujem svim normalnim ljudima da prestanu gledati zlo od televizije zvano Pink.\nJADAN JE ONAJ KOJI MOZE BILO KOGA DA VREDjA A DA GA CAK NI NE POZNAJE!TO AUTOMACKI GOVORI KAKVA JE TA OSOBA. TAKVOG COVEKA NE MORAS DA UPOZNAJES KRISTALNO JE JASNO KAKVA JE OSOBA!!!!!!\nNe mogu da verujem kako su neki od vas bolesni, pa ostavljaju ovakve komentare... Svaki razvod je bolan i nema mesta dripačkim komentarima... To je stvar samo njih dvoje, a obzirom da su javne ličnosti, morali su ipak da se o istom oglase u sredstvima javnog mnjenja. Samo oni znaju šta ih je odaljilo i razdvojilo, i nikada se ne moze kriviti samo jedna strana - boe imaju udela u uspehu ili neuspehu bracne zajednice. Milica je prelepa, a Ognjen je duhovit i jako šarmantan... Želim im sreću!!!\nMalena05 ja cu te nazvati RIBLJIM MJEHUROM! Spolja opna, a unutra vazduh. Pr'nem ti ja u taj mjehur. Citaj mozak...\nStvarno si ogranicena! Koju skolu ti imas pa uzivas u Pink programu za retardirane i neuke! Posto vidim da je ovde tradicija da dobijes ime neke zivotinje, ja bih te nazvao CRVOM, posto kazes da si mala, eto CRVE BEDNI!\nkoj' problem ti imas?\nTebi,kada je ovaj Nosonja simpatican(Obesi mu sliku u dnevnoj sobi,ako imas,pa mu se klanjaj,Jado!)ne treba dalje da dajes vise nikakve komentare!\nOcigledno da si se pronasla u mom donjem tekstu,jer samo Glupace poput tebe mogu puniti Grandovu Kasu!\nNajverovatnije ako onaj "slepac"procita tvoje komentare,Nagradi ce te jednim mobilnim telefonom,Curko jedna!\nSigurno je skolovan. To se vidi! A tebe uce Pink tv, Brena i Sasa Popovic. To ti je skola neuka zeno! Mogla bi malo da citas korisne literature da probas da oporavis svoj mozak, a i da povecas fond reci. Ovco!\nOgi, jesi joj ga stavio u guzicu?\nsrb67- Jesi li ti skolovan da pises ovakve notorne gluposti ili si samouk pa lupetas sa toliko zlobe jedne da jadan sve zvecis od gluposti


7 tajnih trikova Ričarda Brensona za dobar javni govor\n14/09/2017 | 11:28\nRičard Brenson (Richard Branson), poznati preduzetnik, milioner i inovator, skoro je priznao da ne voli javne govore. To je bilo vrlo iznenađujuće s obzirom da stalno drži govore i predavanja. Ipak, Brenson ima i neke tajne trikove koji mu pomažu kada mora da drži govore u javnosti.\nSajt Inc.com donosi sedam najvažnijih principa, koji mogu da nauče bilo koga da bude bolji govornik – bez obzira o kakvoj vrsti govora je reč.\n1.Govorite iz srca\nBrenson ne samo da je nervozan kada treba da govori u javnosti, već i mrzi uvežbane govore jer unose dodatni pritisak. Da bi odgovorio na oba izazova, primenuje jednostavnu tehniku: Govori iz srca. Baš kao što stara izreka kaže – jedina stvar koju ne možete da lažirate jeste iskrenost.\n2. Pokažite strast\nBrenson veruje da ako možete da govorite strastveno, vaša poruka može da stigne do velikog broja ljudi, i oni će razumeti poruku. Strast ima univerzalni jezik – lako se prepoznaje. Ne morate da bude najbolji ekspert na svetu, ali morate da volite to što predstavljate. Motivišete publiku da veruje svojim željama i da radi na njima.\n3. Pokažite smisao za humor\nKao i mnogi efektivni govornici, Brenson veruje u humor. Preporučuje da ubacujete dovitljive rečenice na početak i na kraj govora, da pokazujete i smešnu stranu ozbiljnih stvari, i zaključujete govor sa osmehom. Dovitljivost i osmeh bolje su oružje po Brensonu od ubacivanja šala.\n4. Budite skromni\nU zavisnosti od poruke, vaša skromnost može da bude deo poruke. Egu nema mesta kada je javni govor u pitanju. Najbolji govornici, kao i najbolji lideri, znaju zbog čega su baš tu – i da se to postiže ukoliko ostaju skromni.\n5. Budite autentični\nKada je u pitanju povezivanje sa publikom, Brenson preporučuje da budete originalni. Nemojte se pretvarati da ste nešto što niste, publika to lako prepozna. Budite iskreni, govorite iz sopstvenog iskustva ako treba, i sa tim nećete pogrešiti.\n6. Usmerite se na to da date realne vrednosti\nBrenson se uvek usmerava na to da donosi neku vrednost publici kojoj se obraća. Želi da ljudima da nešto istinski korisno u zamenu za njihovo dragoceno vreme. On polazi sa svog stanovišta – i njegovo vreme je takođe dragoceno, i ne dozvoljava svakome da ga uzaludno troši.\n7. Prevaziđite nervozu i nastavite\nIako javni govor nije Brensonova najomiljenija aktivnost na svetu, i čini ga nervoznim, ipak prevazilazi sve to i nastavlja. On pruža šansu sebi da se oseća udobno u tome što mu je “nezgodno”.\njavni govor/poslovni savet/ričard brenson/Richard Branson/saveti\nOno što radite od „5 do 9“ učiniće vas uspešnijim od onog što radite od „9 do 5“, evo kako\n03/09/2021 | 14:39\nCrno-bela kombinacija budi novu energiju u domu (FOTO)


Odmor na Ilidzi - komentar za Terme Ilidza, Sarajevo, Bosna i Hercegovina - Tripadvisor\nHoteli u blizini: Gazi Husrev Begova Medresa\nTerme Ilidza – aktivnosti u blizini\nObilasci sa pešačenjem i kampovanjem – Sarajevo\nObilasci arheoloških znamenitosti – Sarajevo\nObilasci grada – Sarajevo\nObilasci kulturnih znamenitosti – Sarajevo\nOdmor na Ilidzi - Terme Ilidza\nSarajevo – Aktivnosti\nBr. 38 od 144 – aktivnosti – Sarajevo\nButmirska Cesta 18 | Ilidza, Sarajevo 71211, Bosna i Hercegovina\n“Najvece terme u ovom delu Evrope”\nTermalna rivijera Ilidža je turističko-ugostiteljski objekat koji je počeo sa radom 2005.godine... pročitajte više\nKomentar je napisan: 2. mart 2016.\nPročitajte sve komentare (73)\nOdmor na Ilidzi\nKomentar o hotelu Terme Ilidza\nTermalna rivijera Ilidza je divan kompleks otvorenih i zatvorenih bazena. Za goste hotela Hills ulaz je besplatan. Fino mjesto za odmor. Preporuka.\nPostavite korisniku elmedinh2019 pitanje o: Terme Ilidza\nSplavarenje rečnim brzacima i spuštanje gumama, Obilasci biciklom, Ekološki obilasci, Obilasci sa pešačenjem i kampovanjem, Obilasci prirode i rezervata sa divljim životinjama\nNajvece terme u ovom delu Evrope\nTermalna rivijera Ilidža je turističko-ugostiteljski objekat koji je počeo sa radom 2005.godine. Zatvorenu Rivijeru predstavljaju dve povezane kupole, od kojih se u prvoj u jedinstvenom ambijentu mnogobrojnih palmi i vodopada nalazi ugostiteljski objekat – restoran “Tropski Vrt”. U drugoj kupoli se nalaze bazeni nepravilnih oblika sa preko 1000 m2 vodenih površina sa mnogobrojnim vodenim sadržajima kao što su vodena pećina, drvo doživljaja, brza reka, masažna sedišta, jet masažeri i drugi.\nPostavite korisniku Zlatan75Mitic pitanje o: Terme Ilidza\nEarls Barton, Ujedinjeno Kraljevstvo\nPostavite korisniku monkersmoore pitanje o: Terme Ilidza\nPostavite korisniku MARIJAZT pitanje o: Terme Ilidza\nPostavite korisniku Zvonimir Z pitanje o: Terme Ilidza\nPostavite korisniku gimra87 pitanje o: Terme Ilidza


Educa Operacija izazov: Društvene Igre: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nEduca Operacija izazov\nKarakteristike proizvoda: Educa Operacija izazov\n46 kartica sa preko 1000 pitanja\nKućište sa lcd ekranom\n2 daljinska upravljača (povezana kablom sa kućištem)\nElektronska štoperica, brojač tačnih odgovora i kartica sa rezultatima\nUzrast 7+(sedam godina i više)\nOpis proizvoda: Educa Operacija izazov\nOperacija izazov je uzbudljiv kviz u malo drugačijoj, savremenoj elektronskoj formi. Pitanja iz različitih oblasti:geografija, kultura, životinje, nauka, istorija, pronalasci i još mnogo toga, su na 46 kartica sa preko 1000 pitanja!\nPreko dva upravljača sa tasterima igrač daje odgovore. Kablovima su povezani sa kućištem i lcd displejem.\nDeca mogu da se takmiče medju sobom ili da pokušaju da obore svoj najbolji rezultat iz prethodnih igara.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 9718\nSifra 9718, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 9718, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


SJUTRA POČINJE MASOVNA VAKCINACIJA GRAĐANA | Društvo\nSJUTRA POČINJE MASOVNA VAKCINACIJA GRAĐANA | Mondo.Me Prod\nSJUTRA POČINJE MASOVNA VAKCINACIJA GRAĐANA 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n03.05.2021. / 08:03 08:05\nAutor Kristina Stevović Izvor RTCG 03.05.2021. / 08:03 08:05\nDirektor Doma zdravlja Podgorica Danilo Jokić rekao je na TVCG da je apsolutno sve spremno za masovnu vakcinaciju protiv virusa korona, koja bi trebalo da počne sjutra u ranim satima. Masovna vakcinacija, kako je rekao, počeće kineskom Sinofarm vakcinom.\nJokić je u Jutarnjem programu TVCG rekao da je obaveza građana da se identifikacionim dokumentom upute prema vakcinalnom mjestu kako bi primili svoju prvu dozu vakcine.\nNa pitanje ima li neki uslov za prijavu i prioritet u vakcinaciji, Jokić je rekao da je dogovoreno da se otvore svi vakcinalni punktovi od osam sati, te da nema potrebe da se građani prijavljuju telefonom.\n“Dakle, da se upute na vakcinalno mjesto, da prime svoju dozu vakcine sa identifikacionim dokumentom. Prednost pri vakcinaciji imaće oni građani koji su se prijavili u prethodnom periodu. Molio bih građane da imaju razumijevanje”, rekao je Jokić.\nU Crnoj Gori, kako je rekao, ima 35 centara za vakcinaciju, te 140 vakcinalnih punktova.\n“Što se tiče Podgorice, imamo Muzički centar, Sportski centar Morača, sjutra se otvara Univerzitetski centar, i zamolio bih mlađu populaciju, pošto je to Univerzitetski centar, da se upute tamo za prvu dozu vakcine. Imamo četiri punkta u Vojno-medicinskom centru i alternativne punktove koji postoje u domovima zdravlja”, pojasnio je Jokić.\nPrvi čovjek Doma zdravlja Podgorica kaže i da će na svakom punktu biti po jedan ljekar i medicinski tehničar: “Znači 140 ljekara u prvoj, isto toliko u drugoj smjeni”.\nGrađani će, kaže on, u vrlo kratkom periodu imati mogućnost da biraju vakcinu, napominjući da ne očekuju veliki broj doza Fajzera.\n“Ljudi koji nijesu odbolovali bolest nema potrebe da rizikuju”, upozorio je Jokić.\nProblem ambulante na Tuškom putu\nSkoro godinu dana u kontinuitetu Dom zdravlja u bloku novih zgrada na Tuškom putu nije u funkciji. Razlog je pandemija koronavirusa.\nStanovnici tog dijela Podgorice, u kojem ima 16 zgrada, traže da im se vrate izabrani ljekari, kako ne bi morali dase liječe u objektima Doma zdravlja širom glavnog grada.\nDirektor podgoričkom Doma zdravlja Danilo Jokić rekao je da sličan problem imaju i građani Zagoriča. Žali zbog takve situacije, ali pojašnjava da je 86 ljekara u martu prošle godine postalo dio kovid sistema, što je slučaj i danas.\n“S tim što su 23 ljekara na bolovanju, dio njih ima kovid infekciju. Molio bih da građani imaju razumijevanja. To što otvaramo kovid centar je na tom fonu da imamo na jednom mjestu ljude koji će odraditi kovid proces, da bismo povukli jedan dio ljekara iz kovid sistema”, rekao je Jokić u Jutarnjem programu TVCG.\nSa ovim kapacitetom ljekara, kako je rekao, daju svoj maksimum.


Asistel :: ASISTEL u Nišu\nASISTEL u Nišu\nAsistel - malo dugme velikih mogućnosti\n2012 – EVROPSKA GODINA AKTIVNOG STARENjA I SOLIDARNOSTI MEĐU GENERACIJAMA\nDelovi teksta preuzeti su iz Narodnih Novina, Radio Televizije Belle Amie i NTV\nAmbasador Norveške u Srbiji Nils Ragnar Kamsvag, gradonačelnik Miloš Simonović i direktor kompanije "Asistel" Slobodan Mihajlović, posetili su danas Jelicu Aranđelović, koja je postala korisnik usluge teleasistencije namenjene osobama u trećem dobu i osobama sa invaliditetom. Pod uslugom teleasistencije podrazumeva se stalna usluga, 24 časa dnevno koja se pruža putem telefonske linije i specijalne opreme instalirane u kući.\nSedamdesettrogodišnja Nišlijka Jelica Aranđelović već 25 godina boluje od multipeskleroze. Živi sama u stanu, a od sada su joj pomoć i razgovor nadohvat ruke - jednim pritiskom na dugme aparata koji joj je oko vrata dobija podršku putem 'Asistel 'programa, dostupnog 24 sata dnevno. Naime Jelica je jedna od jedna od 25 slabopokretnih i usamljenih Nišlija u čijim domaćinstvima je zahvaljujući saradnji grada Nisa i norveske vlade instaliran 'Asistel 'program koji ima za cilj da dane sa teškom dijagnoyom učini lakšim i lepšim. Nju su juče posetili ambasador Norveške u Srbiji Nils Ragnar Kamsvag, gradonačelnik Miloš Simonović i direktor kompanije ‘Asitel 'Slobodan Mihajlovic.\n-Meni će ovaj uredjaj puno značiti jer živim sama. Iako imam ćerku i familiju, oni nisu stalno pored mene, a desi se da ponekad ne mogu da hodam ili padnem a nekad telefon nije pri ruci. Ovako samo treba da pritisnem dugme i dobijem Kol centar koji će pozvati nekog od moje porodice ili hitnu pomoć - kaže Jelica Arandjelović.\nGrad Niš i kompanija za pružanje usluga ljudima koji žive sami Asistel Beograd potpisali su memorandum o pružanju usluga teleasistencije koju je donirala Kraljevina Norveška.\n- Naša vlada je podržala ovaj projekat jer je zaista dobar i jer najbolje pokazuje kako tehnologija može da promeni način na koji se suočavamo sa socijalnim problemima. Ovaj sistem omogućava starijim ljudima da i kada postanu slabi i bolesni mogu živeti sami kod kuće, a da se osećaju bezbedno - istakao je ambasador Norveške u Srbiji Nils Ragnar Kamsvag.\n- U prvom ciklusu ovog pilot projekta ovu uslugu moći će da koristi 25 korisnika, a u prvoj godini dana projekat finansira vlada Norveške. Narednu godinu dana program će finansirati grad. Nadam se da ćemo obezbediti još donatora kako bi povećali broj korisnika te da će ova usluga biti deo gradskog sistema kako bi smo pomogli što većem broju osoba treće dobi i osoba sa invaliditetom - rekao je gradonačelnik Niša Miloš Simonović.\n- ‘Asistel' program je progrem budućnosti koji pruža niz usluga od zdravstvene zaštite do običnog razgovora kada se korisnici osete usamljenim. Operateri razgovaraju sa korisnicima, ali im i zakazuju preglede kod lekara i podsećaju na terapiju. Ono što je najvažnije jeste da osoba, u slučaju da joj se stanje naglo pogorša a ne može da dodje do telefona, može da stupi u kontakt sa operaterima iz bilo kog dela stana, pa čak i dok se kupa, budući da je urađaj vodootporan - objasnio je direktor kompanije 'Asistel 'Slobodan Mihajlovic.\nCopyright © 2009 Asistel, Strahinjića Bana 10, Beograd. All rights reserved.\nTel/fax: 0700 200 700, 011/328 20 20, email: office@asistel.rs


Obljetnica napada na Hirošimu koji je odnio 140.000 života | N1 HR\nObljetnica napada na Hirošimu koji je odnio 140.000 života\n05.08.2015. |07:59 |\nDva vlaka iskočila iz tračnica u Indiji, najmanje 20 mrtvih\nAl Qaeda poziva na još napada u "nevjerničkim" zemljama\nEksplozija bombe postala jedan od najznačajnijih događaja 20. stoljeća\nJapan je kapitulirao 15. kolovoza 1945., a 70 godina nakon tragedije većina Amerikanaca, 56 posto prema istraživanju instituta Pew Research Center, smatra da je to bilo opravdano.\nGodišnjica Hirošime: "Little Boy" ubio ukupno 140.000 ljudi 06.08.2017.


Osnovna škola – 7. razred – Gerundijum – Gradskibiro.rs – Udžbenici online\nGerundijum udžbenici za sedmi razred osnovne škole na jednom mestu. Udžbenici Gerundijum za sedmi razred osnovne škole po najnižoj ceni isporuke na teritoriji Republike Srbije.\nBiologija 7 razred Gerundijum, Geografija 7 razred Gerundijum, Informatika i računarstvo 7 razred Gerundijum, Likovno 7 razred Gerundijum, Matematika 7 razred Gerundijum, Srpski 7 razred Gerundijum, Čitanka 7 razred Gerundijum\nFizika 7 razred Gerundijum, Istorija 7 razred Gerundijum, Hemija 7 razred Gerundijum,\nBiologija 7 – Udžbenik | Gerundijum\nFizika 7 – Udžbenik (Otkrivamo fiziku) | Gerundijum\nFizika 7 – Zbirka zadataka (Otkrivamo fiziku) | Gerundijum\n715,00 RSD Nema na stanjuDetaljnije\n715,00 RSD Na stanjuDetaljnije\nHemija 7 – Udžbenik | Gerundijum\nistorija 7 – Udžbenik | Gerundijum\nLikovna kultura 7 – Udžbenik | Gerundijum\nMatematika 7 – Zbirka zadataka | Gerundijum


Tekijanka - katalozi, akcije i ponude | Promotheus\nPočetna / Tekijanka\nOdaberite najblizu prodavnicu:Brza Palanka, Trg republike A-1Bukovče, Trg palih boraca 2Davidovac, Đerdapski put bbGrabovica, Maršala Tita 20aKladovo, Dunavska 50 (Cash & Carry)Kladovo, Ive Lole Ribara 30Kladovo, Kneza Mihajla Obrenovića III/13Kladovo, Koče Anđelkovića 4Kladovo, Pantelije Pante Jakovljevića 6vKladušnica, Maršala Tita 29Negotin, 9. Brigade BBNegotin, Dobrile Radosavljević 17ANegotin, Trg Đorđa Stanojevića 21Novi Sip, Maršala Tita 20Prahovo, Vuka Karadžića 2Tekija, Avrama Petronijevića 14Štubik, Varošica bb\nKod nas možete pronaći informacije o uglavnom svakom Tekijanka katalogu i sniženju koji su aktuelni u Srbiji! Bez obzira na to da li su sakriveni u katalogu, na internetu ili van mreže, možete ih pronaći na našem veb sajtu Promotheus.rs.\nPronađite najveća Tekijanka sniženja\nVeliki broj ljudi želi da uštedi tokom kupovine u Tekijanka prodavnici. Kod nas možete pronaći sve informacije o Tekijanka popustima, pa možete iskoristiti najpristupačnije cene i uštedeti novac. Ovde pronađite najnovije akcije i kataloge i saznajte na koji način možete uštedeti Vaš novac prilikom kupovine fantastičnih proizvoda. Zapamtite, štednja je osnova uspeha!\nUšteda u velikoj meri zavisi od ispravnog načina razmišljanja. Možda ćete na početku uspeti da uštedite veoma mali iznos, ali čak je i on značajan, a ušteda uz Tekijanka akcije vam omogućava da svoj novac upotrebite na najbolji mogući način. Da biste ostvarili značajnu uštedu, morate biti pametan kupac i obaviti istraživanje neposredno pre kupovine u Tekijanka prodavnici. To će Vam oduzeti malo vremena, a naši katalozi mogu da Vam uštede dosta novca!\nNa ovoj stranici ćete pronaći 4 trenutnih kataloga prodavnice Tekijanka koji važe do 31.05.2022. U katalozima ćete pronaći specijalne ponude i akcije uglavnom za proizvode iz kategorije Marketi i supermarketi, konkretno: kobasica, pivo, sir, šunka, sentella, viršle, makarona, neoplanta, malina, kobasica čajna koje možete kupiti u 17 prodavnica u mestima Negotin, Kladovo, Tekija, Kladušnica, Davidovac, itd. Ako ste zainteresovani za sniženja, akcije i specijalne ponude u drugim prodavnicama, pogledajte akcije nekog od 120 drugih prodavaca čija ponuda je dostupna na Promotheus.rs. Takođe možete pretražiti arhivu prodavnice Tekijanka da biste videli 19 ponude koji više ne važe.\n02.05. - 14.05.2022


Ovo su najveće sudijske greške u istoriji Mundijala - Sputnjik Srbija\n19:07 15 Maj 2021\n22:45 26.06.2018 (osveženo 09:14 27.06.2018) Preuzmite kraći link\nIako smo sigurni da u poslu fudbalskog sudije ima i lepih stvari, pozitivnog adrenalina, posmatrač sa strane to teško može da vidi. Potrošite mnogo godina i energije da biste naučili pravila (koja se često menjaju) i održali fizičku kondiciju, a sve zarad toga da bi se na vas 90 minuta dralo 22 igrača, dva trenera, desetine hiljada navijača i pola planete ispred TV ekrana, ubeđeni da ste napravili grešku.\nSve to nimalo ne deluje bezazleno i fer, osim kada zaista načinite grešku, poput one koju je na utakmici Srbija — Švajcarska načinio sudija Feliks Brih, ne dosudivši penal za srpsku reprezentaciju, iako su se Mitroviću oko struka okačila dva švajcarska reprezentativca.\nAli, nije Brih jedini fudbalski sudija koji se ogrešio o principe svog zanata. Evo još nekih primera iz istorije Mundijala. Da je u njihovo vreme postojao VAR sistem, možda bi istorija fudbala izgledala potpuno drugačije.\nAli Bin Naser (Argentina — Engleska, Meksiko 1986.)\nOvo je možda najčuvenija sudijska greška svih vremena. Maradona se probio napred, Valdano mu je dodao loptu koja je lebdela u vazduhu. I Maradona i Šilton su skočili na nju. Možda najbolji fudbaler svih vremena loptu je ubacio rukom u gol, a tuniski sudija Ali Bin Naser ostao je neumoljiv pred žalbama engleskih reprezentativaca. Argentina je pobedila sa 2:1, prošla u polufinale gde je pobedila Belgiju, a u finalu je pobedila Zapadnu Nemačku i tako postala svetski prvak. Englezi su se utešili time što je Geri Liniker postao najbolji strelac prvenstva sa 6 postignutih golova. Liniker je nedavno komentarisao suđenje Briha u utakmici Srbija — Švajcarska i ocenio da se radilo o čistom penalu nad Mitrovićem. Ali, još sigurno pamti Maradoninu „božju ruku“…\nČarls Korver (Zapadna Nemačka — Francuska, Španija 1982.)\nU polufinalu svetskog kupa u Španiji 1982. godine, zapadnonemački golman Harold Šumaher počinio je jedan od najgorih prekršaja u istoriji fudbala. Ignorišući loptu, divljački je naleteo na francuskog defanzivca Patrika Batistona, koji je ostao na zemlji bez svesti. Batiston je tada povredio nekoliko pršljenova i izgubio tri zuba, a kasnije je upao u komu. Sudija Korver nije svirao čak ni faul za Francusku, a kamoli da je Šumaheru pokazao crveni karton. Svet je bio šokiran, a Nemačka je prošla u finale. Međutim, zbog Šumaherovog bezobzirnog ponašanja, niko nije navijao za Zapadnu Nemačku. U finalu je pobedila Italija.\nHening Lund Sorensen (Španija — Jugoslavija, Španija 1982.)\nIako su je svetski mediji proglasili za favorita, Jugoslavija je svoje učešće na svetskom prvenstvu u Španiji 1982. godine završila neslavno, a za to je u velikoj meri odgovoran i danski sudija Sorensen. Pruživši bledu partiju protiv Severne Irske (0:0), Jugoslavija je igrala protiv domaćina Španije, kojoj je takođe bila potrebna pobeda. Već u 10. minutu, Gudelj je savladao Arkonadu, a Španci su izjednačili u 14. minutu posle jedne od najvećih grešaka u istoriji fudbala.\nZajec ruši jednog Španskog igrača, barem metar van kaznenog prostora. Međutim, Sorensen pokazuje na belu tačku. Lopez Ufarte puca, a Pantelić, u tom trenutku jedan od najboljih golmana u Evropi, brani. Ali Sorensen donosi odluku da se penal ponovi, jer se Pantelić kretao. Ovaj put Huanito pogađa mrežu. Našim igračima bilo je teško da se posle svega sastave sa igrom i iz meča koji se igrao u Valensiji izlaze kao gubitnici (2:1). Prema sopstvenim rečima, Pantelića celog života proganja to što nije odbranio taj penal.\nAli Husein Kandil (Meksiko — Salvador, Meksiko 1970.)\nPrvo učešće El Salvadora na svetskim prvenstvima trebalo je da bude razlog za slavlje. Međutim, ono što im se dogodilo na utakmici protiv domaćina Meksika, teško da može da se opiše rečima. Sudija Kandil svirao je slobodan udarac za Salvador, ali u opštoj konfuziji, slobodan udarac izveo je Meksiko i postigao gol. Kandil, umesto da ponovi udarac za Salvador, svira gol za Meksiko. Igrači Salvadora odbijaju da dalje igraju, ispucavajući loptu sa centra u tribine. Kako bi smirio situaciju, Kandil ranije svira kraj poluvremena, a u drugom poluvremenu Meksiko postiže još tri gola.\nHorhe Larionda (Engleska — Nemačka, Južna Afrika 2010.)\nIako su Nemci vodili sa 2:0, Englezi se u ovom osmofinalnom meču nisu dali tako lako. Na centaršut Džerarda Apson reaguje munjevito i ubacuje loptu u mrežu. Međutim, posle šuta Lamparda, lopta se od prečke odbija iza gol-linije i izlazi iz gola. Iako je bilo jasno da se radi o očiglednom golu, Larionda i njegovi pomoćnici pokazali su da se igra nastavi.\nDa je gol priznat, rezultat bi bio 2:2 i igra bi dobila sasvim drugi tok. Međutim, ovako su Nemci pobedili sa 4:1 i osvetili se za „onaj gol“ iz 1966.\nTofik Bahramov (Engleska — Zapadna Nemačka, Velika Britanija 1966.)\nPogodak kojim je Džef Harst doveo u vođstvo reprezentaciju Engleske u produžetku finala Svetskog prvenstva 1966. godine smatra se najkontroverznijim golom svih svetskih prvenstava. U 101. minutu Harst je u blizini jedanaesterca prevario jednog nemačkog igrača i snažno šutnuo. Lopta se odbila od prečke i pala oko gol-linije, a do danas nije utvrđeno da li je punim obimom prešla crtu. Sa tim se ne bi složio sovjetski linijski sudija Tofik Bahramov, koji je pokazao da se radi o regularnom golu. Engleska je postala svetski prvak, Harst je ušao legendu, a njegov gol je postao „onaj gol“.\nsudijske greške, Mundijal, fudbal, Svetsko prvenstvo u fudbalu, FIFA, Tofik Bahramov, Horhe Larionda, Ali Huseini Kandil, Hening Lund Sorensen, Čarls Korver, Ali Bin Naser


Bh. ekonomija se oporavlja, ali ne zahvaljujući vlastima - Akta.ba\n02.08.2021. 09:06 / Izvor: Dnevni Avaz\nEkonomista Draško Aćimović za "Avaz" je kazao da je povećanje izvoza iz BiH rezultat ekonomskog oporavka Evropske unije, a ne BiH.\n"Međutim, i najvećim dijelom iz BiH se izvoze sirovine, a ne gotovi proizvodi. To ne predstavlja nikakav pozitivan pomak za BiH. Imamo brojne uslužne poslove koje radimo za Evropu, što, također, ne predstavlja napredak za BiH niti povećanje izvoza domaćih bh. proizvoda", pojasnio je Aćimović.\n"Doznake su se povećale ponovo zbog oporavka ekonomija širom EU, ali i zbog povećanja odlaska bh. građana na rad u inozemstvo. Što više ljudi bude odlazilo, tako će i doznake rasti, a paralelno će se smanjivati unutrašnji priliv sredstava od doznaka i poreza koji su povezani sa zaposlenima", istakao je Aćimović.\n"Federacija i Republika Srpska su donosile ad hoc mjere koje su uglavnom pomogle kompanijama koje su vezane za vlast", zaključio je Aćimović.\n"U prvom redu Vijeće ministara BiH, koje bi trebalo na nivou države donijeti neke mjere, to nije uradilo. Jedino su donijeli mjeru da su zaposlili 700 ljudi i da su uplanirali u budžet nova zapošljavanja u državnu službu. Trude se da na sve načine pojačaju zapošljavanje svojih partijskih kolega", naglasio je Aćimović.


Najbolje destinacije za solo putnike | Gdestinacija\nIndija (foto: Shutterstock)\nU centru Surjalila u Andaluziji posetioci do mile volje mogu protezati udove koje su mesecima grčili na poslu. Kompleks je okružen predivnim planinama, jezerima i poljima, a na trpezi se dvaput dnevno služe obroci sa organski gajenim povrćem. Čak sedamdeset odsto turista koji dođu u ovo mesto putuju sami. (Guardian; B92)\nTekst objavljen u kategoriji Svet i obeležen sa putovanja, zanimljivosti.


Značaj lidera u organizacionoj kulturi - PDA International\nPercepcija zaposlenih o njihovoj organizaciji direktno utiče na njihovu motivaciju, a time i na njihov rad u svakodnevnim zadacima. Ako zaposleni vide da postoje mogućnosti za profesionalni rast unutar kompanije, oni će se osećati više motivisani kada se suoče sa izazovima koji se pojavljuju.\nSaznajte kako organizaciona kultura utiče na ponašanje zaposlenih.\nIstina je da se mnogo toga još treba uraditi u smislu organizacionog dizajna kako bi se motivisali zaposleni; međutim, lideri igraju još važniju ulogu: oni postavljaju primer i oblikuju kurs koji će slediti. Odnos između lidera i zaposlenih je veoma važan u organizaciji, razlog zašto, ako postoji jedna stvar koju organizaciona kultura mora uzeti u obzir, to je željeni liderski stil. U tom smislu, da bi se uspostavilo idealno ponašanje i vrednosti unutar organizacije, moramo uzeti u obzir ono što se očekuje od radnog okruženja, kako će izgledati interni procesi, kakva će biti komunikacija, kako će se problemi rešavati i/ili kako donose se odluke. To su ključni aspekti prilikom identifikacije tim lidera; od tog trenutka, posao lidera mora da se fokusira pre svega na razvoj svojih članova tima, istovremeno ohrabrujući neprekidne povratne informacije od kolega i/ili pretpostavljenih.\nKako na to gledaju lideri?\nPrema istraživanju koje je obuhvatilo 120 globalnih lidera u Latinskoj Americi (Argentina, Brazil, Čile, Kolumbija, Meksiko i Peru), sprovela ga je Spencer Stuart, konsultantska firma za liderstvo:\n93% direktora veruje da postoji jasna veza između kulture i strategije, a većina vidi kulturu svoje organizacije kao prednost.\n95% vidi kulturu u svojoj organizaciji kao izvor konkurentske prednosti\n82% opisuje kulturu u svojoj kompaniji kao kulturu visokih performansi\n79% veruje da efikasno upravljaju i razvijaju svoju organizacionu kulturu\n88% osigurava da postoji jasna veza između kulture i strategije u njihovoj organizaciji\nOva studija pokazuje da, kada analiziramo kako kultura utiče na rezultate, mi na neki način uzimamo u obzir performanse lidera i njihove strategije. Prema tome, više od obraćanja pažnje na aktivnosti, važno je da se usredsredimo na nameru koja stoji iza njih, jer oni postavljaju standarde kako se stvari rade, način na koji komuniciramo i kako se ciljevi postižu.\nDesign Thinking: trend za inovacije


Kada se govori o rodnoj ravnopravnosti u našoj zemlji, činjenica je da, iako postoje veliki pomaci, žene i dalje nisu dovoljno zastupljene u političkom i javnom životu Srbije.\nZato smo, odmah nakon odluke koju je donela Skupština Srbije, pokušali da utvrdimo kakva je trenutno situacija, na primer u – Beogradu.\nSandra Pantelić, Irena Vujović i Nataša Stanisavljević\nSkupština grada Beograda broji 110 odbornika, a među njima je 51 pripadnica, odnosno 45,9 odsto.\nU najužem rukovodećem sektoru grada Beograda, koji čine gradonačelnik, zamenik gradonačelnika, tri pomoćnika, gradski urbanista i predsednik Skupštine grada, nema nijedne dame!\nGradsko veće je organ Grada Beograda koji usklađuje ostvarivanje funkcija gradonačelnika i Skupštine grada i vrši kontrolno-nadzornu funkciju nad radom Gradske uprave. Gradsko veće se sastoji od 13 članova, a trenutno su u njemu samo tri pripadnice lepšeg pola. Ili 23,1 odsto.\nSonja Podunavac Božović, gradska sekretarka za inspekcijske poslove\nGradska uprava Grada Beograda kao jedinstven organ grada obavlja upravne poslove u okviru prava i dužnosti Grada Beograda. Sastoji se od načelnika i 25 gradskih sekretara.\nNa čelu Gradske uprave je pripadnica lepšeg pola Sandra Pantelić, a od 25 beogradskih „ministarstva“, žene drže 12.\nŽivadinka Avramović na čelu Grocke nasledila Dragoljuba Simonovića\nBeograd ima 17 opština, a na čelu samo dve su dame. To su Irena Vujović na Savskom vencu i, od pre nekoliko meseci, Živadinka Avramović u Grockoj.


Više zakona u pripremi iz oblasti obrazovanja | Radio Televizija BN\nViše zakona u pripremi iz oblasti obrazovanja\nVlada RS na današnjoj sjednici donijela je više prijedloga zakona o kojima bi u narednom periodu trebalo da raspravlja Parlament Srpske.\nRepublika Srpska 22.05.2020 | 17:28\nNa prijedlog Ministarstva prosvjete i kulture RS, Vlada RS usvojila je prijedloge tri zakona iz oblasti obrazovanja, koji će po hitnom postupku biti upućeni u Narodnu skupštinu Republike Srpske.\nPrijedlozi tri nova zakona iz oblasti obrazovanja u Srpskoj odnose se na predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje. Prijedlog zakona o predškolskom obrazovanju predviđa da se u manje razvijenim opštinama koje nemaju ustanove ovog tipa formiraju posebne organizacione jedinice u sklopu Centra za socijalni rad u tim mjestima.\nKao najvažniju stavku novog zakona, iz Ministarstva podvlače:\n„Ovim zakonom propisujemo mjere besplatnog pohađanja predškolskih ustanova za djecu sa poteškoćama u razvoju, kao i za djecu bez roditeljskog staranja. Ono što je važno jeste da će Republika Srpska obezbijediti ova sredstva, a isto tako ovo je dio populacionih mjera koje usvaja Republika.“, kaže ministar prosvjete i kulture RS Natalija Trivić.\nIzmjenama zakona u osnovnom obrazovanju stvoren je pravni osnov za donošenje Pravilnika o standardima kvaliteta udžbenika u Republici Srpskoj, kao i Pravilnika o standardima rada pedagoga, psihologa, socijalnog radnika i defektologa u vaspitno-obrazovnim ustanovama Srpske. Pravilnik o standardima kvaliteta udžbenika u Republici Srpskoj važiće i za izmjene Zakona o srednjem obrazovanju i vaspitanju. Izmjene su se odnosile na srednje škole i srednje stručne škole, gdje će u prvom planu biti praktična nastava.\n„Mi smo propisali da se praktična nastava kod poslodavca koja je već bila primijenjena kroz projekat i od tekuće školske godine, da se ona odvija do 25% u okvirima kompanije poslodavca u odnosu na ukupnu praktičnu nastavu koja je definisana u samim školama. Takođe smo uveli definisanje mentora kao lica koje određuje poslodavac koji uređuje praktičnu nastavu koji u radnom odnosu kod poslodavca ima položen ispit za mentora“, ističe Trivićeva.\nMinistarstvo prosvjete radilo je na tome da se sa izmjenama u obrazovanju krene već od školske 2020/2021. godine. Na 72. sjednici, Vlada Republike Srpske utvrdila je i Prijedlog zakona o ostvarivanju prava na besplatnu pravnu pomoć u Republici Srpskoj. Usvojen i Strateški plan za saradnju sa dijasporom, gdje je zaduženo Ministarstvo za evropske integracije i međunarodnu saradnju da, u saradnji sa nadležnim institucijama, izradi Akcioni plan za realizaciju Strateškog plana za saradnju sa dijasporom za period 2020–2024. godina.\nVlada Republike Srpske donijela je i Odluku o prihvatanju donatorskih sredstava Investicionog fonda za zapadni Balkan (WBIF) u iznosu od 6.800.000,00 evra za finansiranje projekta izgradnje prekograničnog mosta u Gradiški.\nSponzorima o prosveti!??\nHoce li biti besplatne knjige za roditelje koji imaju troje djece????????\nO tome se ucutali!!!!\nPriče o čipovanju su glupe, Gejts odbio da komentariše\n06.06.2020 | 22:20\n06.06.2020 | 22:33\n05.06.2020 | 15:25\n04.06.2020 | 22:16\nZavršni čin: Od pokretne bolnice nema više ni šatora\n04.06.2020 | 18:27


American Pit Bull Terrier - 9. deo - Page 48 - FCI Uslovno Priznate i Nepriznate Rase - Balkan Kinology\nOdlican,pravi dinamit.Pas po mom ukusu.\nLjudi pa zar niko ne zna da odgovori na pitanje za zute oci... ????? Siguran sam da bi simba imao po koju da kaze :) ili neko od momaka koji se isto dosta razumeju.... potrebno mi je da bi znao pri odabiru steneta kako da pronadjem sa zutim okicama :)))) a da nije redboy xD\nSamo da kazem da je tema o pitovima extra,i super su slike kao i snimci,nisam na ovoj temi cesto moja tema je cane corso,u svakom slucaju pozdrav svima! PITOVI SU JEDNI OD NAJBOLJIH PASA PO MENI! POZZZZ 8) 8) 8) 8)\nSta kazete za ovu spretnu macku:\nNe znam, mozda je na snimku sam veliki yankee :?:\nMozda ti znas bolje ovog psa,mene na ovom snimku nista nije impresioniralo,kako neko rece igra gazde i psa\nMoj ker ima zute oci -mesanac hammod i domace kuje,moj drug ima zenku takodje zutih ociju http://pedigree.pitbullworld.org/pedigree.pl?command=pedigree&id=16528\nkao i otac mog psa i njen je valjda uvezen iz SAD\nNe znam ga niti sam negde spomenuo da sam impresioniran ali volim suve,manje pitove,i pas sigurno ima potencijala da bude vrhunski atleta.\nOkaci nam tvog psa da vidimo, svi pricaju a niko ne radi, pa jesi procitao naslov klipa ? sve ce ti se iz toga reci svaki dan tako pocinjemo !!!\nEvo danas smo u vocnjaku skapirali macku ne moze da se odvoji pa reko da slikam kolko tolko utegnut :) ne vidi se sve na slikama bolje izgleda jos uzivo!!!\nSvaki komentar i kritiku prihvatam, ali me samo nervira sto svi pisu a ne pokazuju svoje pse nikad :S\nMeni je on odlican, voli da radi a mlad je 12 meseci juce napunio :) i ovo je tek pocetak, i najvise volim sto znam poreklo mog psa imam papir i znam 100% da nije pareno ko zna sta !!!\nNazalost klipove nemam\nZa psa nista nisam rekao samo za snimak mislim da ne pokazuje ono sto naslov govori,ovo moze svaki staford\nmalo zadnji trap\nNe kazem da ne moze, ja sam zato i postavio da uporedimo ovo nije trening bio nego obican dan ko i svaki drugi to ne racunam kao trening. a mislim da je naslov vise nego jasno to opisao "APBT Moskri sasvim obican dan"\nA ja se bar trudim radim nesto sa njim, jos je mlad i postepeno ga navikavam na rad.... Vec sam napisao sta mi je bitno i sta cenim kod mog psa... a najvaznije mi je da voli da radi !!!!\nEto ni meni tvoj pas na slikama ne izgleda top, al to je obicna slika "slikana obicnog dana" a mozda je on bomba nevidjena ;)\nPas lepo izgleda,al mi je bilo cudno da sa jednog snimka donosis zakljucak da je pas pravi dinamit pa sam pomislio da ga znas,svaki pit ima potencijal da bude vrhunski atleta al nema svaki potencijal da bude vrhunski pit\nIma vala i to,svaki moze biti vrhunski ali zavisi sta podrazumevas pod pravi pit ?\nZnas kako kazu lepota je u oku posmatraca !!!!\nDaleko je moj pas od top forme,u naslovu klipa lepo pise sasvim obican dan ali u poruci pise da se vidi sta moze lose selekcionisan itd,verujem da je moskri sposoban za ozbiljniji rad,vidi se da je pas u dobroj formi :wink:\npa pazi to sam napisao na komentar nekog od clanova foruma kako pitovi imaju slabiju selekciju od ASTa, ako nisi pratio temu od pre par strana vodila se rasprava da li je AST sposobniji od APBTa....\nZato sam napisao to cinicno....\nOn je u dobroj formi ali nije to jos spic forma, sa njim radim svaki drugi dan bicikli ostalo setnja, pecaljka i tako u krug naravno ima i on dane odmora, al to je sve pocetak.... setnja nam nije ispod 10km !!!! i na poslusnosti radimo, mali je tvrdoglav !!!\npratio sam temu ali mora da mi je to promaklo,taj sto je to napisao mora da pita nikad nije ni video,istina je da ima klinaca koji pare sve i svasta al to su izuzeci,ima skarta kod svake rase al valjda se ovde misli na vrhunske primerke obe rase,naravno da ce vrhunski radni ast biti bolji od najgoreg pitbula stvorenog od 15-godisnjeg geneticara\nNadam se da si shvatio sada poentu snimka. neko je okacio snimak ASTa kako slicno radi, pa sam i ja na istu foru uradio video !!!\nSholym kad si vec spomenuo poslusnost jedino sto sam mog psa uspeo da naucim je da udje u boks,imao sam dosta pasa i sve sam naucio osnovnoj poslusnosti al Alf je najtvrdoglaviji pas kog sam video,kao psihopata vuce povodac a kada je pusten samo gleda sta ce da unisti,koleno u grudi da ne skace na mene je pocelo pomalo da deluje tek posle 300,400 puta,jedino se malo primiri kad vidi da sam skroz pobesneo\nOk izvini taj snimak mi je promakao.pozdrav\nMa nema sta da se izvinjavas bog te :P\nPogledaj par strana unazad videc....\nTacno je @panta84, ja sam to napisao. Potpuno si u pravu, ja nikad pita nisam ni video, sem na posteru i ovo sad na par klipova na ovoj temi. Ja sam samo poredio prosecnog AmStaf-a sa vrhunski selektovanim yenkee blanky red nose MOSKRIJEM :mrgreen:\nA ti se vrati pa citaj sam sta sam pisao, ne treba niko da ti prevodi...\nDuhovito je ovo sa tim "vrhunski selektovanim yenkee blanky red nose MOSKRIJEM" ako ciljas na to da je moj pas smuckana krv svih mogucih pasa koje je pario neki klinac, e tu si se malo presao.... ;)\nSve najbolje !! od mene dosta na ovoj temi pokusao sam da usmerim ovu raspravu u drugom smeru ali ne moze se to izgleda !!!\nPoz od mene i mog "vrhunski selektovanim yenkee blanky red nose moskrija"\nKoliko se u pitove razumem,a razumem se solidno!EXTRA PIT!SVAKA CAST...SVE NAJBOLJE,POZZZ :lol: :lol:\nTvoje postove sam citao pazljivo i nisam video da si napisao da pit ima slabiju selekciju od stafa,ako i jesi to je tvoje misljenje,da se razumemo za mene je staf najlepsi pas,lepsi i od pita,a o fizickim sposobmostima mi je glupo polemisati jer mi to malo znaci,pit jeste radniji pas ali ni ast nije za bacanje


MHC-Guesthouse Bang Rak, hotel Тајланд. Ograničeno trajanje ponude!\n8/4 Sukhumvit, Soi 28 Klongtoey, 10110\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za MHC-Guesthouse: Datum dolaska :\nMHC-Guesthouse - Opis\nStil hotela MHC-GuesthouseNastavak\nje Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Pozicija ovog hotela je istok za grad Bang Rak, a nalazi se u ulici 8/4 Sukhumvit, Soi 28 Klongtoey, na samo 9 minuta kolima od centra grada.U njemu postoji brza internet konekcija.\nMHC-Guesthouse sadržaji i usluge\nNa 13 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 2/20,21,22 Sukhumvit 41, Sukhumvit Road, North Khlongtan, Wattana, a pozicija mu je jugoistok za grad Bangkok. Sve to ga č\nNalazi se u ulici 14 Sukhumvit Soi 45, Klongton Nua, Wattana, pozicija mu je jugoistok za grad Bangkok, a od centra je udaljen samo 14 minuta kolima.Stil ovog hotela kategorije četiri zvezdice je Luks\nStil hotela Check Inn je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 5 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 2/20-22, Sukhumvit 43, Sukhumvit, a pozici\nU hotelu Check Inn Hotel Phromphong pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Porodičan.Nalazi se u ulici 2/20,21,22 Sukhumvit 43, Sukhumvit Rd., pozicija mu je j\nV Residence Bangkok ima 47 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa Room do soba tipa Room, a najniža cena je 248 768 dinar - Srbija . Stil ovog hotela za grad Bang Rak je Luksuzan, a kateg\nNa 14 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 1/61 Sukhumvit Soi 30, Klongtoey, a pozicija mu je jugoistok za grad Bangkok. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada 219 m -\nNa 11 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 18/1 Soi Sukhumvit 26, Sukhumvit Road, Khlong Ton, Khlong Toei, a pozicija mu je severoistok za grad Bang Yo. Sve to ga či\nPozicija ovog hotela je severoistok za grad Bang Yo, a nalazi se u ulici 18/1 Sukhumvit 26, Klongton , Klongtoey,, na samo 11 minuta kolima od centra grada.U hotelu IMPERIAL TARA HOTEL pronaći ćete sv\nProverite cene i raspoloživost za MHC-Guesthouse: Datum dolaska :


Nov zasad, malina ili borovnica? | Poljoinfo\nali dobro se preispitajte da li ćete moći funkcionisati u troje i kad dodju teški dani da li ćete biti dovoljno toleratni u odredjenim momentima i sl. jer ste vi sada u odredjenoj euforiji i sve izgleda mnogo lepše nego što jeste pa upravo zbog svega toga predlažem da dobro razmotrite sve aspekte i da se konsultujete još sa nekim iz svojih porodica jer to što vi nameravate je veliki zalogaj i može uspeti samo ako se krajnje trezveno i realno sagledaju svi činioci i predvide problemi na koje možete naići\nKolega Urban je napisao jedan lep post i valjda mi neće zameriti što ga citiram kao uvod u ovoj temi.\nNisam poljoprivrednik i nemam iskustva ali imam želju i nameru da podignem voćnjak. Trenutno prikupljam informacije a kako ima svakakvih, rešio sam da svoju dilemu iznesem pred Vas, ljude od znanja i iskustva, jer opreznost je ipak majka mudrosti.\nDa li malina, koja traži manje novca u startu, nije zahtevna po pitanju uzgoja i daje dobre prinose, ili borovnica, koja mnogo traži ali može i mnogo da da, znatno više cene i pogodna za organsku proizvodnju? Molim za mišljenja i savete.\njos jedna tema o borovnici...\nni ja nisam poljoprivrednik(bar ne jos) ali se interesujem za podizanje vocnjaka... samim tim nemam jos nikakakvog iskustva ali sam se dosta raspitivao dosta..\njedna od bitnih stvari koju sam cuo je da je malina poprilicno zahtevnija od borovnice... ako lazu oni mene i ja lazem vas...\nja razmatram iskljucivo sadnju borovnice ili eventualno brusnice, tako da o malini se nisam puno ni raspitivao, ali znanja nikad dosta, super tema...\nO borovnici mnogo tema ali malo info uzgajivača. Što se brusnice tiče, kad sam video kako je valja brati/kombajnirati/žnjeti, odmah sam se ohladio.\nma i ja sam se ohladio ali opet mi kao zanimljivo jer nju skoro nikone gaji, ima je bas jako malo, sa jedne strane velika sansa, a sa druge ogroman rizik. nego da ne pravimo off topic u startu.\nu pravu si da jako malo ima ljudi koji gaje borovnicu a da pisu ovde na forumu svoja iskustva sto bi nam mnogo znacilo.\nDanas sam radio sa jednim ubeđenim "malinarom u nameri" i malo sabirali i oduzimali brojke, ipak je borovnica dobila +. Videćemo šta kažu pravi voćari sa foruma, ako se jave.\nmalinu imam 10 god i veoma sam zadovoljan i poslom i prinosima i keshu, brusnicu sam hteo da posadim i njome sam zadovoljan i poslom i prinosima i keshom, borovnicu sam hteo da posadimi njome saam zadovoljan i poslom i prinosima i keshom tako da sa malinom je sigurno sa ovo dvoje neznam\nnisam bas siguran da sam te razumeo... pa sto nisi posadio ako s zadovoljan i prinosom i poslom i kesom tj kako znas da si zadovoljan kad nemas zasad izvini ako sam te j anesto lose razumeo i ako sad postavljam glupa pitanja...\nČoveku se malo prekopirao tekst pri postovanju, u svakom sl. hvala za info!\nEvo i ja da napisem nesto sto ce vam mozda biti od koristi. I malina i borovnica su voce koje je dosta na ceni i za kojim je potraznja konstantno velika. Srpska malina je nas brend koji ne znamo da iskoristimo. Borovnica je voce koje dosta obecava ali mora jos dosta da prodje vremena da bi se kod nas stvorio odgovarajuci sistem uzgoja koji bi dao odlicne rezultate. Pod ovim se podrazumeva da nije ista tehnologija uzgoja ovde i recimo u Holandiji, Italiji ili bilo gde drugde.\nMalina je razradjena i kod nje nema greske, pod uslovom da se sve obavi kako je zacrtano. Ovde je prisutan veoma kvalitetan sortiment, sva sredstva za zastitu su prisutna, sistemi za navodnjavanje su dostupni, iskusni ljudi. U glavnom sto se tice maline sve je pokriveno, dok kod borovnice jos ima dosta da se uci. Jeste da malina trazi vise rada ali je otkup siguran. Malina ekstra klase uvek ima i imace dobru cenu( nece dugo ni hladnjacari da zezaju oko cene).\nKao prvo trebali bi da vidite da li neko u vasoj okolini gaji malinu ili borovnicu, da li u vasoj okolini ima nekog ko otkupljuje ove vocne vrste. Kolika je povrsina koju hocete da posadite?\npavle85, mudro zboriš prijatelju, hvala na savetima. U mom slučaju površina neće biti velika, zavisi od koliko mi bude trebalo.\nznaci ovako imas dve mogucnosti:\n1. da sa te male povrsine dobijes maksimalan rod i da ga plasiras ti sam direktno na pijacu u Beogradu ili Zemunu jer je tamo uvek cena najvisa i uvek moze da se proda a i odlicno zaradi\n2. da proveris da li neko u tvom okruzenju uzgaja istu vocnu vrstu na slicnoj ili vecoj povrsini i da li se tu gde ces ti saditi otkupljuje, jer ce ti biti lakse da prodas rod.\nSto se direktno tice uzgoja maline za nju je najbolje da se uzgaja na brdovitom terenu, mada moze i na ravnicarskom ali je kvalitet neuporedivo losiji. Sortiment je sledeci Vilamet, Miker, Moling eksploited, Polana, Tjulamin(zadnje dve su dvorodne). Sistem uzgoja je shpalir. Navodnjavanje kap po kap\nEto to ti je otprilike\nSad sam video da studiraš voćarstvo, najbolje da sednemo Srki, ti i ja, i još ko bude zainteresovan da nama zelenima bude mentor, pa uz piće, meze i kako to sve ide po redu, vidimo šta nam valja činiti za dogodine.\nimamo podosta vremena da razmislimo i da se dobro raspitamo sta kako... ja evo skoro god dana kako se vec interesujem za borovnicu..\np.s. uvek su pametnije tri glave od jedne..\nnema problema moj e-mail je pavle85@eunet.rs pa kada budete zainteresovani mozemo da se nadjemo negde porazgovaramo ozbiljnije o ovoj temi jer za gajenje maline ili borovnice mora da se odvoji dosta vremena i truda.\nTi si naš čovek pa ćemo se lako dogovoriti! Hvala na dobroj volji!\nI ja vas posmatram.\nNema posmatranja, samo možeš da nam se pridružiš u ozbiljnoj diskusiji uz iće i piće!\npavle85, kako ti se čini mogućnost uzgoja borovnice u organskom režimu? Vidim da su na Institutu za voćarstvo u Čačku pravili ogled sa malinom ali mi se čini da bi to teško išlo ako je malina u pitanju.\nDobro vam jutro,malinari.Ja sam totalni amater sto se voca tice..ali posla nemam..a nesto para da zapocnem nesto imam!Imam i 24 ara zemlje u okolini Grocke,koja je poznata po vocarstvu..PKB plantaze..jagoda,tresnja,breskva,grozdje..da ne nabrajam dalje.Imam jedno strucno pitanje.Zasto niko u ovom mom kraju ne gaji malinu.Brdovito je..klima je dobra..mnogi se bave vocarstvom!Ja bih sadio malinu,ali me plasi da li to ne uspeva kod nas (koji bi bio razlog za to?),ili malina nije nikome bila inreresantna za sadnju?Ja imam to parce zemlje..pod nagibom je 3-4%,proteze se pravcem sever-jug,imam bunar na sredini placa,sa oko 1,5 m3 vode (stalno),plac je na samom vrhu brda (nema jaruga,uvalina..)..Da li tu malina moze da rodi?Radio bih i analizu zemljista!Pozdrav svima!\nfuturefarming sto se konkretno borovnice tice nisam aposlutno siguran da li kod nas postoje svi uslovi da se organski gaji borovnica( konkretno mislim na odredjene pesticide ) jer organska proizvodnja ipak podrazumeva i redukovanu zastitu prirodnim sredstvima tipa odredjeni virusi, bakterije i gljivice koje parazitiraju na stetocinama a takodje i prirodnim pesticidima na biljnoj bazi... tih stvarcica kod nas ja nisam primecivao u odredjenoj kolicini i ceni. tako da sam ja pre ili za klasicnu proizvodnju ili za organsku proizvodnju drugih vocnjih vrsta.\nmiki zasto niko ne gaji malinu to ne znam ali znam da ti je polozaj idealan za bilo koju vocnu vrstu. povrsina koju imas nije bas velika pa bih ti ja preporucio da razmislis o organskoj proizvodnji recimo jabuke( ima odlicnih sorti kod profesora Ognjanova koje su ove godine oni koji ih imaju prskali maksimalno 5 puta sto je za jabuku ispod minimuma). u sustini prica je sledeca: da sa male povrsine uberes sto vise profita a to ti je najrealnije sa organskom proizvodnjom jer ce cena takvih plodova ovek biti visoka a hvala Bogu ima u Beogradu toliko ljudi koji su spremni da plate za svoje zdravlje da ces bez problema prodati sve.\nZa deo pesticida sam shvatio da mogu da se naprave u domaćoj radinosti+domaća pamet (preparati na bazi koprive, belog i crnog luka, maslačka itd.), deo je već dostupan na našem tržištu (uvoze Koppert-ov bio materijal) a ostatak, čini mi se da je samo pitanje vremena. Sve se to da nabaviti samo je pitanje cene i malo više cimanja.\nNe volim hemiju pa bih probao, valjda nisam skroz lud što to činim (samo malo).


Zagrebačko kazalište mladih gostovalo sa predstavom „Črna mati zemla“ - Vesti - Narodno pozorište u Beogradu\nZagrebačko kazalište mladih gostovalo sa predstavom „Črna mati zemla“\nU okviru nastavka saradnje sa Zagrebačkim kazalištem mladih (ZKM), 28. oktobra na Velikoj sceni izvedena je predstava „Črna mati zemla“, prema romanu Kristiana Novaka, u dramatizaciji Tomislava Zajeca i režiji Dore Ruždjak Podolski.\nKroz priču o užasima koji potresaju malo međimursko selo u vremenu oko raspada bivše države, ZKM-ova predstava fokusira se na potresnu ispovest dečaka uhvaćenog u mrežu besa, krivice i samoće.\nNaime, Novakov roman 'Črna mati zemla' je priča o uspešnom mladom piscu Matiji Dolenčecu koji stvaralačku i ljubavnu blokadu pokušava otkloniti dosežući sopstvenu, do amnezije potisnutu priču, onu koju je kompenzovao izmišljanjem svih drugih priča.\nIspreplitanjem fikcije i stvarnosti „Črna mati zemla“ stvara misterioznu atmosferu koja služi kao savršena pozadina za mračne događaje koji se odvijaju pred gledaocima…\nU ovoj emotivnoj predstavi o prijateljstvu, smrti, izdaji i suočavanju s prošlošću, koja je pobrala velike uspehe i kod publike i kod kritike, kao i nekoliko nagrada na pozorišnim festivalima, uloge su ostvarili Adrian Pezdirc, Doris Šarić Kukuljica, Nataša Dorčić, Urša Raukar, Dado Ćosić, Zoran Čubrilo, Nataša Dangubić, Milica Manojlović, Damir Šaban, Pjer Meničanin...\nBeogradska publika pozdravila je zagrebačke umetnike na kraju predstave dugim i snažnim aplauzom.\nKomad „Črna mati zemla“ premijerno je izveden 1. aprila 2017. godine.\nBilo je to treće gostovanje ovog renomiranog zagrebačkog teatra u Narodnom pozorištu u Beogradu, nakon uspešnih nastupa sa predstavama „Hinkeman” Ernesta Tolera u režiji Igora Vuka Torbice (25.01.2017.) i „Noćni život“, prema drami Ivana Vidića, u režiji Paola Mađelija (23.01.2018.).\nGostovanje se realizuje na osnovu dogovora o razmeni predstava između dve Kuće započetog 4. decembra 2016. godine kada je Narodno pozorište u Zagrebačkom kazalištu mladih s velikim uspehom izvelo Šilerovu „Mariju Stjuart“ u režiji Miloša Lolića.