REX :: KO SU ZAISTA BILI ČETNICI (POVODOM TEKSTA “KO SU ZAISTA BILI LJOTIĆEVCI”)\nKO SU ZAISTA BILI ČETNICI (POVODOM TEKSTA “KO SU ZAISTA BILI LJOTIĆEVCI”)\nReakcija na članak "Tko su zaista bili ljotićevci" koji Politikin zabavnik nikad nije objavio\nU „Politikinom zabavniku“ je početkom godine objavljen revizionistički članak „Dugo putovanje Henrika Lautnera“ u čijem se odlomku („Ko su bili ljotićevci“) apologetski piše o Dimitriju Ljotiću, fašističkom vođi u Srbiji tokom Drugog svjetskog rata. Iako su zločini fašističkih ljotićevskih snaga vrlo detaljno dokumentirani u ovom članku se oni ne pominju, a samim tim i negiraju.\nReakcije javnosti su bile iznimno negativne, brze i snažen. Židovska zajednica je tražila ispravku i izvinjenje što je ubrzo učinjeno. Zabavnik je novom broju objavio članak "Ko su zaista bili ljotićevci?" u kojem se, pored osude uloge Dimitrija Ljotića, reproducirala revizionistička mitologija o antifašističkom karakteru četništva i navodnom pregovaranju partizana s Nijemcima tokom rata.\nTo je izazvalo još jednu rekaciju organizacija: Inicijative NE rehabilitaciji, Saveza antifašista Srbije, Zrenjaninskog socijalnog foruma, Udruženja ReEX, Marksističke organizacije Crveni i Marks 21. Uputili su pismo Politikinom Zabavniku, radi suprotstavljanja neistinama i manipulacijama iznesenim u tekstu "Ko su zaista bili ljotićevci". Tjedan dana su čekali na reakciju Zabavnika. Urednik je u telefonskom razgovoru obećao da će poslati odgovor, što se do danas nije desilo. Stoga objavljujemo u cijelosti njihovo pismo:\nU Zabavnikov tekst koji predstavlja neku vrstu izvinjenja za sramni tekst o ljotićevcima i Srpskom dobrovoljačkom korpusu, nonšalantno je ubačena tvrdnja kako je "gotovo cela akademska zajednica prihvatila novu ocenu ravnogorskog pokreta kao antifašističkog", što autori teksta smatraju ispravnim. Ova tvrdnja je činjenično sporna - probajte na primer da je iznesete u krugovima "akademskih zajednica" u BiH i Hrvatskoj. Ili onoj Sjedinjenih Američkih Država. Osim toga, ona je neodrživa i istorijski, i teorijski i moralno. Ravnogorska ideologija nije stvar duboke prošlosti i predmet samo istorijskog interesovanja. Kad su vođeni ratovi za etničko čišćenje devedesetih, učesnici tih zločinačkih ratova prepoznali su ravnogorsku ideologiju kao svoju istorijsku prethodnicu i okitili se njenim simbolima i znamenjem.\nTačke na kojima se fabrikuje argumentacija o četničkom antifašizmu su poznate:\n1. Demonizacija komunizma i socijalizma a rehabilitacija reakcionarnih, fašističkih i njima srodnih istorijskih ideja i pokreta u celoj Evropi a, po specijalnom tranzicionom usudu i zadatku, u Istočnoj Evropi, gde je fašizam i realizovao svoje najmračnije planove i zločine\n2. Nesposobnost i nevoljnost buržoaskog prava da se nosi sa istorijskim kontekstom posleratnih suđenja zločinima okupatora i njihovih kolaboranata\n3. Relativizacija i cenzura istorijskih i teorijskih znanja o neraskidivim vezama kapitalističkog uređenja i vladanja društvom i fašističke radikalizacije tog uređenja i vladanja. U fabrikaciji i propagandnom osnaživanju ovih i drugih tačaka i tema istorijskog revizionizma i negacionizma jednu od ključnih uloga igra komodifikacijom i kapitalom neokolonijalizovana akademska sfera.\nNesporne istoriografske istine na kojima se neslavno raspada koncept a, u skladu sa ratnim ishodom četničkog pokreta, zaludno fabrikovana argumentacija "ravnogorskog antifašizma" su poznate:\n3. Politika velike Srbije, etničkog čišćenja i genocida. Političko vođstvo ravnogorskog pokreta poteklo je iz Srpskog kulturnog kluba gde su se još pre rata razvijali neki revanšistički koncepti u odnosu na političku i državnu situaciju krajem tridesetih godina. Tokom rata Dragiša Vasić je pisao o tome kako će se u pogodnom trenutku moći ukloniti masa "neželjenog stanovništva" iz strateških područja, a da na to niko ne reaguje. O tome govori i poznata "instrukcija", i razni drugi dokumenti. Ali oni se nisu zaustavili samo na planiranju. U januaru 1943. učinilo im se da je nastupio "pogodan trenutak", i tokom sledećih nedelja po najorganizovanijem generalštabnom modelu izveli su operaciju "čišćenja" zapadnog Sandžaka i delova istočne Bosne. Tom prilikom ubili su bar 5.000 civila, od čega je nešto više od 50% dece. Stanovništvo je uništavano potpuno bezobzirno, i bebe u kolevkama i deca od 4-5 godina ubijana su sistematski i metodično. Ovi zločini su u rangu sa ustaškim pustošenjima na Kordunu. Sa celom operacijom bila je detaljno upoznata i redovno izveštavana Dražina komanda. Nakon operacije, svi su rukovodeći oficiri bili nagrađivani i unapređivani. O tome je u našoj istoriografiji jako malo pisano sa dovoljnim izuzetkom knjige V. Dedijera i A. Miletića "Genocid nad Muslimanima".\n4. U Zabavniku su se autori pažljivo izjasnili kako su Nemci "sve do 1944" (a preostala godina i po rata?) smatrali Dražu za neprijatelja. To je tačno, ali to Nemce nije sprečavalo da koriste četnike tamo gde su im bili potrebni. Formula je bila: Mihailović je na vezi sa Englezima, Mihailović lično je zabranjen za saradnju, a ako hoćemo neku lokalnu saradnju sa četnicima, onda proglasimo da lokalni komandant nije povezan sa Dražom. Tako su pravdali i knjižili upotrebu četnika u Bosni. Za to vreme Draža je bio u Crnoj Gori, pod zaštitom Italijana (čuvenih antifašista), a za četnike u Srbiji komandant Jugoistoka je npr. u pregledu za mart 1943. rekao da se retko pojavljuju, i to u grupama do 50 ljudi, i da pažljivo izbegavaju svaki dodir sa Nemcima. Doduše, u tom periodu nemačka SS-policija u Srbiji (krvavi Majsner) hapsila je one za koje su znali da pripadaju Dražinoj organizaciji. Oni su kao taoci ponekad streljani u slučajevima incidenata (ukupno nekoliko stotina ljudi). S proleća 1943, usled umišljene opasnosti od savezničkog iskrcavanja, Nemci su odlučili da prema Mihailoviću i njegovima kao potencijalnim neprijateljima preduzmu oštrije mere. Usledio je pokušaj hvatanja u Crnoj Gori prilikom operacije Švarc, zatim nekoliko akcija bataljona 4. puka Brandenburg i 297. divizije u Srbiji, koje su završene bez rezultata, hapšenjem nekoliko stotina talaca. Preokret je nastupio nakon kapitulacije Italije. U tom trenutku Draža je pomislio da je možda nastupio trenutak sloma Osovine, pa je krenuo u neke ozbiljnije akcije, ali je sve to bilo kratkog daha. U svom izveštaju za oktobar 1943. komandant Jugoistoka zaključio je da je Draža inferioran u odnosu na NOVJ i da njegovi komandanti traže vezu sa Nemcima, te da nema razloga da Nemci ne iskoriste njihove usluge. Tako su od novembra 1943. sklopljeni sporazumi sa važnijim Dražinim komandantima. Ovi sporazumi su odmah realizovani na bojnom polju, i tako je na primer zapovednik Remold iz Prve brdske divizije pohvalio Lukačevića za dobro držanje u borbi protiv NOVJ. Četnici su bili nedisciplinovani, obijali su skladišta opreme i na silu odnosili naoružanje, pa su Nemci u februaru 1944. raskinuli sporazume i izveli nekoliko manjih disciplinskih akcija. Međutim, prilikom upada NOVJ u Srbiju od marta do maja 1944. Nemci su uspeli da uspostave svoju taktičku komandu, i pod njihovom taktičkom komandom borile su se bugarske snage, SDS/SGS i SDK. Međutim, glavnu nemačku pešadiju u ovoj operaciji sačinjavale su najbolje četničke jedinice, odabrane da spreče prodor NOVJ. Iz ovog perioda imamo dokumente o tome kako nemački komandant posećuje trupne oficire na frontu, bugarskog generala, Tatalovića, Kalabića i Rakovića. Dokumenti govore o formacijskom kretanju i operativnom potčinjavanju četničkih snaga do te mere da imamo napade nemačkih tenkova sa četnicima kao pešadijskom podrškom.\nOd tog trenutka potčinjenost glavnine četničkih snaga komandi Jugoistoka postala je sistematska. To je podignuto na viši nivo kad je u prisustvu nemačkog izaslanika formirana glavna četnička armijska jedinica "Četvrta grupa jurišnih korpusa". Nemački major Vajel bio je izaslanik nemačke komande pri njenom štabu, i Nemci u svojim dokumentima ovu formaciju vode i označavaju kao "borbenu grupu Vajel".\nSuština tačke 4. je sledeće:\nDO AVGUSTA 1943. ČETNIČKO NEPRIJATELJSTVO SA NEMCIMA BILO JE PRETEŽNO ILUZORNO, NA PAPIRU, A SARADNJA NA TERENU JE ISTOVREMENO BILA VRLO REALNA. OD NOVEMBRA 1943. DRAŽINI ČETNICI SU TAKTIČKI INTEGRALNI DEO NEMAČKOG, ODNOSNO PROTIVSAVEZNIČKOG FRONTA U EVROPI.\nOvo je trebalo detaljnije objasniti jer je slabo obrađeno u našoj istoriografiji, što je rezultiralo time da se olako gubi iz vida ovo pogubno finale pune saradnje četničkog pokreta sa fašističkim okupatorima u defanzivi.\nI na kraju, tačke koje onemogućavaju bilo kakvo povezivanje četnika sa antifašizmom su i suštinske ideološke prirode. Otpor fašističkom okupatoru koji je nedvosmisleno morao biti otpor društvu koje je proizvelo fašizam i njegovu nemačku verziju nacizam, nije se mogao zasnivati na bilo kakvom "povratku na staro" Na stari sistem društvenih i ekonomskih odnosa, iz koga neminovno proističu I nagomilavaju se društveni sukobi i nepravde kao istorijski plodno tle za razvoj fašizma. Krize takvih društava kulminiraju u ratovima i ratnim pogibijama i razaranjima, i neminovno, što možemo videti i danas, počinju i završavaju se neprestanom borbom raznih kolonijalnih i imperijalnih metropola za globalnu moć i premoć. Zato je jedna od ključnih parola prilikom podizanja ustanka u Srbiji i Jugoslaviji bila "Nema povratka na staro". Zato su osnivani Narodnooslobodilački odbori i pripremana antifašistička veća narodnog oslobođenja. Zato što onaj sistem i njegovo činovništvo, policija i vojska koji su podjednako zdušno progonili i klevetali komunizam a simpatisali i afirmisali fašizam i požurili da mu se na bilo koji način dodovore ili pridruže, nisu ni hteli ni mogli da vode antifašističku borbu. Čim su se osvestili od prve, ionako nevoljne faze u otporu okupaciji i teroru, komandujuće strukture četničkog pokreta počele su da se bore za održanje starog poretka, u kom su videle svoje još važnije i isplativije mesto nakon rata. Otud ni u jednom jedinom dokumentu četničkog pokreta ne postoji nikakva teza o antifašizmu kao i nikakav poziv na ustanak protiv fašizma. Otud varvarski teror i nad porodicama, simpatizerima i pomagačima antifašističke borbe tj. NOBa i u Srbiji. Otud Drugovac, Vranić, Boleč, Kopljari, Darinka Radović i njene ćerke, pop Maca, orgijastička divljanja Kalabića i manje poznatih i gizdavih glavešina, otud ti i takvi pokolji. Otud zatečeni četnici u skupštini kao deo njegove poslednje fašističke "odbrane" uoči oslobođenja Beograda.\nSamo alhemija buržoaske istorijske nauke može od jedne dezintegrisane i dezorijentisane formacije koja u ključnim ideološkim pozicijama najviše liči na nemačke Frajkorpse - voluntaristički organizovane grupe starešina raspuštene i poražene vojske, u prevashodnom cilju povratka zasluženo izgubljene vojne i društvene moći i autoriteta, a koje su istorijski bile jezgra organizacije i popularizacije fašističkog pokreta - očekivati i pripisivati joj bilo kakvo antifašističko mišljenje i delovanje\nSvedoci smo da su danas upravo mladi ljudi najsistematičnije uskraćeni za istorijska saznavanja i znanja, na čemu su inače većinom angažovani današnji pisci udžbenika, kustosi muzeja i autori istorijskih emisija i filmova. Iz konfuzne mase revizionizmom fabrikovanih i interesima tranzicionih vlasti nametnutih materijala, ne može se više naslutiti ko se, kako i zašto borio za dostojanstvene radne i životne uslove dece i njihovih roditelja i na kraju krajeva i roditelja i dece celog sveta a ko je, kako i zašto u istoriji činio sve da tu borbu onemogući a danas čini sve da je omalovaži, relativizuje i banalizuje. Da bi takav cilj postigle, naučno neutemeljene revizionističke istoriografije moraju kako god znaju da: npr. "papire" Stevana Moljevića, npr. mnogobrojna četnička zarobljavanja partizana i predaju Nemcima na dalji tretman, npr. Popa Đujića i splitsku saradnju četnika i ustaša, npr. Neretvu i npr. Sutjesku, npr. desetine nemačko-četničkih ugovora o saradnji u prvoj polovini 1944, npr. formiranje od nedićevskih, ljotićevskih i četničkih snaga Srpskog udarnog korpusa (SUK) pod Čičinim zapovedništvom - predaju nekako zaboravu... a onda njihovim akterima nekako nataknu i auru antifašizma i antifašističke borbe.\nPreuzeto sa: Antifašistički vjesnik


Robovi u slobodi – DAVID\nRobovi u slobodi\nUredništvo\tBez komentara, Strani Mediji\t 10 svibnja, 2013 13 Minutes\nKako humana životinja postaje mašina za ubijanje\nIstina je da SAD nisu ni u Prvom, ni u Drugom svetskom ratu imale nikakav nacionalni interes da šalju trupe preko okeana. Baš kao što SAD nisu imale nikakav interes da se bave Korejama, Vijetnamom, Irakom, Iranom, Libijom, Jugoslavijom, Bosnom, Kosovom…Interes je bio samo kod privatnih korporacija i vlastelinskih klanova koji su želeli naftu i druga rudna bogatstva kao i otvorene puteve za njihov transport.\nEdvard. L. Bernajs je dominirao industrijom javnog mišljenja koja se još naziva PR (odnosi sa javnošću) sve do 1940-tih, ali njegov uticaj je prisutan i danas. Jedan od prvih Bernajsovih poslova je bio da američkom narodu „proda” političku priču o neophodnosti ulaska SAD u Prvi svetski rat sa idejom da Amerika mora da pomone “da se svet učini bezbednijim za demokratiju”. I danas ova Bernajsova politička propaganda pukog “spinovanja” (logičkog uvrtanja) američkog naroda funkconiše, pa se oni i danas upliću u razne konflikte širom sveta što se naziva “humanitarnim intervencijama”. I danas se američkim vojnicima i generalima servira priča o neophodnosti uspostavljanja demokratskih društava. U ove “humanitarne operacije” sve više će se uključivati profesionalni vojnici iz drugih zemalja (pa i iz Srbije). Samo zato se vojska u Srbiji ponovo populariše.\nIndustrija javnog mnjenja\nBernajs je verovao da najveći broj ljudi ima potrebu da mu drugi predoče kako da razmišlja i samo mali broj odabranih jedinki, po prirodi ima sposobnost da sam formira svoj ukus i stavove. Ali da bi ovo “javno mišljenje ” kod masa bilo prihvaćeno (jer očito nije bilo bogomdano kako je verovao Bernajs) , poruke su morale da im se plasiraju preko medija i ponavljaju stotinama puta. Sa ovim zadatkom, da u masama poseju određen ukus i potrošački način života i razmišljanja, počele su da se stvaraju gomile raznih PR agencija poput: Burson-Marsteller, Edelman, Hill & Knowlton, Kamer-Singer, Ketchum, Mongovin, Biscoe, Duchin BSMG, Ruder-Finn itd.\nI ne samo da su ljudi masovno počeli da usvajaju ovako nametnute ukuse i stavove, oni su vremenom postali ovisnici od svakakve propagande koje je servirana preko svih mogućih medija. Uniformno i jednoobrazno razmišljanje bio je upravo cilj onih koji su Bernajsa i PR delatnost finansirali.\nMase su tako naučene da prate modu (i održavaju biznis tekstilnoj industriji), da prate savremene tehnološke trendove (koji su omogućavali ulazak vojne tehnoloije za civilne potrebe), kulturna i sportska događanja (koja kanališu ogromnu energiju i intelekt masa). Mase se uče šta da jedu, šta da obuku, da obavezno posećuju lekare itd. Tako su ogromne štikle danas postale modni detalj, iako su oduvek bile ortopedsko pomagalo ljudima nižeg rasta. Mnoge žene ne primećuju da se kreću kao invalidi u neadekvatnoj obući i odeći.\nZastrašivanje bolestima je, takođe, jedna od najubitačnijih propagandi, gde se lekari predstavljaju kao da su bogomdana stvorenja bez kojih je zdrav život nemoguć. Profit, naravno, u strahu uzima farmaceutski i medicinski biznis. A najznačajnija propaganda je implementiranje političkih stavova u svest miliona ljudi, pri čemu se prikazuje politička karta sveta koja sa stvarnom nema nikakav veze. Istina je da danas ne postoji niti jedna suverena nacionalna država, pa su Kina, Rusija, SAD, EU, Indija, Japan… samo političke iluzije.\nPrava politička karta sveta je ona na kojoj bi bile ucrtane interesne zone transnacionalnih korporacija i procentualni udeo vlastelinskih porodica u svakoj od njih. Kada bi smo takvu kartu sveta imali pred sobom, znali bi smo ko se međusobno otima oko zlata i dijamanata i nafte i ostaloga u Africi, u Avganistanu, u Libiji, u Iranu , Iraku, u Siriji, u zemljama latinske Amerike, u SAD, u Kanadi, na Kosovu i Metohiji, u zemljama bivšeg SSSR-a itd.\nViše od 100 godina i Srbija i Kosmet su interesna sfera trgovačke vlastele iz Londona koja se krije iza onoga što znamo kao Velika Britanija, a Englezi su danas samo njihovi vojnici i robovi. Albanija (koja je dobila ime od reči Albion) sa tim ciljem je i stvorena od strane britanskih grofova. Današnji “pregovori” između nazovi država Srbije i Kosova su samo predstava za potpuno neupućen narod i jednog i drugog entiteta. Bogatstva iz oba entiteta se krišom usmeravaju u London.\nLjudi kao zavisnici od “informacija”\nNa žalost, milioni građana širom sveta danas, kao narkomani, imaju potrebu da čuju „vesti” jer su postali zavisnici ove medijske hipnoze koja se naziva „informativni program” i vlastela im tu duhovnu drogu daje u vidu napetog krimi serijala: hoće li izbiti rat u Koreji, u Iranu; šta je bilo sa bombašima u Bostonu; ko je koga u Palestini i Izraelu gađao raketama; hoće li poskupeti nafta; kakvi se novi modeli automobila prave; šta se događa u popularnim kraljevskim porodicama ( koje i služe zato da bi se u javnosti prikazivale masama kao vlastela, iako suštinski nisu tako moćne); ko je pobedio u sportu i sl. Televizija i Internet su postale neophodna zabava miliona, koja ljudima pruža mogućnost da pobegnu od prazne i dosadne stvarnosti ( jer kad vam je um prazan, onda vam je sve prazno).\nA šta ima bolje za vladare nego kada se ljudi masovno uveče u gradovima zavuku u kuće gledajući TV i komp, kao da je na ulicama policijski čas. Duhom siromašni robovi se sami zatvaraju u svoje ćelije.\nMožda ste se zapitali zašto demokratski izabrani predsednici vlada i država i ministri ne smeju da razgovaraju neposredno sa nasumično izabranim građanima? Ili zašto moraju uvek da čitaju govore? Da li zato da im se ne bi razbila iluzija o njihovoj važnoj političkoj ulozi?\nIluzije su postale naučne činjenice\nMi danas percipiramo svet oko nas mešajući iluzije i realnost koju opažamo sopstvenim očima. Rezultat je jedna izopačena slika sveta koja nam se servira generacijama i kroz obrazovni sistem i preko naučnog establišmenta (u kome ne sede pravi istraživači već agenti uticaja koji su nagradama i priznanjima nabeđeni stručnjaci).\nPogledajmo samo deo tih fabrikovanih „naučnih” iluzija: Kina je moćna država u ekonomskom usponu; Drugi svetski rat je političko maslo Adolfa Hitlera; Kule STC-a u Njujorku su srušili putnički avioni i Osama bin Laden i Al kaida; SAD su najmoćnija politička sila danas; Angela Merkel je najmoćnija žena sveta; Piramide u Gizi su zidali drevni Egipćani; Nil Armstrong je hodao po Mesecu; NASA je spustila bespilotnu letilicu na Mars; Teroristi i mafijaši su tako dobro organizovane bande da ni jena država sveta nije u stanju da ih uništi; Službe “državne bezbednosti” služe da štite državu; Privatna svojina je bolja od društvene; sva hrana i lekovi se pre puštanja na tržište pažljivo ispituju; Psima lutalicama nije mesto na ulicama gradova, već u azilima; Vakcinacija stvara munitet; Velike boginje su opasna zarazna bolest; Aspirin je dobra preventiva za srce; Vitamin C je askorbinska kiselina; Uzrok kancera je i dalje nepoznat; Lek za rak se stalno traži, samo što nije pronađen; Normalno je da se žene porađaju u bolnicama. Povišena temperatura se mora odmah sniziti; Mleko je izvor kalcijuma; Korupcija u državi je moguća jer je većina ljudi lakoma na novac; Sva deca moraju da idu u školu, jer samo tamo stiču adekvatno obrazovanje; Demokratija je najsavremenije društveno uređenje slobodnih ljudi…\nČovek: uniformno ili slobodno biće?\nJoš u vreme vidljivog drevnog robovlasništva pojedini filozofi su nastojali da razluče šta je tačno sloboda, a šta ropstvo. Jer, ako je čovek lakom na novac i zlato i opsednout grozničavom željom za vlašću, on ne može biti slobodan čovek već je i on zarobljenik svojih prohteva. Tako je Sveti Avgustin, rimski hrišćanski ideolog i biskup iz IV veka smatrao da je čovek slobodan ili rob samo u zavisnosti od njegovog moralnog stanja. „Tako je dobar čovek, mada rob, slobodan, a rđav čovek, mada kralj – rob je. Jer on služi, ne jednom čoveku, nego ima više gazda, onoliko koliko ima poroka”\nIspada, da vladati ljudima znači usaditi im što više poroka. Težnja za novcem, za zabavom, za lagodnim životom, težnja za partijskom i političkom funkcijom, a posebno težnja za materijalnim dobrima – nesporno vode u duhovno i fizičko ropstvo. I u takvo ropstvo su verovatno upali prebogati drevni Rimljani.\nI Aristotel je smatrao da je čovek uvek rob: ili po prirodi ili po zakonu. Danas su u Vladi Srbije i parlamentu svi su robovi pa gotovo da nema pojedinca koji nije izgubio sopstveni stav i lično dostojanstvo. Čak niko ne sme ni da razmišlja van iluzionističkog okvira koji im nameće PR agentura EU.\nRazličito je, međutim, bilo gledište Tomasa Džefersona jednog od osnivača SAD kao države “oslobođene” robovlasničkog sistema kada se diskutovalo o ukidanju robovlasništava u SAD: “Ne poznajem bezbedno mesto sa ogromnom snagom u društvu osim samih ljudi. I ako mislimo da nisu dovoljno prosvećeni da vrše kontrolu nad sopstvenom slobodom odlučivanja, lek je, ne da im se ta sloboda oduzme, već da se o toj svojoj slobodi obaveste”. Američki konstituenti ili “Osnivački oci” su mahom bili robovlasnici i biznismeni, ali neko moćan je tada očigledno već imao pakleni plan kako da ovu ogromnu evropsku koloniju uvede u drugačije – nevidljivo ropstvo.\nI to je mogao biti samo pakleno smišljeni plan jezuita koji ovu bogatu zemlju i danas kontrolišu. To nevidljivo robovlasništvo je upravo današnja širom sveta instalirana “demokratija” u kojoj su robovi nabeđeni da o nečemu zaista odlučuju, a praktično je njihovo znanje takvo da to nisu u stanju da čine. Znanje je ključ slobode, upravo kako je to i Sveti Avgustin tvrdio. Zato je puno škola i medija, ali se fundamentalna znanja strogo kontrolišu. Tako mase žive u iluziji da obrazovanje je jednako znanje.\nDa li ste se zapitali kako to da nikada nismo videli „živi” snimak Meseca u boji i u HD rezoluciji, a koji je napravio iz orbite ili sa površine neki od brojnih satelita koji su ga posetili (kako su nas informisali) ili Habl teleskop koji u boji šalje slike dalekog svemira, ali ne može dobro da snimi mesec. I dalje su fotosi Meseca crno-beli ili prosvetljeni i nejasni. Naravno, mnoge informacije nikada ne stižu do običnih ljudi.\nTa falš demokratija je ovu vekovnu filozofsku raspravu o slobodi jednostavno smetnula sa uma, jer ona u demokratiji nema smisla. Mi više o slobodi i robovlasništvu ne raspravljamo, jer je to zastarela tema. Mi danas ne percipiramo da smo robovi, mi živimo u iluziji da smo slobodni ljudi koji samo ne umeju da upravljaju sopstvenom državom pa smo zato siromašni.\nObaranje autohtonih evropskih vlastelina u 19. veku i uvođenje demokratije je najveća psihološka operacija ikada izvedena od strane crkve ( nakon mita o paklu i raju). Ona je otvorila ogroman prostor za svakakve manipulacije njihovim trgovcima i bankarima. Ne postoji profitabilna privredna aktivnost na planeti danas u civilizovanim društvima, u koju se ova trgovačka vlastela ne ugrađuje.\nNekada je narod sam hvatao one koji ga pljačkaju i sudio im batinama, ali sa demokratijom su ušli sudovi i tužioci, kojima upravlja vlastela čistom korupcijom i ucenama.\nDrogirani u vojsci i broj samoubistava\nDakle, ko je u pravu: oni koji tvrde da su ljudi napravljeni da slede svoga vođu i da im se mora servirati kako da misle (kao što je smatrao i Bernajs) ili oni koji tvrde da svaki čovek teži da bude nezavisna jedinka i da mu u tome treba omogućiti, čime se poslužio i T. Džeferson. Ako je težnja za slobodom i samorasuđivanjem čoveku urođena i po prirodi data, on mora imati veliki problem kada društvena zajednica nastoji da ga mentalno i fizički uniformiše i psihološki modelira da se ponaša kao zver. Uniformisana lica su ona koja se svesno odriču svog prava na individualnost i obučavaju se za nasilničko ponašanje. Prihvatanje uniforme uglavnom je posledica nemogućnosti pojedinaca da ostvare pristojnu materijalnu egzistencija, pa ćete i kod nas često čuti da je najsigurnija plata u državnoj službi, a tu su najpouzdanije vojska i policija.\nNa isti način razmišljaju i Amerikanci (svetski policajci) koji zato se odlučuju za profesionalnu vojsku. Ali, po podacima koje je 2013 -te sakupio američki novinar Majk Adams, čak 33 posto američkih profesionalnih vojnika se danas nalazi na prepisanim medikamentima, od čega četvrtina otpada na psihijatrijske! U 2010-toj Pentagon je potrošio 280 miliona dolara samo na psihijatrijske lekove, a do danas više od milijarde i oni su najbolje mušterije privatnim farmaceutskim kompanijama.\nOko 8.000 samoubistava svake godine izvrše vojnici i veterani samo u SAD, što znači preko 22 dnevno. Čak 33 posto tih samoubistava je posledica uzimanja nekog narkotičkog medikamenta. Više aktivnih američkih vojnika strada od samoubistava nego u borbama (humanitarnim akcijama): prošle godine 342 slučaja. Samo jedan posto Amerikanaca je vojsku služilo na Srednjem Istoku, ali veterani koji su tamo boravili čine 20 posto svih samoubistava u SAD. Ministar odbrane SAD, Leon Paneta je čak upotrebio reč “epidemija” za broj samoubistava u “najmoćnijoj vojnoj sili sveta”.\nU vojsci Srbije prema podatku iz 2005. godine, samo 18 na 100. 000 vojnika izvrši samoubistvo, ali će biti zanimljivo kako će se ponašati nove generacije koje se danas obučavaju za vojni poziv kada se vrate (ako se vrate) iz „humaniratnih misija” po svetu.\nKako se pravi humana mašina za ubijanje\nKako bolje psihološki spremiti ljude da postanu hladnokrvne i precizne mašine za vojni servis, logično je da su se takvim razmišljanjima bavili i u Pentagonu. I šta su smislili?\nMediji poslednjih godina sve više objavljuju o neverovatnom ponašanju pojedinaca, uglavnom civila, u kojima se iznenada pojavi “zver”, ali ne zver koja kidiše svojim krokodilskim zubima na žrtvu, ne uskače u vodu da bi lovila plen, ne baca se sa litice kao ptica (jer kako tumači moderna psihologija mi smo evoluirali od zveri) već uzima pištolj ili automatsku pušku i kreće vrlo precizno da puca na mestima gde se ljudi nalaze grupisani (škole, biblioteke, supermarketi, bioskopi) i to čini kao mašina ni jednog trenutka ne oklevajući što su mu na meti , na primer, deca?\nZa postanak ovakvih monstruma, na žalost, nije odgovorna grešna evolutivna priroda, već pre ono što se stručno naziva psihološki inženjering.\nA zanimljivi istraživački radovi u ovoj oblasti vršeni su još krajem sedamdesetih godina 20. veka. Tada je otkriveno da se neki zvuci (pa i glasovi) mogu registrovati unutar ljudske lobanje, a da pri tom oni nisu prvo prošli kroz slušni kanal, već su ušli direktno u mozak mikrotalasnim pulsiranjem spolja.\nPercepcija ovog mikrotalasnog pulsa koji registruje ljudski mozak kao zvuk otkriven je još tokom Drugog svetskog rata kada su tehničari na radaru otkrili da mogu da „čuju” zujanje serije pulseva koje je emitovala radarska oprema sa kojom su radili. Ovaj fenomen je prvi od tada proučavao dr Alen Frej nezavisni istraživač, biofizičar i psihološki inženjer. Njegovi rezultati su objavljivani kasnije kao referentni u mnogim radovima. Ali, mnoge rezultate ovih istraživanja zaplenila je američka vojska i oni su 20 godina čuvani kao „najstroža tajna”, kada je otkriveno da se mikrotalasima određene frekvencije, kakvi se koriste u radarskim sistemima i koji su nečujni za ljudski mozak, i njihovim moduliranjem u magnetnom polju mozga može vršiti zastrašujući uticaj na ljudski razum.\nAlan Frej je zapravo otkrio drugi motor senzorskog ulaza u mozak na višim frekvencijama plavog pojasa od 0,3-3.0 GHz – pri veoma niskim amplitudama struje. To što je primao je bila nova generacija subliminalnih komunikacija.\nIstraživač A. W. Guy 1975. zaključio je da pri frekvencijama gde se slušni efekat lako može otkriti, mikrotalasi prodiru duboko u tkivo glave prouzrokujući brzu termalnu ekspanziju (samo na mikroskopskom novou) koja proizvodi pritisak u moždanom tkivu. Akustični udarni talas se onda prenosi kroz lobanju do slušnih ganglija i odatle on nastavlja svoj put kao kod konvencionalnog slušanja. I na ovome je dalje rađeno mnoštvo eksperimenata sa ciljem da se tako telepatski prenose zvučne šifrovane poruke direktno do mozga primaoca. Bez prijemnika, bez antene. Način funkcionisanja ovog humanog radija bez postojanja prijemnika nije bilo nikada javno objavljeno, niti objašnjeno iz bezbednosnih razloga. Tehnologija kojom se na daljinu prenose glasovi mikrotalasnim pulsevima unutar ciljane glave naziva se “Sintetička telepatija”.\nPrema dr Robertu Bejkeru: “Sintetička telepatija ima primenu u prikrivenim vojnim operacijama sa idejom da izlude ciljanu metu glasovima koji bi mu isporučili instrukcije koje ga mogu učiniti programiranim ubicom i atentatorom”.\nTako neki istraživači veruju da je možda baš ova tehnologija doprinela smrti 25 naučnika koji su na različitim odbrambenim poslovima radili na Marconi Underwater and Defense Systems, Easems i GEC. Većina ovih naučnika je radila na veoma osetljivim elektronskim ratnim programima za NATO, uključujući Strategic Defense Initiative.\nNaime usmerena energija putem energetskog oružja (ELF) može biti upotrebljena da s e čovek zaista navede na samoubistvo i to je u urađeno navodno u 291 akcidentu.\nMehanizam kojim se menja razum baziran je na tehnologiji subliminalnog prenosnika (konduktora) i nazvan je “Spektar pružanja nemog zvuka”(SSSS) ili S-quad S-četvoougao. Razvio ga je prvi dr Oliver Louveri, američki biohemičar i patentiran je 1992. U opisu ovog patenta stoji:\n“Silent Sounds, Inc. je danas u mogućnosti da korišćenjem superkompjutera snimi i analizira ljudsku emocionalnu EEG matricu i umnoži je, a onda pohrani ove “emocionalne klastere kako su ispisani) na drugi kompjuter, i po želji ih modulira, a onda ih “tiho indukuje natrag u mozak i promeni emocionalno stanje čoveka”.\nTehnološki detalji kako se ovo radi su tajna koju čuva Pentagon. Edward Tilton, predsednik Silent Sounds, Inc., izjavio je d a samo sa njihovim odobrenjem to može da s e koristi te da je tehnologija već uspešno korišćena u operaciji “Peščana Oluja” u Iraku.\nAko vam je ovo poznato, svako spektakularno serijsko ubistvo posljednjih godina , gde se kako navode mediji – mirni pojedinac naprasno otkači i počne nasumice ili ciljano da puca, možete logično povezati sa prikrivenim korišćenjem ovakve S-quad tehnologije. Tako ako treba izglasati u parlamentu zakon kojim će se građani apsolutno razoružati, tako da samo policija nosi oružje, ovakvi slučajevi pojedinačnih masakara služe kao veoma perfidno ubeđivanje građana da je to zakon u njihovom interesu. Ovo je danas najtipičnija primena psiholoških operacija koje uključuju i psihološku obradu auditorijuma i psihološki inženjering.\nAko bi sa ovog aspekta analizirali masovno ubistvo počinjeno nedavno u Velikoj Ivanči i ako bi vam bili poznati svi detalji ovog zločina (vreme ubistva, brzina kretanja osumnjičenog, od jednog do drugog mesta, udaljenost kuća, odbukcioni nalaz itd) došli bi ste možda do veoma zanimljivih otkrića. Jer način na koji ubija čovek u afektu bitno se razlikuje od toga kako to čini programirana “humana mašina”. Ubistvo deteta je najblaža naznaka za to.\nObjavljeno 10 svibnja, 2013\nPrevious Post Klerikalci protiv Jugoslovena\nNext Post Stepinac je do zadnjeg časa bio i vojni biskup snaga NDH !!! – Drago Pilsel\nJedna misao o “Robovi u slobodi”\nPredrag Popović kaže:\n5 studenoga, 2014 u 10:57 pm\nKad se već pominje Edvard Bernajs, skoro sam čitao jednu njegovu knjigu i video koliko je on uticao na propagandu, spinovanje; koliko je uticao na javnost…\nOsvrt na knjigu Edvarda Bernajsa “Propaganda: Stvaranje javnog mnjenja


Tag / servis\nKljučna reč: servis\nSačekajte spremni zimu\nZima je svakim danom sve bliža i bliža. Tamnije večeri, kraći dani i hladnije vreme. Vožnja u zimskim uslovima nikada nije zabavaa, pogotovo kada se u toku vejavice krećete kroz gužvu u Beogradu :)\nZašto je bolje da servis i popravke rade profesionalci?\nUz porast troškova popravki automobila i dostupnost video snimaka „uradi sam“ na Internetu, sve veći broj ljudi pokušava da popravi svoja vozila bez odlaska u servis.


Proslava godišnjice RK Partizan\nRagbi klub Partizan, najtrofejniji i najstariji ragbi klub na ovim prostorima, proslavio je 60. godina postojanja kluba.\nRK Partizan je osnovan 23.10.1953. godine i u svojoj istoriji je ostvario velike uspehe, od kojih izdvajamo samo neke:\nBeogradski klubovi pobedama okončali RRC sezonu\nBeogradski Ragbi Klub i Ragbi klub Pobednik MOZZART ostvarili su pobede u poslednjim ovogodišnjim utakmicama Regionalnog Ragbi Prvenstva. Beogradski Ragbi Klub je bio uspešniji u duelu sa RK Zagreb (Hrvatska) rezultatom 34-29.


Sajam lekovitog, začinskog i ukrasnog bilja i pčelinjih proizvoda - juGmedia\nU Vranju će 7. marta biti održan prvi Međunarodni sajam lekovitog, začinskog i ukrasnog bilja i pčelinjih proizvoda na Trgu „Staniše Stošića“.\nPred brojnim posetiocima, u prisustvu državnog sekretra u Ministarstvu poljoprivrede Velimira Stanojevića, predsednika SPOS-a Rodoljuba Živadinovića i predsednika Udruženja za lekovito bilje „Dr Jovan Tucakov“ Nebojše Stanojevića, ovaj Sajam će otvoriti gradonačelnik Slobodan Milenković.\nSajam je izložbeno prodajnog karaktera i tom prilikom će posetiocima biti podeljeno 150 knjiga i CD-a o gajenju lekovitog bilja, a biće održana i predavanja stručnjaka o značaju i odgajanju lekovitog bilja i pčelinjih proizvoda.\nBiće organizovan pod pokroviteljstvom grada Vranja, Saveza pčelarskih organizacija Srbije, Udruženja za lekovito bilje Srbije “Dr Jovan Tucakov” i Društvo pčelara “Matica” iz Vranja.


Хрватска присвојила и новац српских банака | Јадовно 1941.\nDatum objave: utorak, 2 aprila, 2019\nNikada nije utvrđen iznos sredstava bivših jugoslovenskih banaka, sa sedištem u Srbiji, koji je ostao na računima filijala u Hrvatskoj – Jedan od najvećih kredita imalo je brodogradilište u Rijeci – Sporovi vredni nekoliko stotina miliona evra\nImovina Jugobanke je dva puta konfiskovana: nekadašnja zgrada u Beogradu (Foto N. Marjanović)\nHrvatska skoro 30 godina krije podatke o likvidaciji filijala jugoslovenskih banaka sa sedištem u Srbiji. Posle raspada SFRJ, hrvatske banke sprovele su likvidaciju glavnih filijala Jugobanke u Zagrebu, Splitu i Rijeci, a da nikada nije utvrđen iznos sredstava koji je ostao na računima.\n– Poseban pravni „performans” predstavlja otimanje filijale Podravska Slatina i unos sredstava i potraživanja u korist stvaranja nove Slatinske banke – kaže za naš list beogradski advokat Ivan Simić.\nJavnost u Srbiji upoznata je donekle da sudbinom odmarališta na hrvatskom primorju i poslovnih prostora, čiji su vlasnici pravna lica iz Srbije, ali malo se zna o tome da je oteta i gotovo sva imovina jugoslovenskih banaka koje imaju sedište u Srbiji.\n– Depoziti, štedni ulozi i obaveze korisnika kredita prema Jugobanci završili su u rukama njenih likvidatora, a to su Zagrebačka banka za filijalu u Splitu, Privredna banka Zagreb (PBZ) za filijalu u Rijeci i Hrvatska gospodarska banka za filijalu u Zagrebu. Primer kako je sprovođena naplata potraživanja Jugobanke predstavlja i činjenica da Privredna banka Zagreb nije uložila žalbu na presudu kojom je hrvatski sud odbio njen zahtev da se namiri potraživanje po osnovu kredita datog Brodogradilištu „Treći maj” u Rijeci. Jugobanka je izgubila spor po tužbi protiv PBZ koja se sada pred sudom u Srbiji pojavljuje sa zahtevom da naplati troškove sudskog postupka u Hrvatskoj, čija je vrednost oko 100.000 evra – kaže Simić.\nNaglašava da je Vlada Republike Hrvatske 2001. donela odluku da se potraživanja Jugobanke prema Brodogradilištu „Treći maj” prenesu na Državnu agenciju za osiguranje depozita i sanaciju banaka Republike Hrvatske (DAB), i to sa stanjem na dan 31. decembar 1999. godine, kao i da se taj prenos obavi bez naknade.\n– To jasno upućuje na zaključak da je imovina Jugobanke faktički dva puta konfiskovana: prvi put kada su 1990. „preuzete filijale” a drugi puk kada je oduzeto potraživanje Jugobanke i preneto na DAB. Osim toga sada je PBZ pred sudom u Beogradu podnela predlog za prinudnu naplatu sudskih troškova.\n– Nedavna presuda trgovačkog suda u Zagrebu da „Varteks” iz Varaždina nije dužan da plati kredit, koji je povukao svojevremeno od Jugobanke, samo je još jedna i nizu odluka koja „rasterećuje” dužnike iz Hrvatske njihovih obaveza prema Jugobanci.\nUz sve to, Hrvatska je sprovela tajnu likvidaciju glavnih filijala, a preko državnog „odvjetništva” pokušava da „proizvede” i potraživanja prema Jugobanci kroz takozvane posebne „sekundarne” stečajne postupke koji se vode upravo pred hrvatskim sudom.\n– To što nema imovine koja bi predstavljala stečajnu masu, ne sprečava Pravobranilaštvo Republike Hrvatske da pokrene tužbu za utvrđenje potraživanja prema Jugobanci kao glavnom stečajnom dužniku. Očigledno je da je cilj „sekundarnog stečaja” bio samo da se proizvede parnica, u kojoj nije izveden nijedan dokaz, a sve u cilju da Republika Hrvatska „proizvede” prema Jugobanci nekakvo potraživanje koje sa kamatama treba da pređe nekoliko stotina miliona evra i koje bi se koristilo kao kontraargument u odbrani ideje konfiskacije i otimanja imovine rezidenata Srbije – naglašava advokat Simić.\nNazire se da Hrvatska pravna akrobatika uspeva da isfabrikuje sudske odluke koje mogu biti u funkciji minimiziranja sve glasnijih zahteva rezidenata iz drugih bivših jugoslovenskih republika koji se odnose na povraćaj otete imovine. Još nisu okončani postupci restitucije imovine koja je konfiskovana nakon 1945, a u Hrvatskoj već naveliko imamo drugi krug konfiskacije posle 1990. godine, naglašava naš sagovornik.\nPočetkom devedesetih godina prošlog veka, kada su izbili ratni sukobi na teritoriji SFRJ, Hrvatska je donela više pravnih akata kojima je zabranila jugoslovenskim bankama da raspolažu svojom imovinom. Hrvatski predsednik Franjo Tuđman 1993. godine proglasio je Zakon o načinu likvidacije poslovanja glavnih filijala Jugobanke d. d. Beograd koje su radile na teritoriji Republike Hrvatske. Narodna banka Hrvatske prethodno je donela odluku o određivanju banaka sa sedištem u Hrvatskoj koje će obavljati poslove likvidacije, dok vlada donosi Uredbu o načinu likvidacije.\n– Tako je deoničarima filijala na teritoriji Hrvatske omogućeno da formiraju posebna deoničarska društva, koja su preuzela raspolaganje i upravljanje imovinom jugoslovenskih odnosno srpskih banaka, a tu imovinu čine i zgrade i novčana sredstva. Nemamo apsolutno nikakvu informaciju o tome šta se desilo sa štednim i depozitnim ulozima i kreditnim potraživanjima, a cilj ovog normiranja očigledno je bio je da se određena hrvatska preduzeća „relaksiraju” od svojih kreditnih obaveza – kaže Ivan Simić.\nMnoga hrvatska preduzeća bila su korisnici kredita čiji je prenosilac bila Jugobanka, bivša Jugoslovenska banka udruženog rada, sa sedištem u Beogradu. Hrvatski sud je nedavno odbio zahtev Jugobanke da joj se isplati kredit koji je svojevremeno dala „Varteksu” iz Varaždina.\n– Dakle, s jedne strane imamo stav hrvatskih sudova da preduzeća koja su podigla kredit nemaju obavezu da taj kredit vrate, a sa druge strane hrvatske banke tri decenije skrivaju podatke o početnom bilansu bivših jugoslovenskih banaka sa sedištem u Srbiji i sprovode njihovu likvidaciju. Niko ne može da me ubedi da pokretanje posebnog sekundarnog stečaja nad imovinom filijale Jugobanke u Splitu nije još jedna u nizu kontinuiranih radnji u cilju konzistentnog delovanja zaštite interesa hrvatskih rezidenata a na štetu rezidenata drugih bivših jugoslovenskih republika – navodi Ivan Simić.\nNajmlađa članica EU pokazuje izuzetnu konzistentnost i spretnost da elementarna načela i vrednosti pravnog poretka EU, kao što su „transparentnost”, vladavina prava i pravna država, potpuno podredi interesima svog pravnog poretka i interesima svojih rezidenata, ali to se možda i ne može posmatrati kao problem najmlađe članice EU, već kao fenomen narastajućeg trenda potpunog odsustva fundamentalnih principa i vrednosti pravnog poretka EU – zaključuje advokat Ivan Simić.\nPozicija srpskog pravosuđa\n– Pravosuđe u Srbiji ima odgovaran pristup prema ovom problemu i ne tretira ga kao obično formalno procesno pitanje o tome ima li ili nema mesta priznanju strane sudske odluke. Ministarstvo pravde, koje daje prethodno mišljenje u postupku priznanja strane sudske odluke, ne može da tretira ovo pravno pitanje samo na osnovu načela uzajamnosti, jer pravni poredak Srbije priznaje i direktno primenjuje Sporazum o pitanjima sukcesije, a Hrvatska ga ne primenjuje. I na kraju, treba reći da su pojedini javni izvršitelji u Srbiji postupali vrlo ekspresno u naplati potraživanja poverilaca iz Hrvatske, ne razumevajući da dužnik iz Srbije neće imati mehanizam da vrati zaplenjena sredstava u slučaju da odluka o priznanju strane sudske presude ne opstane – ukazuje advokat Simić.antrfile 2\nVišestruka šteta za Srbiju\n– Nije neka korist za pravna lica iz Srbije to što će se možda i odbraniti od prinudne naplate troškova sudskih postupaka u Hrvatskoj, jer je za njih već nastala višestruka šteta samim tim što do dana današnjeg nemaju pristup svojoj imovini, bilo da je reč o nepokretnostima ili o novčanim sredstvima. Naše banke nisu mogle pred sudovima aktivno da učestvuju u postupcima naplate svojih potraživanja, već su to u njihovo ime i za njihov račun radile banke koje je tamo odredila Hrvatska. Prinudna naplata sudskih troškova nastalih u Hrvatskoj pred sudovima Srbiji, jeste i jedna vrsta poniženja pravnog poretka Republike Srbije – kaže Simić.\nAutor: Aleksandra Petrović\nTagovi: Hrvatska Jugoslavija banka imovina novac Srbija


Gradska uprava Doboj Archives ⋆ olovka.info\nNaslovna\tTags\tPostovi označeni sa "Gradska uprava Doboj"\nDOBOJ: Podržana inicijativa o uvođenju knjigovodstvenog programa (FOTO)\nZdravo MisterNo 20/10/2021\nPredstavnici Gradske uprave Doboj podržali su inicijativu Ekonomske škole o uvođenju knjigovodstvenog programa kako bi učenici stekli praksu koja im nije omogućena kroz predmetnu nastavu, kao ni u preduzećima.\nU Gradskoj upravi danas je organizovan prijem za predstavnike Ekonomske škole, čiji je projekat “Eko bankar” ocijenjen kao najbolji po javnom pozivu Fondacije “Mozaik”.\nDirektorica Ekonomske škole Tijana Vasiljević Stokić rekla je novinarima da je veoma značajna podrška Gradske uprave u cilju uvođenja knjigovodstvenog programa za učenike ove škole, sticanja prakse i znanja koja od njih privatni sektor očekuje po izlasku iz škole.\n“Od naših bivših učenika čuli smo da su dobili priliku da rade u agencijama, ali da kroz nastavu koja je teorijska kada je riječ o knjigovodstvu nisu mogli da se zaposle”, navela je Stokićeva.\nTijana Vasiljević Stokić, direktor Ekonomske škole DobojOna je zahvalila najavi Gradske uprave što će se u ime Ekonomske škole obratiti resornom ministarstvu kako bi ta inicijativa bila i realizovana.\nZamjenik gradonačelnika Doboja Slavko Kovačević pozdravio je ostvarene rezultate škole na projektu “Eko banka”, koju je sufinansirala i Gradska uprava, čijom realizacijom će učenici kroz praksu značajno upotpuniti teorijska znanja.\nKovačević je naveo da se na današnjem sastanku razgovaralo i o drugim projektima ove škole.\nProfesor ekonomske grupe predmeta Tanja Lukić kaže da projekat “Eko banka” treba da se upotpuni bankarskim programom koji učenici smjera bankarski tehničar moraju da poznaju kako bi se kao blagajni službenici zaposlili u banci.Kada je u pitanju knjigovodstveni program, Lukićeva kaže da je to važno za učenike smjera ekonomski tehničar, s obzirom na to da se u predmetnoj nastavi knjigovodstvo stiču teorijska znanja i da im nije omogućena praksa u nekim od preduzeća.\nTanja Lukić, profesor ekonomske grupe predmeta – Ekonomska škola Doboj\nČlan tima najbolje ocijenjenog projekta “Eko bankar” Nikolina Ristić navodi da je u školi otvoren kabinet koji je opremljen sredstvima grada Doboj i Fondacije “Mozaik”.\nNikolina Ristić, član tima najbolje ocijenjenog projekta “Eko bankar”\nŠalter ima svu potrebnu opremu za obavljanje platnog prometa sa fizičkim i pravnim licima, isplate i uplate u gotovom novcu, jer raspolaže brojačem novca, detektorom za novčanice, sefom za novac i brojačem sitnog kovanog novca.\nOna kaže da će izvođenjem praktičnog dijela nastave učenici smijera bankarski tehničar moći da savladaju više od 50 odsto svih bankarskih poslova, a značajnu podršku su dobili i od Unikredit banke.\nFoto: srna.rs, rtvdoboj.org, Facebook/Boris Jerinić – Gradonačelnik Doboja\n20/10/2021 0 Komentar\nGrad Doboj će sufinansirati razliku troškova prevoza osnovcima (FOTO)\nGradska uprava Doboj će sa 25 KM subvencionisati mjesečnu kartu za 812 učenika 10…\nGrad Doboj finansira učešće tenisera Marka Maksimovića na mastersu u Monte Karlu\nZdravo MisterNo 08/10/2021\nBoris Jerinić, dobojski gradonačelnik, organizovao je danas susret u Gradskoj upravi Doboja sa mladim…\nOd 9. do 12. septembra 2021, u Banji Vrućici kod Teslića, održani su Deveti…\nOdjeljenje za prostorno uređenje GU Doboj – Javni uvid u Nacrt regulacionog plana „Proširenje gradskog groblja Šušnjari“\nGradska uprava Doboja, odnosno Odjeljenje za prostorno uređenje GU Doboj, obavještava sve zainteresovane da…\nU toku pripreme za prvu zvaničnu posjetu Doboju patrijarha srpskog Porfirija\nZdravo MisterNo 11/08/2021\nGradonačelnik Doboja Boris Jerinić rekao je da posjeta Njegove svetosti patrijarha srpskog Porfirija Doboju,…\nNovi izgled dobojske Ulice kralja Aleksandra\nZdravo MisterNo 02/08/2021\nZa radove na projektu rekonstrukcije dijela ulice Kralja Aleksandra (“mali” park kod Zelene pijace)…\nDOBOJ: Poziv mladim bračnim parovima i samohranim roditeljima\nGradska uprava Doboj pozvala je mlade bračne parove do 35 godina starosti i samohrane…\nKako portal Olovka nezvanično saznaje, poslije dugogodišnjih finansijskih problema Poljoprivredne zadruge Bosnakoop Doboj kojima…


PoslovnePoslovne vijestiZaposleni Wiener osiguranja darovali preko 300 školskih lektira\nWiener osiguranje VIG i ove godine sprovelo je Social Active Day u sklopu kojeg su zaposleniimali priliku da djeluju društveno-odgovornoi daju svoj doprinos zajednici. U jedinstvenom programu korporativnog volontiranja, koji se tradicionalno provodi od 2011. godine, zaposleni se na jedan dan posvećuju zajednici i angažuju na aktivnostima vezanim za kulturu, edukaciju ili pomoć osjetljivim grupama u zajednici. Na taj način Wiener želi da poveća i njeguje osjećaj pripadnosti zajednici, a samim tim i kolektivu kompanije.\n“Social Active Day” ove godine podrazumijevao je posebnu pripremu, s obzirom na epidemiološku situaciju u našoj zemlji. U odnosu na prethodne godine, umjesto jednog dana za timske volonterske aktivnosti, akcenat je ove godine stavljen na individualni angažman zaposlenih. Vođeni time i činjenicom da u mnogim bh. školama postoji problem nepotpunog bibliotekarskog fonda, rođena je ideja o “Danu za knjigu”. U okviru pomenute inicijative zaposleni Wiener osiguranja su tokom septembra i oktobra poklonili nekoliko stotina obaveznih školskih lektira za bh. osnovce i srednjoškolce, kako bi obogatili fondove školskih biblioteka i naglasili važnost kulture čitanja.\n“Odaziv zaposlenih je bio impresivan. Više od 60 odsto naših kolega i kolegica volontiralo je u ovogodišnjoj inicijativi “Dan za knjigu”. Zaposleni su akciju prihvatili sa entuzijazmom, a dirljive su bile i reakcije đaka i obrazovnih radnika školskih ustanova kojima su darovane školske lektire. Kao kolektiv, skrenuli smo pažnju na važnost kulture čitanja, poklonili 315 školskih lektira, obogatili bibliotekarski fond 17 obrazovnih ustanova u 13 bh. gradova i obradovali nekoliko stotina đaka”, istakao je Borislav Doder, generalni direktor i predsjednik Izvršnog odbora Wiener osiguranja VIG. “Ponosni smo na kolegice i kolege koji su podržali inicijativu i invidualnim zalaganjem u kolektivnoj društvenoj odgovornosti i ovaj put nas učinili ponosnim članovima velike VIG porodice”, dodao je Doder u ime članova Izvršnog odbora kompanije.


Kontrolišite alarm online uz pomoć aplikacije MyJablotron\nKontrolišite alarm onlajn sa računara…\nZnamo da nije jednostavno izabrati pravi alarmni sistem. Veliki broj proizvođača, veliki broj različitih Sistema, različite specifikacije, različite cene. Prilikom odabira alarmnog sistema najbitnije je da dobijete pouzdano rešenje koje Vas nikada neće izneveriti. Verujemo da ćete Jablotron alarmnim sistemima biti potpuno zadovoljni.\nJedna inovatorska karakteristika koja je vredna pomena je izuzetna podrška od strane Jablotron Cloud server aplikacije, koja podiže na novi nivo upotrebu alarma i njegovu dostupnost na daljinu. MyJablotron je jedinstven Internet Servis koji omogućava intuitivni online pristup preko Web stranice ili iPhone, Android ili BlackBerry aplikacije za pametne telefone do Jablotron alarmnog sistema i da na taj način dobijete potrebne informacije o stanju sistema. MyJablotron omogućava korisnicima da provere i kontrolišu svoj sistem daljinski sa bilo kog mesta u prigodnom okruženju, dok instalaterima Jablotron alarmnog sistema nudi veoma jednostavan i brz način kako da nadgledaju i promene postavke instaliranog sistema na daljinu. Sve usluge aplikacije Jablotron Cloud servera su besplatne.\nProveru trenutnog statusa alarma.\nUključivanje/isključivanje alarma ili neke njegove particije. KOntrolišite alarm jednostavno na daljinu. Bezbedno i lako daljinsko kontrolisanje grejanja, navodnjavanja, roletni, osvetljenja, itd.\nUpravljanje programabilnim izlazima.\nKontrola putem virtuelne tastature\nPregled istorije događaja uključujući i slike sa PIR kamere. Pregled fotografija snimljenih detektorima kretanja sa ugrađenom kamerom. Pregled fotografija snimljenih detektorima u toku alarma i opcija željenog pravljenja snimka\nProveru temperature uključujući podesive grafikone i alarmna obaveštenja. Merenje temperature u različitim prostorijama je još jedan bonus koji nudi aplikacija. Možete sa bilo kog mesta da proverite vrednost temperature i njeno kretanje u prošlosti. Možete uključiti alarme kada se granične vrednosti prevaziđu.\nSlanje obaveštenja izabranim kontaktima putem SMS-a, e-maila. Slanje obaveštenja o alarmu, promenama statusa alarma, kvarovima, itd. I ova usluga je isto besplatna. Aplikacija nudi jednostavan izbor stanja o kojima želite da budete obaveštavani. Uvek ćete biti u stanju da saznate sve o svim događajima koji su važni za vas.\nMerenje potrošnje struje uključujući nadgledanje graničnih vrednosti. Nadgledajte potrošnju struje u prostorijama pomoću aplikacije i podesite alarme kada se podešene vrednosti prekorače.\nDeljenje pristupa sa članovima porodice ili kolegama.\nMnoge druge korisne opcije.\nViše o Jablotron alarmnom sistemu možete pročitati ovde. Ne zaboravite i da pogledate Jablotron ponudu na našem webshop-u.\nCategory: Alarmni Sistemi 6. November 2015\nTags: alarmni sistemiJablotronMyJablotron\nPreviousPrevious post:Nova Hikvision Easy IP rešenjaNextNext post:Dobili smo Jablotron 100 Sertifikat


Apgrade: Ben Klock i rezidenti Berghaina 9. juna na Kalemegdanu! | Ostgut Ton | Rov Vojnog muzeja\nUrban BUG :: Magazin :: Urban Beatz :: Apgrade: Ben Klock i rezidenti Berghaina 9. juna na Kalemegdanu!\nNajpoznatiji svetski klub, berlinski Berghain i njihova izdavačka kuća Ostgut Ton, 9. juna se vraćaju u Beograd, i to u rov ispod Vojnog muzeja na Kalemegdanu, u okviru trećeg izdanja iz serijala žurki koje tradicionalno jednom godišnje rade sa našom organizacijom Apgrade.\nBen Klock / Foto: Joachim Gern\nPosle Marcela Dettmanna, vreme je i za najveći simbol berlinske scene a to je nesumnjivo Ben Klock! Poput prethodna dva izdanja, i ovog puta Berghain šalje i rezidente koji trenutno imaju najsvežiji zvuk i aktuelna izdanja - Somewhen i Tobias. Interesovanje za Ostgut Ton noći uvek je izuzetno jer na njih dolaze klaberi iz celog regiona, a ulaznice po prvoj ceni od 890 dinara, već se prodaju na svim blagajnama Gigstixa i Eventima.\nBen Klock je apsolutno unikatan na svetskoj DJ sceni. Njegova predanost profesiji gotovo je fanatična, a perfekcija u miksu ravna tehničkoj disciplini vrhunskog pijaniste. Takvu radnu etiku jedino nadilazi njegova strast prema muzici kojoj se neretko u Berghainu prepuštao u setovima za koje ni maraton nije adekvatan opis. Takva predanost Klocku je donela i neophodnu muzičku širinu da 2015. godine u punokrvnom techno setu osvoji ultimativnu DJ nagradu BBC's Essential Mix of the Year! U proteklih nekoliko godina Klock je u samom vrhu svih anketa publike, a i njegova samostalna izdavačka kuća Klockworks izuzetno je cenjena. Upravo ovog vikenda predstaviće svoj zvuk u najvećem londonskom klubu Printworks gde će za 5.000 najbržih fanova održati prvi događaj iz "Photon" serijala. U događaju visoke produkcije, koji je najavljen kao "višečulno iskustvo", Klock će ugostiti svoje kolege kao što su Marcel Dettmann, Luke Slater, Dax J i Etapp Kyle.\nPored svog vodećeg, Berghain u Beograd šalje i dvojicu trenutno veoma aktuelnih rezidenata. Tobias Freund je dobro poznato ime berlinske avangarde, a njegovo ime seže sve do post-punk perioda iz 80-ih i kultnog benda Sieg Über Die Sonne čiji je osnivač. Vrsni studijski inženjer i tehno vedeta hrama na raskrsnici Krojcberga i Fridrihšajna, na Kalemegdan dolazi u "live" izdanju da predstavi svoj novi, treći album za Ostgut Ton "Eyes in the Center". Nakon što su nam prošle godine predstavili Kobosila, i ove godine imaćemo dokaz da je njihova nova generacija sposobna da sama iznese celu deceniju pred najpoznatijim klubom na planeti - stiže nam Somewhen koji je ove godine krenuo u pohod na najveće festivale i klubove sa ciljem da svoj futuristički tehno učini novim Ostgut standardom.\nSomewhen / Foto: Ruben Jacob Fees\nApgrade je u samo dve protekle sezone u Beograd doveo gotovo sve vodeće izvođače elektronske scene kao što su to Sven Väth, Richie Hawtin, Nicolas Jaar, Dixon, Tale of Us, Marcel Dettmann, Chris Liebing ili Loco Dice, ali i prave ikone svetske scene među kojima su i Miss Kittin, Function, Agoria, Efdemin, Mathew Jonson, Terrence Fixmer, Mike Huckaby i Steve Bug. Na Apgrade događajima predstavljene su i neke od novih zvezda kao što su Recondite, Sebastian Mullaert, Fabio Florido, Valentin Stip, Dave Harrington, Julian Jeweil i Caleb Calloway, a domaću podršku pružali su Marko Nastić, Tijana T, Vladimir Ivković, Marko Milosavljević, Kristijan Molnar, Filip Xavi, Schwabe, Monosaccharide, Alexandar Ivković, te rezidenti Gordan Paunović i Vlada Jan\nApgrade: Sve ulaznice za predstojeći nastup Nicolasa Jaara u Beogradu su rasprodate!


Niš | Top 10 u gradovima Srbije | PlanPlus.rs\nTop 10 u gradovima Srbije predstavlja odabir 10 najznačajnijih turističkih lokacija u gradovima Srbije, sa ciljem popularizacije turističkih kretanja unutar zemlje i njenim boljim upoznavanjem\nGlavni i najveći gradski trg u Nišu nazvan je po kralju Milanu Obrenoviću. Nalazi se na levoj obali Nišave, naspram tvrđave. Nastanak trga predstavlja i širenje grada na levu obalu reke, jer se dotadašnji grad nalazio oko tvrđave. Prostor današnjeg trga formiran je nakon Tursko-Austrijskog rata krajem 17. veka. U drugoj polovini 19. veka trg poprima današnje oblike a nedugo zatim dobija i naziv. Većina objekata na trgu potiče iz dvadesetih godina prošlog veka, a pred Drugi svetski rat postavljen je Spomenik oslobodiocima Niša koji se na istom mestu nalazi i danas. Naredna rekonstrukcija, nakon Drugog svetskog rata donela je i nove građevine poput modernog i prepoznatljivog zdanja hotela Ambasador. Trg Kralja Milana je glavno mesto okupljanja Nišlija i nezaobilazna destinacija pri poseti ovom gradu.\nSpomenik oslobodiocima Niša na Trgu kralja Milana (FOTO: Sofija Obradović)\nNaspram glavnog gradskog trga, odmah preko Nišave, nalazi se jedna od najvećih i najočuvanijih srednjovekovnih tvrđava na prostoru Srbije. Na ruševinama antičkog, vizantijskog i srednjevekovnog utvrđenja, početkom 18. veka izgrađena je tvrđava čiji se ostaci i zidine i danas mogu videti u centru Niša. Arheološki nalazi ukazuju na postojanje utvrđenja na ovom prostoru još tokom 2. veka. U ovom rimskom kastrumu rodili su se, upravo spomenuti, carevi Konstantin Veliki i Konstancije III. Današnje utvrđenje podigle su Osmanlije 1719 - 1723. godine. Tvrđava ima poligonalan oblik i četiri ulaza - Stambol, Beogradska, Vodena i Vidinska vrata. Veliki broj značajnih objekata je i dalje očuvan, poput bedema, Bali-begove džamije, hamama, barutane i dr. U sastavu Niške tvrđave nalazi se i meteorološka stanica koja meri i beleži podatke o vremenu još od 1889. godine. Niška tvrđava je verovatno i najveća turistička atrakcija Niša, a unutar njenih zidina se već godinama održava i prestižni džez festival Nišville.\nBali begova džamija u niškoj tvrđavi\nNa nišavskom keju, baš naspram Niške tvrđave, nalazi se spomenik rimskom Caru Konstantinu. Podignut je povodom obeležavanja 1700. godišnjice donošenja Milanskog edikta i predstavlja poklon katoličke crkve gradu Nišu. Skulptura simbolizuje dva bitna događaja iz života cara Konstantina – donošenje Milanskog edikta i Bitku kod Milvijskog mosta. Car Konstantin Veliki rođen je u Nišu, odnosno Naisu, oko 272. godine i smatra se jednim od najznačajnijih rimskih careva.\nNiš je oduvek poznat kao grad meraklija, ljubitelja kafana, druženja, dobrih jela i pića. Još samo poneki deo Niša čuva priče tih davnih hedonista. Jedno od takvih mesta, koje i dalje izgleda kao pre stopedeset godina i u kojem se krije još po neka stara kafana, jeste Kazandžijsko sokače (danas Kopitareva ulica). Izgrađen je u prvoj polovini 18. veka i danas predstavlja ostatak stare zanatske čaršije u centru grada. Među zanatlijama najviše je bilo kazandžija (majstora za kazane i drugo metalno posuđe) pa je po njima i čitava ulica dobila naziv. Dugačka je svega stotinak metara. Sastoji se od starih, najčešće prizemnih kuća građenih u balkanskom stilu, koje su služile kao zanatske radnje a neretko i za stanovanje. Danas se u većini njih nalaze restorani, kafići i poslastičarnice. Na samom početku čaršije nalazi se interesantan spomenik Stevanu Sremcu i Kalči, jedan od simbola Niša. Zbog izuzetne arhitektonske vrednosti čaršija je pod zaštitom države.\nKazandžijsko sokače (FOTO: Elena Naumoska)\nNa brdu Čegar, nedaleko od sela Kamenica, nalazi se spomenik posvećen antologijskom događaju srpske istorije. Na ovom mestu se u Prvom srpskom ustanku 1809. godine odigrala čuvena bitka na Čegru, u kojoj je srpsku vojsku predvodio vojvoda Stevan Sinđelić. Braneći šanac od napada Turaka koji su nadirali u velikom broju, bez šansi da odbrani položaj, Stevan Sinđelić je svesno žrtvovao svoj život, pucajući kuburom u barutni magacin čime je pobio veliki broj neprijateljskih vojnika, ali i sebe. Ovim činom je okončana bitka Čegarska bitka, u kojoj je stradalo oko 6 000 Turaka i 4 000 Srba. Spomenik je podignut 1927. godine i delo je ruskog arhitekte i emigranta Julijana Djupona.\nNakon Bitke na Čegru usledila je velika odmazda Osmanlija. Da bi zaplašio srpsko stanovništvo, niški Hursid-paša naredio je da se sakupe sve lobanje poginulih srpskih vojnika i da se uzidaju u zid kule na izlazu iz grada, nadomak Carigradskog druma. Kula je nazvana Ćele kula i u nju je uzidano ukupno 952 lobanje. Kula je, usled atmosferskih uticaja dosta stradala tokom vremena sve do 1892. godine kada je Dimitrije Leko projektovao kapelu kako bi je zaštitio. Ćele kula je spomenik kulture od izuzetnog značaja.\nSaborni hram Silaska Svetog Duha na Apostole\nNiška Saborna crkva jedna je od najlepših primera srpskog graditeljstva 19. veka. Treća je po veličini u Srbiji, odmah nakon Hrama Svetog Save i Crkve Svetog Marka u Beogradu. Izgradnja crkve počela je nakon potpisivanja Pariskog mira 1856. godine čime je priznato hrišćanstvo u Otomanskoj imperiji i stvoreni su uslovi za izgradnju crkava. Hram je završen 1872. godine na tadašnjoj lokaciji u gradu u kojoj je živelo srpsko stanovništvo. Freskopis je završen tridesetih godina 20. veka, a majstor je bio akademski slikar Vladimir Predojević. Hram je teško oštećen tokom savezničkog bombardovanja 1944. godine, a tokom 2001. godine zahvatio ga je veliki požar nakon čega su ostale samo zidine. Obnovljen je 2006. godine prema nekadašnjem izgledu.\nNarodni muzej u Nišu osnovan je 1933. godine usled potrebe da se sačuvaju i prikažu brojni predmeti pronađeni na teritoriji grada. U narednim godinama vršen je veliki broj istraživanja koja su preknuta Drugim svetskim ratom kada je zgrada muzeja bombardovana. Tada je, nažalost, uništen i veliki broj eksponata. Nakon rata muzej se seli u novu zgradu u kojoj se i danas nalazi. Muzej poseduje oko 40 000 eksponata iz oblasti istorije, arheologije i istorije umetnosti, a u okviru muzeja nalaze se i dve spomen zbirke – pesnika Branka Miljkovića i legendarnog pripovedača Stevana Sremca. U Narodnom muzeju izdvajaju se istraživačka odeljenja za arheologiju, istoriju, istoriju umetnosti, etnologiju, numizmatiku i epigrafiku kao i odeljenje književne zaostavštine.\nNaroni muzej u Nišu (FOTO: Laslo Varga)\nKoncentracioni logor Crveni krst osnovan je ubrzo po nemačkoj okupaciji Srbije 1941. godine. Logor je nastao u zgradama srpske vojske u industrijskom delu grada. Kroz logor je prošlo oko 30 000 ljudi, dok je oko 10 000 streljano na Bubnju, dok su ostali uglavnom prebacivani u logore širom Evrope. U logoru Crveni krst desilo se i prvo organizovano bekstvo iz jednog koncentracionog logora u Evropi. Logor je oslobođen 1944. godine, a 1956. godine pretvoren je u muzejski prostor, nalik mnogim sličnim u Evropi, pod nazivom Memorijalni kompleks ,,12. februar” .\nKoncentracioni logor Crveni krst (FOTO: Karlos Linhares)\nJoš jedan dokaz o bogatoj antičkoj istoriji Niša je rimsko naselje koje se nalazilo nekoliko kilometara od današnjeg centra grada. U pitanju je arheološko nalazište Medijana, nastalo u vreme vladavine Konstantina Velikog i njegovih sinova. Do sada je evidentirano dvadesetak antičkih građevina – vila, termi, nekropola, crkve, vojničkih baraka, tornja, itd. Medijana je korišćena kao carska vila sa velikim poljoprivrednim imanjem. Bila je bila aktivna od kraja 3. do sredine 5. veka kada su je uništili Huni.\ntop 10 u gradovima srbije niš južna srbija turističke atrakcije


Bulatović u okviru srpske delegacije, otputovao u Kinu - razgovori o digitalizaciji Niša | Južna Srbija Info\nPočetna | Novosti | Pametni gradovi\nBulatović u okviru srpske delegacije, otputovao u Kinu - razgovori o digitalizaciji Niša\nNiš 23.04.2019. Z.S. Južna Srbija Info\nGradonačelnik Niša Darko Bulatović u okviru zvanične delegacije Srbije na čelu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem, otputovao je danas u Kinu.\nBulatović će tokom posete srpske delegacije, najmnogoljudnijoj zemlji na svetu, razgovarati sa kineskim partnerima o mogućnosti i detaljima, koji se pre svega odnose na projekat „pametni gradovi“, odnosno o digitalizaciji Niša.\nJedan od primera digitalizacije Niša, bila bi regulacija saobraćaja, tačnije, automatska aktivacija semafora, samo dok ima učesnika, odnosno vozila, ili pešaka na saobraćajnici. S obzirom kakvo je trenutno stanje na niškim ulicama i putevima, ova vest deluje potpuno nadrealno, ali nadleži kažu da je "smo blizu" toga?!\nSrpska delegacija boravi u Kini do 29. aprila.\n# Niš Aleksandar Vučić Darko Bulatović Kina Digitalizacija\nKritika iz Narodne stranke\nGradska toplana JKP Čair Blace recept SPC javna preduzeća DS Ivica Dačić EU Medijana gradska opština koridor 10 Vladičin Han Gradina MUP RS Tržnica JP Niš fudbal Zoran Perišić Zorana Mihajlović izbori 2016 Parking servis Kosovo i Metohija SPS nasilje ubistvo poplava Klinički centar Niš Putevi Srbije izbori Južna Srbija Info Preševo SNS Zoran Radovanović košarka Stara planina Svrljig budžet Bela Palanka Radnički FK turizam Rent a Car Beograd


Nikola Ratkov najbolji junior u Srbiji - SPORT Vrbas\nNikola Ratkov najbolji junior u Srbiji\nUspeh PK "Vrbas" na Otvorenom prvenstvu Srbije\n06 dec 2016\t0 comment\n03. i 04. 12. na plivalištu u Novom Sadu održano je Otvoreno prvenstvo Srbije za juniore i seniore, gde je nastupilo 450 plivača. Plivački klub "Vrbas", predstavljali su Nikola Ratkov i Vukašin Radojičić. Nikola Ratkov je osvojio 3 zlatne i jednu srebrnu medalju.\nNikola je osvojio 1. mesto u disciplini 1500 metara kraul u seniorskoj i juniorskoj konkurenciji i 1. mesto u disciplini 400 metara kraul u juniorskoj i srebru u seniorskoj konkurenciji. Takođe, Nikola je proglašen za najboljeg juniora u Srbiji.\nVukašin Radojičić plivao je odlično 50, 400 i 1500 metara kraul i popravio je svoja dosadašnja vremena.


DOK JE MINISTRICA BISERA TURKOVIĆ NA MARATONSKOJ TURNEJI PO AZIJI: Lobiranje za evropski put prepušteno dobroj volji političarima iz drugih zemalja, pa "ako nas se sete-sete - Narod.ba\nDOK JE MINISTRICA BISERA TURKOVIĆ NA MARATONSKOJ TURNEJI PO AZIJI: Lobiranje za evropski put prepušteno dobroj volji političarima iz drugih zemalja, pa “ako nas se sete-sete\nSramota 22. Juna 2022.\nPiše: Darko OMERAGIĆ U Bruxellesu se sutra održava Samit Evropske unije na kojem će Bosna i Hercegovina možda dobiti status kandidata za članstvo u EU. Dan prije ovog Samita bosanskohercegovačka ministrica vanjskih poslova Bisera Turković (SDA) je u ko zna kojoj po redu posjeti Dohi, glavnom gradu države Katar, nekih skoro 5.000 kilometara daleko od Bruxellesa. Tokom ovog mjeseca […]\nU Bruxellesu se sutra održava Samit Evropske unije na kojem će Bosna i Hercegovina možda dobiti status kandidata za članstvo u EU. Dan prije ovog Samita bosanskohercegovačka ministrica vanjskih poslova Bisera Turković (SDA) je u ko zna kojoj po redu posjeti Dohi, glavnom gradu države Katar, nekih skoro 5.000 kilometara daleko od Bruxellesa. Tokom ovog mjeseca u kojem se rješava evropsku budućnost BiH, ministrica vanjskih poslova je “obigrala”, pored Katara, i Indoneziju te Tajland! Azijsku turneju prekinula je tek da bi prošlog vikenda u Sarajevu primila turskog ministra vanjskih poslova Mevluta Cavusoglua.\nRazlog zbog kojeg je Turković ponovo potegla do Dohe je Drugi katarski ekonomski forum na koji će doći vodeći svjetski i ekonomski lideri da razgovaraju o globalnim ekonomskim izazovima na koje BiH ne može utjecati ni u najmanjoj mjeri, pa taman da pošalje kompletno Vijeće ministara BiH i obje entitetske vlade. Unatoč tome, ministrica Turković je odlučila da dan uoči možda i historijskog datuma za BiH ponovo ode u Katar.\nIako je teško pobrojati koliko je puta Bisera Turković za svog mandata bila u Kataru letimičan pregled bespuća interneta nam pokazuje da je samo u posljednjih nekoliko mjeseci u tu zemlju otišla najmanje tri puta.\nU oktobru prošle godine u Katar je otišla s premijerom FBiH Fadilom Novalićem da razgovara s katarskim domaćinima o saradnji u oblasti namjenske industrije, a u aprilu je, kako je izvijestio portal Inforadar u Kataru bila da mimo znanja institucija BiH pripremi teren za prodaju oružja koje će se koristiti za osiguranje Svjetskog prvenstva u fudbalu koje se u novembru održava u toj zemlji. Turkovićeva je u Kataru bila i u martu i to na Doha Forumu. Ministrica Turković inače je za Katar vezana i kroz privatne, odnosno porodične odnose jer je njen sin Ali u maju 2020. imenovan za službenika u Ambasadi BiH u Kataru.\nSARAJEVO- DOHA AVIONOM I TAKO U NEDOGLED\nS obzirom na ovoliko zanimanje za Katar (kao da je centar Evropske unije Doha, a ne Bruxelles op.a.), zanimalo nas je da li je ministrica Turković tokom svog mandata odvojila barem približno vrijeme i za lobiranje koje bi našoj zemlji olakšalo približavanje Evropskoj uniji. Kako bismo to otkrili šefu kabineta ministrice Turković Denisu Hadžoviću , ali i glasnogovorniku Ministarstva vanjskih poslova BiH Nebojši Regoji smo poslali dva pitanja u vezi te teme. Budući da o bh. budućnosti u Evropskoj uniji u BiH postoji deklarativni dogovor tri vladajuće stranke SDA, HDZ i SNSD, ali i isto tako i saglasnost opozicije u oba entiteta, Hadžovića, Regoju i MVP BiH smo pitali šta u ovom trenutku radi bh.diplomatija, da li su ikad upućene instrukcije bh. diplomatskoj mreži kako bi se u zemljama EU lobiralo za dobijanje kandidatskog statusa? Osim toga, pitali smo ih i koji model na putu ka EU zagovara ministrica Turković? Odgovore, naravno, nismo dobili, pa možemo samo potvrditi da svjedočimo propasti vanjske politike Bosne i Hercegovine, barem kada govorimo o EU integracijama.\nMinistrica Turković u Indoneziji\n...pa malo na Tajlandu\n“Slobodna Bosna” ovo pitanje nije postavila napamet jer, kako smo saznali, te instrukcije nisu upućene, a da jesu onda bi bh. ambasadori u zemljama Evropske unije znali tačno šta da rade, s kim da zakazuju sastanke, gdje da lobiraju i na koji način da rade kako bi BiH što je prije postala kandidat za članstvo u EU.\n“Ministrica Turković je na lobiranju za dobijanje statusa kandidata morala raditi mjesecima, a pogotovo od 24. februara kada je Rusija izvršila invaziju na Ukrajinu i kada je EU shvatila da nešto mora poduzeti na zapadnom Balkanu. Ukrajina, Gruzija i Moldavija su zemlje obuhvaćene takozvanom politikom susjedstva Evropske unije što podrazumijeva dobru saradnju s EU, ali bez perspektive članstva. Drugim riječima, njihova pozicija je neuporedivo bila gora od naše, a sada su oni na pragu da dobiju kandidatski status, a mi da ostanemo po strani. To je rezultat naše katastrofalne politike i diplomatske pasivnosti“, rekao je izvor Slobodne Bosne.\nPolitički analitičar i urednik u BIRN-u Srećko Latal za “Slobodnu Bosnu” je rekao da je lobiranje vrlo bitno, iako odluku donosi neko drugi.\n“BiH još uvijek ima šansu da sutra dobije kandidatski status i to imajući u vidu lobiranje Slovenije, Austrije i još nekih zemalja EU. Evidentno je da je EU ušla u priču populizma na temelju koje će Ukrajina dobiti status kandidata, pa se tako neće puno zemalja u EU previše buniti ni protiv davanja kandidatskog statusa BiH ako se vidi da je većina za. Zasad je sigurno da Albanija i Sjeverna Makedonija neće dobiti datume“, kaže Latal.\nKAO DA NEMAMO DIPLOMATIJU\nNa naše pitanje kako vidi aktivnosti ministrice Turković na lobiranju za pristupanje EU, Latal ima jasan odgovor:\n“Ako dobijemo kandidatski status to sigurno neće biti zahvaljujući njoj, a ako ne dobijemo opet neće biti zahvaljujući njoj. Također, treba reći da će dobijanje statusa kandidata neke političke partije iskoristiti u predizbornoj kampanji, a isto tako će neke stranke koristiti i ako ga ne dobijemo. Nama svima je potpuno jasno da je priča proširenja EU kao takva gotova. I to ako Ukrajina dobije status kandidata bit će čisti populizam nekih evropskih zemalja. Da skratim, priča o proširenju kakva je nekada bila je mrtva, a ono što je bilo na stolu više nije na stolu. Sve je postalo irelevantno nakon što smo počeli da živimo u svijetu u kojem ne znamo šta će nas sutra snaći. Ovdje je ključno pitanje da li će EU biti dovoljno pametna i mudra da doradi tu metodologiju pristupa i ponudi malo drugačiju priču proširenja.”\nI dok ministrica Turković detaljno upoznaje Katar, za bosanskohercegovački put u EU manje-više brinu političari iz drugih zemalja poput slovenačke ministrice vanjskih poslova Tanje Fajon , predsjednika te zemlje Boruta Pahora, austrijskog kancelara Karla Nehamera, pa u posljednje vrijeme čak i mađarskog premijera Viktora Orbana, te hrvatskog dvojca bez kormilara Plenković-Milanović koji kažu da BiH treba dobiti status kandidata.\nKako se ozbiljne zemlje i njihovi dužnosnici odnose prema evroatlanskim integracijama, mogla bi kao primjer poslužiti premijerka Finske Sanne Marin, koja se već danas nalazi u misiji lobiranja za prijem svoje zemlje u članstvo u NATO Savezu. Jučer je premijerka Finske boravila u Zagrebu, žrtvujući i vlastito dostojanstvo (predsjednik Milanović je na sastanak s njom kasnio), samo da bi osigurala podršku jedne od članica ovog vojnog saveza. Ministrica vanjskih poslova BiH ne samo da nije lobirala u zemljama Evropske Unije, nego se nedjeljama uopće nije fizički zadržavala u Evropi!\nsda biserak turković\nVJEČNI NEGATORI ISTINE: Čović se s ponosom sjeća Gojka Šuška i UZP-a, tviteraši ga žestoko napali\nPredsjednik HDZ-a BiH Dragan Čović ni ove godine nije propustio da javnost podsjeti kako se navršavaju 24 godine od smrti ministra odbrane Hrvatske Gojka Šuška. Za razliku od prethodnih godina, nije obišao Šuškov grob, ali ga se rado sjetio na društvenim mrežama. – Danas obilježavamo 24. godišnjicu smrti ratnog ministra obrane Gojka Šuška, koji je […]\nHDZ ODLUČNO NA STRANI RUSIJE: SNSD i HDZ opet glasali protiv osude ruske agresije na Ukrajinu\nNa današnjoj sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH nije usvojen zahtjev delegata Denisa Bećirovića (SDP) da se na dnevni red uvrste tri dodatne tačke, od kojih se jedna odnosi na osudu ruske agresije na Ukrajinu. Bećirović je predložio da na sjednicu uvrste tačke dnevnog reda vezane za informaciju Vijeća ministara BiH o posljedicama zemljotresa […]\nPolitika stranke iznad interesa građana: HDZ-ov gradonačelnik zemljotresom pogođenog Stoca odbio sastanak sa članovima Predsjedništva BiH Šefikom Džaferovićem i Željkom Komšićem\nGradonačelnik Stoca Stjepan Bošković (HDZ) odbio je susret sa predsjedavajućim Predsjedništva BiH Šefikom Džaferovićem i članom Predsjedništva BiH Željkom Komšićem, saznaje Istraga. “Ja sam se već ispričao, neću mogu imati sa njima sastanak u tom dijelu. Ja sam u nekom drugom poslu, na terenu”, rekao je Bošković u razgovoru za Istraga.ba. Grad Stolac u petak […]


Gasio cigarete devojci po telu - Kurir\nOstavljeni ljubavnik pobesneo\tGasio cigarete devojci po telu Crna Hronika\nPošalji e-mail Odštampaj tekst Naš sagovornik dodaje da je Robert od ranije poznat policiji\nRBAS - Preživela torturu!Tridesetčetvorogodišnja D. M. iz Vrbasa preživela je torturu bivšeg dečka Roberta D. (29) iz istog mesta, samo zbog toga što nije želela da nastavi da se zabavlja s njim!- Robert je bio u ljubavnoj vezi sa M. D., ali je ona pre nekoliko meseci raskinula. Besan zbog toga, Robert je upao u njen stan u centru Vrbasa. Razvalio je ulazna vrata i počeo da je tuče i šutira, da joj gasi cigarete na ruci, a onda ju je terao da ušmrkuje neki beli prah, verovatno heroin! Ipak, devojka je uspela da pobegne i da ga prijavi. Ona je prošla s lakšim povredama i puštena je na kućno lečenje - kaže izvor KuriraNaš sagovornik dodaje da je Robert od ranije poznat policiji. Vrlo brzo nakon što ga je devojka prijavila, Robert je uhapšen, a istražni sudija mu je posle saslušanja odredio pritvor.(S. S.)\nRAŠKA: Švercovali cigarete vredne 800.000 dinara u betonskim blokovima\nPROČITAJTE PRE DEJTA: O čemu ona razmišlja na vašem prvom sastanku\n(VIDEO) POMRAČENJE UMA: Muž umislio da je video ljubavnika, pa pokušao da zapali ženu i šestoro dece\n01.08.2012. u 11:00\nkako tako poznat organima reda idalje seta na slobodi dokle tatini i mamini sinovi da prave raznorazna sr... i niko im nista ne mozeeeee.?????????\t14\nOdgovori 01.08.2012. u 09:53\nzakon je dobar ali ga samo treba striktno primenjivati.zasto za takve manijake traziti olaksavajuce okolnosti da bi dobio blazu kaznu.trazi mu otezavajuce pa ga kazniti maksimalno.da li oni imaju majke sestre.braco srbi uzmite se u pamet odosmo u moralnu propast.moral nam je jos jedino ostao i ako krenemo od toga mozemo se izvuci u suprotnom nemamo\t... više\nOdgovori 01.08.2012. u 08:26\nU Srbiji zene i devojke moraju biti sa muzem i deckom dok to muskarci zele i kada oni rese da ih ostave,to je Ok. Svaka odluka zene o razvodu,raskidu dovodi do "opravdanog" nasilja nad njom. Zato sto je zakon tako blag za ovakve manijake. Zakon je razlog za mnoga krivicna dela.\t7\n02.08.2012. u 15:47\nizvini, a gde si ti video da neki Srbin ima ime "robert"???\t2


Levopront sirup protiv kašlja |\nLevopront sirup protiv kašlja\nLevopront sirup smatra se jednom od najboljih opcija u terapiji suvog, neproduktivnog kašlja, koji nadražuje i ometa normalan rad našeg respiratornog sistema.\nŠta je suvi kašalj i zašto nastaje?\nKao najčešći krivci za iritaciju gornjih disajnih puteva nalaze se razni iritansi iz spoljne sredine, aerozagađenje, brojni alergeni, duvanski dim, ali i virusi i bakterije. Kada je u pitanju suvi, nadražajni kašalj, smatra se da su glavni krivci za njegov nastanak respiratorni virusi, naročito rasprostranjeni u jesenjem i prolećnom prelaznom vremenu.\nSmatra se da respiratorni virusi kakvi su Rotavirusi, Coronavirusi, Rhinovirusi i drugi, direktno oštećuju sluznicu bronhijalnog trakta, ali isto tako nadražuju nervne završetke prenosnika signala za refleks kašlja, i time dodatno izazivaju ovaj refleks, pa se kašljucanje ponavlja, postaje dosadno i toliko uporno da dodatno oštećuje sluznicu bronhija. Zbog toga ovaj problem perzistira i do 3 nedelje nakon prethodno preležane prehlade.\nLevopront – sastav i doziranje\nOsnovni sastojak ovog sirupa je aktivna supstanca Levodropropizin (organsko jedinjenje koje sadrži 13 atoma ugljenika i molekulsku masu od 236,310 Da).\nLevopront sirup prodaje se u svim apotekama i izdaje se prevashodno uz lekarski recept. Nalazi se u staklenoj bočici u zapremini od 200 ml. Uz nju dobijate i odgovarajući dozimetar, radi lakše primene.\nLevopront sirup namenjen je za upotrebu i deci i odraslima uz napomenu da sirup ne smeju koristiti deca mlađa od 2 godine.\nDoziranje sirupa se vrši na sledeći način: kod odraslih i dece starije od 12 godina potrebno je uzeti 3 puta dnevno po 10 ml sirupa, uz napomenu da razmaci između ovih doza moraju biti veći od 6h, dakle najbolje na 8h uzimati po 10ml sirupa.\nNajbolje da deca od 10-20kg uzimaju po 3ml sirupa na 8h, dok deca telesne mase od 20-30 kg uzimaju po 5 ml sirupa na 8h.\nLek se primenjuje sve do obustave suvog kašlja, a ukoliko se to ne desi u roku od 2 nedelje, terapiju prekinuti i javiti se lekaru.\nKontraidikacije za upotrebu Levopront sirupa\nUpotreba Levopront sirupa zabranjena je za osobe koje su alergične tj preosetljive bilo na osnovnu, aktivnu supstancu leka, bilo na pomoćne supstance.\nDeca mlađa od 2 godine ne smeju upotrebljavati ovaj sirup.\nTrudnicama i dojiljama zabranjena je primena ovog sirupa.\nOsobe koje pate od bolesti kakve su Kartagenerov sindrom i cilijarna diskinezija tj imaju smanjenu funkciju cilijarnog aparata (cilije su „dlake“ na ćelijama respiratornog/bronhijalnog trakta, koje imaju ulogu u transportu i izbacivanju sekreta) i izraženu bronhoreju, ne smeju koristiti ovaj preparat.\nPosebna upozorenja kod upotrebe Levopront sirupa\nPotrebna je posebna opreznost kod starijih osoba prilikom uzimanja ovog preparata, jer kod njih postoji poseban rizik za preosetljivost na aktivne supstance leka.\nOsobe koje boluju od bubrežne insuficijencije, ili pak od insuficijencije jetre, ne smeju koristiti ovaj lek.\nLevopront se ne sme kombinovati i uzimati zajedno sa sedativima.\nKako Levopront u svom sastavu ima i saharozu, poseban oprez savetuje se kod osoba koje su preosetljive ili imaju neke od naslednih bolesti vezanih za konzumaciju ove ili sličnih supstanci. Poseban oprez savetuje se i obolelima od Dijabetes mellitusa.\nInterakcije sa drugim lekovima i hranom i nus-pojave\nLek se uzima odvojeno od obroka, jer nije dokazana interakcija sa hranom, nema gluten u sastavu i mogu ga uzimati oboleli od celijakije.\nOd nus-pojava mogu se javiti:\nGastrointestinalni trakt – mučnina, vomitus, dijareja\nAlergije – urtikarija, bronhospazam, dermatitis, anafilaksa\nKardiovaskularni sistem – tahikardija, palpitacije, hipotenzija\nporemećaji na nivou oka i bilateralni gubitak vida\npsihijatrijska simptomatologija – uznemirenost, pospanost, poremećaji ličnosti\nneurološki simptomi – vertigo, tremor, sinkopa pa i do epi napada\ndispnea, bronhospazam, pogoršanje kašlja – respiratorni sistem\nslabost u ekstremitetima, edem, malaksalost\nZbog svih gore pomenutih nus-pojava, savetuje se poseban oprez kod upotrebe leka. Lek se dobija samo uz lekarski recept i dozvolu odabranog lekara za njegovu primenu.


Kent Explain i Phill & Dansmore spremaju još jedan Rave Saver – CLUBBING.RS\nMarch 31, 2016 • No Comments •Najave\nDi-džejevi i producenti Kent Explain i Phill & Dansmore ponovo prave Rave Saver žurku u subotu 2. aprila u klubu Monsun.\nNakon fantastične prve Rave Saver žurke koja je opravdala epitet techno spektakla, ova ekipa će probati da ode korak dalje i ponovo pomeri granice dobrog rejva. Kent Explain i Phill & Dansmore će svojim live setovima publiku provozati kroz najkvalitetniji tech house i techno i atmosferu dovesti do tačke usijanja. A kako bi audio-vizuelni doživljaj bio kompletan, muzički deo pratiće i vi-džejing.\nPhill & Dansmore su duo koji i te kako ume da napravi žurku za pamćenje, a svojim energičnim setom ne dopuštaju da prestanete da igrate. Pored činjenice da je najveći deo njihovog producentskog stvaralaštva završio na zavidnim pozicijama na Beatportovim top listama, najveće priznanje ovaj dvojac dobija od prestižne izdavačke kuće Cr2, koja je njihovu traku "Rave Saver" izdala na zvaničnom albumu Space Ibiza-e za 2016. godinu. Pored Cr2 njihove trake su se našle na etiketama kao što su: Hotfingers, Toolroom, Stil Vor Talent, ROMP, Patent Skill.\nPhoto by Creative Couple


Pre posete gradilište spavalo, odgovor - najaviti obilazak | N1 Srbija\nKad “bubnete” nema radnika, a kad dođete “na prepad” ima\n29.10.2018. |19.28 |\nMinistarka infrastrukture Zorana Mihajlović imala je potrebu da se osvrne na izveštavanje N1 o deonici autoputa Ub-Lajkovac. Mihajlović je pre dva dana bila u noćnoj kontroli, da bi se uverila da li se poštuje njena naredba o 24-časovnom radu na tom gradilištu.\nNoć pre toga na istom mestu je bila i ekipa N1 i uverila se da nema ni radova ni radnika. To je, tvrdi ministarka, zato što je reč o zemljanim radovima koji zavise od vremenskih uslova, a N1 zamera što je, kako kaže, "bubnuo" na gradilište.\nNa "prepad" - tako su mediji pisali o noćnoj poseti ministarke Mihajlović gradilištu Ub - Lajkovac, iako je na sajtu Ministarstva građevine i u medijima uredno najavljena dan pre. U tako nenajavljenu kontrolu ministarka je povela direktora Koridora i kineskog ambasadara, da se zajedno na terenu uvere: da se ministarkina naredba poštuje i da se na toj deonici autoputa zaista radi danonoćno, ne bi li se put koji je je gradila prethodna vlast, a koji se u međuvremenu raspao, doveo u red, zbog čega se gradi ispočetka.\n"Da ste bili to veče, kad smo i mi obilazili deonicu, a niste bili, onda biste čuli inženjere koji tamo rade, i mlade i stare, koji kažu da to u životu nismo videli", rekla je Zorana Mihajlović, ministarka građevine.\nTog 26. oktobra ekipa N1 zaista nije bila na terenu sa nadležnima, ali jeste dan pre, bez njih. Tada je reporter N1 Adam Santovac bio neuspešan u potrazi za zvucima bagera, jer kako sam kaže, te noći na delu autoputa Ub - Lajkovac nije bilo žive duše: "ovde već sat vremena niko nije prošao... ove noći, mašine ovuda ne prolaze... mašine su tu, ponoć je, po novom radnom vremenu trebalo bi da rade, ali parkirane spavaju".\nNije, dan posle, ministarka Mihajlović skrivala da je jedan od razloga njene noćne posete radovima bio i prilog emitovan na N1.\n"Treći razlog zašto sam ovde je što mi se nekako čini da je i medijima mnogo zanimljivije da gledaju da li ima 5, 10 ili 15 radnika, od onoga što jeste suštinski važno, a to je da nam se ovo nikad više ne desi", rekla je.\nOsim da se ne bavimo suštinom, zamera ministarka i što smo na gradilištu bili nenajavljeni.\n"Ne možete tek tako da 'bubnete' na gradilište, bilo ko, ali ajde to je na drugoj strani. Dakle, svako može da dođe, svako može da vidi, korektno da se najavi, ali isto tako moramo biti krajnje korektni i onda pitati i Ministarstvo i izvođača, pre nego što se ode, a zašto danas imate ili nemate radnika? Pa vam se onda kaže, zato što imamo kišu, zato što nam dolaze kamioni iz drugog dela Srbije, zato što znamo da je ovo prioritet i nalog, ali moramo da dovedemo sve da bi radili. Dakle, građani treba da znaju da dajemo sve od sebe i da radimo, daleko od toga da će neko zabušavati na 2,48 km", rekla je ona.\nTe noći kiše nije bilo, svedoče snimci N1, a naš reporter nije mogao da pita ima li ili nema radnika, dok nije otišao i video. Po povratku sa terena, u 2 sata posle ponoći, uputio je mejl kabinetu ministarke, ali se odgovor svodio na obaveštenje da će, koliko sutra, i sama ministarka obići gradilište.\nZorana Mihajlović Ub Lajkovac deonica\nZoka je vrh\nTužibabe jedne !\nDi baš sad da naiđete kad se Zoki drma presto ?\nbub na bub\ne ona ima odgovor na sve, mnogo je smesna. uvek se pitam da li je i sama sebi smesna kad posle, kod kuce, na miru, procita sta je saopstila i prsne od smeha... ubedljivo najdosadnija osoba u vladi, koja zasipa saopstenjima bez ikakvog razuma i smisla.


Stotine Užičana na biciklama kroz najlepši deo grada: "Ovo ne treba da bude kraj, već početak" - Telegraf.rs\n27/09/21 | 12:56 ≫ 13:41\n!Želeli smo da ih malo odvojimo od računara i mobilnih telefona i da na vrlo kvalitetan način provedu svoje slobodno vreme"\nEre su pokazale da je u zdravom telu najbitniji zdrav duh. Nekoliko stotina Užičana uzrasta od sedam, pa do osamdesetsedam godina selo je na bicikle, provozali se i na taj način uzeli učešće u Evropskoj nedelji mobilnosti koja propagira bezbedno pešačenje i vožnju bucikla umesto automobila.\nBiciklistička vožnja od Gradske plaže do Staparske banje još jedna je od aktivnosti koju je grad Užice organizovao u saradnji sa Biciklističkim klubom “Era”, Komunalnom i Saobraćajnom policijom i volonterima Crvenog krsta, a uz poklone koji su obezbedili grad i Agencija za bezbednost saobraćaja vožnja je protekla u najboljem redu na zadovoljstvo velikog broja dece koja su učestvovala.\n- Ovo je još jedna od aktivnosti u Evropske nedelje mobilnosti kojom završavamo njeno obeležavanje. Ipak ponoviću ovo ne treba da bude kraj, već početak i broj dece koji je danas došao treba da nam posluži kao primer, da svi koristimo bicikle i idemo peške na posao, a što manje koristimo automobile. Ovu stazu treba maksimalno koristiti, a mi ćemo se truditi da je održavamo i da ona bude na usluzi svim sugrađanima - rekao je član Gradskog veća za saobraćaj Slobodan Šiljković.\nKao i mnogo puta do sada Biciklistički klub “Era” uzeo je učešće pa su mladi iz kluba, sada već reprezentativci, bili na čelu kolone koju je činilo više od 70 učesnika.\nPo rečima Nenada Milivojevića iz BK “Era, suorganizatora manifestacije cilj je bio pokrenuti što više dece i mladih.\n- Želeli smo da ih malo odvojimo od računara i mobilnih telefona i da na vrlo kvalitetan način provedu svoje slobodno vreme. Pritom smo vodili računa i o njihovoj bezbednosti pa smo decu iz Krčagova, kojih je bilo najviše, proveli kroz grad uz pomoć Komunlane i Saobraćajne policije. Drago mi je što imamo ovoliki broj učesnika, ali se nadam da će i profesori fizičkog vaspitanja iz drugih škola u gradu sa svojim učenicima, mnogo aktivnije učestvovati u ovakvim događajima.\nPo rečima Vladimira Aničića, profesora fizičkog vaspitanja iz OŠ “Slobodan Sekulić” odakle je došlo više od 50 učenika, deca su sa zadovoljstvom prihvatila poziv.\n- To je, pre svega, rezultat razgovora sa njima, svesni su da je vožnja bicikla veoma bitna za njihovo zdravlje i pravilan razvoj, ali i da na taj način i sami utiču na očuvanje životne sredine.\nGrad je u saradnji sa Agencijom za bezbednost saobraćaja obezbedio i adekvatne poklone za sve učesnike, kacige, rukavice, opremu za bicikle .\nEvropska nedelja mobilnosti u Užicu je obeležena brojnim aktivnostima, a biciklističkom vožnjom od Gradske plaže do Staparske banje i zvanično je završena. Ipak, po obećanjima nadležnih edukacija dece i mladih o zdravim stilovima života biće nastavljena kroz nove aktivnosti koje će biti organizovane u narednom periodu.\nVideo: Od vratolomija koje izvode ovi klinci na bajsevima bukvalno će vam se zavrteti u glavi\n28. septembar 2021 | 11:41\nA da nisu, možda, bili na biciklima?


Foto: Klix | Kamioni još ne mogu preko Svilaja Kamioni još ne mogu preko Svilaja\nDragan Sladojević 28.09.2021 08:00\nSVILAJ - Pet godina nakon početka izgradnje, u četvrtak će napokon biti otvoren most u Svilaju, kojim će biti povezan auto-put na koridoru 5c sa bh. i hrvatske strane rijeke Save, ali ovim mostom, bar kad je riječ o ovoj godini, neće moći da se odvija teretni saobraćaj.\nNaime, kako je potvrđeno "Nezavisnim novinama", novoizgrađeni granični prelaz uz sam most će privremeno, do kraja ove godine, biti otvoren samo za promet putnika.\n"Nema završnice. Dobro bi bilo da se iznađe način da tu profunkcioniše i teretni saobraćaj", rekao je Grbić za "Nezavisne novine".\n"Nezavisne novine" nezvanično saznaju da bi delegaciju na svečanosti povodom otvaranja mosta, između ostalih, trebalo da čine Ursula fon der Lajen, predsjednica Evropske komisije, te premijer Hrvatske Andrej Plenković i resorni hrvatski ministar Oleg Butković, dok će BiH predstavljati predsjedavajući Savjeta ministara Zoran Tegeltija i resorni ministar Vojin Mitrović.\n"Taj projekat konačno se završava, mada je sam most završen prošle godine. Na sjednici Savjeta ministara smo donijeli odluku o dodatnim sredstvima za izgradnju graničnog prelaza, tako da je tada i omogućeno da se ovaj projekat mosta i graničnog prelaza realizuju. Sada smo u situaciji da su i granični prelaz i dionica koja spaja granični prelaz i most završeni. Samo otvaranje je u četvrtak", rekao je Mitrović za "Nezavisne novine".\n"Činjenica je da koridor 5c nije završen, ali je ovo jedan od bitnijih projekata u nizu svih tih dionica koje se nalaze na koridoru 5c", istakao je Mitrović.\n"U sklopu novog graničnog prelaza su sagrađeni objekti za smještaj službenika UIO, Granične policije BiH i inspekcijskih službi, te objekat za smještaj špeditera i banke. Prelaz ima i zaseban energetski blok, poseban objekat za detaljan pregled vozila, kolske vage i veliku nadstrešnicu", rekli su iz UIO BiH za "Nezavisne novine".


Kragujevčani, svi na "Čika Daču": Radnički protiv FAP-a čekira kartu za povratak u Prvu ligu (nedelja, 17.30h) - KRAGUJEVAČKI SPORT\nKragujevčani, svi na „Čika Daču“: Radnički protiv FAP-a čekira kartu za povratak u Prvu ligu (nedelja, 17.30h)\nSPREMNI ZA VELIKO SLAVLJE: Igrači i navijači Radničkog\nKragujevačka publika će od naredne sezone najverovatnije ponovo moći da uživa u prvoligaškom fudbalu. Kolo pre kraja sezone u Srpskoj ligi Zapad, Radnički 1923 ima tri boda prednosti u odnosu na Budućnost Krušik iz Valjeva, tako da će mu u utakmici protiv FAP-a, koja se igra u nedelju od 17.30h na „Čika Dači“, biti dovoljan i bod da obezbedi povratak u prvoligaško društvo.\nZaista, pravo čudo bi moralo da se dogodi, pa da Kragujevčani izgube prvo mesto u poslednjem kolu. U valjevskom prvoligašu se uzdaju u poslednji promil šanse za povoljan rasplet po njih, ali su svesni da su šanse za tako nešto izuzetno male. Prema tom scenariju Radnički bi morao da izgubi u nedelju, a Valjevci da savladaju Jošanicu ubedljivim rezultatom, što je izuzetno teško za očekivati.\nSve je na strani kragujevačkog tima – bodovna prednost, kvalitet u odnosu na nedeljnog rivala, domaći teren i navijači, verni „Crveni đavoli“, koji su zaslužili da zajedno sa svojim ljubimcima proslave povratak u Prvu ligu Srbije.\nI zaista, Kragujevčani su pokazali najkonstantniju formu od svih konkurenata za prvo mesto. Od kada su u sedmom kolu zaposeli vrh srpskoligaškog zapada, nisu ga napuštali, iako su imali ozbiljnu rezultatsku krizu na startu drugog dela sezone, kada se istopila bodovna prednost u odnosu na pratioce. Nisu fudbaleri Radničkog 1923 ove sezone bili igrački toliko ubedljivi, koliko su bili odgovorni i mentalno jaki u natežim trenucima. Zbog toga su zaslužili da protiv Pribojaca proslave ekspresan povratak u Prvu ligu Srbije.\nIpak, najteže je igrati unapred dobijene utakmice. Igrači Radničkog 1923, zajedno sa članovima stručnog štaba, svesni su važnosti utakmice protiv FAP-a i odgovornosti koju imaju prema klubu i svojim simpatizerima. Zato su silno motivisani da pobedom protiv ekipe iz Priboja obezbede plasman u viši rang i donesu radost kragujevačkoj publici.\nNA POBEDU PROTIV PRIBOJACA: Slaviša Kovačević\nTrener ekipe sa „Čika Dače“, Slaviša Kovačević, u izjavi za klupski sajt tvrdi da njegovu ekipu ne interesuje ništa drugo osim pobede, bez obzira što bi i bod omogućio ostvarenje zacrtanog cilja.\n– Nema lufta i nema opcije za drugi rezultat sem pobede, bez obzira što nekim rezultatskim kalkulacijama i bod igra ulogu. Nadam se da ćemo imati ogromnu podršku „Crvenih đavola“, Kragujevčana, ljudi koji vole Radnički i možda je sada prilika da se neki od njih, posle mnogo vremena, pojave na „Čika Dači“, i prepoznaju jednu novu priču, koja će, nadam se, potrajati. Pozivam sve ljude da budu deo našeg slavlja i da svi zajedno proslavimo povratak u Prvu ligu Srbije. Hvala svima koji su verovali u sve ono što smo do sada radili. Hteo bih još jednom da podvučem da ovo nije samo moj uspeh, već i onih koji vode grad, klub, ljudi koji rade u klubu, ljudi koji su pre mene vodili ekipu (Radovan Radaković i Vlado Čapljić), pa tek onda moj, a najveće zasluge idu igračima. – poručio je Kovačević.\nEkipa FAP-a neće imati previše motiva u susretu sa Kragujevčanima, ali sigurno neće dozvoliti da bude „topovsko meso“. Pribojci su jesenas na svom terenu „otkinuli“ dva boda Radničkom 1923 i pokazali se kao neugodan rival. Tada je Bojan Andrić doneo bod ekipi sa „Čika Dače“ golom u finišu susreta i sprečio iznenađenje. Upravo je ovaj momak bio strelac i na gostovanju Mokroj gori u Zubinom Potoku prošlog vikenda, kada je takođe Radnički 1923 gubio sve do 67. minuta.\nDakle, oprez je neminovan. Neophodno je da ekipa trenera Slaviše Kovačevića od starta zagospodari terenom, nametne svoj način igre i što pre „načne“ goste pogotkom, što bi obezbedilo neophodnu mirnoću u nastavku susreta.\nNAJBOLJI TIM PROLEĆA: Fudbaleri Šumadije 1903\nDrugi kragujevački srpskoligaš, Šumadija 1903, na zatvaranju sezone gostuje Poletu u Ljubiću, u nedelju od 11 časova. Izuzev prestiža, ova utakmica neće imati većeg značaja za ove dve ekipe.\nEkipa trenera Miroslava Stakića je u prošlom kolu remizirala na Bubnju sa valjevskom Budućnošću Krušik, čime je pomogla gradskom rivalu Radničkom 1923 u borbi za prvo mesto i plasman u Prvu ligu Srbije. Susret u Ljubiću je prilika da se pobedom okonča sjajna prolećna polusezona, u kojoj je Šumadija 1903 briljirala i od „davljenika“ prerasla u hit proleća.\nSve preostale utakmice poslednjeg, 30. kola Srpske lige Zapad igraju se u nedelju od 17.30h. Sastaju se: Smederevo – Železničar, Šapine – Mokra gora, Mihajlovac 1934 – Sloga (P), Budućnost Krušik – Jošanica, Zlatibor – Karađorđe i Loznica – Jedinstvo Putevi.\nFoto: N. Kotlajić\nTags: TK Puma\nPrevious Nastavlja se mrtva trka za drugoligaški tron\nNext Kolo odluke za Arsenal i Sušicu\nBez golova u Krupnju\nČetvrta u nizu\nPreokret za četiri minuta\nUspeh veterana BK Ravens KG na prvenstvu države\nEkonomac silan na gostovanju „crveno-belima“\nEna Ilić potvrdila klasu u starijoj konkurenciji\nVukojevićeva „upucala“ četiri medalje u Solinu\nAko ste propustili Izaberi mesec oktobar 2021 (93) septembar 2021 (69) avgust 2021 (50) jul 2021 (27) jun 2021 (52) maj 2021 (75) april 2021 (80) mart 2021 (103) februar 2021 (97) januar 2021 (71) decembar 2020 (61) novembar 2020 (86) oktobar 2020 (112) septembar 2020 (77) avgust 2020 (69) jul 2020 (22) jun 2020 (54) maj 2020 (20) april 2020 (9) mart 2020 (70) februar 2020 (91) januar 2020 (69) decembar 2019 (69) novembar 2019 (118) oktobar 2019 (126) septembar 2019 (122) avgust 2019 (82) jul 2019 (62) jun 2019 (62) maj 2019 (51) jun 2017 (16) maj 2017 (61) april 2017 (82) mart 2017 (80) februar 2017 (55) januar 2017 (19) decembar 2016 (58) novembar 2016 (82) oktobar 2016 (107) septembar 2016 (69) avgust 2016 (45) jul 2016 (49) jun 2016 (40) maj 2016 (64) april 2016 (81) mart 2016 (60) februar 2016 (64) januar 2016 (44) decembar 2015 (60) novembar 2015 (67) oktobar 2015 (81) septembar 2015 (31) avgust 2015 (26) jul 2015 (50) jun 2015 (36) maj 2015 (57) april 2015 (59) mart 2015 (93) februar 2015 (94) januar 2015 (94) decembar 2014 (91) novembar 2014 (113) oktobar 2014 (102) septembar 2014 (91) avgust 2014 (61) jul 2014 (53) jun 2014 (53) maj 2014 (67) april 2014 (84) mart 2014 (80) februar 2014 (105) januar 2014 (94) decembar 2013 (103) novembar 2013 (147) oktobar 2013 (133) septembar 2013 (130) avgust 2013 (97) jul 2013 (74) jun 2013 (63) maj 2013 (88) april 2013 (127) mart 2013 (145) februar 2013 (118) januar 2013 (89) decembar 2012 (75) novembar 2012 (95) oktobar 2012 (107) septembar 2012 (80) avgust 2012 (50) jul 2012 (20) jun 2012 (5) maj 2012 (48) april 2012 (93) mart 2012 (84) februar 2012 (53) januar 2012 (51) decembar 2011 (20) novembar 2011 (13) oktobar 2011 (17) septembar 2011 (25) avgust 2011 (34) jul 2011 (32) jun 2011 (69) maj 2011 (70) april 2011 (117) mart 2011 (140) februar 2011 (76) januar 2011 (51) decembar 2010 (45) novembar 2010 (93) oktobar 2010 (76) septembar 2010 (57) avgust 2010 (52) jul 2010 (45) jun 2010 (18) januar 2008 (3)