Sjećanje na dan kada su gorjele knjige\nJFolder: :files: Putanja nije direktorij. Putanja: /var/www/vhosts/nub.ba/httpdocs/images/galerije/20170825\nThere was a problem rendering your image gallery. Please make sure that the folder you are using in the Simple Image Gallery Pro plugin tags exists and contains valid image files. The plugin could not locate the folder: images/galerije/20170825\n28 Avgust 2017\tNovosti 441 Views\nSimbol obnove i povjerenja\nJučer je obilježen tužni jubilej - 25 godina od paljenja Vijećnice - Nacionalne i univerzitetske biblioteke BiH\nPiše: Angelina Šimić\nPaljenje objekta i slika knjiga koje nestaju u plamenu, Vijećnicu su učinili evropskim simbolom urbicida i kulturocida 20. stoljeća, a njena obnova postavlja temelje za percipiranje objekta kao simbola obnove i povjerenja, kazao je jučer upravo u zgradi Vijećnice ministar civilnih poslova BiH Adil Osmanović na obilježavanju 25. godine od granatiranja i paljenja Vijećnice - Nacionalne i univerzitetske biblioteke BiH. Prema UNESCO-ovim zvaničnim podacima, nepovratno je uništeno 90 posto fundusa od približno tri milijuna bibliotečkih jedinica. Za NUBBiH, koji je preživio i granatiranje i paljenje i nehumane uvjete rada i bez redovnih izvora prihoda, njegov direktor dr. Ismet Ovčina kazat će da je opstao za dobrobit svojih korisnika, kulturne i akademske zajednice BiH.\nNakon 25 godina Kemal Cacan, sada rukovodilac spasilačko-vatrogasne službe na Međunarodnom aerodromu Sarajevo, prvi je put jučer ušao u zgradu Vijećnice, u zgradu u kojoj je tog 25. augusta 1992. godine spašavao sa svojim kolegama od vatrene stihije i objekat i knjižni fond Nacionalne i univerzitetske biblioteke BiH, gdje je primio na tom skromnom obilježavanju tužnog jubileja i zahvalnicu NUBa BiH i preuzeo i onu za Profesionalnu vatrogasnu jedinicu Kantonalne uprave Civilne zaštite.\n“Ovdje je prije 25 godina bio, ono što se kaže, pakao”, bila je prva rečenica koju je izgovorio Kemal Cacan, svjedok stravičnog inferna i sudionik u gašenju vatre koja je gutala Vijećnicu, evocirajući sjećanje na dan kada je hram knjige gorio, zorno predočavajući prisutnima situaciju u kojoj su se našli oni koji su se neprekidno, i to više od 18 sati, borili protiv vatrene stihije i sve one otežavajuće okolnosti u kojima\nsu se našli.\nPrisjetivši se s pijetetom kolega koji su tragično stradali u ratu tokom opsade Sarajeva, članova NUB-a BiH Aide Buturović, Adele Leote, Mirka Azinovića i Ante Kovačića, direktor NUB-a dr. Ismet Ovčina kazao je da su u proteklih 25 godina o danu kada su gorjele knjige, o granatiranju i paljenju ove kulturne ustanove, objavljene brojne reportaže, snimci, članci, eseji, pa i znanstvene publikacije. Podsjećajući da je nadljudskim naporima vatrogasaca, zaposlenika NUB-a BiH i građana Sarajeva, spašeno što se spasiti moglo, kazao je i da je “prema UNESCO-ovim zvaničnim podacima, plamenom nepovratno uništeno 90 posto fundusa od približno tri milijuna bibliotečkih jedinica kojim je raspolagala ova biblioteka”.\nOno što je spašeno, dakle, 10 procenata knjižnog fonda, ostaci ratnih stradanja, bilo je osnova za ono što Biblioteka danas jeste. Obnova zgrade je trajala više od desetljeća i svečano je otvorena prije tri godine, a Ovčina je podsjetio i na to da NUBBiH nije uselio u nekadašnji dom, te da je održavanje jučerašnjeg skupa organizirano po odobrenju Uprave Grada Sarajeva.\n“I pored apokaliptičnog razaranja, Biblioteka baštini najdragocjenije primjerke bh. riznice: rukopise, inkunabule, raritete, grafičku i kartografsku zbirku, čije je očuvanje ponos, ali i golema odgovornost Nacionalne i univerzitetske biblioteke Bosne i Hercegovine”, naglasio je dr. Ovčina, kao i to da neriješeno pitanje pravno-financijskog statusa otežava redovan rad NUB-u BiH. Istaknuo je da Ministarstvo civilnih poslova BiH čini napore u pravcu rješavanja dugogodišnje agonije ove i ostalih šest institucija kulture od značaja za BiH koje čuvaju njeno kulturno naslijeđe. “U 72 godine postojanja, NUBBiH je preživio granatiranje, paljenje, nehumane uvjete rada, bez redovnih izvora prihoda, ali je opstao za dobrobit svojih korisnika, kulturne i akademske zajednice BiH”, riječi su dr. Ovčine, koji je uputio i riječi zahvale svima koji su došli da “zajedno sačuvamo od zaborava dan kada su ovdje gorjele knjige”.\nMeđu onima koji su došli bio je i ministar civilnih poslova Adil Osmanović, koji je kazao da se neke stvari mogu popraviti, rekonstruirati i kada bi se gledao samo materijalni aspekt obnove Vijećnice, u koju je uloženo oko 23 milijuna maraka, vidi se da se radi o ogromnim sredstvima koja su nestala za nekoliko sati u plamenu zapaljenom od agresorske granate.\n“Nažalost, izgorjelu arhivsku građu nije moguće rekonstruisati i značajan dio je izgubljen. Knjiški fond će biti prije ili kasnije obnovljen, zgrada Vijećnice je obnovljena i još nam preostaje da riješimo, odnosno potvrdimo pravni status NUB-a BiH, kao institucije od posebnog značaja za državu Bosnu i Hercegovinu i sve njene građane”, kazao je ministar Osmanović, dodajući da “sve dok ne riješimo pitanje pravnog statusa NUB-a BiH, kao i ostalih šest institucija kulture, među kojima je i Zemaljski muzej BiH, ne možemo reći da smo sanirali posljedice svjesnog i namjernog paljenja Vijećnice 25. augusta 1992”.\nMinistar je na kraju obraćanja izrazio nadu da će u najskorijem periodu nositelji političkih funkcija u BiH pokazati dovoljnu razinu odgovornosti, ne samo političke već opće, civilizacijske, kako bi se otvoreno pitanje NUBa BiH trajno riješilo i “time pokazati da smo kao društvo dovoljno ozbiljni i odgovorni da zbog nas samih, ali i zbog generacija koje dolaze, zatvorimo poglavlje koje je obilježeno paljenjem ove monumentalne zgrade u kojoj se danas nalazimo, a njezin obnovljeni raskošni sjaj bude nagovještaj jedne ljepše i svjetlije budućnosti, kako za ovu instituciju tako i za BiH u cjelini”.\nPrisutnima se obratio i Jusuf Pušina, predsjednik Općinskog vijeća Stari Grad, a uručene su i zahvalnice donatorima knjiga Lejli Hrelji, Seadu Mahmutefendiću, Ljubomiru Todoroviću, Jasni Diklić, Zibi Ljutović, kao i posebna zahvalnica za podršku radu NUBu BiH ministru Osmanoviću, zatim zahvalnice OV-u Stari Grad i načelniku Ibrahimu Hadžibajriću za podršku NUB-u BiH te Omeru Šetiću, šefu Odjeljenja za zaštitu požara Kantonalne uprave CZ-a.\nČLANAK OBJAVLJEN U DNEVNOM LISTU OSLOBOĐENJE 26.08.2017.


Četvrta industrijska revolucija: Šta to znači i kako da se postavimo? | Samoobrazovanje\nStojimo na ivici tehnološke revolucije koja će u temelju izmeniti način na koji živimo, radimo i na koji smo povezani jedni sa drugima. Po svom nivou, obimu i složenosti, ova transformacija neće biti slična nijednoj promeni koju je ljudska rasa već iskusila.\nJoš uvek ne znamo kako će se odvijati, ali jedna stvar je jasna – odgovor na to mora biti integrisan i sveobuhvatan, uključujući sve aktere globalne vladavine, od javnih i privatnih sektora do akademskih i građanskih zajednica.\nIndustrijske revolucije kroz istoriju\nPrva industrijska revolucija je koristila vodu i moć pare kako bi mehanizovala proizvodnju. Druga je koristila električnu moć kako bi kreirala masovnu proizvodnju. Treća je koristila elektroniku i informacionu tehnologiju kako bi automatizovala proizvodnju.\nDanas je Četvrta industrijska revolucija izgrađena na Trećoj, digitalnoj revoluciji koja se pojavila od sredine prošlog veka. Karakteriše je spajanje tehnologija što dovodi do brisanja granica između fizičke, digitalne i biološke sfere.\nPostoje tri razloga zašto današnje transformacije predstavljaju ne samo produženje Treće industrijske revolucije nego i dolazak Četvrte:\nuticaj na sisteme\nBrzina trenutnih prodora nema istorijski presedan. Kada se uporedi sa prethodnim industrijskim revolucijama, Četvrta se razvija eksponencijalnim, a ne linearnim tempom.\nKako prepoznajemo Četvrtu industrijsku revoluciju?\nČetvrta industrijska revolucija remeti skoro svaku industriju u svakoj zemlji. Širina i dubina ovih promena su vesnici transformacije svih sistema proizvodnje, menadžmenta i vlada.\nViše od milijarde ljudi su povezani mobilnim uređajima, jedinstvenom procesorskom snagom, kapacitetom skladišta i pristupom znanju, a njihove mogućnosti su neograničene.\nOve mogućnosti će biti umnožene tehnološkim inovacijama u nastajanju u oblastima kao što su:\nnauka o materijalima,\nVeć sada je veštačka inteligencija svuda oko nas, od samoupravljajućih automobila i bespilotnih letelica do virtuelnih asistenata i programa koji prevode ili investiraju.\nPrethodnih godina u oblasti veštačke inteligencije je napravljen impresivan napredak, vođen eksponencijalnim rastom računarske snage i dostupnošću ogromne količine podataka, od programa korišćenih da otkriju nove lekove do algoritama koji se koriste da bi predvideli kulturne interese.\nU međuvremenu, digitalne tehnologije u proizvodnji su svakodnevno u interakciji sa biološkim svetom. Inženjeri, dizajneri i arhitekte kombinuju kompjuterski dizajn, inženjering materijala i sintetičku biologiju koja razvija simbiozu između mikroorganizama, naših tela, proizvoda koji konzumiramo, pa čak i zgrada koje nastanjujemo.\nLepe i ružne strane Četvrte industrijske revolucije\nKao i revolucije koje su joj prethodile, Četvrta industrijska revolucija ima potencijal da poveća globalni nivo prihoda i poboljša kvalitet života populaciji širom sveta.\nDo sada, oni koji su najviše imali koristi od nje su potrošači koji su bili u mogućnosti da je sebi priušte i da pristupe digitalnom svetu. Tehnologije su omogućile novim proizvodima i uslugama da povećaju efikasnost i zadovoljstvo u našim životima.\nNaručivanje taksija, zakazivanje leta, kupovina proizvoda, online plaćanje, slušanje muzike, gledanje filma ili igranje video igre – sve ovo sada može da se radi na daljinu.\nU budućnosti, tehnološke inovacije će nam doneti dugoročne dobiti u efikasnosti i produktivnosti. Tako će se troškovi prevoza, komunikacije i razmene smanjiti,a logistika i lanci globalnog snabdevanja će postati efektivniji. Sve to će otvoriti nova tržišta i dovesti do ekonomskog rasta.\nIstovremeno bi nova revolucija mogla doneti veću nejednakost, naročito zbog njenog potencijala da remeti tržište rada.\nS obzirom na to da automatizacija zamenjuje rad, deo radnika bi morao da se otpusti ili premesti, što bi moglo pogoršati raskorak između prinosa kapitala i prinosa od rada.\nU drugu ruku, moguće je da će zamena radnika tehnologijom zbirno rezultirati porastom sigurnih i korisnih poslova.\nU ovom trenutku ne možemo predvideti koji scenario će se odigrati, ali istorija nam govori da će ishod verovatno biti neka kombinacija ova dva primera.\nU budućnosti će talenat, više nego kapital, predstavljati kritični faktor proizvodnje. Zbog ovoga će se na tržištu zabeležiti podela na niže kvalifikovane radnike, koji će biti slabo plaćeni, i u visoko kvalifikovane radnike, koji će imati dobre plate. Sve ovo će voditi do porasta društvenih tenzija.\nPored toga što je ključno ekonomsko pitanje, nejednakost predstavlja najveći društveni problem koji je povezan sa Četvrtom industrijskom revolucijom.\nNajveći korisnici inovacija imaju tendenciju da budu davaoci intelektualnog i fizičkog kapitala – inovatori, akcionari, investitori. Doći će do porasta bogatstva, dok će istovremeno porasti i siromaštvo.\nTehnologija je jedan od glavnih razloga zašto su prihodi stagnirali ili opali za veći deo populacije u zemljama sa visokim prihodima. Potražnja za radnicima sa višim obrazovanjem se povećala, dok je potražnja za radnicima sa nižom edukacijom i nižim kvalifikacijama opala.\nSve ovo nam objašnjava zašto su radnici razočarani i zašto se plaše će njihovi prihodi i prihodi njihove dece nastaviti da stagniraju. Ovo takođe objašnjava zašto srednja klasa širom sveta oseća nezadovoljstvo i nepravdu.\nEkonomija sa motoom pobednik uzima sve nudi samo ograničen pristup srednjoj klasi i predstavlja recept slabe demokratije.\nNezadovoljstvo takođe može biti uzorokovano ukorenjenošću digitalnih tehnologija i dinamikom razmene informacija koje je tipično za društvene medije.\nViše od 30% globalne populacije sada koristi platforme društvenih mreža da bi se povezali, učili, delili informacije. U idealnom svetu, ove interakcije bi obezbedile priliku za međukulturološko razumevanje i koheziju.\nMeđutim, oni takođe mogu stvoriti i širiti nerealna očekivanja o tome šta predstavlja uspeh za pojedinca ili grupu, kao i da nude prilike za širenje ekstremnih ideja i ideologija.\nUticaj na posao\nUbrzanje inovacija i njihovih promena je teško shvatiti i predvideti. Nove tehnologije predstavljaju izvor stalnog iznenađenja, čak i za one dobro informisane.\nZaista, u svim industrijama postoji jasan dokaz da tehnologije koje podupiru Četvrtu industrijsku revoluciju imaju snažan uticaj na posao.\nMnoge industrije vide uvod u nove tehnologije kao stvaranje novih načina ispunjavanja postojećih potreba, što značajno remeti vrednost postojećih lanaca industrije.\nPromene počinju od agilnih, inovativnih konkurenata koji zahvaljujući pristupima globalnim digitalnim platformama za istraživanje, razvoj, marketing, prodaju i distribuciju mogu svrgnuti dobro uspostavljene izvršioce brže nego ikada, poboljšavajući kvalitet, brzinu ili cenu po kojoj je vrednost isporučena.\nGlavne promene na strani potražnje događaju se kao:\nnovi obrasci ponašanja potrošača (zbog pristupa mobilnim mrežama i podacima).\nSve ovo tera kompanije da se prilagode tome i da menjaju način na koji dizajniraju i isporučuju proizvode i usluge.\nKljučni trend je razvoj platformi koje kombinuju ponudu i tražnju, koje se lako koriste na smartfonima i stvaraju potpuno nove načine konzumiranja dobara i usluga. One smanjuju barijere za kompanije i stvaraju im bogatstvo.\nOve nove platforme se konstantno transformišu u mnoge nove usluge, stvarajući nove biznise ili unapređujući postojeće.\nUopšteno gledajući, postoje četiri glavna efekta koje industrijska revolucija ima na poslovanje:\nSada su potrošači u epicentru ekonomije i sve se vrti oko poboljšanja načina na koji će oni biti usluženi.\nViše nego ikada, fizički proizvodi i usluge mogu biti poboljšani sa digitalnim mogućnostima koje povećavaju njihovu vrednost. Nove tehnologije čine sredstva trajnijim i otpornijim, a kompanije dobijaju povratne informacije putem analiza i podataka.\nSvet potrošačkih iskustava, usluga baziranih na podacima i performansama sredstava zahteva nove forme saradnje, posebno imajući u vidu brzinu kojom inovacije uzimaju danak.\nPojava novih platformi i drugih novih poslovnih modela znači da nove forme moraju biti ponovo osmišljene.\nSve u svemu, neumoljive promene od jednostavnih organizacija (Treća industrijska revolucija) do inovacija baziranih na kombinacijama tehnologija (Četvrta industrijska revolucija) je prisiljavanje kompanija da preispitaju način na koji posluju.\nPoslovni lideri i zaposleni bi trebalo da razumeju promenljivo okruženje, da budu u toku zajedno sa svojim operativnim timovima i da nemilosrdno i stalno prate inovacije.\nUticaj na vlade\nNove tehnologije i platforme će sve više omogućavati građanima da se angažuju u rad vlada, iznesu svoje mišljenje i, čak, nadmudre nadzor javnih vlasti.\nIstovremeno, vlade će usvojiti moći novih tehnologija kako bi povećali kontrolu nad populacijom, bazirano na prožimajućim sistemima nadzora i mogućnostima da kontrolišu digitalnu infrastrukturu.\nU celini, vlade će se sve više suočiti sa pritiskom da izmene trenutni pristup javnog angažovanja i kreiranja politike, baš kao što se njihova centralna uloga vođenja politike smanjuje zbog novih izvora konkurencije, preraspodele i decentralizacije moći koje nove tehnologije omogućavaju.\nNa kraju, prilagodljivost vladajućih sistema i javnih vlasti će odrediti njihovo preživljavanje. Ukoliko dokažu da su sposobni da se suoče da svetom stalnih promena, to će im omogućiti da održe svoju konkurentsku prednost. Ukoliko ne budu mogli da evoluiraju, biće suočeni sa sve većim problemima.\nOvo će biti naročito vidljivo u oblasti propisa. Trenutni sistemi javne politike i donošenja odluka su evoluirali uz Drugu industrijsku revoluciju kada su donosioci odluka imali vremena da proučavaju specifična pitanja i razvijaju neophodne odgovore i odgovarajući regulativni okvir.\nTakav pristup više nije izvodljiv.\nS obzirom na to da Četvrta industrijska revolucija ima brz tempo promena, zakonodavci sve više dokazuju da su nesposobni da se sa njima izbore.\nKako bi onda oni mogli da održe interese potrošača i javnosti, a da istovremeno podržavaju inovacije i tehnološki razvoj?\nTo bi mogli da postignu prihvatanjem agilnog upravljanja, baš kao što privatni sektor sve više usvaja agilne odgovore o softverskom razvoju i poslovanju uopšte.\nOvo znači da se propisi moraju stalno prilagođavati novom, brzo promenljivom okruženju. Važno je da zaista razumeju šta je to što regulišu. Kako bi to uradili, vlade i regulatorne agencije bi trebalo da sarađuju blisko za kompanijama i građanskim društvima.\nČetvrta industrijska revolucija će takođe duboko uticati na prirodu nacionalne i internacionalne bezbednosti, kao i na verovatnoću i prirodu sukoba. Istorija oružanih sukoba i internacionalne bezbednosti je istorija tehnološke inovacije, pa to ni danas nije izuzetak.\nKako se ovaj proces odvija, nove tehnologije kao što su autonomna ili biološka oružja, postaju lakša za korišćenje, pa će se individualci i male grupe sve više pridruživati državama kako bi nanosili masovnu štetu.\nOva nova ranjivost će voditi novim strahovima, ali će istovremeno napredak u tehnologiji stvarati potencijal da se reducira stepen uticaja nasilja kroz razvoj novih vidova zaštite (na primer, veće preciznosti u ciljanju u vojnoj industriji).\nČetvrta industrijska revolucija će menjati ne samo ono što radimo nego i ono što smo. Uticaće na naš identitet i na:\nnaš osećaj za privatnost,\nnaš pojam vlasništva,\nnaše obrasce potrošnje,\nvreme koje posvetimo poslu,\nnaše slobodno vreme,\nto kako razvijamo karijeru\nto kako gajimo naše veštine,\nto kako upoznajemo ljude,\nto kako negujemo veze,\npromenu našeg zdravlja.\nOva lista je beskrajna.\nTehnologije će uticati i na našu saradnju i empatiju. Naša veza sa smartfonima je poseban slučaj za posmatranje. To što smo stalno online i dostupni može nas lišiti životno najvažnijih stvari: vremena za pauzu, razmišljanje i učestvovanje u svrsishodnim razgovorima.\nJedan od najvećih individualnih izazova novog doba je privatnost. Praćenje i deljenje informacija o našim životima bitan je deo novog načina povezivanja sa ljudima.\nDebate o problemima kao što su uticaj na naše unutrašnje živote i nedostatak kontrole naših podataka samo će se intenzivirati u godinama koje dolaze.\nRevolucije koje se dešavaju u biotehnologiji i veštačkoj inteligenciji ponovo definišu šta to znači biti ljudsko biće menjanjem trenutnih granica životnog veka, zdravlja, razuma i sposobnosti. Revolucije nas primoravaju da ponovo definišemo etičke i moralne granice.\nNi tehnologija niti poremećaji koji dolaze sa njom nisu spoljašnja snaga nad kojom ljudi ne mogu da imaju kontrolu. Svi mi smo odgovorni u odlukama koje svakodnevno donosimo kao građani, potrošači i investitori.\nNa ovaj način bi trebalo da shvatimo priliku i moć koju imamo nad oblikovanjem Četvrte industrijske revolucije i da je usmerimo prema budućnosti koja odražava naše zajedničke ciljeve i vrednosti.\nKako bismo ovo uradili trebalo bi da razvijemo obimno i globalno deljeno gledište o tome kako tehnologija utiče na naše živote i preoblikuje našu ekonomiju, društvo, kulturu i okruženje. Moramo razmišljati strategijski o snagama poremećaja i inovacija koje će oblikovati našu budućnost.\nKada sve ovo uzmemo u obzir, na kraju se sve svodi na ljude i na vrednosti. Potrebno je da oblikujemo budućnost koja je dobra za sve nas tako što ćemo stavljati ljude na prvo mesto i osnaživati ih.\nU njenoj najpesimističnijoj, nehumanoj formi, Četvrta industrijska revolucija bi mogla zaista imati potencijal da robotizuje čovečanstvo i da nam oduzme ono što je za čoveka suštinko. Ali suprotno gledano, kao dopuna najboljim delovima ljudske prirode (kreativnost, empatija), takođe može da podigne čovečanstvo na nov nivo kolektivne i moralne svesti zasnovane na zajedničkom smislu sudbine.\nObaveza svih nas je da se potrudimo da ovo poslednje prevlada.\nPosao pilota – sve što treba da znate o odgovornom pozivu\nSamoaktualizacija – ostvarenje kreativnih ljudi?


Sahranjena Olivera Marković | Kultura | Novosti.rs\nSahranjena Olivera Marković\nM. MIRKOVIĆ | 05. jul 2011. 17:46 > 18:45 | Komentara: 1\nSlavna filmska, pozorišna i televizijska glumica Olivera Marković sahranjena je danas u Aleji velikana na Novom groblju u Beogradu\nSahrana Olivere Marković / foto M. Labudović\nSpomen – ploča Oliveri Marković\nIzložba „Olivera Marković“\nOlivera Marković - očaravala i bila voljena\nOlivera Marković: Neponovljivi šarm naše scene\nVELIKU glumicu Oliveru Marković ispratilo je u utorak na večni počinak u Aleji velikana na Novom groblju mnoštvo prijatelja, kolega, poštovalaca i saradnika, koje ni snažan pljusak nije omeo u nameri da iskažu počast neprevaziđenoj umetnici.\nI nebo plače za našom divnom Oliverom, rekla je pred kapelom njena koleginica Ružica Sokić, koja je podsetila na Oliverin jedinstveni dar da nađe prave emocije za patnju i za radost, da bude ubedljiva i da zrači sa scene.\n- Bila je umetnica sa smislom da tumači i svedoči o vremenu u kome živi, da saoseća sa čovekom, da ga brani umetnošću, zbog čega je bila i ostala omiljena kod publike do danas - dodala je Sokićeva. - Za dugo vreme našeg druženja na sceni i u životu nisam otkrila kod nje ništa lažno. Davala je sebe umetnosti i ljudima sa kojima je bila bliska.\nOna se setila i vrhunskih, do danas neprevaziđenih glumačkih kreacija Markovićeve, kojoj je „bog dao talenat da u svemu bude vrhunska“.\n- Igrala je sa takvim elanom, sa bogatstvom izraza neviđenim na našim scenama i ostala neprevaziđena do danas, najveća glumica ovih prostora. Obeležila je vreme naše generacije svojim raskošnim talentom, ljubavlju, vitalnošću i svežinom kojom je zračila sa scene - naglasila je Ružica Sokić, obraćajući se publici u kojoj su se našli i Milena Dravić, Tanja Bošković, Renata Ulmanski, Voja Brajović, Tihomir Stanić, Svetlana Bojković, Bogdan Diklić, Branko Cvejić, Svetozar Cvetković, Miodrag Krivokapić, Dinko Tucaković, Zoran Simjanović, Darko Bajić, Dragan Petrović i Vlasta Velisavljević, koji je karijeru započeo istovremeno sa Oliverom Marković.\nSvoju dragu koleginicu u utorak je stihovima ispratila i glumica Dara Čalenić.\nKOLAPS U CELOM GRADU: Saobraćaj na Autokomandi u zastoju (FOTO/VIDEO)


Vrednost komercijalnog ugovora je 250 miliona evra i obuhvata pripremu planske, projektne i tehničke dokumentacije i izvođenje radova na deonici Sremska Rača-Kuzmin - ukupno 225 miliona evra - i pripremu projektne i tehničke dokumentacije za deonicu Požega-Kotroman - 25 miliona evra. Projekat će se finansirati iz zajma turske Eksim banke i budžeta Republike Srbije.\nPripremni radovi na izgradnji mosta na Savi u Sremskoj Rači, na deonici autoputa Kuzmin - Sremska Rača, počeli su krajem avgusta ove godine i radi se na raščišćavanju terena, a izgrađen je i kamp izvođača.\nDeonica auto-puta od Kuzmina do Sremske Race, dužine oko 18 kilometara, projektuje se kao deo budućeg autoputnog pravca prema Bijeljini. Početak saobraćajnice najvišeg putnog ranga predviđen je u blizini postojeće takozvane denivelisane raskrsnice Kuzmin, preko koje je ostvarena veza sa državnim putem koji ide kroz naselja Kuzmin i Bosut, a sve do postojećeg graničnog prelaza kod Sremske Rače.\nGlavni objekat na trasi autoputa je most preko reke Save kod Sremske Rače, a dužina mosta je oko 1,3 kilometara. Pored mosta preko reke Save, predviđena je i izgradnja graničnog prelaza.\nOd tehničke dokumentacije za ovu deonicu, kažu u ministarstvu, usvojena je Prethodna studija opravdanosti sa generalnim projektom, koju je Reviziona komisija usvojila 2010. godine. Potrebno je još, dodaju, izraditi preostalu tehničku dokumentaciju, a što je obuhvaćeno komercijalnim ugovorom sa kompanijom Tašjapi.


DANAS SE NA VALJA RNŽU OBELEŽAVA 70 – GODIŠNJICA USTANKA NARODA SRBIJE – MEDIJA CENTAR BOR );\nDANAS SE NA VALJA RNŽU OBELEŽAVA 70 – GODIŠNJICA USTANKA NARODA SRBIJE\nSa prošlogodišnje proslove na Valja Rnžu\nNa istorijskom Valja Rnžu, podno Malinika, danas se obeležava 70 – godišnjica od ustanka naroda Srbije 7. jula 1941. godine. Tim povodom predviđen je bogat kulturno – umetnički program. Delegacije opština i boraca NOR – a Zaječara, Boljevca i Bora položiće vence i cveće na spomenik žrtvama fašizma. Narodu tog kraja i gostima na ovoj tradicionalnoj manifestaciji obratiće se Brana Filipović, zamenik predsednika SUBNOR – a Bor. Na svečanosti će govoriti zamenik predsednika opštine Bor, dr Žika Golubović.\nU Podgorcu danas će se sastati sportske ekipe boračkih organizacija Bora i Boljevca.\nObjavljujemo govor Brane Filipovića spremljen za današnju svečanost na Valja Rnžu.\nU Zaječarskom okrugu prvo je osnovan Boljevački partizanski odred na padinama planine Malinik, ogranku Južnog Kučaja, na ovim prostorima. Odred je formiran 28.jula 1941.godine od rudara Bogovine, radnika Bor i seljaka Zlota i Podgorca. Na čelu odreda bio je Dobrivoje Radosavljević Bobi, sekretar OK KPJ Zaječar do dolaska Milenka Brkovića Crnog. Odred je na dan formiranja brojio 18 boraca, a posle tri dana bilo ih je 30. Prva akcija Boljevačkog partizanskog odreda izvršena je 2. avgusta napadom na voz u železničkoj stanici Obradova stolica, zatim je uništena električna centrala u Rudniku Bogovina i tako prekinuta proizvodnja. Boraca je bilo sve više, pa je u Odredu već 10. avgusta bilo 50 ljudi. Uništena je nemačka posada u Rudniku Rtanj, rudnik je miniran i prekinut saobraćaj na pruzi Zaječar – Paraćin. Prvih dana septembra Boljevački partizanski odred je brojao oko 400 boraca.\nDanas, na ovoj tradicionalnoj, velikoj svetkovini slobodarstva, sećamo se na junačke ustanike iz 1941. i zavetujemo se da ćemo slediti njihovo delo i njihov istorijski put. Nećemo, i ne smemo zaboraviti borbu protiv fašističkog okupatora i njihovih slugu. Ne smemo, ni po koju cenu, negovati zaborav. Kultura sećanja našeg naroda je u njegovim genima, u iskrenoj i istinskoj odlučnosti da se pamte svi oni koji su živote dali za oslobođenje i odbranu otadžbine. Ipak, uprkos odlučnosti boraca i potomaka srpskih ratnika, danas nismo zadovoljni atmosferom i nedovoljnim poštovanjem tekovina NOB-a i svih oslobodilačkih ratova. I zato, nemamo pravo da zaboravimo i misli našeg istinskog druga i sabrata Božina Jovanovića, misli sročene u nedavno promovisanoj knjizi o istaknutim revolucionarima i partizanskim borcima iz Timočke krajine naslovljenoj „Život- za život u slobodi“…\n„Zašto je „demokratija“ dopustila da naša borba protivu najvećeg zla savremene istorije čovečanstva – fašizma dospe u defanzivu. A u Evropi se antifašizma niko ne odriče i ne stidi?\nZašto Srbije, u kojoj je buknuo ustanak naroda Jugoslavije 1941. godine, nije bilo u svečanom i komemorativnom stroju povodom 65. godišnjice pobede nad fašizmom na Crvenom trgu u Moskvi?\nHoće li Srbija, demokratska Srbija, izbrisati uspomene na svoje antifašiste i gurne ih u memljive podrume i smetlišta časne istorije ovog naroda?\nHoće li novi „istoričari i istoriografi“ na svetskim kartama antifašističke borbe zatamniti naša stratišta iz Drugog svetskog rata, još više Prvog, Velikog rata: Jasenovac, Banjicu, Jajince, Slobodište u Kruševcu, Kadinjaču, Kraljevo, niški Bubanj i Crveni Krst, Šumarice, Cer, Kolubaru, Leget, Kajmakčalan – sa svakog dela ove naše napaćene zemlje?\nHoće li na prvi pogled naivnim i neodgovornim pokušajima uspeti da izjednače fašizam i antifašizam?\nU ovim okolnostima, a povodom sedamdesete godišnjice od izbijanja ustanka u Srbiji, nedavno je i nastala znamenita knjiga „Život-za život u slobodi“. Dva okružna odbora Saveza boraca Narodnooslobodilačkog rata, na osnovu svoje dokumentacije i svedočenja preživelih stradalnika i njihovih potomaka, nastao je ovaj svojevrsni zbornik. I trajni spomenik slobodarima, herojskim borcima, revolucionarima Timoka i Krajine. Spomenik najistaknutijima, koji su pripremili, pokrenuli i izneli na svojim plećima četvorogodišnje ratovanje za slobodu. Uz dužnu poštu i svima koji su na bilo koji način učestvovali i pomagali u oslobodilačkom ratu i socijalističkoj revoluciji naroda Jugoslavije.\nKojima je i ceo antifašistički front sveta odao počast i priznao nemerljivi doprinos slomu fašizma – najvećoj pošasti 20. veka.\nPoštovani narode, dragi borci i potomci slavnih, junačkih predaka, na Vama je najveća odgovornost za negovanje najsvetlijih tradicija našeg miroljubivog, ponosnog i prkosnog Srbina i Čoveka.\nNeka živi slobodarska, otadžbinska i nepokorom uzavrela Srbija, neka 7. juli ovo ustaničko gnezdo uvek budu u našim mislima, i mislima naših potomaka, naše mlade generacije… Živeli i srećne Vam julske vatre slobode…\nSa prošlogodišnje proslave na Valja Rnžu


Cavusoglu u Srbiji: Odnosi Srbije i Turkiye na historijskom nivou\nTurske investicije u Srbiju su za 10 godina porasle sa 1 na 300 miliona dolara, rečeno je između ostalog nakon sastanka ministara vanjskih poslova Republike Turkiye i Republike Srbije.\nCavusoglu najavio skoru posjetu predsjednika Republike Turkiye Recepa Tayyipa Erdogana Srbiji Foto: AA\nMinistar vanjskih poslova Republike Turkiye Mevlut Cavusoglu izjavio je nakon sastanka sa srbijanskim kolegom Nikolom Selakovićem kako regionalna saradnja “u ovom osjetljivom vremenu treba mnogo više da bude u prvom planu, što mi i podstičemo”, te najavio skoru posjetu predsjednika Turkiye Recepa Tayyipa Erdogana Srbiji.\nNa sastanku je bilo govora o nizu važnih tema poput ekonomske saradnje, značajnih projekata, investicija, energetike, kulturne saradnje, konzularnih odnosa, ali i drugih bitnih regionalnih tema.\nMinistar vanjskih poslova Turkiye Mevlut Cavusoglu je rekao da su razgovarali o mreži konzularnih usluga koje treba proširiti. Rekao je da su uz podršku Republike Srbije otvorili generalni konzulat u Novom Pazaru, te da se predviđa otvaranje konzularnog ureda i u Nišu.\n„Kako bismo dodatno razvili naše ekonomske odnose, koristit ćemo naše mogućnosti na najefikasniji način“, izjavio je Cavusoglu.\nRečeno je i da se broj turista povećava na obje strane. Ove godine se u Turkiye očekuje oko 300 hiljada turista iz Srbije.\nCavusoglu je izjavio i da će ministri unutrašnjih poslova dvaju zemalja potpisati ugovor o putovanjima s ličnim kartama. Srbija će biti šesta zemlja u koju će građani Turkiye moći putovati s ličnom kartom.\nSrbija pridaje poseban značaj unapređenju političkog dijaloga i bilateralne saradnje s Republikom Turkiye, izjavio je ministar vanjskih poslova Srbije Nikola Selaković.\n"Veoma smo zadovoljni zbog uzlaznog trenda tih odnosa i možemo da kažemo da u prethodne 142 godine naših diplomatskih odnosa oni se sada nalaze na svom historijskom vrhuncu", rekao je Selaković.\nDodao je da su tokom razgovora s Cavusogluom razmijenili mišljenja o nizu važnih tema. Izrazio je zahvalnost Cavusogluu i Turkiye koja, kako je kazao, ulaže značajne napore na planu unapređenja političkih i ekonomskih odnosa dviju država.\n"Ovo je bila prilika da razgovaramo o situaciji u svijetu i regionu”, rekao je Selaković. On je dodao da je s turskim kolegom razgovarao i o situaciji u Bosni i Hercegovini i tom prilikom su afirmisali podršku teritorijalnom integritetu BiH i Dejtonskom mirovnom sporazumu i njegovom poštivanju.\n"Za nas je prihvatljivo svako rešenje do kojeg se dolazi putem dijaloga, uz uvažavanje sva tri konstitutivna naroda i oba bosanskohercegovačka entiteta", naglasio je Selaković.\nNapomenuo je kako je s Cavusogluom razgovarao i o dijalogu između Beograda i Prištine, istaknuvši kako se njegov turski kolega uvijek interesuje za napredak razgovora.\nPonovio je da su ekonomski odnosi između Srbije i Turkiye na vrhuncu, o čemu govore podaci da je trgovinska razmjena između dviju zemalja prešla nivo od dvije milijarde eura godišnje.\n"Samo u prva četiri meseca ove godine, po našoj metodologiji, ta razmena je premašila nivo od 585 miliona eura, što je u vreme kada je čitav svet na pragu ozbiljne ekonomske krize nešto čime zaista možemo da se pohvalimo“, naveo je ministar vanjskih poslova Srbije.\nIstakao je i da turski investitori nisu smanjili interesovanje za ulaganja u Srbiju, te je podsjetio da je u 2021. godini ukupna trgovinska razmjena između Srbije i Turkiye zabilježila rast od 31,2 posto.\nMinistri su se dotakli i infrastruktunih projekata te su ocijenili da je izgradnja autoputa Beograd - Sarajevo, uz podršku Turkiye, od suštinske važnosti za budućnost regiona, pomirenje i unapređenje odnosa u ovom dijelu Evrope.\nNa kraju Selaković se osvrnuo i na situaciju u Ukrajini, istakavši da zajedno s turskim ministrom izražavaju posvećenost miru i nadu da će do njegovog postizanja doći što je moguće prije.\nCavusoglu je prije sastanka sa Selakovićem održao I sastanke sa Aleksandrom Vučićem, predsjednikom Srbije, Ivicom Dačićem - predsjednikom Narodne skupštine Republike Srbije te premijerkom Srbije Anom Brnabić. Nakon posjete Srbiji, ministar vanjskih poslova Turkiye Cavusoglu će posjetiti Sjevernu Makedoniju, zatim Hrvatsku, Bosnu i Hercegovinu i Kosovo.\nTRT Balkan je počeo s radom! Digitalna informativna platforma, TRT Balkan, pripremat će sadržaje na bosanskom, hrvatskom, srpskom, makedonskom i albanskom jeziku.\nIzmeđu Hrvatske i Turkiye nema otvorenih pitanja Nakon što je jučer posjetio Srbiju i Sjevernu Makedoniju, ministar vanjskih poslova Republike Turkiye Mevlut Cavusoglu danas je boravio u Hrvatskoj, gdje se sastao s ministrom vanjskih i evropskih poslova Republike Hrvatske Gordanom Grlićem Radmanom.\nTurkiye Srbija Mevlut Cavusoglu aleksandar vucic Nikola Selaković\nPotpisana dva međudržavna sporazuma između BiH i Turkiye Republika Turkiye ima važnu i vrlo konstruktivnu ulogu u regiji, rekla je ministrica vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Bisera Turković, nakon sastanka s ministrom vanjskih poslova Republike Turkiye Mevlutom Cavusogluom.


Magična zona » Soba za male genijalce Soba za male genijalce – Magična zona\nŠkola je počela, pa je pravo vreme da osvežite dom dekorom koji će pomoći vašem detetu da postigne sjajne rezultate u učenju\nDrevni kineski mudraci oduvek su potencirali edukaciju dece. Zato nije ni čudo što i u feng šuiju, istočnjačkoj metodi uređenja prostora radi postizanja energetskog balansa u domu, postoji razrađen sistem koji pomaže detetu da bolje usvoji znanje.\nDečje sobe su mesta gde se sliva najjača energija ljubavi i roditeljstva. Tu je najzastupljenija sinregija svih navedenih energija. Zbog tako delikatnog mesta, dobro je opredeliti primarnu energiju, a to je dečja volja. Deca imaju izuzetno jaku intuiciju, pa dosta toga „pogode“ po logici kad je u pitanju uređivanje njihovog malog carstva.\nMeđutim, roditelji uglavnom insistiraju na nekim svojim pravilima, pa teško prihvataju sugestiju dece. Zato ponekad malo, ili malo više, pogreše.\nOnda se dešava da deca ne žele da uče za radnim stolom, jer nije pogođen njihov pravac gledanja. To je, po učenju feng šuija, pravac dobrih strana sveta, koji se dobija od savetnika za ovu istočnjačku metodu, a koji je za svako dete drugačiji.\nRadni sto i krevet\nZa početak, sklonite dete s pravca vrata–prozor, jer to je opasna crvena linija: donosi lošu energiju, koja ne dozvoljava detetu da dobro spava ili da dugo sedi za radnim stolom.\nKrevet stavite u neki ćošak, ali tako da mu ne smetaju vrata, otvoreni prozor ili neki vrh ili špic od police. Postavite visoko krevetsko uzglavlje, kako bi dete imalo osećaj sigurnosti i moći. Nikako ne stavljajte krevet na sredinu sobe, jer to stvara detetu osećaj inferiornosti…\nSoba za male genijalce was last modified: September 18th, 2017 by dijana\nfeng shui; dečja sobasoba za genijalce


Protest na koridoru 10! | Pirot vesti\nPiroska vakcina za kulturu: Dodeljene nagrade najuspešnijim autorima kratkih priča na konkursu Doma kulture\nPočetna/Gradska hronika/Protest na koridoru 10!\nProtest na koridoru 10!\nMeštani Belog polja i Gradišta, organizovali su protekst na koridoru 10, revoltirani popnašanjem izvođača radova na toj saobraćajnici, koji im je, kako tvrde- oštetio vodovodne instalacije!\n-Bez vode smo više od mesec dana, jer su instalacije popucale usled velikog nasipa i tereta koji trpe. Obeveštavali smo nadležne međutim, za sada još uvek nema nikakvog odgovora. Ukoliko se o naš zahtev- da nam srede instalacije -budu i dalje oglušivali, blokiraćemo put ka granici sa Bugarskom-rekli su Stanko Tričković i Jovica Pavlović.\nPovodom ovog protesta oglasilo se i preduzeće JP Koridori Srbije. U saopštenju se navodi da do danas uopšte nisu znali da postoji problem i da će on biti otklonjen pošto je angažovan dimitrovgradski “Komunalac”.\n-Izvođač radova “Trejs” angažovao je pomenutu dimitrovgradsku firmu, koja čće već sutra 5.oktobra početi sanaciju kvara na instalacijama-naviodi se pored ostalog u saopštenju Koridora Srbije i k0nstatuje da će radovi biti okončani za nekoliko dana.\nMeštani Gradišta se žale i na probleme sa strujom čije su instalacije takođe pod zemljom, a oštetile su ih mašine pomenutog izvođača radova na ovom “lotu”.\nI u Pirotu protest vozača zbog poskupljenja goriva\nPutevi u gradu prohodni, bilo problema na Koridoru…\n“Legle” pare za “prvomajce”\n“Erozija” sređuje Nišavu\nKorisnici autobuskog prevoza dobiće nova stajališta


Tanjug 29. jula 2021. 20:17\nNEŠVIL – Bivši pripadnik obaveštajne službe američkog vazduhoplovstva osuđen je na 45 meseci zatvora zbog odavanja jednom novinaru strogo poverljivih informacija o programu dronova američke vlade.\nDenijel Hejl iz Nešvila, iz države Tenesi, rekao je da je bio motivisan krivicom i željom za transparentnošću kada je istraživačkom novinaru otkrio detalje o vojnom programu dronova, za koje veruje da je neselektivno ubijao civile u Avganistanu, daleko od bojnog polja, preneo je „Gardijan“.\n„Verujem da je pogrešno ubiti, a posebno je pogrešno ubiti osobe koje su nemoćne da se brane“, rekao je on na sudu, a preneo „Vašington post“.\nHejl je dodao da je neophodno da se „odagna laž da je rat dronovima nešto što nas čini bezbednim, da su naši životi važniji od tuđih“.\nPrilikom izricanja kazne, okružni sudija Lijam O’Grejdi naveo je da je bitno da se drugi odvrate od odavanja vladinih tajni i rekao da je Hejl imao i druge mogućnosti osim da tajne podatke podeli sa novinskim izveštačem.\n„Niste procesuirani zbog toga što ste govorili o programu dronova koji ubija nevine ljude. Mogli ste da budete uzbunjivač, a da se niste dotakli ovih dokumenata“, naveo je O’Grejdi.\nOptužbe protiv Hejla podignute su još u vreme administracije predsednika Donald Trampa i nastojanja njegove administracije da suzbije curenja informacija. To je jedan u nizu slučajeva koje je ministarstvo pravde pokrenulo poslednjih godina protiv sadašnjih i bivših zvaničnika vlade koji su novinarima otkrili klasifikovana dokumenta.\nTužilaštvo je za Hejla tražilo devet godina zatvora, a da je osuđen na tu kaznu, to bi bila najoštrija kazna u slučaju curenja informacija.\nČetvrti clan delegacije Brazila u UN pozitivan na kovid


11.08.2020. - 18:00h\nPostoji i nešto što se zove loš orgazam…foto: Depositphotos/macniak\nNo, sada su naučnici identifikovali šta je to loš orgazam. U novoj studiji objavljenoj u magazinu "Archives of Sexual Behavior", opisali su ovu pojavu i dodali poneko objašnjenje zašto se događa loš seks.\nZaključak bi bio da mnogo faktora utiče na to hoće li orgazam biti dobar ili loš, a činjenica da ste ga doživeli ne mora da znači da ste u njemu i uživali, piše odrinacija.hr.


Pranjanska razglenica - CEH\nKada za nekoga hoćete da kažete da je dobar domaćin, bogat čovek, ili, današnjim rečnikom rečeno, tajkun, obično se kaže da “ni on ne zna šta sve ima”. E, pa takvi su, izgleda, i meštani Družetića. Mali broj njih, ukoliko takvi, uopšte i postoje, zna da je skoro deceniju unazad sedište “Norveške kuće” u Družetićima!!! Da, da, iste one Norveške kuće oko čije se prodaje zarad duga podigla tolika dževa da je čak i BBC izveštavao o tom slučaju.\nNorvežani, fini ljudi, ćutali, a ko zna šta su sve mislili o nama. Verovatno su se osećali kao kada nadjete nekog beskućnika, okupate ga, obučete, nahranite i napojite, pa on počne da vas vredja u vašoj kući, a vas je sramota što ste se našli takvoj osobi, pa ćutite.\nElem, ukoliko na najvećem internet pretraživaču ukucate pojam Norveške kuće, na jednoj adresi će vam se pojaviti pojam “Norveška kuća DOO”, sa sedištem u Družetićima, a kao godina osnivanja se navodi 2010. Takodje, navodi se i PIB firme, kao i još neki podatci iz APR-a, a navodi se i pet brojeva žiro računa preduzeća, koji su otvoreni kod jedne banke koja je nakon toga promenila ime, što znači da je i to ažurirano redovno.\nIpak, kod istog pretraživača postoje i druge informacije, ovoga puta iz prethodne godine, gde se navodi adresa Norveške kuće u Ulici Petra Kočića u Gornjem Milanovcu, a posebno je zanimljivo da se i na jednom i na drugom mestu kao odgovorno lice navodi ista osoba, koja, usput budi rečeno, nije poznata meštanima Družetića.\nNiko ne upire prst ni u koga, ali, možda bi trebalo ispružiti obe ruke i ispraviti prste. O čemu se radi? Niko nema pojma… Bar ovi koji su hteli da pričaju na tu temu. Može firma da menja adresu i još što šta, ali, zanimljivo je da u Družetićima niko ne zna da je ikada ova firma postojala u njihovom selu.\nDakle, meštani ovog sela su oštećeni, jer svaka firma prema lokalnoj sredini bi, prema Zakonu, trebalo da ima neke obaveze koje se tiču finansija. Da li je i u ovom slučaju, možda, izveden pravni “dribling” da bi se zaobišlo, ili, naprotiv, izvelo neko plaćanje (da ne kažemo mahinacija)?\nIma li ova skoro deceniju stara selidba nekakve veze sa dugovima Norveške kuće ili sa preuzimanjem od strane opštine? Naravno, niko ne može kriviti sadašnju vlast za nešto što je učinjeno dok su oni još bili, što bi rekao njihov bivši predsednik, “malo dete”, ali, bi valjalo da se, konačno, izadje sa konkretnim ciframa duga kojeg iz budžeta plaćaju svi gradjani, pa i meštani Družetića.\nZarad istine, neko bi trebalo da izadje pred javnost i sa konkretnim imenima o tim selidbama i drugim stvarima koje se godinama unazad dešavaju sa zgradom koja je trebala da odnese lepu sliku rudničko takovskog kraja u svet, a donela je, zahvaljujući nama, našoj naravi i našim ljudima, probleme i sramotu.\nNa kraju, možda bi i meštani Družetića, kada dodju u Milanovac, plate sve dažbine i ostanu bez “cvonjka”, mogli da odu na terasu Norveške kuće i popiju ‘ladno pivo bez plaćanja, jer su, moguće je, većinski vlasnici. Možda su se oni, pre opštine, setili da “prenesu vlasništvo”? Ko zna? Mada, čini se da ima dosta onih koji znaju, samo, ko zna zbog čega ćute…


Više od hiljadu pravnika i ekonomista čeka posao\nKO JE BEZ RABOTE?\nDo 20. decembra sa diplomom bečelora ekonomije i diplomiranog ekonomiste evidentirano je 637 nezaposlenih osoba, dok je pravnika 487.\n06.01.2011. 13:17h Ažurirano: 06.01.2011. 13:17h\nZa upis na Ekonomski i Pravni fakultet Univerziteta Crne Gore prošle godine je raspisan konkurs za 820, odnosno, 460 studenata, iako statistički podaci Zavoda za zapošljavanje pokazuju da najveći broj osoba sa tim zanimanjima na Birou rada, nekad i godinama, čeka na zaposlenje.\nNa desetine studenata koji su na tim fakultetima diplomirali 2009. godine ne mogu naći svoje posao. Dvadesetčetvorogodišnja diplomirana ekonomistkinja iz Podgorice ističe da da traženje posala liči na „nemoguću misiju“.\n„Već godinu i po se bezuspješno javljam na najrazličitije oglase. Od komercijaliste, menadžera, referenta, pa sve do sekretarice, ali ništa. Nemoguće je pronaći posao kad se za pojedne oglase prijavi i preko 200 ljudi“, kazala je ona i dodala da preporuke, porodične i prijateljske veze dodatno otežavaju zapošljavanje.\nPrema podacima Zavoda za zapošljavanje, šest mjeseci na zaposlenje čeka 291 pravnik i 427 ekonomista, a od jedne do tri godine na Birou je njih 80, odnosno, 69.\nIpak, sa Univerziteta Crne Gore ističu da je u toku 2009. zaposleno 700 svršenih studenata sa tih fakulteta, a iako su u ponudu uključeni i oni koji su po raznim osnovama ostali bez zaposlenja, onih koji traže posao bilo je 80 odsto više u odnosu na ponudu.\n„Za pravnike i ekonomiste se neargumentovano tvrdi da čine gro viška na tržištu rada. U toku 2009. ostalo nepopunjeno oko 45 odsto od ukupnog broja oglašenih upražnjenih mjesta, što ukazuje na to da poslodavci nijesu bili zadovoljni ponudom, te da su prednost dali mladim ljudima, dok su starije generacije ostale da čekaju sledeću priliku“, kazao je za “Vijesti” prorektor za nastavu Univerziteta Crne Gore Anđelko Lojpur.\nOn tvrdi da je stanje slično i kod diplomiranih pravnika gdje je učešće nepopunjenih mjesta u ondosu na tražnju preko 50 odsto.\nLojpur: Slika je iskrivljena\nI podaci Zavoda potvrđuju da je do 20. decembra traženo 537 pravnika, dok su konkursi raspisani za 152 ekonomista.\nDo istog datuma, najtraženija slobodna radna mjesta bila su za profesore razredne nastave, engleskog, matematike i muzičke grupe predmeta, diplomirane ekonomiste za opštu ekonomiju, bankarstvo i finansije, inženjere građevinarstva i doktore medicine.\nPrema riječima Lojpura, na ne baš malom broju radnih mjesta, koja bi objektivno trebalo da pripadaju onima koji su završili društvene nauke, sjede ljudi raznih drugih profila kao što su tehnički, dok obrnuto nije moguće. On je kazao da je slika na tržištu rada mnogo drugačija od one koja se „neodgovorno i često nestručno saopštava u javnosti”.\nProblem mladih tvrdi Lojpur je sindrom da kad se jednom “ščepe” fakultetske diplome, “misle da su svu pamet ovog svijeta pokupili, te da još samo neko treba da ih zaposli”\n„Mnogo je teža i na dugi rok neodrživa situacaija sa nekim obrazovnim profilima koji su na prvi pogled prijemčivi, ali stanje u pogledu mogućnosti zapošljavanja nijesu sjajne i neće se vjerovatno bitnije popraviti u budućnosti. Na primjer krajem 2009. bilo je 49 nezaposlenih stomatologa, 49 profesora istorije, 113 engleskog jezika, 93 razredne nastave, dok je specijalista za predškolsko obrazovanja zaposleno svega deset, a na Birou ih je ostalo 56“, objasnio je Lojpur.\nDa se u Crnoj Gori polako uspostavlja realno tržište rada smatra dekan Prirodno-matematičkog fakulteta Predrag Stanišić. On je kazao “Vijestima” da nijedna privatna firma nema luksuz da “zapošljava neznalice”, te da ih sve manje ima i javni sektor.\nStanišić, pak, smatra da je uloga UCG “pomalo nejasna” i da su se okolnosti izmjenile masovnim osnivanjem privatnih univerziteta i fakulteta, često bez ikakve kontrole kvaliteta.\n“UCG više nema ekskluzivnu odgovornost za visokoškolsko obrazovanje, on se u dosta segmenata mora takmičiti sa konkurencijom, koja zna biti nelojalna. Takmičenje se vodi tako što upisujete što je moguće više studenata. Crnoj Gori jako nedostaje strategija razvoja visokog obrazovanja i tu država treba da kaže šta želi od državnog, ali i od privatnih univerziteta”, smatra Stanišić.\nMladi misle da su pamet popili\nPrema njegovoj ocjeni treba znati kakav državni univerzitet i koliko privatnih fakulteta treba Crnoj Gori, sa kojim studijskim programima, da li se želi tržišna utakmica i to u okruženju sa “nedovoljno razvijenim tržištem rada” i s našim mentalitetom gdje važi rečenica “bitna je diploma, o znanju ću razmišljati kasnije”.\nPravnici i ekonomisti nijesu jedini koji sa mukom traže posao. Prema podacima Zavoda za zapošljavanje posle njih najveći broj nezaposlenih čine profesori srpsko-hrvatskog jezika kojih je 137, engleskog jezika 115, bečelora primijenjenog menadžerstva na Birou je 99, dok je 88 profesora fizičke kulture.\nNišta bolje prilike za zaposlenje nemaju ni mladi sa diplomom bečelora primijenjenog računarstva, menadžmenta i menadžmenta u turizmu, specijalisti i bečelori za predškolsko vaspitanje, profesori sociologije, istorije, razredne nastave, kao i diplomirani mašinski inženjera, specijalisti turizma i bečelor primijenjenog menadžmenta za finansije i računovodstvo. Na zaposlenje čekaju i diplomirani doktori medicine, stomatologije, biologije, pedagogije i politikologije.\nProblem mladih tvrdi Lojpur je sindrom da kad se jednom “ščepe” fakultetske diplome, “misle da su svu pamet ovog svijeta pokupili, te da još samo neko treba da ih zaposli”.\nProblem rad na računaru\n“Tome je odzvonilo i ključno pitanje je šta traži tržište rada u 21. vijeku i da li su univerziteti spremni da u tom pogledu ispune nametnutu misiju” kazao je on.\nOn je ocijenio da je crnogorsko tržište rada stvoreno vještačkim putem u procesu tranzicije, te da funkcioniše često tako što šalje pogrešne signale prema visokoškolskim institucijama.\nNa crnogorsko tržište po više puta godišnje “izbacuje” se na stotine radnika iz velikih infrastrukturnih sistema, a ti se potezi pravdaju poslovnim restrukturiranjem.\n“Tako stvoren i nekontrolisan priliv nezaposlenih, tržište rada ne može progutati, jer se radi o kadrovima koji ne udovoljavaju ključnim kompetencijama koje taže današnji poslodavci i oni su i sami više u mislima kako dočekati penziju” priča Lojpur.\nPo mišljenju poslodavaca, ističe on, radnicima nedostaje da znaju kako učiti, raditi na računaru, rješavati probleme, kao i kreativnost i liderske efektivnosti.\nBiro radaekonomski fakultetpravni fakultet\n20:20 h\t179\n20.09. 09:40 h\t355\t89610\n20.09. 15:25 h\t204\t57766\n20.09. 06:15 h\t523\t56952\n20.09. 14:03 h\t493\t43143\n20.09. 06:45 h\t60\t42728


Od dizelaša do tviteraša: "2 Umlimited", "200 na sat", koalicija u Mionici i sećanje na devedesete - Nedeljnik\nOd dizelaša do tviteraša: "2 Umlimited", "200 na sat", koalicija u Mionici i sećanje na devedesete\nPovratak u devedesete, makar na lokalnim izborima u Mionici i još ponegde, relaksirao je prilično Dačića, Šešelja i Palmu. Svi se rado vraćaju u devedesete. Tamo smrdi, ali je bar toplo. Tamo se uvek znalo ko su "oni", a ko smo "mi"\n"Povratak u devedesete, makar na lokalnim izborima u Mionici i još ponegde, relaksirao je prilično Dačića, Šešelja i Palmu. Svi se rado vraćaju u devedesete. Tamo smrdi, ali je bar toplo. Tamo se uvek znalo ko su 'oni, a ko smo 'mi. Bilo je mučno kad se na momenat učinilo da je Vučić zaista postao od radikala evropski liberal", piše Zoran Panović u tekstu za novi broj Nedeljnika, koji je na kioscima od četvrtka 11. januara.\nIzvorni radikali. navodi Panović, gunđali su zašto se Vučić spanđava sa "dosovskim ološem", dok je "građanska javnost" u neverici sebe tešila da vuk dlaku menja, ali ćud nikada.\n"Srećom, to vreme je iza nas uprkos otvaranju EU poglavlja. Sad su svi ponovo dobili šansu da budu srećni - naprednjaci koji mogu da se ponašaju kao radikali, veterani opozicionih devedesetih koji doživljavaju drugu mladost u takozvanom osvajanju slobode, i Dačić i Šešelj u parodiji vlade patriotskog jedinstva Mirka Marjanovića. Eskapizam je ugodan i mnogi ga žele", piše Panović.\nOn dalje navodi da su devedesete "zlatne" višeznačno.\n"Nema ove konfuzije. Tviteraši su danas lideri supkulture. I ispisnicima Dece loših muzičara godi kad čuju za Novu 2018. retrospektivno Viki i "Koka-kola - marlboro - suzuki" jer taj saund vraća u vreme kad smo i "mi" bili nešto. Kad je sve imalo smisla, i kad je bilo pozitivne energije iako nije bilo onog čega sad ima - Zare, Ikee, belog šengena, aerodroma sa francuskim koncesionarom....\nPerverzni građanski povratak u devedesete (za razliku od onog racionalnog - Šešelja i Dačića) nije samo romantični žal za mladošću već i simptom nesnalaženja u divljem poluperifernom kapitalizmu u kome se pokazalo da je tržišna vrednost pištaljki iz demonstracija 1996/97. nula. Da je tranziciona pravda fikcija. Od tog nesnalaženja leči i 'Plavi slon' - senzacionalni spoj Twinsa i Ere Ojdanića, a kamoli Pearl Jam, njihov 'Jeremy' i sva ona dobra mjuza s Radija B92 s kojom smo se nosili s ratom, inflacijom i medijskom manipulacijom. Vučićevom mentalnom razgibavanju i reformskim kampanjama 'spržene zemlje' lakše je odgovoriti instinktivno žalom za devedesetim nego naći adekvatnu i konkurentnu kontrastrategiju. Kao stranka predator - poslednja u srpskom političkom lancu ishrane - naprednjaci su zagrabili i deo 'naših' uspomena na devedesete. I pomešali ih, kao kosti, u nostalži melting-potu sa njihovim patriotskim recidiviranjem", piše između ostalog Panović.\n"Čak i vi koji se dobro razumete u pop muziku, sigurno se slabo sećate nečega što se zvalo "2 Unlimited". To je holandska i MTV eurodens atrakcija, nastala 1991. Projekat je umotvorina producenata iz Belgije - Žan Pola de Kostera i Filipa Vilda. I dobro, zašto sam pomenuo taj "2 Unlimited"? Pa zato što je njihov najbolji hit 'No Limit' u stvari naš '200 na sat'. A ta pesma koju je Ivan Gavrilović 'preuzeo' od '2 Unlimited' često se ovde uzima kao etalon turbo-folka, i simbol našeg posrnuća. Publika Ivana Gavrilovića uglavnom nije čula za taj '2 Unlimited', kao što ni publika 'Velikog brata' ovde nije bila čula za Orvela. Sa turbo-folkom i turbo-densom devedesetih desila se parafraza čuvene metafore Milovana Vitezovića - 'dogodio se narod', zapravo. I još jednom...", piše Panović.\nCEO TEKST ČITAJTE U NOVOM NEDELJNIKU KOJI JE NA KIOSCIMA OD ČETVRTKA 11. JANUARA, ILI U DIGITALNOM IZDANJU KOJE JE DOSTUPNO NA NOVINARNICA.NET


MA, SVE JE TO ISTI NAROD\nMA, SVE JE TO ISTI NAROD\nIzvor: Telegraf.rs,Lokalne novine | Obrenovac, 10.07.2019.\nPolovina Srba doživljava Crnu Goru kao svoju zemlju\nGrađani Srbije Crnoj Gori u najvećoj meri zameraju odnos prema Kosovu i Metohiji i prema Srbima u Crnoj Gori, pokazalo je najnovije istraživanje agencije "Faktor plus". Građani smatraju i da je politika Mila Ðukanovića najodgovornija za novonostale tenzije u odnosima dve zemlje.\nIstraživanje je pokazalo da čak 44 odsto ispitanika Crnu Goru doživljava kao sopstvenu zemlju, 36 odsto je reklo da je reč o prijateljskoj susednoj zemlji, 15 odsto je ravnodušno, dok samo pet odsto vidi tu državu kao neprijateljsku. Većina ispitanika smatra i da neće doći do eskalacije sukoba između dve države.\nNa pitanje šta su najveći uzroci problema u odnosima Srbije i Crne Gore, 44 odsto ispitanika navelo je da je to zvanična politika Crne Gore, 27 odsto da je reč o borbi velikih sila za uticaj na Balkanu, 16 odsto misli da je politika Srbije najodgovornija za tenzije, dok 13 odsto nema odgovor.\nUpitani šta najviše zameraju Crnoj Gori u politici prema Srbiji, 68 ispitanika navelo je da je to odnos prema KiM, 30 odsto da je to odnos prema Srbima u Crnoj Gori, 23 odsto da je to pozitivan odnos prema NATO, 21 odsto da je to negativan odnos prema Rusiji, sedam odsto da je to odnos prema EU, a 12 odsto je navelo nešto drugo.\nVladimir Pejić iz agencije "Faktor plus" rekao je da je ljutnja građana uglavnom usmerena prema političkim elitama.\n- Ljutnja naših građana odnosi se na crnogorske vlasti, ali znatan procenat misli da se upravo u susednoj Crnoj Gori ukrštaju interesi velikih sila. Iako u pitanju nije navedeno o kojim zemljama se radi, jasno je da su s jedne strane NATO i SAD, a na drugoj Rusija. To su glavni uzroci narastanja tenzija po mišljenju ispitanika - naveo je Pejić.\nManji procenat je onih koji krivca vide u politici Srbije, dodao je on.\nPejić ne vidi da su poslednja dešavanja u vezi sa crnogorskim Zakonom o veroispovesti uznemirila građane. Istraživanje je, naime, pokazalo da je nešto manje od polovine ispitanika reklo je da ne očekuje eskalaciju i da će odnosi polako biti konkretniji, 37 odsto ne zna, 20 procenata smatra da će do eskalacije doći, ali verbalne, dok samo tri procenata očekuje eskalaciju, čak i oružane sukobe.\nNa pitanje šta bi Srbija trebalo da radi u krizi sa Crnom Gorom, čak 80 odsto u zbiru (tri ponuđena odgovora) smatra da treba izbegavati provokacije - 38 odsto kaže da ne treba da odgovaramo bez obzira na provokacije, 24 odsto navodi da treba da imamo znatno pomirljiviji ton, 18 odsto "da stalno podsećamo na neosnovanost poteza Crne Gore i da izbegavamo sukobe i zaoštravanje krize".\nS druge strane, 20 procenata ispitanih je za to da naš državni vrh "odgovori istom merom, možda čak i jače".


1 - 12 od 674\nPodučavam nemački jezik za odrasle na SKYPE, priprema za poslovni interju, odlazak za inostranstvo ili za več postoječe radno mesto! Nema potrebe da dođem kod vas ili vi kod mene, ne mora da sedite u školi, bez stresa i strahom, štedite vreme i troškove za putovanje! Svejedno de se nalazite u tom trenutku, možete opušten...\nSrbija · Beograd grad · Beograd centar · 12/07/2019\nTumačenje nemačkog, mađarskog, turskog i engleskog jezika, garantovano za naj povolniju cenu koju možete da nađete!!! Dal zaTrgovinu, za uvoz auta, za poslovne pregovore ili za venčanja, za sve mogučne delatnosti profesionalni tumač na vašoj strain i uspješno završavate vaš poso i to za NAJ bolju cenu!!! Za više i...\nProdajem elektro motor\nServisiramo brzo i kvalitetno desktop i laptop računare, reinstalacije sistema, net... ako imate problem rešićemo ga sigurno * Windows 7, 10, XP, Linux (ubuntu ili po želji), MAC OS X * Instaliranje driver-a, Office-a, antivirus zaštita * Podešavanje modema, wireless-a * Umrežavanje. Čišćenje od virusa * Dol...\nSrbija · Beograd grad · Rakovica Beograd · 03/07/2019\nNaša firma putem svojih usluga pruža kompletnu podršku za sve vrste čišćenja i održavanja poslovnog i stambenog prostora. Zavisno od vaših potreba, možemo da vam ponudimo generalno čišćenje prostora nakon renoviranja, krečenja ili završnih radova u građevinarstvu. Takođe, u sklopu naših usluga je i p...\nFirmi za čišćenje potrebno više radnica za generalna čišćenja stambenih i poslovnih prostora na teritoriji grada Beograda. Nudimo redovnu novčanu naknadu, rad u prijatnom ambijentu, mogućnost napredovanja i boljih primanja, smeštaj za radnice iz unutrašnjosti. Iskustvo je poželjno ali nije presudno jer je kod nas ...\nVršim transport putnika sa željene adrese u Nišu do aerodroma u Sofiji. Prevoz se vrši svakodnevno, mojim ličnim automobilom marke Peugeot, koji se pokazao idealnim za ovakva putovanja. Transport je moguć i u suprotnom smeru od aerodroma do željene adrese u Nišu.Moguća su i druga odredišta popu...\nSrbija · Nišavski okrug · Niš · 19/06/2019


Vesti online / Sport / Tenis / FOTO: Novak protiv Borne imao podršku bivšeg trenera\nRadek Štepanek je dao podršku Novaku Đokoviću\nĐoković je sa tribina imao podršku doskorašnjeg trenera Radeka Štepaneka. Njih dvojica su nedavno raskinuli saradnju, a češki stručnjak je došao na tribine i bodrio Noleta. Na Instagram je okačio sliku sa meča, a preko toga napisao: šampion u stvaranju i idemo.\nRadek Stepanek on Instagram. pic.twitter.com/h3f6QIAcMK — Novak India Fans (@NovakIndiaFans) April 18, 2018


Hotel The View City Kušadasi\nHotel The View City (ex Grand Kurdoglu) Kušadasi se nalazi na odličnoj lokaciji, 300m od centra grada, 600m od gradske plaže. Hotel je odličnoj vezi sa svim delovima grada kao i plažama zbog neposredne blizine autobuskog stajališta za dolmuše. Usluga u hotelu je polupansion.\nrecepcija, restoran, dva bara, otvoreni bazen sa odeljkom za decu, stoni tenis, bilijar, besplatan parking, besplatan WIFI u lobiju… Sve sobe imaju TWC, TV, klima uređaj (uračunat u cenu), sef (uz doplatu na licu mesta), fen, minibar, a većina soba ima terasu (moguće je naglasiti ukoliko želite sobu sa terasom, ali odluku o tome donosi isključivo hotel na licu mesta)\nkupatilo, klima-uredjaj,TV, mini-bar,fen, sef, wifi internet, balkon sa garniturom za sedenje


Istraživanje i planiranje – Udruženje privrednih društava i preduzetnika Subotica\nHome / Vodič za početnike / Istraživanje i planiranje\n30. јуна 2016. by Aleksandra Dobrin\nSve kreće od poslovne ideje koja treba da predstavlja kratak i precizan opis osnovnih delatnosti jedne firme. Ona objašnjava o kakvoj vrsti poslovne delatnosti je reč, ko su klijenti i na koji način proizvod ili usluga stupaju na tržište. Uvek kada postoji potreba i tržište na kome može da se proda i opslužuje, postoji i potencijalni biznis. Objektivna prepreka nije nedostatak mogućnosti, već nalaženje pravih mogućnosti koje odgovaraju sredstvima, interesovanjima, veštinama i iskustvima početnika u poslu.\nPre nego što počnete da pišete biznis plan morate da obavite različite vrste istraživanja, razmišljanja i konsultovanja sa savetnicima, ljudima koji već imaju iskustva u ovoj oblasti kao i potencijalnim poslovnim partnerima.\nŠto se tiče izvora informacija, njih možete prikupiti kako putem interneta u vidu različitih privrednih izveštaja, ekonomskih pokazatelja, formalnih i neformalnih istraživanja, tako i u ličnim kontaktima sa pojedincima. Na ovaj način prikupljeni podaci će vam pomoći da lakše napišete biznis plan koji će biti zasnovan na realnim pokazateljima na tržištu.\nPrilikom istraživanja uvek treba razmišljati o četiri pitanja: proizvod, cena, mesto i promocija (ovo se još zove i koncept „4P“ – product, price, place and promotion). Valja se okrenuti istraživanju i u ovoj fazi bolje je otkriti da je neka ideja neodrživa nego investirati vreme i novac da bi se proizvelo nešto što neće moći da se prodaje.\nDobro napisan Biznis plan je od esencijalne važnosti kako za započinjanje tako i za vođenje uspešnog posla. Biznis plan vam je neophodan kada želite da prikupite sredstva za započinjanje posla kao što su start-up krediti, grantovi iili privlačenje mogućih investitora. Dobar biznis plan u sebi sadrži misiju i viziju posla i na koji način će se zacrtani ciljevi dostići. Pre nego što krenete sa pisanjem biznis plana dobro razmislite i kroz istraživanje nađite odgovore na sledeća pitanja:\nKoju vrstu proizvoda i/ili usluga će moje preduzeće plasirati na tržištu i koje postojeće potrebe kupaca/klijenata zadovoljiti?\nKoje je ciljno tržište za moje proizvode i/ili usluge i zašto bi ih platili baš za moje proizvode i/ili usluge?\nKako ću doći do potencijanih klijenata?\nGde i kako ću naći finansijska sredstva za započinjanje i vođenje sopstvenog posla.\nUradite SWOT analizu, tj. analizu toga koje su vaše Snage (Strenghts), Slabosti (Weaknesses), Mogućnosti (Opportunities) i Pretnje/opasnosti (Threats).\nZapamtite – iako se smatra da je kod započinjanja biznisa za njegov uspeh neophodno da se izmisli nešto novo, ne zaboravite da su mnoge delatnosti uspešne upravo zato što su usavršile postojeće proizvode ili usluge. Ukoliko se odlučite za nešto čega nema na tržištu budite prvo sigurni da će taj proizvod ili usluga imati dovoljan broj kupaca koji će Vam omogućiti da održite poslovanje.\nNe postoji pravilo kada je u pitanju sadržina biznis plana, ali imajte na umu da je najbolje da sadrži sve relevantne informacije na što manje strana. Evo nekih od tačaka koje treba da sadrži jedan biznis plan:\nSadržaj – taksativno nabrojan sadržaj biznis plana. Pomoći će u stvaranju strukture vašeg biznis plana, a čitaocu vašeg biznis plana omogućiće da lakše dođe do delova koji ga interesuju.\nKratak opis biznis plana – ovaj deo plana iako stoji na samom početku piše se poslednji, kad završite sa pisanjem svih neophodnih detalja. Smatra se za najvažniji deo biznis plana, jer njega će prvo pročitati zainteresovano lice i na osnovu toga proceniti da li vredi čitati ostatak. Ovaj deo predstavlja kratak pregled (siže) vaše buduće kompanije, ko ste, šta nameravate da radite i zašto. Ovaj deo treba da bude kratak i jasan, ne više od dve strane.\nMisija i vizija posla – krenite sa definisanjem misije i vizije vašeg preduzeća, šta želite da predstavljate, šta želite da postignete i šta su dugoročni ciljevi vašeg budućeg poslovanja.\nPoslovna aktivnost preduzeća – u ovaj deo biznis plana treba da unesete rezultate prethodno urađene SWOT analize, zatim treba posvetiti pažnju razvojnom putu preduzeća, osnovnjo delatnosti kojom će se preduzeće baviti kao i planiranim poslovnim aktivnostima u koje se ulazi sa namerom da se ostvari uspeh.\nDefinisanje tržišta – obuhvata analizu tržišta prodaje (veličina tržišta, potrošači, segmentacija tržišta, konkurencija, isticanje glavne konkurentske prednosti vašeg proizvoda/usluge), analizu tržišta nabavke (informacije o dobavljačima odnosno izvorima snabdevanja) i analizu tržišta za dodatnu proizvodnju (procena mogućnosti plasiranja proizvoda/usluga na nova tržišta)\nOpis proizvoda i/ili usluga (proizvodni plan) – ovaj deo biznis plana treba da sadrži podatke o lokaciji i kapacitetu preduzeća, plan i dinamiku proizvodnje/pružanja usluge, opis procesa proizvodnje, opis opreme i potrebnih sirovina i procenu radne snage.\nOrganizacija i rukovođenje – u ovoj fazi dobro razmislite o obliku poslovanja, tj. da li ćete krenuti kao preduzetnik, akcionarsko društvo, društvo sa ograničenom odgovornošću, itd. (više o oblicima privrednih subjekata u delu koji govori o registraciji). Prilikom odluke obratite pažnju na broj lica sa učešćem u kompaniji, ulogu svakog od partnera u kompaniji i mogućnost istupanja iz kompanije i potrebna finansijska sredstva. Ova odluka može da utiče na troškove otvaranja preduzeća i troškove poslovanja.\nMarketing i strategija prodaje – ovde se treba osloniti na prethodno urađeno „Definisanje tržišta“ i na osnovu te analize napraviti strategiju prodaje. Neka od pitanja o kojim ste već razmišljali sada iskoristite da bi razvili svoj marketinški plan, pre svega upotrebite ogovore na pitanja kao što su: koje potrebe klijenta zadovoljava vaš proizvod/usluga; koliko su potencijalni kupci spremni da plate za vaš proizvod/uslugu; koji drugi faktori ulaze u formiranje cene (npr. profit); koje je najbolje mesto za firmu i koji je najbolji metod za promociju da bi se došlo do klijenata?\nFinansije (finansiska analiza) – ovaj deo opisuje tri važne stvari: kapital koji će biti potreban za započinjanje biznisa (investiciona ulaganja – izgradnja ili renoviranje, inventar i oprema, licence i dozvole, naknade za angažovanje i osiguranje; troškovi poslovanja – zakupnina, komunalne usluge, zarade, zalihe, amortizacija, režijski troškovi; otvaranje inventara, porezi itd. ), način na koji će poslovna delatnost biti finansirana i projekcija rezultata poslovanja.\nAneksi (prilozi) – prilozi koji idu uz biznis plan zavise od toga gde i na koji način želite da dođete do sredstava za realizaciju plana. Između ostalog kao prilog uz biznis plan može se tražiti da se priloži kopija rešenja o registraciji, potvrda za žiranta, izveštaj banke o likvidnosti i solventnosti, završni račun (bilans stanja i uspeha), potvrda poreske uprave o izmirenim porezima i doprinosima i izveštaj o bonitetu Narodne banke Srbije, kopija ugovora sa dobavljačima.\nPOČETNI KAPITAL (Start Up)\nAko ste napravili dobar biznis plan sledeći korak je pronalaženje sredstava za realizaciju biznis plana.\nOsnovni izvori finansiranja su:\nNeformalni izvori – zajam od porodice i prijatelja\nPoslovni inkubatori, lokalna samouprava (besplatna pravna i upravljačka pomoć, poslovni prostor i ostale vrste pomoći)\nSubvencije i krediti koje daje država preko svojih agencija Nacionalna služba za zapošljavanje , Regionalnih agencija, Fond za razvoj Republike Srbije\nKrediti banaka i lizing\nThis entry was posted in Vodič za početnike. Bookmark the permalink.\n← Osobine uspešnog poslodavca koje vode u siguran put do uspeha\nPoslovni saveti →


Nevesinje promovisalo industrijsku zonu | Herceg Televizija Trebinje\nNevesinje promovisalo industrijsku zonu\nIzvor: Herceg TV | Foto: Opština Nevesinje | Datum:19.08.2015.\nNa poslovnom forumu, održanom u organizaciji opštine Nevesinje u sklopu Nevesinjske olimpijade na Bratačkom lugu, načelnik Momčilo Šiljegović upoznao je privrednike iz Nevesinja i regiona sa mogućnostima ulaganja i pogodnostima koje nudi Industrijska zona „Kilavci“ s ciljem povećanja investicija u opštinu Nevesinje.\nIndustrijska zona se nalazi između magistralnog puta Mostar-Gacko i regionalnog puta Konjic-Berkovići, a postojeće građevinske parcele idealne su za izgradnju novih industrijskih pogona i poslovnih subjekata.\nOpština Nevesinje je kroz projekat "Uređenje infrastrukture u industrijskoj zoni Kilavci“ poboljšala uslove u Zoni i omogućila pristup postojećim građevinskim parcelama.\n- Izgradnja se realizovala u okviru Projekta integrisanog lokalnog razvoja (ILDP), koji predstavlja zajedničku inicijativu Vlade Švajcarske i UNDP-a u BiH. Ukupna vrijednost projekta je 118.695 KM, od čega je učešće UNDP-a i Vlade Švajcarske 49.140 KM, a učešće opštine Nevesinje je 69.555 KM-rekao je Šiljegović Tokom prezentacije podijeljene su brošure sa svim relevantim podacima u vezi sa industrijskom zonom.


Zvezdina borba za 2. mesto pred plej-of | OK Crvena Zvezda\nZvezdina borba za 2. mesto pred plej-of\nOdbojkašice Crvene zvezde u subotu (19 časova) gostuju Železničaru u Lajkovcu u okviru 9. kola Mini lige BPŠ Superlige Srbije.\nDuel Železničara i Crvene zevzde je ujedno i okršaj za 2. mesto na tabeli pred plej-of. Zvezdine dame se nalaze u boljoj poziciji i ukoliko zabeleže trijumf obezbediće drugu poziciju i prednost domaćeg terena u polufinalnoj seriji.\nU dosadašnjem toku Mini lige crveno-bele su ostvarile pet pobeda i tri poraza. U prethodnom kolu su savladale Vizuru sa 3:2, po setovima 25:22, 25:16, 22:25, 20:25, 22:20. Nalaze se na 2. mestu na tabeli sa skorom 19-7 i 54 boda.\nLajkovčanke imaju identičan učinak u Mini ligi, pet trijumfa i tri poraza. Nakon tri vezane pobede nad Jedinstvom (3:1), Vizurom (3:0) i Spartakom (3:0) u prethodnom kolu su doživele poraz od TENT-a (3:0). Treće su na tabeli sa pobedom manje od Crvene zvezde i 50 bodova.\nU dosadašnjem toku sezone Crvena zvezda i Železničar su se sastali četiri puta i sva četiri puta je slavio domaćin. Železničar je u 3. kolu u Lajkovcu bio bolji rezultatom 3:0 (26:24, 25:19, 25:22), a Zvezda se revanširala u 12. kolu u Beogradu sa 3:1 (23:25, 25:21, 25:13, 25:16). U 4. kolu Mini lige u Beogradu naš tim je ponovo slavio sa 3:1 (22:25, 25:22, 25:17, 25:14). Lajkovac je bio domaćin i finala Kupa Srbije i Crvena zvezda je tada izgubila od Železničara rezultatom 3:0 (25:22, 25:19, 25:21).\nUtakmica 9. kola Mini lige za seniorke između Železničara i Crvene zvezde na programu je u subotu 30. marta od 19 časova u Hali sportova u Lajkovcu. Meč će suditi Predrag Balandžić i Mirko Janković.


Tanjug 12. aprila 2021. 12:24\nRIM – Advokati bivšeg italijanskog premijera Silvija Berluskonija pokrenuli su tužbu protiv jedne od „njegovih devojaka“, Đovane Rigato, zbog pokušaja iznude.\nRigato je od Berluskonija tražila najpre 500.000, a onda i milion evra, što je prema tvrdnji advokata iznuda, piše „Fato Kotiodijano“.\nRigato je jedna od svedoka u sudskom postupku protiv Berluskonija, takozvanom „slučaju Rubi“, i prema pisanju medija nije jedina koja je u zamenu za svoje ćutanje primila, ili traži pare.\nNaime, protiv bivšeg premijera i lidera stranke „Forca Italija“ vodi se postupak pred sudom pod optužbom da je imao seksualne odnose sa maloletnicom zvanom Rubi.\nTo je nadimak marokanke Karime el Marug, koja je učestvovala, zajedno sa drugim devojkama, u takozvanim „elegantnim večerama“ u Berluskonijevoj vili gde je, prema svedočenju, bilo prostitucije, podvođenja i sličnog.\nĐovana Rigato, koja je učestvovala u tim skupovima, tvrdi da ne iznuđuje novac, već traži kompenzaciju za sve što je pretrpela nakon što je 2010. godine stavljena na listu svedoka, a zatim i optužena u „procesu Rubi“.\nRigato je poverila medijima da sa Berluskonijem nije imala ljubavni odnos, da je sve završavano na poljupcima te da bi je Berluskoni „povremeno stavio na kolena i tepao joj moja devojčica“.\nOna tvrdi da joj je Berluskoni obećao pomoć, čak i posao novinara na nekoj od njegovih televizija, i ona u tome ne vidi ništa loše jer je, po njenim rečima, „Berluskoni dobra i darežljiva osoba koja pomaže onima koji su u nevolji“.\nProces „Rubi“ traje već nekoliko godina, a u zadnje vreme, nekoliko puta je ročište otkazano, jer bi se Berluskoni dan pre suđenja našao u bolnici pod izgovorom da obavlja zdravstvene preglede, ili da se ne oseća dobro.


NK TEST: Opel Insignia Grand Sport 2.0 CDTi | Nacionalna Klasa\nNK TEST: Opel Insignia Grand Sport 2.0 CDTi\nNakon gotovo godinu dana od premijere, nova Insignia je stigla u našu test flotu. Za ovoliko vremensku „rupu“ je prvenstveno zaslužena kompletna Opel situacija tokom prošle godine, tokom koje smo na testu imali samo jedan model ovog proizvođača.\nNaše dodatno interesovanje za ovaj automobil potiče i iz činjenice da je ovo „poslednji mohikanac“, odnosno poslednji model koji će se prodavati sa Opel značkom, a da je razvijen pod GM kapom. Naravno, ovde se podrazumevaju i Tourer varijante. Svi ostali budući modeli će biti bazirani na PSA platformi sa PSA motorima, pa nova Insignia predstavlja neku vrstu istorijske linije koja će razdvojiti GM prošlost i eventualnu PSA budućnost.\nU vreme pravljenja planova za Insignia B generaciju modela, nije se znalo ništa od događaja vezanih za prodaju. Stoga se gledalo da nova Insignia iskoristi Monza koncept kada je u pitanju dizajn, uz unapređenja koja treba da omoguće novom modelu da nastavi gde je stao stari. Originalna Insignia se pokazala kao veoma uspešan automobil, koji je 2009. godine dobio internacionalnu „Car Of The Year“ nagradu, a do kraja proizvodnje Opel je prodao skoro milion vozila. Planirana unapređenja su se odnosila na upotrebu novih verzija Opel motora, lakše karoserije, uvođenje novih elektronskih sistema i tehnologija viđenih na automobilima iz premium klase i tako dalje.\nPored tehnologija, Opel je evidentno gađao i neke druge elemente iz premium segmenta. Nova Insignia je dosta „porasla“ na nivo koji se može uporediti sa Mercedes E klasom ili BMW „peticom“, ili ako baš mora da se pomene to je nivo veličine koju ima Skoda Superb. U redu, veličina, tehnologije, dizajn, sve „puca“ na klasu više pa da vidimo kako je se sve to ogleda u praksi.\nPrethodni tekstPeking: Lexus ES\nSledeći tekstF1: Fetelova treća pol pozicja u nizu


Aleksandar Živković (ekonomista) — Википедија\nAleksandar Živković (ekonomista)\nУколико сте тражили нешто друго, погледајте чланак Александар Живковић (вишезначна одредница).\nAleksandar Živković (Beograd, 10. marta 1954.) је srpski ekonomista i redovni profesor Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Beogradu.\n10. mart 1954.\n1.3 Doprinos akademskoj i široj zajednici\n2.1 Značajnije knjige\n3 Rad sa studentima\nDr Aleksandar Živković rođen je 10. marta 1954. godine u Beogradu, gde je završio osnovnu školu i gimnaziju. Školske 1972/1973. godine upisao se kao redovan student na Ekonomski fakultet u Beogradu. Diplomirao je marta 1977. godine.\nPosle završenog fakulteta upisao se na poslediplomske studije na Ekonomskom fakultetu u Beogradu, smer Monetarna ekonomija. Ispite na poslediplomskim studijama položio je sa prosečnom ocenom 9,70 i imao je dva pozitivno ocenjena seminarska rada. Magistarski rad pod nazivom “Godišnje programiranje monetarnog rasta” uspešno je odbranio oktobra 1982. godine. Doktorsku disertaciju pod naslovom “Analiza efikasnosti monetarne politike u Jugoslaviji” odbranio je februara 1993. godine.\nPosle diplomiranja na Ekonomskom fakultetu u Beogradu, proveo je dve godine “Energoprojektu” na poslovima i zadacima samostalnog stručnog saradnika u finansijskim aranžmanima.\nU toku 1977. godine je sa odličnim uspehom završio specijalistički kurs za obavljanje platnog prometa i kreditnih odnosa sa inostranstvom pri Udruženju banaka Jugoslavije. Od 22. marta 1979. godine radi na Ekonomskom fakultetu u Beogradu kao asistent- pripravnik, odnosno od juna 1983. godine kao asistent na predmetu Monetarna ekonomija. U razdoblju od izbora za asistenta-pripravnika odslužio je vojni rok (juli 1981. – juni 1982. godine).\nZa docenta na predmetu Monetarna ekonomija izabran je juna 1993. godine, a za vanrednog profesora na predmetu izabran je jula 1998. godine. Trenutno je redovni profesor Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Beogradu.\nPored izvođenja nastave na Ekonomskom fakultetu u Beogradu (bio) je predavač i na Ekonomskom fakultetu u Nišu, Podgorici, Višoj turističkoj školi u Novom Beogradu, Višoj poslovnoj školi u Beogradu, Beogradskoj poslovnoj školi.\nOd 2002-2005. držao je nastavu i ispite na predmetu Bankarski menadžment na Fakultetu za uslužni biznis u Novom Sadu. Više od jedne decenije realizuje nastavni proces na Vojnoj akademiji u Beogradu iz oblasti Finansija. Sada ostvaruje deo nastavnog procesa na Visokoj poslovnoj školi strukovnih studija u Valjevu na predmetu Bankarski menadžment. Predavao je na inovacionim kursevima, poslediplomskom specijalističkom kursu “Tržište novca i kapitala”, magistarskom kursu “Bankarski i finansijski menadžment”, “Fiskalni menadžment i monetarni menadžment”. Na Ekonomskom fakultetu u Nišu predavao je predmet Međunarodni platni promet na poslediplomskim studijama kurs “Monetarna ekonomija i bankarstvo”, od 1993/94. školske godine.\nBio je rukovodilac magistarskog kursa “Fiskalni i monetarni menadžment i upravljanje društvenim delatnostima”, opcija Monetarni i fiskalni menadžment.\nUčestvuje od školske 2006/2007. u realizaciji nastave i ispita na diplomskim akademskim studijama-master na dva studijska programa: Ekonomska politika i razvoj i Bankarski i finansijski menadžment gde predaje na sledećim predmetima: Monetarni menadžment, Bankarski menadžment. Kao gostujući profesor učestvuje na master studijama u Podgorici.\nOd 2010. godine učestvuje na doktorskim studijama na Ekonomskom fakultetu u Beogradu na predmetu Monetarna ekonomija i Bankarstvo.\nTokom 1986. godine boravio je mesec dana na studijskom boravku u Londonu, na London School of Economics and Political Science (LSE).\nDoprinos akademskoj i široj zajedniciУреди\nNa Fakultetu je bio član Komisije za finansijska pitanja, Saveta Fakulteta, Programskog saveta NICEF-a, poslovni sekretar NICEF-a (1985-87.) i sekretar Katedre za ekonomsku politiku i razvoj (1985-1986. i 1989-1993.). Bio je član Radne grupe formirane od strane Ministarstva prosvete za reformu plana i programa srednjih ekonomskih škola za grupu finansijskih predmeta i bankarstva.\nBio je član ekspertskog tima Savezne komisije za hartije od vrednosti i finansijska tržišta, član uređivačkog odbora časopisa “Finansije”, Beograd; član redakcije časopisa “Jugoslovensko bankarstvo”, Beograd i predavač Bankarske škole Udruženja banaka Jugoslavije. Takođe je bio prodekan za finansije i organizaciju (1998.-2000.) i član redakcije časopisa “Ekonomski anali” Ekonomskog fakulteta u Beogradu.\nSada je predsednik Izvršnog odbora sindikata Ekonomskog fakulteta u Beogradu. Član je Odbora delatnosti Вisokog obrazovanja i Republičkog odbora Samostalnog Sindikata obrazovanja Srbije i predsednik Ekonomskog odbora Vukove zadužbine, Beograd...\nProf. Živković je autor velikog broja naučnih i stručnih radova, a izradio je i osamnaest naučno-istraživačkih projekata i studija. Redaktor je i koautor dva veoma zapažena udžbenika Monetarna ekonomija” i “Bankarsko poslovanje i platni promet” u izdanju Ekonomskog fakulteta u Beogradu, kao i više udžbenika za srednje i visoke škole.\nDr Aleksandar Živković je napisao ili kao koautor 24 knjige i monografije, kao i 46 članaka i referata, objavljenih u najuglednijim časopisima na prostoru naše zemlje i saopštenih na domaćim i međunarodnim naučnim konferencijama i skupovima.\nAnaliza efikasnosti monetarne politike u Jugoslaviji, drugo dopunjeno izdanje, Ekonomski fakultet u Beogradu, Beograd, 1995, str. 260.\nFinansijske institucije i tržišta (redaktor i koautor), Viša poslovna škola u Beogradu, Beograd, 1995, str. 203.\nFinansijsko i devizno poslovanje (redaktor), Čigoja štampa, Beograd, 1995, str. 503. Bankarstvo (koautor), Čigoja štampa, Beograd, 1995, str. 652.\nPoslovna politika banaka (koautor), Čigoja štampa, Beograd, 1997, str. 528.\nFinansijska makroekonomija (koautor), Čigoja štampa, Beograd, 1998, str. 431.\nMonetarni menadžment (koautor), Jantar, Beograd, 1998, str. 864.\nFinansijska tržišta i berze (koautor), Univerzitet u Nišu, Niš, 1998, str. 575.\nBankarski menadžment (koautor), Čigoja štampa, Beograd, 1998, str. 1017.\nMonetarna ekonomija (koautor), Ekonomski fakultet, Beograda, 1998, str. 710.\nUpravljanje finansijskim i deviznim poslovanjem (redaktor i koautor), Čigoja štampa, Beograd, 1999, str. 593.\nOsnovi finansijskog menadžmenta (redaktor i koautor), Čigoja štampa, Beograd, 2004, (udžbenik), str. 793;\nRad sa studentimaУреди\nStudenti osnovnih, poslediplomskih/master i doktorskih studija uvažavaju njegovu kompetentnost, korektnost i savremene pristupe nastavno-pedagoškom radu. Svojim naučno-stručnim i pedagoškim radom pokazao je visok nivo kvaliteta, sistematičnosti, odgovornosti i privrženosti svom profesionalnom opredeljenju i radu sa studentima.\nMentor je preko 500 odbranjenih diplomskih radova na Ekonomskom fakultetu u Beogradu, velikog broja magistarskih teza i master radova kao i doktorskih disertacija.\nBiografija Prof. Živkovića na sajtu Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Beogradu\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Aleksandar_Živković_(ekonomista)&oldid=21141007”\nПоследња измена на дан 23. децембар 2018. у 12:36 ч.\nОва страница је последњи пут уређена на датум 23. децембар 2018. у 12:36 ч.


Ana Jovanović psiholog, psihoterapeut u edukaciji konstruktivističke psihoterapije\nNa psihoterapiju i savetovanje gledam kao na zajedničko istraživanje. Cilj nam je da udruženim snagama dođemo do ciljeva koje ste sebi postavili ili da dovedemo u pitanje teorije koje "rukovode" vašim životom. Biram da svaku osobu vidim kao drugačiju, a svaku priču kao jedinstvenu i neponovljivu.\nPonekad pojednostavljujemo sopstvene živote tako što tražimo dijagnozu za određeno ponašanje, epitet za opisivanje određenog problema. Ponekad smo slepi da prepoznamo da je naša životna priča daleko više od jednog epiteta, jedne imenice, jedne dijagnoze. Moja ideja je da zajedno radimo na osnaživanju specifičnih potencijala osobe, na dovođenju u pitanje nekih, možda, preuranjenih zaključaka vaših priča. U svom radu ne želim da namećem sopstvena rešenja, niti da tumačim samostalno "problem" koji klijent donosi na terapiju. Cilj je da udruženim snagama vidimo zašto problem postoji, zašto toliko koči osobu, u kom smeru osoba želi da promeni svoj život na bolje i kako je moguće da to ostvarimo.\nSmatram da neizostavno, svakoj osobi u nekom trenutku treba razgovor, prihvatanje, podrška, pomoć u navigaciji kroz životne puteve. Iz tog razloga, veoma volim svoj poziv i dajem sve od sebe da svakoga dana sve više učim i radim na svojim veštinama.\nViše o meni možete pogledati na mom profilu na mreži LinkedIn https://rs.linkedin.com/in/anamjovanovic


Lekovi Koji Deluju - Kvantna Dijeta KvantnaDijeta.com\nLekovi Koji Deluju - Alternativni tretmani Medicomat -a\nTrik u akupunkturnom tretmanu neplodnosti je nanošenje iglica na odgovarajuća mesta vašeg tela. Terapeut koji najbolje poznaje ovu vrstu tehnike trebao bi znati gdje postaviti te igle. Za probleme s neplodnošću, otkriveno je da je najbolje staviti igle ispod stopala, blizu genitalnih organa, iza ušiju i na dlanove. dijeta\nAparati za kućno lecenje, Lekovi Koji Deluju and Efekti terapije. dijeta Aparat, sa CMOS čipom računarskog procesora kao jezgrom, može proizvesti biološki talas i talas može rezonirati sa ćelijskim elementima tela. Može brzo izgladiti glavne i sporedne kanale tela i aktivirati cirkulaciju krvi. Još uvek integriše terapiju elektroterapije itd. To je neka vrsta sigurne, pogodne, brze i bezbolne napredne sveobuhvatne metode lečenja.\nAutoimune bolesti su bolesti koje se javljaju kada je greškom sam imunološki sistem tela napadnut. Reumatoidni artritis je dugotrajna bolest, ali pacijenti mogu doživeti duge periode bez bolova i simptoma. Procenjuje se da ukupni troškovi artritisa dostižu skoro 50 dolara godišnje. dijeta\nOtok oka odnosi se na prisustvo viška tečnosti (edem) u vezivnom tkivu oko oka, najčešće u očnim kapcima. Natečeno oko može nastati kao rezultat traume, infekcije ili drugih povreda u predelu oka. Praktično svaki uzrok upale u predelu oka može se manifestovati kao oticanje kapaka, iako su alergijske reakcije verovatno najčešći uzrok. Retko, sistemska stanja (koja utiču na celo telo) mogu rezultirati zadržavanjem tečnosti, uključujući zadržavanje tečnosti u tkivima oko očiju.\nEar Kuantum Bioresonance Point Machine, Lekovi Koji Deluju and Aparat Kvantno lečenje slušalica. dijeta Nesanica se češće javlja kod žena, ljudi starijih od 60 godina i ljudi koji imaju istoriju depresije, međutim, svako može biti pogođen nesanicom. Kratkotrajna nesanica može se javiti i kao nuspojava određenih lekova. Hronična nesanica je ozbiljnija i može biti uzrokovana ili pogoršana raznim mentalnim i fizičkim problemima.\n© 2021 Medicomat Limited KvantnaDijeta.com Lekovi Koji Deluju, Powered by Medicomat.com and NSystems LLC, USA


Košarkaški vikend – najava utakmice – InfoLo Sport\nKošarkaški vikend – najava utakmice\nU trećem kolu Prve regionalne lige Zapad, košarkaši Loznice u hali SC Lagator, u subotu 30.10.2021 godine, sa početkom u 17 časova, ugostiće ekipu M015 iz Šapca. Biće to prilika za lozničke košarkaše da nakon dva uzastopna poraza prekinu crnu seriju i vrate se na pravi kolosek, kolosek pobeda.\nPred ovu veoma važnu utakmicu, pomoćni trener Loznice, Damjan Negovanović, veruje u pobedu lozničana:\n“ Posle loše igre protiv Ivanjice u Lagatoru i dobre partije protiv Studenta u Bajinoj Bašti, dolaze nam u goste komšije iz Šapca koji su u prva tri kola stekli dobar kapital od tri pobede, sa željom da nastave pobednički niz. Okosnicu ovogodišnje ekipe Šapca čini sastav od prošle sezone uz po jedno pojačanje na poziciji centra i krila. Trenutno zauzimaju bolju poziciju od nas na tabeli ali mi imamo dobar međusobni odnos sa šapčanima jer u poslednje četiri godine ne znamo za poraz od njih.\nNastupićemo kompletni. Dobro smo trenirali ove nedelje. Jako bitna utakmica za povratak ekipe na pravi put. Moramo napraviti brejk ili protiv Šapca ili Mileševca. Prva meč lopta su šapčanii i daćemo sve od sebe da u subotu trijumfujemo “.\nUtakmica se igra u subotu, u SC Lagator sa početkom u 17 časova.\nDođite i podržite košarkaše na putu povratka u pobednički ritam.\nU ostalim utakmicama kola 03. sastaju se:\nPriboj -Mileševac, 19 časova\nZlatar – Crnokosa, 16 časova\nIvanjica – Student, 18 časova\nTags: kk loznica, Kosovska Mitrovica\nPrevious Poraz u finišu utakmice\nNext Bodovi otišli u Šabac\nDanilo Negovanović : „Iz utakmicu u utakmicu do play off-a „\nU subotu svi u Lagator : Podržite košarkaše, odbojkaše i odbojkašice\nPobednički ples lozničana u Ivanjici, Ivanjica – Loznica 70:91\n31 минут ago Dijana M


Miler pobedio u trci 2 | TRKE.rs\nApsolutnu nadmoć na pravcu Sitroen je pokazao i u trci 2 na Nirburgringu-Nordšlajfe. Iako se na momente činilo da Honda ima tempo i da Tijago Monteiro možda može i do pobede, poslednji kolometri trke prikazali su totalnu premoć francuske ekipe.\nU trci 2 nisu startovali Igo Valente i Tom Čilton, Francuz zato što mu je auto bio isuviše oštećen posle udarca u ogradu u prvom nastupu. Englez je izostao zato što su mu hladnjak izbušili šljunčani projektili koje je lansirao baš Valente prilikom svog izletanja s piste.\nIvan Miler je već na startu zauzeo drugo mesto iza Tijaga Monteira, dok je Tom Koronel pao na četvrtu poziciju, izgubivši duel sa Gabrijeleom Tarkvinijem. Rob Haf je imao manji kontakt sa Sebastijanom Lebom, ali se ovog puta „vesta“ pokazala malo tvrđom nego ranije. Norbert Mihelis se ubrzo posle starta našao u boksu sa iskrivljenim prednjim desnim točkom i više nije izlazio na pistu.\nKoronel je tokom dobrog dela prvog kruga zadržavao kolonu „C-elizea“, Benanija, Maa, Leba i Lopesa, sve dok grupa nije stigla do pete sekcije i megadugačkog pravca, gde su se karte izmešale. Miler je došao do vođstva, a Koronela su pretekla sva četiri „sitroena“.\nTokom drugog kruga Monteiro je uspevao da se primakne Mileru, ali bez ozbiljnog ugrožavanja pozicije. Na kraju drugog kruga Ma je pretekao Benanija, a Haf Koronela. Ma je u trećem i poslednjem krugu izgubio kontrolu nad zadnjim krajem automobila i udario u ogradu, što je umalo upropastilo trku i Lopesu. Srećom po Argentinca, Kinez ga nije „pokupio“, već se Lopesu samo otvorio prolaz na četvrto mesto.\nNova egzekucija usledila je u poslednjem prolasku najdužim pravcem. Monteiro nije uspeo ni da se primakne vodećem Mileru, a Lopes je u cugu pretekao Tarkvinija za treće i Monteira za drugo mesto, a da je trka potrajala još koji metar, izgledalo je kao da bi se izborio i sa timskim kolegom.\nMiler je kazao da mu je auto bio podešen za što veću maksimalnu brzinu, pa je zato bio neranjiv na pravcu, ali je vožnja bila komplikovanija u vijugavim sekcijama staze. Četvorostrukom prvaku sveta ovo je 43. pobeda otkako se trka u WTCC-u.


February 24, 2018 - Engleski fudbal\nPremijer Liga – najava 28. kolo\nFebruary 24, 2018 dulle27 Leave a comment\nPremijer Liga – najava 28. kolo Borba za top4 i za opstanak je zanimljivija nego ikada, iako svake sezone kažemo kako ne može biti zanimljivije. Jedna pobeda vas vodi sa 19. na 13. mesto, eto koliko je gusto dole. Samo 6 klubova je prešlo magičnu granicu 40 i tako će ostati i nakon ovog kola. LESTER SITI – STOUK SITI […]\nEngleski fudbal u Opsajdu (3.epizoda)\nFebruary 24, 2018 kecko Leave a comment\nKad mi neko kaže 1995, kao majku da mi je opsovao. Godina Bljeska, Oluje, propasti, bede, strepnje… Danas je se sećam po naknadnoj pameti i svemu onome što učitavam u sve te proklete dane, a kad se zaista zapitam čega se, kao tada osmogodišjnak, lepoga od te godine sećam, ostaje mi opet samo sport, i to ovim redom: titula košarkaša […]


Formirana od strane dvanaest vlasnica, direktora i menadžera preduzeća iz Crne Gore, "Poslovna žena" predstavlja dobrovoljno, nevladino, nepolitičko i neprofitno udruženje. Interes osnivača je da udruženim snagama i prezentovanjem potreba i razvojnih mogućnosti članica, pomogne unapređenju poslovanja, jačanju ženskog biznisa, povezivanju poslovnih žena na lokalnom, regionalnom, nacionalnom i međunarodnom planu, razmjeni znanja i iskustva, kao i realizaciji zajedničkih projekata. U cilju podrške ženskom aktivizmu ovog tipa, predstavnici Asocijacije poslovnih žena uputili su danas poziv relevantnim institucijama, vladinom, nevladinom i privatnom sektoru da pomognu kvalitetnim inicijativama postojećih i potencijalnih preduzetnica, a time i jačanju ukupnog ženskog preduzetništva u našoj zemlji. Na taj način, kako je istaknuto na konferenciji, zajednički napori i sprovedene aktivnosti za rezultat mogu imati dodatno snaženje postojećih preduzetnica, ali i veću motivisanost nezaposlenih žena da se kroz priliku za samozapošljavanje i one okrenu pokretanju sopstvenog biznisa. Konačno, to je način i da se pomogne ne samo budućem položaju žene u društvu već, zahvaljujući toj istoj ženi-preduzetnici i ženi-menadžeru, i ukupnoj crnogorskoj privredi.\nU narednom periodu "Poslovna žena" planira niz aktivnosti koje će, između ostalog, podrazumijevati organizovanje baze podataka o poslovnim ženama u Crnoj Gori, realizaciju edukativnih programa obuke na teme od značaja za pokretanje i vođenje biznisa, rad na dobijanju novih tehnologija i znanja neophodnih za uspješno upravljanje i razvoj poslovanja, te pružanje podrške profitabilnim, kreativnim i specijalizovanim projektima svojih članica. Svjesni značaja procesa evropskih integracija za crnogorsku privredu i sopstveno poslovanje, "Poslovna žena" je pokrenula inicijative koje za clij imaju uspostavljanje veza sa sličnim udruženjima u regionu, a namjera je da se u skorije vrijeme realizuje saradnja i sa udruženjima koja posluju u Evropi i svijetu. Na taj način, preko mreže ženskih organizacja, asocijacija želi da pomogne uključivanju "Poslovne žene" i njenih članica u odgovarajuće projekte i kreditne linije evropskih i međunarodnih specijalizovanih programa, organizacija i institucija.\nOsnivači Asocijacije poslovnih žena Crne Gore "Poslovna žena" su: Milosava Žugić, direktor RK "Nikšićanka", dr Milica Vuksanović, direktor i osnivač biohemijsko-mikrobiološke laboratorije "Dr Vuksanović", Željka Karanikić, vlasnik "The Kvartal Group", mr Danijela Laketić, direktor "Atlas penzije", Tatjana Mitrović, suvlasnik "MP Marketinga" i osnivač Fondacije "Miloš Sekulić", Svetlana Uljarević Čukić, direktor i vlasnik "Atela", Ljubica Kostić Bukarica, direktor i suvlasnik "M.A.S. Code", mr Milena Raičković, generalni sekretar CTU, Mirjana Paunović, osnivač i direktor "Pamarka", Ratka Mandić, direktor "Atlant Agenta", mr Snežana Šćepanović, direktor prodaje AD "Stadion" i Zvezdana Oluić, PR menadžer UPCG.


Lista NVO koje nijesu dostavile urednu i potpunu prijavu, odnosno dokumentaciju (Konkurs „ Održavanje niske prevalencije HIV-a u Crnoj Gori “ )\nDatum objave: 19.09.2019 09:00 | Autor: Ministarstvo zdravlja\nNa osnovu člana 32g stav 2 Zakona o nevladinim organizacijama („Službeni list CG“, br. 39/11 i 37/17), a nakon završetka Javnog konkursa za prijavu projekata/programa „Održavanje niske prevalencije HIV-a u Crnoj Gori“ – 1, objavljenog 12.08.2019. godine, Komisija za raspodjelu sredstava za finansiranje projekata i programa nevladinih organizacija Ministarstva zdravlja u 2019. godini, u oblasti održavanja niske prevalencije HIV-a u Crnoj Gori, objavljuje\n1. Grupa za razvoj i unapredjenje sporta\n- Dostaviti dokaz o realizovanim projektima u oblasti održavanja niske prevalencije HIV-a u Crnoj Gori u jednoj od tri godine koje prethode godini objavljivanja tekuceg konkursa (2016, 2017 ili 2018 godina) npr. fotokopiju ugovora o realizovanom projektu, ili zvaničnog izvještaja prema donatoru o realizaciji projekta, ili ukoliko se aktivnost u prioritetnoj oblasti dokazuje preko člana/osnivača NVO, onda je dužan dostaviti fotokopiju ugovora o angažmanu tog lica na projektu vezano za oblast HIV/AIDS-a, press clipping;\n- Dostaviti projekat na CD-u istovjetan štampanom primjerku sa pečatom i potpisom.\n2. NVO Sistem\n3. Centar za umjetnost kulturu i medije “Elita plus“\n- Dostaviti projekat na CD-u istovjetan štampanom primjerku sa pečatom i potpisom;\n- Dostaviti jos jedan primjerak potpisane i pečatirane Izjave o nepostojanju višestrukog finasiranja;\n- Potrebno je naglasiti u kojoj od prioritetnih oblasti se konkuriše (mora se odabrati jedna od ponudjenih oblasti, ne mogu se navoditi dvije istovremeno).\n4. CAZAS (oblast mladi)\n- Dostaviti dokaze o realizovanim projektima za partnera.\n5. CAZAS (oblast Romi)\n6. Juventas (oblast mladi)\n- Potrebno je dostaviti fotokopiju akta o podnesenoj prijavi za prethodnu fiskalnu godinu poreskom organu (bilans stanja i bilans uspjeha);\nNevladine organizacije sa ove liste dužne su da otklone utvrđene nedostatke u roku od pet dana, od dana objavljivanja liste na internet stranici Ministarstva zdravlja i portalu E-uprave, zaključno sa utorkom 24.09.2019. godine.\nUkoliko se utvrđeni nedostaci ne otklone u roku prijava se odbacuje.\nsa napomenom: NE OTVARATI – Dopuna prijave na Javni konkurs broj:\n51-483/2019-1 pod nazivom:\n„ Održavanje niske prevalencije HIV-a u Crnoj Gori “


Vakcinacija nije obavezna – Nadlanu.com\nVakcinacija nije obavezna\nBEOGRAD, 15. januar 2010. (FoNet) - Vakcinacija školske dece protiv virusa novog gripa biće završena do kraja januara, ali neće biti obavezna, već će o njoj odlučivati roditelji učenika, koji mogu da budu i prisutni prilikom vakcinacije, izjavio je danas ministar prosvete Žarko Obradović.\nOn je novinarima rekao da su, zajedno sa Ministarstvom zdravlja preduzete sve aktivnosti da se vakcinacija obavi na najbolji mogući način, a da je direktorima škola prosleđeno uputstvo Radne grupe za pandemiju, sa čijim sadržajem su obavezni upoznati roditelje.\nObradović je istakao da će se đaci vakcinisati u školskim dispanzerima, a izuzetno, tamo gde postoje uslovi, mobilne ekipe će dolaziti u škole.\nPrema njegovim rečima, pored dva dosadašnja prekida nastave zbog epidemije gripa A H1N1, postoji mogućnost da će biti i treći, i zato je Ministarstvo zatražilo od zavoda za unapređenje obrazovanja i vaspitanja da napravi uputstvo za sažimanje gradiva.\n"Hoćemo da se ono što je deo nastavnog plana i programa uradi na vreme i da deca ne budu oštećena na bilo koji način", objasnio je Obradović, i dodao da će odluka o načinu nadoknađivanja izgubljenih radnih dana biti doneta do kraja meseca.


Nikada nije išao na časove, niti ga je iko podučavao, a ipak je sa samo 4 godine postao najmlađi bubnjar koji je nastupao sa Novosibirskom filharmonijom.\nMada Leonid - Lenja Šilovski jedva nogicama dohvata pedalu bas bubnja, kada se predstavio ruskoj publici u šou programu „Minut slave“ svojim urođenim telentom je osvojio sve simpatije javnosti i pohvale stučnjaka.\nUkoliko stavi slušalice na uši da ne bi uznemiravao komšije, roditelji ovog dečaka puštaju da elektronske bubnjeve svira koliko god to sam želi.\n„To je dar od Boga. Lenju nikada niko nije učio da svira. Dovoljno mu je da vidi i čuje ono što drugi rade, pa da to bez problema ponovi“ – kaže njegov otac Denis.\nNe čudi što ovaj simpatični četvorogodišnjak, koji jedva izviruje iza činele, danas sa svih strana dobija pozive da nastupa. Njegova ljubav prema bubnjevima i neverovatan talenat su ga doveli do toga da je nastupio sa Novosibirskom filharmonijom na proslavi povodom 20 godina od osnivanja.\nDa je već sada ozbiljan profesionalac govori činjenica da je tokom nastupa ispustio palicu, ali ga to ni malo nije pokolebalo da se vrati u pravi ritam i izvede završnu solo deonicu zbog koje ga je publika gromoglasno pozdravila. Koliko je Lenjina ljubav prema bubnjevima velika vidi se na kraju nastupa kada mali bubnjar prosto ne shvata zašto mora da prestane da svira.


Bez vode će ostati potrošači u Ulici Milije Stanojlovića u naselju Umka 05.01. | Beogradske vesti\nBez vode će ostati potrošači u Ulici Milije Stanojlovića u naselju Umka 05.01.\n4 јануара, 2022 4 јануара, 2022\nZbog radova “EPS Distribucija” Beograd na opštini Čukarica i prekida u snabdevanju električnom energijom objekta beogradskog vodovodnog sistema, u sredu 05.01.2022. godine, u vremenu od 09.00 do 13.00 sati, bez vode će ostati potrošači u Ulici Milije Stanojlovića (od broja 30 do kraja ulice) u naselju Umka.\nDan u Beogradu 04.01.2022.\nTokom akcije pojačane kontrole saobraćaja sankcionisano ukupno 11.888 vozača\nPrevious post:Dan u Beogradu 04.01.2022.\nNext post:Tokom akcije pojačane kontrole saobraćaja sankcionisano ukupno 11.888 vozača