Cherry Music Party\nSport DANA | dodato 14.06.2010.\nMesto održavanja: Belexpocentar\nVreme održavanja: 18. jun 2010. god. u 21h\nCherry Music Party je potpuno nov muzički događaj koji se svojom originalnošću izdvaja od svega do sada viđenog. Polazeći od ideje da samo pravi spoj različitosti donosi novi kvalitet, ovaj događaj objedinjuje naizgled nespojivo.\nParty otvara DJ Sasha Dee nastupom u prepoznatljivom house stilu nakon čega pred zagrejanu publiku na scenu stupaju Zvezde Granda.\nUrbana populacija prvi put je u prilici da u jednoj noći do ranih jutarnjih sati na istom mestu uživa u najkvalitetnijem house zvuku i nastupu mladih izvođača narodno-popularne muzike. Party otvara DJ Sasha Dee nastupom u prepoznatljivom house stilu nakon čega pred zagrejanu publiku na scenu stupaju Zvezde Granda. Smenjuju se koncerti Slavice Ćukteraš, Saše Kapora i Rade Manojlović koji izvode poznate hitove i premijerne remix-e specijalno snimljene za ovu priliku. Nastupi se vezuju DJ mix-om stranih najpopularnijih dance i house hitova.\nDrugi deo programa počinje oko ponoći i baziran je na DJ nastupima najpoznatijih imena komercijalne elektronske muzike:\nDJ Bane Paunović\nDJ Sasha Dee\nOdbrojavanje „Amstel BFF No3“\nTreći po redu „Amstel Belgrade Foam fest“ održaće se u subotu 3. septembra u beogradskoj Areni, a organizatori uz do ...\nTrudna Tanja Savić?\nDomaća štampa piše da je jedna od najpopularnijih mladih "Zvezda Granda" u drugom stanju....\nNisam ja Jovanin košarkaš!\nAleksandar Đorđević demantuje da je u vezi sa Jovanom Janković, i najavljuje tužbu protiv listova koji su to objavili....\nmr stefan braun magacin madlenianum opel zanimljivosti japan visoke tehnologije novi sad sava centar zemun facebook guarnerius river nacionalna kuhinja vip dom omladine atelje 212 sajam muzicka vest galerija feniks farma kolosej dj telenor zvezdara teatar srpska kuhinja stari grad italijanska kuhinja akcija microsoft muzicke vesti moda fudbal delta city galerija 73 palic iphone splav ada ciganlija komedija sex bili smo delta sport nike bioskopi cineplexx bioskop drama kola exit pink o3one triler ziva muzika muzika zdravlje freestyler rtv pink business ishrana vina rostilj dunav automobili toyota filmska vest koncert apple fotografije internet film festival vikend auto beogradski sajam automobil kokteli web exit festival riblji specijaliteti google kc grad premijera zdrava hrana novi beograd provod auto showbusiness predstava slike show mobilni internacionalna kuhinja izlozba arena paste hi tech mobilni telefoni kolarac filmske vesti skc usce zurka beograd animirani film bdp beogradska arena letnja basta noćni život horor hitech srbija


[es] - Kako se racuna kamata kade se uzme u obzir i rast cena\n30.06.2005. Kamata za neplaceni racun???\n09.04.2009. koje vezbe i kako uticu na rast(mislim pretezno o..\n23.04.2011. Kako se racuna kamata?\n05.12.2005. Pomos za Zalman CNPS9500 !!!\nKako se racuna kamata kade se uzme u obzir i rast cena\n[es] :: Matematika :: Kako se racuna kamata kade se uzme u obzir i rast cena\n[ Pregleda: 11199 | Odgovora: 4 ] > FB > Twit\nKako se racuna kamata kade se uzme u obzir i rast cena 24.07.2003. u 13:55 - pre 223 meseci\nevo sta mi treba da izracunam.\nPera ode u banku i uzme kredit na 80 000 dinara. Kazu mu da je kamata 2,5% mesecno. Ako je rast cena 0,7% za ovaj mesec, koliko Pera mora da plati na ime kamate za ovaj mesec?\ntreba mi obrazac kak ose to racuna!\nRe: Kako se racuna kamata kade se uzme u obzir i rast cena 25.07.2003. u 04:42 - pre 223 meseci\nAko sam dobro izracunao 2000 + uplatnica ako je naplacuju.\nSavjet:Ne uzimaj takav kredit,a ako si vec uzeo nedaj nista.\nRe: Kako se racuna kamata kade se uzme u obzir i rast cena 25.07.2003. u 09:37 - pre 223 meseci\nali ne uzimam ja kredit\nmeni treba obrazac kako se do toga dolazi ako moze\nČlan broj: 4608\nRe: Kako se racuna kamata kade se uzme u obzir i rast cena 26.07.2003. u 01:39 - pre 223 meseci\nPa ako je vrednost kamate vezana za koeficijent rasta cena, onda neotpisanu vrednost duga uvećaš za taj koeficijent, odnosno revalorizuješ, pa onda na taj dug izračunaš kamatu, tj. 2.5%. Ta revalorizovana vrednost duga ti je i ubuduće osnovica za izračunavanje kamate, ukoliko ne dođe do novog rasta cena, tj. bilo čega što može da utiče na tvoj dug, po ugovoru.\nČlan broj: 219699\nRe: Kako se racuna kamata kade se uzme u obzir i rast cena 15.04.2009. u 17:31 - pre 153 meseci\nEvo ti opsta racunica:\n(mesecna kamata + rast cena (vodi racuna da procente pretvoris u brojeve))*(brojMeseci*visinaKamate - ((brojMeseci-1)*brojMeseci/2)*visinaKamate/brojMeseci)...u tvom slucaju to za prvi mesec iznosi 2560dinara, a ukupna kamata (npr.za godinu dana) je 16640dinara...nadam se da sam pomogla :)\nRegistrovani: 17 ( test1234, VladaSu, bachi, Layzie, EmaXX, valjan, salvaric, duca011, nenadovic85, gogi100, daca80, CoyoteKG, djricky, Boki Rusic, nesone1966, Java Beograd, djoka_l )


Poziv na međunarodni skup CultureHub zajednice – Solidarnost: digitalne strategije za kreativnu otpornost – ULUS\nOrganizatori međunarodnog skupa CutureHub zajednice “Solidarnost: digitalne strategije za kreativnu otpornost”, koji će biti održan od 1. do 3. jula 2021. u Beogradu, pozivaju zainteresovane umetnike, inženjere i kreativce iz sfere digitalnih tehnologija, edukatore i aktiviste da se prijave za učešće kako bi unapredili i proširili digitalne metodologije za umetničko stvaralaštvo i kulturnu razmenu.\nSkup organizuju CultureHub iz Njujorka i Eho animato iz Beograda, u partnerstvu sa eksperimentalnim teatrom La MaMa iz Njujorka, Institutom za umetnost u Seulu i Američkim kutkom u Beogradu.\nSkup CultureHub zajednice stvoriće nove veze, kao i prilike za međunarodnu saradnju i kulturnu razmenu koje su osmišljene tako da budu fleksibilne i da pruže odgovore na aktuelnu krizu.\nPoziv je otvoren za sve koji bi želeli da se upoznaju s međunarodnom art&tech zajednicom i unaprede kreativne veštine u oblasti novih medija, kreativnih tehnologija i izvođačkih umetnosti.\nZasnovan na praktičnom istraživanju i umetničkoj saradnji, ovaj skup će uključivati treninge, radionice, diskusije, kao i performanse – onlajn i uživo. Izabrani učesnici će pohađati tri sesije svakog dana: jutarnje treninge u oblasti kreativne upotrebe tehnologije i digitalnih alata, popodneveni zajednički rad na razvoju digitalnih performansa u manjim grupama i večernje programe – prezentacije dela u nastajanju, performansi i diskusije.\nSve sesije su pod mentorstvom i supervizijom CultureHub članova. Mentori su: umetnički direktor CultureHub u Njujorku Billy Clark, umetnička direktorka La MaMa pozorišta u Njujorku Mia Yoo, glavna producentkinja CultureHub Mattie Barber Bockelman, vođa video produkcije CultureHub Jean Garcia i umetnica Olivia Jack, CultureHub, Njujork.\nCilj tog skupa je stvaranje održivih metoda međunarodnog stvaralaštva i međukulturalne saradnje. Prijavite se kako biste razvili i obogatili svoje ideje u međunarodnom art&tech okruženju.\nMesto održavanja skupa biće naknadno potvrđeno.\nSve preventivne mere zaštite od korona virusa biće poštovane.\nUčesnici će istraživati:\n• kreativnu upotrebu tehnologije\n• hibridne performanse (IRL/URL)\n• održive umetničke prakse\n• 360 video, lajvstriming, audio i video performans i mnogo više.\n• učesnici bi trebalo da budu aktivni u polju kreativnih tehnologija (koderi, developeri..), izvođačkih umetnosti (izvođači, pisci, reditelji…), audio i video performansa (dizajneri zvuka, dizajneri videa…) itd.\n• učesnici ne moraju biti rezidenti Srbije (sve putne troškove snose učesnici)\n• učesnici mogu biti studenti ili profesionalci\n• znanje engleskog jezika je neophodno\n• učesnici bi trebalo da budu u mogućnosti da pohađaju sva tri dana skupa.\nRok za prijavljivanje je 28. maj 2021, 23:59 CET\nFormular za prijavljivanje nalazi se ovde\nObjavljivanje liste učesnika predviđeno je za 3. jun.\nKategorija: Ostali konkursi 17. маја 2021.\nPRETHODNAPrevious post:IN MEMORIAM – Zvonimir Santrač (Pančevo 1952 – Vršac 2021)SLEDEĆANext post:Otvoreni sastanak za članstvo


U protekla 24 sata 15 novih slučajeva u FBiH, upućen apel građanima - BIGportal.ba\n26 Aprila, 2020 26 Aprila, 2020 0360\n“U protekla 24 sata testirano 959 uzoraka, 15 je pozitivnih na Covid 19. Do sada je testirano 14.475 uzoraka, a Covid potvrđen kod 826 osoba”, saopćio je Zlatan Peršić, stručni savjetnik za odnose s javnošću Federalnog ministarstva zdravstva na konferenciji za medije.\n“Najveći broj je u HNK 238, potom u ZDK 132, u KS 112. Ukupno oporavljeno 256 osoba u FBiH, 21 pacijent u protekla 24 sata. Kontinuirano imamo porast oporavljenih slučaja”, dodaje.\n“U kontekstu ublažavanja mjera, ne smije se shvatiti pogrešno da je to kraj borbe sa pandemijom. Naprotiv, mi smo praktično na početku sa pandemijom i trebamo biti svjesni da ćemo živjeti i dalje u okolnostima stalne prijetnje. I dalje imamo kontinuirani prenos i borba će trajati vrlo dugo. Ublažavanje mjera je vezano s jedne strane da u novim okolnostima društvo i sistem moraju funkcionisati, a s druge strane pretpostavlja se da su svi ljudi se upoznali sa značajem prevencije i dosta toga naučili o virusu”.\n“Potpuno pogrešno shvatanje je da smo pri kraju pandemije”, zaključio je u obraćanju medijima.\nŠpanija: Najmanji broj smrtnih slučajeva za mesec dana


Poljoprivredni fakultet drugi vek započinje novim tehnologijama (SRB) – PoljoMagazin\nPoljoprivredni fakultet u Beogradu ove godine obeležava stoti rođendan. Drugi vek započinje novim tehnologijama. U više od polovine studijskih programa uvode se predmeti sa IT tehnologijama.\nTeodora Tomanić, rođena Beograđanka, odrasla u blokovima, kaže da su njeni prijatelji bili začuđeni kada im je rekla da će studirati poljoprivredu. Onda im je objasila da živimo u vreme viška tehnologija, a manjka hrane i da će najtraženiji i najplaćeniji biti oni koji upravljaju tim činjenicama.\n“Želela bih da se bavim projektovanjem sistema za navodnjavanje i odvodnjavanje. Svi znaju da je to veoma traženo i u svetu i u Evropi”, objašnjava Teodora Tomanić, studentkinja četvrte godine Poljoprivrednog fakulteta.\nPo diplomu Poljoprivrednog fakulteta najveći broj studenata ipak dolazi iz unutrašnjosti.\n“Posle fakulteta planiram da se vratim za Loznicu odakle sam inače, da nastavim svoj privatni biznis, da poboljšam prodaju mehanizacije i edukovanje ljudi”, kaže Stefan Despotović, apsolvent Poljoprivrednog fakulteta.\nNa fakultetu kažu da su odavno prepoznali modernu poljoprivredu koja se oslanja na internet, senzore, algoritme. Od ove godine će polovina studijskih programa će promeniti naziv u skladu sa tim, a uvode se i novi IT predmeti.\n“Takođe smo svedoci da se mnogo govori o digitalizaciji i to digitalizaciji primenjenoj znači na primarnoj proizvodnji koja se ovde i te kako već jedan dugi niz godina izučava”, ističe prof. dr Radojka Maletić, prodekanka za nastavu Poljoprivrednog fakulteta.\nDa teorija bez prakse i obrnuto ne vredi mnogo, dokazuju priznanja.\n“Impozantno zvuči podatak da smo mi na 43. mestu Šangajske liste u oblasti prehrambene tehnologije”, naglašava Prof. dr Dušan Živković, dekan Poljoprivrednog fakulteta.


By\tAdem Mehmedović Mart 29, 2021\t860\nNa početku sjednice izabrano je radno predsjedništvo u sastavu najstariji odbornik Nikola Simić i dva najmlađa odbornika Veljko Ristić i Almir Dudić, nakon čega su izabrani odbornici položili svečanu zakletvu čime je prestao da važi mandat odbornicima, funkcionerima i službenicima iz prethodnog mandata.\nNakon polaganja zakletve bošnjački odbornici (Hamdija Fejzić, Ćamil Duraković, Zulfo Salihović, Salko Tursunović, Almir Dudić i Dželaludina Nukić) su napustili sjednicu, a razlog je, kako su naveli što nije potpisan sporazum između bošnjačkih i srpskih političkih predstavnika.\nNaime u proteklim danima su vršeni pregovori između bošnjačke i srpske strane, ali sporazum nije na kraju potpisan. U ime bošnjačkih odbornika na sjednici se obratio odbornik Zulfo Salihović koji je, između ostalog, rekao sljedeće:\n- Uz najbolju namjeru da se postigne sporazum kako bi skupština započela rad u interesu svih građana, nažalost predstavnici političkih stranaka nisu uspjeli dogovoriti taj koalicioni sporazum i nažalost klub Bošnjaka neće moći učestvovati u daljem radu konstitutirajuće sjednice. Želim naglasiti da meni kao ozbiljnom čovjeku i svima nama nije u interesu pravljenje problema i nesuglasica. Iz tog razloga vas molim da pokušamo u što kraćem roku naći najmanji zajednički sadržilac, postići dogovor, potpisati taj sporazum i nastaviti s radom. Pred nama je period u kojem moramo usvojiti važne dokukmente, prije svega mislim na budžet za tekuću godinu. Imajući u vidu činjenicu da veliki broj građana zavisi od budžeta, i da ne bi načelnika dovodili u nezgodnu situaciju i građane u neizvjesnost, da lobirate kod svojih predsjednika stranaka da sporazum na kraju bude postignut – rekao je Zulfo Salihović koji je pročitao prijedlog koalicionog sporazuma koji danas nije potpisan, a koji donosimo u prilogu.\nBošnjački odbornici su napustili sjednicu, a sa radom su nastavili samo srpski (14 srpskih odbornika, odbornik Momčilo Cvjetinović iz privatnih razloga nije bio prisutan na današnjoj sjednici).\nSrpski odbornici su imenovali Komisiju za izbor i imenovanja u sastavu Dragan Janjić, Miroslav Grujičić, Sanja Močević i Veljko Ristić.\nImenovana je i komisija za Statut i propise (Miloš Milovanović, Bojan Josipović, Stamenko Katanić), te komisija za finansije i budžet (Dragić Glišić, Dragiša Grujičić, Nikola Simić i Milorad Stanojević).\nNa današnjoj sjednici nije izabran predsjednik Skupštine opštine Srebrenica koji treba da bude iz reda bošnjačkog naroda. Stručna služba je konstatovala da političke partije nisu uputile prijedloge kandidata za predsjednika Skupštine, a odbornici su usvojili zaključak da će "predsjednik Skupštine biti imenovan kada se steknu uslovi za to".\nNakon toga imenovan je potpredsjednik Skupštine opštine Srebrenica. Za potpredsjednika Skupštine je imenovan dr Radomir Pavlović.\nNa današnjoj sjednici dužnosti je razriješen v.d. sekratar SO Srebrenica Zekerijah Hadžić, a za novog v.d. sekretara imenovana je Ljiljana Stevanović.\nNa današnjoj sjednici nisu vršena razrješenja i imenovanja načelnika odjeljenja i službi Opštinske uprave Srebrenica.\nNačelnik opštine Srebrenica Mladen Grujičić u izjavi za medije nakon konstituirajuće sjednice je rekao:\n- Sami pregovori koji su vođeni proteklih dana su pokazali da neće biti jednostavno izaći na kraj sa ovom skupštinom. Navikli smo na ovaj scenario da ukoliko nešto ne odgovara Bošnjacima oni napuštaju skupštinu iako smo mi kao srpska strana bili toliko širokogrudi da jednostavno nije moglo ispod neke linije da se ide. Bošnjaci su izgubili i prvi i drugi put izgubili načelnika, u drugom putu su bojkotovali i zahvaljujući lošoj politici njihovih predstavnika doveli su Bošnjake da nisu u pregovaračkoj poziciji da pregovaraju da nisu izbori ponovljeni. Bili bi u situaciji 11:10, a u ovoj situaciji su 15 naprema 6 odbornika. U takvoj situaciji mi smo bili spremni da učinimo sve da otkočimo blokadu opštine i posvetimo se narodu. Međutim Bošnjačka strana je tražila više od toga. Bošnjaci su osvojili 28 posto glasova i dobili devet pozicija, a srpska strana je osvojila 72 posto glasova i dobila devet pozicija. Međutim, Bošnjaci su tražili poziciju više, i nije došlo do potpisivanja sporazuma, i oni su napustili sjednicu nakon polaganja zakletve. To je i najavljeno ranije da će napustiti, da će nastaviti sa ucjenama i pritiscima kako su najavili. Ne samo ovdje opštinske vlasti, nego i Republike, Bosne i Hercegovine, međunarodne zajednice i tako dalje – rekao je Grujičić koji je dodao:\n- Mi ćemo ostaviti ono što zakonski pripada Bošnjacima, ne bi li ih privolili na razgovore, međutim ako ovako nastave vjerovatno neće doći do razgovora – rekao je Grujičić.\nNovoizabrani poptredsjednik Skupštine opštine Srebrenica dr Radomir Pavlović je rekao:\n- Pokušali smo da napravimo dijalog sa bošnjačkom stranom. Nismo uspjeli i mi nismo mogli ići dalje zbog rokova za implementaciju izbornih rezultata. Krenuli smo u dalje aktivnosti po preporukama ministarstva lokalne uprave i samouprave – rekao je Pavlović koji je dodao da je potisivanje sporazuma „zapelo oko sekretara opštine“\n- Mi smo bili spremni da tu poziciju mjenjamo za neku poziciju preduzeća. Oni to nisu prihvatili, i mi nismo mogli ići dalje ispod minimuma – rekao je Pavlović.\nNakon konstituirajuće sjednice odbornici su počeli i sa Tematskom sjednicom na kojoj su bile dvije tačke dnevnog reda:\nPolaganje zakletve načlenika opštine Srebrenica\nPrijedlog budžeta za 2021. godinu.\nNakon prve tačke, otvorena je rasprava o budžetu opštine Srebrenica za 2021. godinu, međutim sjednica je prekinuta, a nastavak zakazan za srijedu 31. marta 2021. godine sa početkom u 11 sati.


POLICIJA NIJE POTVRDILA DA SU U KAMIONU SMRTI BILI KINESKI DRŽAVLJANI | Hayat.ba\nPOLICIJA NIJE POTVRDILA DA SU U KAMIONU SMRTI BILI KINESKI DRŽAVLJANI\nKineska Ambasada u Londonu saopštila je danas da britanska policija još nije u stanju da potvrdi da su 39 osoba čija su tijela pronađena u prikolici kamiona kineski državljani.\nSaopštenje je objavljeno na internet stranici Ambasade.\nKineski dnevnik “Global times” navodi da Velika Britanija i ostale evropske države moraju preuzeti krivicu za smrt 39 ljudi.\nBritanska policija pronašla je tijela 31 muškaraca i osam žena u prikolici kamiona u Grayesu oko 32 kilometra od centra Londona. Policija još nije identifikovala žrtve, ali je britanski portal “ITV” naveo da su sve bile kineski državljani.\nPolicija je uhapsila dvadesetpetogodišnjeg vozača kamiona iz Sjeverne Irske pod sumnjom za ubistvo.\nIzvor blizak istrazi navodi da je u pitanju Mo Robinson iz Portwodna u Sjevernoj Irskoj, prenosi Srna.\nList navodi da je trenutno nemoguće utvrditi koliku odgovornost za mrtve treba snositi zbog tragedije.\nMeđutim, tako ozbiljna humanitarna katastrofa desila se ispred Britanaca i Evropljana. Jasno je da Velika Britanija i relevantne evropske države nisu ispunile svoju odgovornost za zaštitu tih ljudi od takve smrti – piše “Global times”.


Gradovi zarasli u zelenilo, divlje životinje na ulicama: Šta bi se Zemlji dogodilo da nestane ljudi? | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 4.2.2020. u 17:21\nStoga je logično tvrditi kako je naša planeta postojala i razvijala se prije nas, a to će i nastaviti da radi čak iako ljudi više ne bude.\nPrema predviđanjima stručnjaka, evo šta bi se dogodilo da nestanu ljudi.\nNe bi trebalo dugo da se efekat osjeti u svijetu. U samo nekoliko sati dogodile bi se šokantne promjene, a planeta kakvu znamo bi se zauvijek promijenila. Budući da većinu električnih centrala širom svijeta pokreću fosilna goriva koje proizvode ljudi koji vode te elektrane, struja bi nestala. Svjetla i mašine koje pokreće struja naprosto bi se ugasili. Svijet bi utonuo u mrak, a ostalo bi tek onoliko struje koliko je proizvode solarni paneli i vetroelektrane.\nKroz 48 sati bez ispravnog održavanja ugasili bi se i vjetroparkovi i solarni paneli, pa nimalo struje ne bi bilo. Kućni ljubimci bi počeli da gladuju i umiru. Patila bi i stoka na farmama. Željezničke stanice i sva podzemna infrastruktura bi se vjerovatno brzo potopila, budući da pumpama koje to sprječavaju upravljaju ljudi.\nNeke životinjske vrste koje su ljudi “dizajnirali” poput buldoga i terijera, izumrli bi vrlo brzo nakon ljudi. Veliki psi bi, zahvaljujući svom instinktu preživljavanja, počeli da formiraju velike čopore i počeli bi da love manje životinje u potrazi za hranom. Sve odomaćene životinje postale bi plijen za već postojeće divlje životinje koje bi, bez ljudi kojih se klone, počele da dolaze i u gradove. Kroz nekoliko nedjelja, brojne životinje zatvorene u zoološkim vrtovima bi uspjele da pobjegnu pa bi ubrzo postale predatori kao i njihovi preci, piše Telegraf.rs.\nVoda koja pomaže u rashlađivanju brojnih nuklearnih elektrana bi isparila, što bi izazvalo užasne nuklearne eksplozije. Milioni životinja i biljaka bi nestali od radijacije ili raka uzrokovanog tim eksplozijama.\nSistemi kanalizacije koji se oslanjaju na ljudsko upravljanje bi prestali da rade, a nakon nakupljanja prekomjernih količina bez regulacije, sav sadržaj bi se izlio u rijeke i jezera. To bi ubilo većinu divljeg života u njima, uništavajući cijele ekosisteme. Hemijske i industrije proizvodnje gasa bi počele da utiču na okolinu jer bi se hemikalije otpustile u atmosferu, dok bi prirodni gas pokrenuo požare koji bi trajali danima.\nDa ljudi nestanu, nakon godinu dana Zemlja bi počela da se “samoizgrađuje” jer ne bi postojao niko ko bi je kontrolisao ili modelovao.\nSrećom, planeta bi se oporavila od svih nuklearnih, hemijskih i sličnih katastrofa prilično brzo. Bez iznenađenja, svi materijali koji bi inače bili reciklirani, poput plastike i elektronike, sada bi se našli u vodenim tokovima. Godinu dana nakon nestanka ljudi sateliti bi počeli da padaju s neba, stvarajući spektakl koji bi ličio na kišu meteora.\nBez ljudi i njihovog mutiranja gena biljaka, one bi rasle veće, ali i lakše pri čemu bi neke vrste izumrle, a one otpornije doživjele ogromnu ekspanziju. Bilo bi potrebne oko dvije decenije da se vegetacija vrati u svoje prirodno, originalno stanje. Biljke bi preuzele i gradove. S vegetacijom bi došle i životinje. Tako bi gradove preplavio divlji život, a zgrade i domovi bi bez održavanja masovno propadali. Gradovi poput Dubaija i Vegasa bi se vratili u svoje prirodno stanje – pa bi ih prekrio pijesak iz pustinja. Zagađenje koje su prouzrokovali ljudi bi se smanjilo, a vidljivost bi se značajno povećala.\nŽivotinje sada vladaju svijetom, a nekada ugrožene životinje poput slonova bi se oporavile od ljudskih štetnih djelatnosti. Rasprostranjenost divljih životinja bi bila velika.\nLavovi i slonovi koji su Afriku smatrali svojim domom vjerovatno bi jurili Berlinom, Parizom i New Yorkom. Velike čelične konstrukcije poput mostova, nebodera i sličnog će početi da padaju zbog korozije. Morski svijet bi se također oporavio i nevjerovatno razvijao bez ljudi, a svjetska mora bi bila preplavljena životom.\nSvi gradovi i svaki mogući podsjetnik na postojanje ljudi bi nestali, izuzev nekoliko kamenih struktura koje su i do danas odoljele zubu vremena jer su izgrađene za vječnost. Pretpostavlja se kako bi među njima bile samo piramide, Veliki kineski zid i spomenik Maunt Rašmor.\nJedina stvar koja je povezana s ljudima, a koja bi mogla da preživi 50 miliona godina bi bila plastika u fosilima. Planeti bi trebalo još dodatnih 50 miliona godina da se riješi plastike i tog posljednjeg traga ljudskog postojanja. (Tuzlanski.ba)\nKljučne riječi: izumiranje, ljudi, nestanak, populacija, priroda, svijet


# 153 City Magazine // Novine | CityMagazine\nTrebalo nam je još materijala za diskusiju pa je pročitan veći deo teksta. Jasno se videlo da se ovom važnom filozofskom pitanju pristupilo iz krajnje trivijalnih i prizemnih razloga. Ona misli da ima sve, uzlaznu karijeru, putovanja, lovu, poznate prijatelje… I eto podelila je sa svetom da voli svoj život. Šta tu nije u redu? Mislim se ja, sestro slatka, nemaš pojma. Da li bi ga volela i bez tih aviona, kamiona? Raspravljali smo se sve do ručka, svašta se tu ispričalo. Kulminacija se desila kad mi je postavljeno pitanje zašto ja volim svoj život. Pa zato što imam nekoga sa kim mogu da čitam novine i da posle o tome satima raspravljamo.\n# 150 City Magazine // Tehnologija city magazine


Predstavlјena Studija o primeni Zakona o zabrani diskriminacije • Poverenik za zaštitu ravnopravnosti\nPredstavlјena Studija o primeni Zakona o zabrani diskriminacije\nO nama Vesti Predstavlјena Studija o primeni Zakona o zabrani diskriminacije\nNačelo ravnopravnosti predstavlјa osnovnu vrednost svakog demokratskog društva, a suzbijanje svih oblika diskriminacije spade u red najvažnijih zadataka države, rekla je poverenica za zaštitu ravnopravnosti Brankica Janković na otvaranju konferencije o sudskoj i kvazi-sudskoj primeni Zakona o zabrani diskriminacije u organizaciji Komiteta pravnika za lјudska prava.\nNa skupu na kojem je predstavlјena Studija o primeni Zakona o zabrani diskriminacije u Srbiji, poverenica je istakla da se, tokom prakse, institucija Poverenika za zaštitu ravnopravnosti susretala sa izazovima i nedostacima Zakona o zabrani diskriminacije, kao i problemima međusobne neusaglašenosti propisa i tumačenja pojedinih antidiskriminatornih odredbi, a na koje je kontinuirano ukazivano i kroz redovne godišnje izveštaje u kojima su date i preporuke za njihovo razrešavanje.\nPodsećajući da je potreba za izmenama Zakona o zabrani diskriminacije i obveza preuzeta Akcionim planom za pregovaračka poglavlјa 23 i 24, poverenica je dodala da je institucija Poverenika izvršila sveobuhvatnu analizu dosadašnje primene Zakona koja je poslužila kao osnova za pripremu izmena i dopuna Zakona o zabrani diskriminacije, uz konsultacije sa predstavnicima ministarstava, istaknutim profesorima, sudijama, stručnjacima u oblasti zabrane diskriminacije, kao i predstavnicima organizacija civilnog društva.\nZa unapređenje pravnog okvira zaštite od diskriminacije i usaglašavanje sa propisima EU, pored Zakon o zabrani diskriminacije, potrebno doneti ili unaprediti i druge propise koji mogu biti od uticaja na ostvarivanje ravnopravnosti i unapređenje položaja pojedinih marginalizovanih grupa, kao što su donošenje Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći, izmene i dopune Zakona o vanparničnom postupku, Porodičnog zakona, Zakona o socijalnoj zaštiti i dr, zaklјučila je poverenica.\nStudiju o primeni Zakona o zabrani diskriminacije u Srbiji predstavio je dr Mario Relјanović, profesor Pravnog fakulteta Univerziteta Union u Beogradu, a pored poverenice, na konferenciji su govorili Milan Antonijević, direktor Komiteta pravnika za lјudska prava, Natalija Šolić, advokatica Komiteta pravnika za lјudska prava, prof. dr Nevena Petrušić, profesorka Pravnog fakulteta Univerziteta u Nišu i Lidija Đukić, sutkinja Vrhovnog kasacionog suda.


TEORIJA ZAVERE - DREAM TEAM: Lopovi po zakonu\nRazvoj društva za sobom povlači i razvoj svih negativnih odnosa u njemu. Zbog toga se ukazala potreba za savladavanjem ''mutiranih'' oblika kriminala. O čemu se radi? U pitanju je trgovina uticajem. Trgovina uticajem je posebna forma korupcije, koja je danas u razvijenim državama karakteristična za takozvani kriminal belog okovratnika. To su ljudi koji raspolažu odgovarajućim društvenim ugledom ili imaju razvijene veze u visokim socijalnim krugovima, a posebno u krugu političke elite. Oni svoj položaj i uticaj koriste da bi sebi ili drugima uz naknadu pribavili korist, koju u normalnim okolnostima ne bi mogli da dobiju. Konkretno u tu grupu ljudi sa imunitetom od odgovornosti (hapšenja, objektivnog sudskog procesuiranja) spadaju: političari, tajkuni, novinari, direktori javnih preduzeća, sportskih klubova, muzičkih i filmskih festivala, sportski treneri...\nOsobe koje trguju uticajem deluju u ''rukavicama'', što znači da sami nisu službena, ni direktno odgovorna lica, te ne mogu se goniti za zloupotrebu službenog položaja pa je neophodno posebno krivično delo. Trgovina uticajem je u stvari mogućnost da se iskoristi neko ko ima velike diskrecione mogućnosti i može da trguje svojim uticajem prilikom donošenja važnih političkih, pravnih ili ekonomskih odluka. U širem smislu, trgovina uticajem podrazumeva razmenu po principu: Ja vama novac, ne tražeći ništa konkretno, ali očekujem da mi se to vrati kada dođete na položaj nekom važnom informacijom. Ili, vi meni učinite određenu uslugu iz domena vaših aktivnosti, a ja ću vama zaposliti kod mene u preduzeću (gde sam ja direktor) nekog ko je vama bitan i slično. Taj vid korupcije izuzetno je teško dokazati, ali se relativno lako može uočiti.\nKako prepoznati prisustvo trgovine uticajem? - Odugovlačenje sudskih sporova, sumnjiva dešavanja u sudskim postupcima, donošenje rešenja i odluka na osnovu kleveta, manipulacije informacijama, odsustvo efikasnog inspekcijskog nadzora, nedostatak sankcionisanja očiglednih zloupotreba zakona, vidno izražene nelogičnosti u poslovnim i privatnim aktivnostima, skokovito napredovanje pojedinca zasnovano na sumnjivim (lažnim) uspesima, velika materijalna dobit...\nSvi tekstovi na ovom blogu najviše se odnose na ovu formu korupcije.\nNaredni video materijali i linkovi, mogu poslužiti za razmišljanje:\nNaredna tri videa nećete nigde naći na internetu (sa razlogom!):\nĆirilica - Branko Jocić, Miroslav Zdravković _ Ruža Ćirković 1 from Pablo E. on Vimeo.\nОбјавио Goran у 6/30/2015 07:56:00 PM


Držač peškira pokretni jednodelni 07.03: Galanterija za kupatilo: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKarakteristike proizvoda: Držač peškira pokretni jednodelni 07.03\nOpis proizvoda: Držač peškira pokretni jednodelni 07.03\nPokretni držač peškira sa jednim nosačem. Jednostavan i praktičan dizajn. Montira se na zid.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 49153\nSifra 49153, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 49153, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Predložen pritvor za šest osoba iz Kalesije - Radio Srebrenik\nHomeVIJESTIBIH I SVIJETPredložen pritvor za šest osoba iz Kalesije\nPredložen pritvor za šest osoba iz Kalesije\nPostupajući tužilac Kantonalnog tužilaštva Tuzlanskog kantona je sudiji za prethodni postupak Kantonalnog suda Tuzla stavio prijedlog za određivanje mjere jednomjesečnog pritvora za Admira Jusufovića (33), Demira Jusupovića (37), Aldina Jusupovića (19), Smilju Čančarević (31), Feridu Jusupović (61) i Almu Čatibušić (31), svi iz Kalesije, zbog postojanja osnovane sumnje da su u grupi koju je organizirao Admir Jusufović počinili produženo krivično djelo neovlaštena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga. Jusufović je osumnjičen i za krivično djelo nedozvoljeno držanje oružja ili eksplozivnih materija.\nPostoji osnovana sumnja da je Admir Jusufović organizirao grupu unutar svoje porodice, u kojoj su bili i pomenuti, te da je u periodu od jula 2017. godine do aprila 2018. godine od određenih osoba iz Sokoca, i na drugim lokacijama, nabavljao veće količine opojnih droga canabis ( marihuana), heroin, kokain, amfetamin-speed i MDMA-extazy. Narkotike je predavao ostalim članovima, koji su imali različite uloge u grupi, te su drogu vagali, prepakivali i prodavali većem broju osoba na području Kalesije i drugih mjesta u Tuzlanskom kantonu.\nPripadnici Sektora kriminalističke policje, Odjeljenja za borbu protiv zloupotrebe opojnih droga, su po nalogu Tužilaštva i uz naredbu Kantonalnog suda Tuzla 9. aprila 2018. godine izvršili pretrese na šest lokacija u Kalesiji i na jednoj lokaciji u Tuzli, nakon čega su ove osobe lišene slobode.\nPripadnici MUP-a TK su jučer obavili kriminalističku obradu, te su osumnjičeni uz izvještaj o počinjenom krivičnom djelu predati u nadležnost Tužilaštva.\nPrevious articlePožar u ulici Safeta-bega Bašagića u Srebreniku\nNext articleUEFA hvali Dijamanta: Svojoj ekipi dao razlog da sanjaju


KISIĆ: NA JEDNOG ZARAŽENOG PET DO 10 OSOBA KOJE NOSE VIRUS, A NE ZNAJU | Hayat.ba\nProcjenjuje se da u svijetu na jednu osobu kod koje je potvrđen virus korona ide pet do 10 osoba koje u sebi nose virus, a da ne znaju, izjavila je zamjenica direktota Instituta "Batut" dr Darija Kisić Tepavčević.\nKisić je istakla da od početka epidemije, informacije pokazuju da u najvećem broju slučajeva postoje ili blagi oblici kliničkog ispoljavanja bolesti ili je riječ o asimptomatskim slučajevima.\nPrema njenim riječima, grupe kod kojih je najveći rizik da dođe do komplikacija, ukoliko se inficiraju, jesu starije osobe i oni s različitim hroničnim oboljenjima i imuno-deficijentnim stanjim.\nAli, niko nije zaštićen. Sve osobe koje nemaju imunitet, a došle su u kontakt s osobom koja ima virus, mogu da se inficiraju, a tok bolesti je nepredvidiv – upozorila je Kisić.\nUzor treba da nam budu naši najstariji sagrađani, koji su svjesni da su u najvećem riziku i najsavesnije se ponašaju – rekla je Kisić.


Vađenje šljunka ugrozilo i vodoizvorište i imanja\nMORATORIJUM ZA MORAČU NIJE DAO REZULTATE\nDvogodišnji moratorijum na vađenje pijeska nizvodno od Grbavaca nije spriječio devastaciju korita Morače, Vlada usvojila novi akcioni plan\n6076 pregleda\t2 komentar(a)\nDevastacija korita Morače, Foto: Luka Zeković\nDvogodišnji moratorijum o nelegalnom vađenju pijeska i šljunka iz Morače nije u potpunosti dao očekivane rezultate niti je spriječena devastacija korita rijeke. Radi potpunog suzbijanja nelegalne eksploatacije početkom juna Vlada je usvojila novi akcioni plan.\nMoratorijum očigledno nije dao željene rezultate posebno u smislu oporavka ekosistema, ribljeg fonda, kvaliteta i zaštite voda.\nDjelovi korita Morače, nizvodno od Grbavaca sa desne i lijeve strane rijeke izgedaju kao prizori sa mjeseca. U to su se uvjerili reporteri “Vijesti”, pogotovo u dijelu gdje se sa puta Grbavci-Vukivci skreće ka izvorištu Bolje sestre. Posljedice nelegalnog i legalnog vađenja pijeska su vidljive sa obližnjeg brda na putu do izvorišta.\nTraže pomoć građana i civilnog sektora\nU koritu, vodnom i okolnom poljoprivrednom zemljištu donjeg dijela toka Morače, posebno gdje se izvode regulacioni radovi, registrovana je nelegalna eksploatacija i velike razmjere devastacije koje upozoravaju, ocijenio je Milutin Simović, ministar poljoprivrede, na sastanku sa gradonačelnikom Podgorice Ivanom Vukovićem.\nSastanak sa timom lokalne uprave koji bi trebalo da suzbija nelegalnu eksploataciju rječnih nanosa inicirao je ministar Simović, saopšteno je prošle sedmice iz PG biroa.\nSimović je na pomenutom sastanku naveo da su nelegalni radovi registrovani i u zoni sanitarne zaštite vodoizvorišta Bolje sestre, sa kojeg se vodom snabdijeva Regionalni vodovod. On je podsjetio na Vladin akcioni plan suzbijanja nelegalne eksploatacije rječnih nanosa iz vodotoka 2019-2021. da je produžena uredba o povjeravanju dijela poslova Uprave za inspekcijske poslove Glavnom gradu i još osam opština kako bi nastavili sa intezivnom kontrolom vodotoka. “Kontrola se sprovodi kroz puni angažman Komunale policije i inspekcije i pod okriljem koordinacionog tima u kome su predstavnici Ministarstva poljporvrede, Uprave za vode, Uprave policije, Uprave za inspekcijske poslove i tužilaštva. Udruženi treba da riješimo ovaj problem. To mora biti brza i snažna reakcija. Sve što bude potrebno sa nivoa Vlade i u finansijskom i svakom drugom organizacionom smislu, spremni smo da odmah realizujemo”, poručio je Simović.\nVlada i Glavni grad će kroz koordinisane i partnerske aktvnosti krenuti u odlučnu akciju sprečavanja nelegalne eksploatacije na svim vodotocima u Podgorici, prvenstveno u donjem toku Morače, poručeno je sa sastanka.\nNa sastanku je prikazan film Ministarstva poljoprivrede sa zabrinjavajućim kadrovima stanja na terenu. Na sastanku je dogovoreno skoro definisanje modela zajedničkih aktivnosti na terenu prvenstveno zarad eliminisanja nelegalne eksploatacije, a potpom saniranja devastiranog prostora.\nGradonačelnik Podgorice Ivan Vuković saopštio je da je Glavni grad dobio niz inicijativa različitih organizacija koje su skretale pažnju na stanje rijeke Morače.\n“Na nama je da se potrudimo da saniramo posljedice, a kasnije i vratimo vodotok u prvobtni oblik”, kazao je Vuković.\nKako je saopšteno očekuju podršku građana i civilnog sektora.\nUgroženo i vodoizvorište Bolje sestre\nIz Javnog preduzeća Regionalni vodovod, koje upravlja vodoizvorištem Bolje sestre, upozorili su da se eksploatacijom pijeska iz korita rijeke Morače smanjuje zaštitni pojas aluviona i izvorište čini podložno prodoru eventualnog zagađenja, čime može biti ugrožen kvalitet vode sa ovog izvorišta, koja se isporučuje korisnicima na Crnogorskom primorju, a može uticati i na kvantitet, odnosno izdašnost izvorišta.\nAkcioni plan za suzbijanje nelegalne eksploatacije rječnih nanosa iz vodotoka donesen je za period od ove do 2021. godine.\nPočela je i izrada projekata regulacije vodotoka.\nVlada Crne Gore želi ozbiljno da se bavi ovom problematikom pa je zajedno sa akcionim planom donijeta i uredba kojom Uprava povjerava dio poslova Glavnom gradu i opštinama Andrijevica, Berane, Bijelo Polje, Gusinje, Kolašin, Mojkovac, Nikšić i Rožaje.\nIz Uprave za vode tvrde da na vodotocima trenutno ne postoji nijedna koncesija za eksploataciju rječnog nanosa, jer su 2016. godine istekle sve koncesije, a procedure za nove će biti pokrenute tek kada se stvore svi uslovi.\n“Planirani završetak ovih radova je kraj godine, a Morača, posebno poljoprivredno i vodno zemljište sa lijeve strane rijeke, pogođeno je nelegalnom eksploatacijom”, saopštavaju iz Uprave za vode.\nIzdvajanjem određenih vodotoka za potrebe regulacije iz moratorijuma donešenog 2017. godine, a bez valjanih analiza nanosa, sastava i struktura dna, veliki koncesionari fokusirali na prekomjernu eksploataciju iz Tare, Morače, Lima, Grnčara i drugih, bez valjane kontrole, ima loše posljedice za rijeke, upozorvaju iz NVO sektora.\nMoratorijum nije dao željene rezultate posebno u smislu oporavka ekosistema, ribljeg fonda, kvaliteta i zaštite voda.\nU rješenju o zonama sanitarne zaštite za izvorište Bolje sestre i ograničenjima izdatim od Uprave za vode, između ostalog, navedeno da je u užoj zoni sanitarne zaštite zabranjeno vađenje pijeska i šljunka iz aluviona Morače i iz glaciofluvijalnih sedimenata Grbavaca, na potezu od Lekića do Vukovačkog mosta, osim za potrebe regulacije riječnog toka. Iz Uprave za vode tvrde da su u prethodne dvije godine izvršili 353 inspekcijske kontrole i to: 257 redovnih, 14 kontrolnih pregleda i 82 pregleda po inicijativama.\n“Građani i civilni sektor, a naročito sportsko-ribolovni klubovi su aktivno učestvovali u suzbijanju nelegalne eksploatacije i dostavili 31 prijavu”, kazali su iz Uprave i dodali da je realizacijom prethodnog akcionog plana donijeto 25 mjera ukazivanjem na zapisnik, sedam rješenja, 15 prekršajnih naloga na licu mjesta, sedam zahtjeva za pokretanje prekršajnog postupka kod nadležnog suda i osam krivičnih prijava protiv NN lica.\nVoda odnosi njive\nU Grbavcima i Botunu tema vađenja pijeska iz Morače je jako osjetljiva, svi pričaju o tom problemu, ali niko neće zvanično ništa da kaže. Više mještana optužilo je velike firme koje imaju dozvole da vade pijesak sa tog područja za to stanje. Kažu da nijesu krivi pojedinci koji kamion upale jednom sedmično da bi zaradili za porodicu, već oni koji imaju koncesije za eksploataciju pijeska.\nMještani pomenutih sela i ranije su se žalili da im nelegalna i legalna eksploatacija pijeska podrvia imanja, pa Morača, pogotovo zimi kad porste, uzima svoj danak i odnosi i djelove njiva.\nMještani mjesne zajednice Lješkopolje - Grbavci tvrde da su još 2015. njavili da će blokirati radove i organizovati protest i ukoliko firme nastave da eskploatišu šljunak na tom području.\nMještani su, između ostalog, bili revoltirani zato što su im podzemni bunari presušili zbog nekontrolisanog i neplanskog vađenja šljunka. Mještani su tada tražili da firma koja to radi napravi zaštitnu branu, kako je predviđeno dozvolom koju im je izdalo nadležno ministarstvo.\nOni su tada od ministarstva poljoprivrede tražili da se brana uradi prema projektu, tako što će se početni dio asfaltirati, kako bi se izmjestio teretni saobraćaj iz sela Grbavci.\nOni su zahtijevali da se firme i fizička lica obavežu da eksploataciju šljunka i pijeska mogu raditi isključivo planski i sa zakonskim odobrenjima, od ušća Sitnice u Moraču, uz prethodnu saglasnost mjesne zajednice.\nTražili su i da se na desnoj strani obale nizvodno od brane, poravnaju iskopine.\nMještani su tražili i modernizaciju i asfaltiranje putnog pravca Farmaci - Vukovački most zbog toga što je „riječ o saobraćajnici od regionalnog značaja i alternativnom pravcu koji povezuje vodoizvorište Bolje sestre“.\nU dopisu Ministarstvu tvrde da je ugrožena poljoprivreda od koje živi veći dio stanovnika sela.\nIković: Ne mutimo izvor sa kojeg pijemo vodu\n“Ako se pogledaju satelitski snimci, devastacija donjeg toka rijeke Morače je bila prisutna i prije 20 godina. Da je tadašnji resor za vodoprivredu uradio svoj posao danas ne bismo imali apsurdnu izjavu gradonačelnika Podgorice da će tok Morače biti vraćen u prvobitno stanje - jer je danas to fizički neizvodljivo”, kaže Vuk Iković iz Organizacije KOD.\nOn kaže da se od funkcionera ne očekuje da nam potvrđuju ono što svi mi vidimo. Njihov posao je da riješe problem i da izvrše nadoknadu svega onoga što je izgubljeno eksploatacijom resursa, u ovom slučaju pijeska i šljunka. I još važnije – da ono što obećaju i ispune, jer je dugačka lista neispunjenih obećanja u oblasti zaštite životne sredine.\n“Pijesak i šljunak je nastao erozijom kamenja i stijena u procesu koji je trajao hiljadama godina. Ne zaboravimo da Program ujedinjenih nacija za zaštitu životne sredine smatra da je pijesak nakon vode drugi najbitniji resurs na Zemlji.\nEksploatacija šljunka i pijeska koja se dešava poslednjih 30 godina je sasvim uništila vizuelni – ambijentalni identitet donjeg toka rijeke Morače. Hidrološki režim devastiran je do te mjere da su radovi doprinijeli dodatnom zagađenju vode u Morači i Skadarskom jezeru”, kaže Iković.\nOn ukazuje da je dugogodišnja eksploatacija bez prekida mijenjala vodni režim rijeke i time nije dozvoljavala prisutnim životinjama da se prilagode novom staništu. Time se mijenjaju površinski i podzemni tokovi koji utiču i na izdašnost izvora.\n“Upravo iz tog razloga, tokom ključnog dijela godine tj. biološkog ciklusa je onemogućena ili otežana migracija riba ka Skadarskom jezeru i od njega, rijeke Cijevne i rijeke Zete. Ovo se odrazilo na smanjenje brojnosti populacija riba u čitavom slivnom području Skadarskog jezera tj. u rijeci Zeti i Morači i svim njihovim pritokama. Na primjer, pastrmke imaju teritorijalno ponašanje tj. usko su vezane za određeni prostor i treba im dosta vremena da se ponovo prilagode na izmijenjeni prostor. Zbog toga je do daljnjeg izgubljen jedan prirodni vodeni ekosistem. Tokom vađenja pijeska i šljunka smanjuje se količina kiseonika u vodi što onemogućava prisustvo vodene vegatcije, a kada nema vegetacije nestaje dom većini vodenih životinja”, tvrdi Iković.\nU sistemu u kojem svako radi svoj posao nema nelegalnih aktivnosti. Ukoliko sistem prevencija i represija prema onima koji krše zakon funkcioniše, i ukoliko su svi isti pred zakonom - nelegalne aktivnosti ne mogu biti svakodnevica, tvrdi predstavnik KOD-a.\n“Firme koje zavise od šljunka mogu dio ili većinu potrebne sirovine obezbijediti drobljenjem stjenske mase iz kamenoloma. Na taj način bi sačuvali Moraču i čitavu mrežu vodenih tokova, koji su vitalni samo ako komuniciraju sa Skadarskim jezerom. Ovako, pošto ne trpe nikakve značajne posljedice, a njihovi rukovodioci nemaju svijest o značaju životne sredine – njima je jeftinije da ovo rade Morači i drugim rijekama, nego da upodobe svoj interes sa interesom zajednice”, ističe Iković.\nRegulacije toka i obaloutvrde su bile obavezne kao sastavni dio programa eksploatacije ali nijesu urađene.\n“Dakle, samo se treba pridržavati zakona bez selekcije i ne pristajati na neosnovane priče da je uništavanje životne sredine preduslov ekonomskog razvoja - jer je malo što tako daleke od istine kao takve besmislene tvrdnje koje nam na ovaj ili onaj način plasiraju različiti funkcioneri. Crna Gora je zemlja bez jake privrede, zato u svom razvoju treba da se osloni na prirodne ljepote i resurse i da ih čuva i koristi za iduće generacije - da bi se one mogle oslanjati na prirodu. “’S kog izvora vodu piješ, pazi da ga ne zamutuš’ – dio smo prirode, pa ne možemo živjeti izvan nje”, zaključuje Iković.\nOrganizacija KODVuk IkovićVađenje šljunkaRijeka Morača


Auto moto berza | u organizaciji Saveza vozača Vojvodine Naslovna - Auto moto berza\n21 – 22. septembar || Novosadski sajam\nZanima vas Drift i zašto je drugačiji od svih drugih auto disciplina? Pitate se gde je nastao i koji automobili su dobri za drift? Potrudićemo se da vam bliže pojasnimo suštinu ovog sve popularnijeg sporta. Pre svega, drift je danas jedan od najpopularnijih ekstremnih...\nODRŽANA KONFERENCIJA ZA MEDIJE POVODOM ODRŽAVANJA AUTO-MOTO BERZE\nNova nedelja je počela, a na naše veliko zadovoljstvo danas se u Sali veća Gradske kuće govorilo o AUTO-MOTO BERZI. Milorad Radojević, član Gradskog veća za privredu, Slobodan Cvetković, generalni direktor Novosadskog sajama i Marko Topo, predsednik Saveza vozača...\nPREKO 50 IZLAGAČA POTVRDILO UČEŠĆE NA AUTO MOTO BERZI!\nNa ovogodišnjoj Auto-moto berzi učešće je potvrdilo preko 50 izlagača polovnih automobila, oldajmera, personalizovanih vozila, motora i auto-moto opreme. Na sajmu će se predstaviti brojne auto-škole, auto-moto klubovI i udruženja. Izlagački segment upotpuniće berza...\nPotreban vam je automobil, dostavno vozilo ili motor i to po najpovljnijim cenama? Ne propustite priliku da posetite PRVU Auto moto berzu koja će se održati 21. i 22. septembra na Novosadskom sajmu! Svet auto moto industrije na jednom mestu biće obogaćen kvalitetnim programom i punudama za svačije oči.\nIzložba „OLD TIMERA“\nCenite originalnost, volite nešto drugačije, svoje slobodno vreme posvećujete zanimajući se za oldajmere, onda je Auto moto berza pravi dogadjaj za vas! 21. i 22. septembra na Novosadskom sajmu biće organizovana izložba Oldajmera na kojoj će posetioci moći da vide razločite svetske modele koji odišu šarmom, ekstravagancijom i elegancijom! Čekamo vas na Auto moto berzi!\nModifikovanje automobila je vrlo rasprostranjen hobi širom sveta. Ljubitelji automobila se odlučuju na personalizovanje kako bi postigli da se njihov automobil razlikuje od ostalih jer je modifikacija jedan od načina da se promene karakteristike automobila poput upravljivosti, snage, izgleda i sl. Ukoliko i vas zanima modifikacija, a želeli biste da dobijete inspiraciju i vidite kako su to drugi uradili, ne propustite da posetite Izložbu „CUSTOM“ automobila koja će se održati u okviru Auto moto berze 21. i 22. septembra na Novosadskom sajmu! Čekamo vas!\nU okviru manifestavije Auto moto berza predstaviće se velik broj auto moto klubova i udruženja iz Srbije koji svoj rad posvećuju ljubiteljima automobila sa ciljem da okupe bivše, sadašnje i buduće vozače, kolekcionare i entuzijaste i usmereni su na očuvanje saobraćajne i tehničke kulture i pružanje različitih pogodnosti za vlasnike automobila. Kako biste se upoznali sa radom velikog broja udruženja i klubova, ne propustite da posetite Auto moto berzu 21. i 22. septebra na Novosadskom sajmu! Čekamo vas!\nMaketarstvo je specifična profesija, ali i hobi, koje postoji još o davnina i čiji se počeci vezuju za antičko doba. Od svog postanka ima različite primene i predstavlja izradu minijaturnih replika predmeta koji su po svojim karakteristikama mnogo veći. Makete automobila su jedna od uobičajnih vrsta maketa, a najpoznatiji proizvođači su Francuzi, Nemci i Italijani. Ukoliko i vi cenite maketarstvo i ljubitelji ste igračaka, ne propustite da posetite berzu maketa i igračaka automobile koja će se održati u okviru Auto moto berze 21. i 22. septembra na Novosadskom sajmu! Čekamo vas!\nDrift je u današnje vreme postao jedan od najpopularnijih pravaca u automobilskim takmičenjima, a podrazumeva specifičan stil vožnje automobila u kome se zadnji kraj vozila kontrolisano “zanosi” prilikom vožnje. Za razliku od ostalih oblika nadmetanja u driftu nije preterano bitno ko će prvi doći do cilja koliko je važno ko će biti brži u krivini, precizniji i dr. Od svojih početaka koji se vezuju za Japan do fenomena svetskog ranga koji je danas, drift je postao popularan sport koji prate milioni obožavaoca kojima je veliko zadovoljstvo da gledaju na delu vrsne vozače kao i njihova specijano pripremljena vozila kako briljiraju. U okviru manifestacije Auto moto berza organizovaće se „CAR SHOW” drift zabavni program, zato ne propustite da posetite Novosadski sajam 21. i 22. septembra i budete deo drifting atmosfere! Čekamo vas!\nSaobraćajna olimpijada predstavlja tradicionalnu manifestaciju koja je namenjena vozačima svih kategorija. Takmičenje se sastoji iz teorijskog i praktičnog dela. U okviru teorijskog dela vozači kroz testove pokazuju svoje znanje dok u drugom delu takmičenja učesnici na poligonu pokazuju svoje vozačke veštine poput koordinacije, preciznosti, fokusiranosti, brzine i dr. Ukoliko biste želeli da vidite kako izgleda jedna saobraćajna olimpijada, ne propustite da posetite Auto moto berzu 21. i 22. Septembra na Novosadskom sajmu! Čekamo vas!\nNa oko 10000 m2 izlagačkog prostora kao I na otvorenom prostoru, posetioci će imati prilike da vide I upoznaju se sa bogatom ponudom automobila I opreme, druže se sa ljubiteljima motociklizma, obraduju najmlađe poklonima I nagradama I uživaju u mnoštvu aktivnosti koje su sremili izlagači.\nIzložba „OLD TIMERA“;\nZatvaranje moto sezone sa muzičkim programom.\nCena dnevne ulaznice za AUTO-MOTO BERZU je 200 rsd. Ulaznice se mogu kupiti na dan posete u Auli Novosadskog sajma. Specijalno za posetioce AUTO MOTO berze, Atlas servis uz svaku kupljenu ulaznicu dodeljuje besplatnu pomoć na putu tokom 3 meseca!


Poverenica: Žene u nepovoljnijem položaju u odnosu na muškarce u svim oblastima\nVesti Autor:Beta20. feb. 202015:46 > 15:48\n„O tome svedoče i podaci iz Posebnog izveštaja i istraživanja o diskriminaciji na tržištu rada koji je Poverenik za zaštitu ravnopravnosti nedavno predao Skupštini Srbije. Prema tim podacima, žene se na tržištu rada već posle 45-te godine smatraju starijima i teže se zapošljavaju, a zaposlenost muškaraca veća je za 13,6 odsto u odnosu na žene. Platni jaz kreće se od devet do 16 odsto, a ženama su mnogo teže dostupna rukovodeća mesta“, dodala je.\nBrankica Jankovićtržište radažene


Koji timovi Premijer lige imaju najgore navijače? | CityMagazine\nNaravno, treba napomenuti da je naša lista napravljena po strogo objektivnim merilima, i uopšte ne uzima u obzir lične stavove koje autor teksta ima prema datim timovima (nipošto!).\nNekada su bili poznati po nošenju skalpela i ostalih ubojitih sečiva na utakmice, a danas ih zovu „odela-i-kravate“ navijači. Uvek su preglasani od navijača drugih klubova, a dobra atmosfera za njih znači viorenje iritantnih plavo-belih zastava.\nPatetično horsko pevanje You’ll Never Walk Alone posle pobeda, a posebno nakon poraza, je dovoljno da izludi i najtolerantnije fanove fudbala.\n3. Vest Hem Junajted\nNavijači Vest Hema su među najnasilnijim u ligi, a ne ispuštaju priliku ni da se makljaju između sebe na radost njihovih rivala.\nStadion Old Traford ne zovu džabe „teatar snova“ budući da vlada pozorišna atmosfera u trenucima kada tim gubi.\nVečiti izgovori u porazima, nostalgija za lepšim vremenima i konstantne optužbe drugih klubova za nameštaljke su glavna odlika permanentno nezadovoljnih fanova ovog kluba.\nKazuyoshi Miura: On i sa 50 godina postiže golove fudbal · navijači · premijer liga


Aprilia Caponord - Strana 3 - Aprilia - BJBikers Forum\nOd člana debeljan, Novembar 1, 2011 in Aprilia\nZeljaYZF 180 Napisano Decembar 24, 2013\nNeka je sa srecom, prelep !\nto crank 4018 Napisano Decembar 25, 2013\nIntegrisan, 11575 postova\nA šta je ovo u garaži ispod ćebeta?\nSimon69 543 Napisano Decembar 25, 2013\nIspod ćebeta GSX-R 1100 `91, poliran ram, generalno urađen, sa novim ležajevima radilice i cilindrima od Bandita 1200, poliranih usisa-izduva\nPali, radi, ide..\nOpaaa, eto nama novog člana bande na H-ringu!! A vešanje jel restaurirano? Jesi postavio temu o Gsxr-u negde drugde da ne off-ujemo ovde?\nSimon69 543 Napisano Decembar 26, 2013\nNisam postavio temu a i mogao bi. Očekuj možda i ovog vikenda pa ćemo tamo nastaviti\ncapo 3 Napisano Mart 16, 2014\nPozdrav braco po motoru! Malo sam kasno poceo da preturam po ovim forumima ali jako mi se dopada sve ovo sto radite svi vi koji vozite Caponorda. Posedujem i ja jedan primerak istog i rado bih prisustvovao nekom okupljanju Caponordasa ako ga bude bilo i ako me prihvatate u ekipu. Ako ne postoji takav skup mogli bi da krenemo u realizaciju u toku ove godine,ako ste za!?PozZ!!!\ndejan24 321 Napisano Mart 17, 2014\nDobro dosao capo u malu ali odabranu ekipu . Okupljanje je samo stvar dogovora.\ncapo 3 Napisano Mart 21, 2014\nHvala za dobrodoslicu! Vidimo se uskoro.\nMazak 260 Napisano Maj 2, 2014\nMotocikl: BMW GS, Versys 1000, GSA, ZX-6R, Aprilija Caponord,Africa Twin, Super Tenera XTZ 750\nDanas zamenjeni lezajevi na delu koji spaja zadnju viljusku, amortizer i ram (vidi sliku) i promenjene koske (stavljene krace)\nLjudi proverite stanje tih lezajeva. Izvucite osovinice proverite stanje iglicastih lezajeva. Kod mene su se rasuli na sve strane,zardjali istroseni.\ndebeljan 775 Napisano Avgust 26, 2014\nNa kom principu radi baro sensor ? Vozio po nekim visokim predelima I na otprilike 1500m, I vise, podigne obrtaje na 1700-1800 o/min. Nemirno radi, ali ide bez problema.\nbmw 1677 Napisano Avgust 26, 2014\nBaro sensor (poznajem samo "mass senzor", ali predviđam da je to isto...) radi na principu merenja vanjske gustine (pritiska) vazduha (a neki mere i temperaturu vazduha). Na visokim predelima gde je vazduh ređi baro senzor javlja ECU-u (kompjuter na motoru) da je vazduh ređi i da smanji vreme otvaranja ajnšpric dizni (jer u suprotnom bi bila smeša prebogata), ali mislim da nikako ne bi smeo dizati obrtaje ili nemiran rad. Odlazak sa motorom na velike visine bi se morao rezultirati samo gubitkom snage (cca od 5-20 konja) i malo večom potrošnjom goriva.....\nAko imaš na Caponordu posebno baro senzor i posebno merač temperature vazduha, pre bih rekao da je otišao merač temperature vazduha.....obično su ti senzori locirani na airboxu.\nRibolovac 488 Napisano Avgust 26, 2014\nBaro senzor je ...BARO (Barometric Pressure) senzor.\nMass senzor je ... MAF (Mass AirFlow) senzor ili protokomer .\nElem , BARO (Barometric Pressure) senzor\nOvaj senzor meri barometarski pritisak, na osnovu cega ECU kompenzuje eventualne promene "kvaliteta" vazduha u smislu promene nadmorske visine (promenom pritiska vazduha sa promenom nadmorske visine). Na osnovu dobijene ulazne informacije, ECU utice na smesu i vreme paljenja iste.\nSHOKLA 1556 Napisano Septembar 3, 2014\nPosle treceg iscitavanja prethodnog posta, kapiram da ni ja ne bih bolje objasnio.\nSimon69 543 Napisano Septembar 7, 2014\nPredjoh ja sa mojim Caponordom 7000 km.\nU medjuvremenu sam odradio zamenu ulja, ocistio vazdusni filter (bio je cist potpuno, zamenio ulje i semeringe u viljusci, podigao zadnji kraj a pre par dana sam mu menjao i mapu. Mapu sa oznakom 011123 sam obrisao a ubacena je "catfish 051123". MOtor ima osetno vise snage i potrosnju manju za 1 lit/100km.\nZaboravih da sam remontovao i zadnji amortizer posto mi nije radilo podesavanje prenapregnutosti opruge (ulje iscurilo).\nZadnja guma je zrela za zamenu. Kod mene 7000km a kod prethodnog vlasnika je presla 2000-3000km.\npijanista 22 Napisano Septembar 12, 2014\nKo bude menjao ove lezajeve i semeringe, ne mora da narucuje original, lezajeva i semeringa ima ovde http://www.optima.rs/\nvazlan 188 Napisano Octobar 20, 2016\nVazlan(Zlatko), 333 postova\nod danas sam postao vlasnik Caponorda.Ne radi mi brzinomer i km sat.Da li neko zna odakle sat dobija signa tj. gde mu se nalazi senzor posto ga ne vidim ni na prednjem a bogami ni zadnjem tocku.Da napomenem Capo nema ABS 2001 godiste.\ndebeljan 775 Napisano Octobar 21, 2016\nDobija sa zadnjeg točka. davač se nalazi iznad kočionih klešta. Možda ti je problem i u instrument tabli ?\nvazlan 188 Napisano Octobar 21, 2016\nSada znam gde je problem.Nema senzora ostala samo rupa i saraf kojim je bio pricvrscen.Da li neko zna gde mogu da ga nabavim?\ndebeljan 775 Napisano Octobar 22, 2016\nvazlan 188 Napisano Octobar 22, 2016\nNešo Caponord 37 Napisano Januar 2, 2017\nDali je Simon69 danas postavio svog mezimca na prodaju!\nSimon69 543 Napisano Januar 9, 2017\nJa tek sad vidim da si pisao, Neso, postavio sam oglas iako cisto sumnjam da ce iko nazvati.\nNešo Caponord 37 Napisano Februar 19, 2017\nZelim da malo podgrejem ovu temu jer moji Capo rajderi su svi pospali, dali ste ikad na vasem Capu menjali filter vazduha.....ne verujem....ulje jeste, filter ulja mozda ali filter vazduha tesko!\nZato sto KN filter kosta 50€ u Luisu\nAthena oko 15-20 e\nsve u svemu dosta skupo....a i sta ima jeftino za nase ljubimce....skoro nista...\nAli zato uvek postoji alternativa....dugo sam trazio i doso do pribliznih dimenzija filtera za naseg Kapa original dimenzije su 210mm137mm25mm\na odgovara priblizno i montira se filter od Kia Picanto 1.0 05/11 FILTRON AP 122/5 MANN FILTER C 22 015 BLUE PRINT ADG022112\nOvaj filter nije isti kao za Capa ali je u tolerancijama mera koje su najblize orginalu 212,5mm132,5mm34,5mm\nI sto je najvaznije kosta max 500din\ndebeljan 775 Napisano Februar 20, 2017\nPosto sam svake godine menjao filter vazduha kupovao sam ga u PGS-u. Narucim uvek par komada po ceni oko 1500 dinara po komadu. Trenutno imam jedan u rezervi.


Seul, 31. januar 2020.\nPrema podacima Svetske zdravstvene organizacije koronavirusom je do kraja januara 2020. zaraženo najmanje 9.962 ljudi. Virus se pojavio u demembru mjesecu prošle godine u Kini. Broj smrtnih slučajeva je 213 (svi u Kini) što je manje od 774 smrtna slučaja zabeležena tokom epidemije SARS-a.\nDžejms Čalmers (James Chalmers), iz Evropskog respiratornog udruženja (European Respiratory Society) i profesor na Medicinskom fakultetu Univerziteta u Dandiju (Dundee) u Velikoj Britaniji, smatra da su mere do sada preduzete mere sa ciljem usporavanja širenja virusa odgovarajuće.\nU razgovoru za Radio Slobodna Evropa (RSE) podvlači da je koronavirus u kategoriji srednje zaraznih, ali da je, na primer, u Evropi i dalje manje opasan nego što bi se to moglo reći za sezonski grip.\n"Novi korona virus je veoma sličan prethodnom koronavirusu koji je poznatiji kao SARS, te je i njegova zaraznost slična onoj koju smo videli prilikom pojave SARS-a. Zaraznost virusa se određuje kao ukupan broj osoba zaraženih od strane pojedinca koji je bio nosilac infekcije.\nTrenutna procena je da se taj broj kreće između 1,4 i 2,8 i to spada u kategoriju srednje zaraznih virusa, što svakako ne predstavlja razlog za paniku", navodi Čarlmes.\nRSE: Može li se virus preneti pre nego što se simptomi budu vidljivi?\nČalmers: Prema poslednjim saznanjima, koja još uvek nisu potvrđena, postoji sumnja da ljudi koji su zaraženi virus prenose čak i pre nego što razviju simptome.\nRSE: Sve više država prijavljuje slučajeve virusa. Kako se virus tako brzo preneo?\nČalmers: Mislim da to oslikava globalnu povezanost u kojoj živimo. Mnogi ljudi, koji su bili zaraženi virusom, putovali su u države jugoistočne Azije i dalje od toga. Vidimo da su otkriveni prvi slučajevi u Nemačkoj, SAD i Kanadi. Svi ovi slučajevi povezani su sa osobama koje su putovale iz delova u kojima se virus pojavio, tačnije iz Vuhana. Srećom, za sada nema značajnog prenošenja virusa u okviru ovih država. Čim se ustanovi prisustvo virusa, osoba se stavlja u karantin i nema nagoveštaja da će doći do značajnije pojave infekcije izvan Kine.\nRSE: Šta može da se uradi da bismo usporili širenje koronavirusa?\nČalmers: Zaraženi su izolovani, mogućnost putovanja u okviru Kine, ali i izvan nje, značajno je ograničena. To će, nadam se, pomoći da se spreči širenje virusa. Takođe, Svetska zdravstvena organizacija je objavila preporuke kako da se spreči širenje zaraze – redovna higijena, pranje ruku, brzo stavljanje u karantin svih osoba koje imaju respiratorne infekcije slične onima koje izaziva koronavirus, zatim izolacija osoba koje su nedavno putovale u Kinu, brzo testiranje osobe na virus i na kraju efikasna kontrola infekcije.\nZa sada deluje kao da ove preporuke deluju, jer do sada nije bilo značajnog izbijanja virusa, čak ni na Tajvanu, Tajlandu, Južnoj Koreji, Japanu, Maleziji, Singapuru i mnogim drugim državama u kojima su registrovani slučajevi virusa.\nRSE: Da li je stopa smrtnosti koronavirusa ista kao i kod običnog gripa?\nČalmers: Jako je teško izračunati stopu smrtnosti, jer još uvek ne znamo koliko je tačno ljudi zaraženo. Trenutno vidimo samo vrh ledenog brega i osobe koje su teško bolesne. Prema najnovijim podacima, koji su objavljeni danas (29. januar), od koronavirusa je umrlo 132 ljudi, i to samo u Kini.\nLaboratorijski testovi su potvrdili prisustvo virusa kod negde oko šest hiljada ljudi. Važno je napomenuti da broj laboratorijski potvrđenih slučajeva ne možemo uzeti kao broj zaraženih, jer će mnogi ljudi biti inficirani virusom, ali će razviti blaže simptome i neće otići na laboratorijsku proveru.\nMeđutim, ako uzmete da je od šest hiljada zaraženih umrlo 132 osobe, onda možemo reći da je ovo veoma opasna infekcija. Ali, i svi ostali virusi koji postoje i kruže su opasni. Ako živite u Velikoj Britaniji ili bilo kojoj drugoj evropskoj državi, imate mnogo veće šanse da umrete od običnog gripa, uprkos činjenici da je vakcina protiv gripa dostupna.\nRSE: Neki mediji smatraju da se diže panika u vezi sa koronavirusom. Jeste li Vi zabrinuti?\nČalmers: Postoji veliki broj netačnih informacija koje kruže društvenim mrežama, ali i televizijskih rasprava o najgorim mogućim ishodima. Dobro je da smo ovako reagovali na pojavu virusa, jer moramo da budemo sigurni da se, uz primenjene mere, virus ne širi dalje. Ja ne bih dizao paniku ili plašio ljude. Kao što sam već rekao, za ljude u Evropi je opasnost od sezonskog gripa i drugih virusa mnogo veća od koronavirusa. Poslednji izveštaj Evropskog centra za kontrolu bolesti kaže da je rizik od izbijanja veće infekcije u Evropi jako mala.


Održana prva elektronska sednica - Bizlife.rs\nOdržana prva elektronska sednica\n16:57 Beograd, 28.12.2011.\nAdministrativni odbor Skupštine Srbije je održao prvu elektronsku sednicu, čime je završena prva faza uvođenja e-parlamenta.\nZa ovaj projekat Švedska je izdvojila 1,8 miliona evra.\nNa stolovima članova Odbora instalirani su računari sa programom za praćenje sednice, a od 4. januara radiće elektronske pisarnice kao i elektronsko zavođenje svih akata.\nPredsednik Odbora Nenad Konstantinović je najavio da će obuka za stručne službe biti organizovana u februaru, dok će poslanici narednog saziva biti u mogućnosti da se u potpunosti osposobe za takav rad.\nKrajnji cilj svega toga je održavanje elektronskih plenarnih sednica, kao i jačanje nadzorne funkcije parlamenta, kazao je on i naveo da će akti, međutim, i ubuduće moći da budu zavođeni u pisanoj formi.\nSekretar Skupštine Veljko Odalović je zahvalio i Misiji OEBS-a, koja je takođe radila na uvođenju e-parlamenta i dodao da je Skupština u završnoj fazi nabavke potrebne opreme.\nNa sednici je rečeno da bi Odalović u roku od 60 dana trebalo da donese uputstvo o kancelarijskom i elektronskom poslovanju.\nČlan Odbora Boško Ristić iz DS-a smatra da će uvođenje e-parlamenta doprineti transparentnijem radu skupštine i njenih radnih tela, a samim tim i boljoj informisanosti javnosti.\nOn je kazao da je to korisno i na globalnom nivou, jer će se smanjiti upotreba papira, a samim tim i očuvanje šuma.\nZa predsednicu, modernizacija parlamenta je ispunjenje sna.\n“Bez izkakvih problema sve prolazi, ja sam neko ko to koristi, mislim da poslanici neće imati zabluda, jednostavna uputsta, nije nimalo složena tehnologija, nije bauk”, rekla je predsednica Skupština Slavica Đukić Dejanović.\nNekima od poslanika bila je potrebna i pomoć stručnjaka. Nisu međutim imali vremena da provere mogu li osim praćenja sednice odbora da se zakače na internet ili neku od društvenih mreža.\n“Nisam probao, samo današnje, sada promotivno, videćemo kada bude radna atmosfera”, kaže Miroslav Markićević, iz NS.\nOvakav način rada parlamenta će, kako kažu poslanici, omogućiti i građanima da imaju bolji uvid u njihov rad. S obzirom na to koliko su papira ranije trošili za sednice, ova novina će, kako veruju poslanici, sačuvati bar neko stablo u Srbiji.


U PLANET OBUĆI ODABERI 2, PLATI 1! - Lipadona - Lipadona\nZapočela je jedinstvena akcija Planet Obuće „Odaberi 2, plati 1“.\nRaznolik izbor modela, prilagođenih različitim prigodama i odjevnim kombinacijama, u službi su udobnosti i modernog dizajna, ali i iznimno povoljnih cijena, a akcijom „Odaberi 2, a plati 1“ Planet Obuća pruža izvrsnu priliku za neponovljiv ljetni shopping.\nJapanke, ravne ili wedge sandale, natikače, te nezaobilazni modni hit ovog ljeta – udobne sandale s flatform đonom, dio su kvalitetne ljetne obuće iz bogatog izbora ženskog asortimana ljetne kolekcije kojima možete po aktualnoj akcijskoj ponudi nadopuniti i obnoviti svoj ormar.\nAkcija „Odaberi 2, plati 1“ uključuje i modele iz muškog i dječjeg asortimana ljetne kolekcije, te traje sve do 10.08.2015. godine.


Kroz crvotočinu sa Morganom Frimenom: Da li je Bog vanzemaljski koncept\nArhitektura danas: Grad i kultura\nSanjajmo budućnost: Kulinarstvo u budućnosti\nNaučno dokazano: Stubovi stvaranja\nMonotematska emisija: Hakeri-stvaraoci\nČisti matematičar, na studijama u Americi, vraća se svojoj prvoj ljubavi - biologiji. Odlučuje da iz Kalifornije ode u Mičigen, gde postaje deo revolucionarnog eksperimenta evolucione biologije, dodajući svojoj ekspertizi informatiku i seks, kao „osnove svega.\nBeogradsko blago: Minijaturne knjige u NB\nKvadratura kruga: Arhiv RTS i digitalizacija\nProces digitalizacije poboljšaće kvalitet brojnih ostvarenja iz prošlosti od kojih su neka utemeljena kao deo kulturne baštine naše zemlje. Tako sačuvani TV formati ostaće kao siguran zalog za budućnost.\nLaboratorija zdravlja 2. deo\nNauka i život: Okeani – Novi Eldorado\nUpoznaćemo vas sa algama, zelenim zlatom, i načinima na koje se one primenjuju u medicini, sa energijom koju stvaraju plima i oseka i sa hidrauličnim turbinama, koje zahvaljujući morskim strujama, stvaraju energiju.\nHrana: Frankenštajn hrana\nSve je počelo pre dvanaest hiljada godina, kada je čovek pripitomio životinje i odlučio da ih uzgaja. Ukrštanjem je dobijao vrste prilagođene svojim potrebama, a onda i životnoj sredini..\nUmetnost TV-a: reditelji serija, Rozmari Rodrigez\nVreme kroz vekove: Videti iznad pogleda\nU trećoj epizodi serijala „Videti iznad pogleda koncept vremena razmatran je u filozofskim, antropološkim i sociološkim okvirima. Da je, poput grčke boginje pamćenja, čovek oduvek znao šta je bilo, šta jeste i šta će biti, onda čovek ne bi imao sećanja, ne bi imao sposobnost iščekivanja, niti potrebu da u vremenu ostavlja tragove. Da li je stvaranje identiteta nastalo iz nužde koju donose zaborav i prolaznost? Šta je istorijsko vreme? A šta scijentizam? Šta objašanjavaju Zenonove Aporije i o čemu govori priča o Sfingi i Edipu.\nZnak nove ere: Razmeđivači istorije\nTim povodom Redakcija za nauku i obrazovanje zaviriće u mesta i događaje na tlu Srbije koji su tokom rane istorije hrišćanstva utirali put svetu kakav danas poznajemo. Razotkrivamo vreme nepokolebljivih mučenika - stradalnika za novu veru, vreme procvata arhitektonskih dostignuća - crkava i bazilika, i njihov uticaj na potiskivanje starih verovanja, ali i izuzetna umetnička dela - tragove fresko slikarstva, koje izranja iz podzemnih ranohrišćanskih grobnica, dočaravajući svu kompleksnost života, vere i svesti pojedinca, ali i izgubljenog sveta ranih hrišćana. Vodimo vas u vremena kada su rimski imperatori rođeni na tlu Srbije svojim odlukama određivali sudbinu današnjeg sveta.\nPećina Mogao: Stigao je avanturista\nŠta su sve tehnologije uradile za nas: Internet stvari i duboko učenje\nDobro je ... dobro je znati: Praktična primena muzike u razvoju\nNauka i život: Okeani-Novi Eldorado\nKuća nauke: Mašinski fakultet\nEmisija je svojevrsno putovanje kroz istoriju: od osnivanja Velike škole i predmeta posvećenog mašinama do savremeno koncipiranog fakulteta sa više od 20 obrazovnih modula, sa fokusom na najnovija naučna istraživanja i međunarodnu saradnju. Bez iluzije da se u emisiji može predstaviti celokupna delatnost jedne obrazovne i naučno-istraživačke institucije, ali sa nadom da se kroz različite primere rada katedri i laboratorija može dočarati istraživački duh koji se razvija, kako na programima osnovnih i postdiplomskih studija, tako i u radu Inovacionog centra Mašinskog fakulteta Univerziteta u Beogradu kao samostalne institucije.\nNaučno dokazano: Krv za osušenu krv\nSocijalne veštine: Preduzetništvo – pokretač posla\nDobra početna organizacija ponekad je najteži i najdosadniji deo posla, ali bez njega je nemoguće izaći na tržište. Kako pokrenuti posao, srediti papirologiju, kako napraviti marketinški koncept rada..\nMartin Strel je u svojoj 53. godini za 66 dana preplivao 5.268 kilometara najopasnije reke na svetu. Taj jedinstveni podvig, Strela je suočio sa brojnim neprilikama - krokodilima, piranama i drugim smrtonosnim ribama, sa zmijama i rečnim vrtlozima, vremenskim nepogodama, piratima i neprijateljski raspoloženim plemenima.\nPriče o običnom: Šešir\nKako misli Akademija: Čudo u Akademiji – Ljubomir Simović\nSANU radi u sredini i za sredinu koja ju je iznedrila, na osnovama koje su 1841. godine utemeljili njeni osnivači, poštujući tradiciju, znanje i različita mišljenja. Srpska akademija nauka i umetnosti, kao i nacionalne akademije u drugim sredinama, predstavlja instituciju svojevrsnog tradicionalizma i poželjne konzervativnosti.\nOdgonetanje tela: Bez reči\nFilozofija i... Medicinska etika\nReč je o primenjenoj etici koja je interdisciplinarno zamišljena. Određuju se mogući tipovi lečničkog delovanja kao praktičnog međuljudskog odnosa, da bi se na temelju toga, odredili neki od ključnih pojmova u današnjem filozofskom utemeljenju medicinske etike, u pojmu samoopredeljenja.\nZlatni vek 100 godina Opere: Operske dive\nU ovoj epizodi serijala „Zlatni vek, narator se sreće sa svojim koleginicama, operskim umetnicama koje su izgradile velike karijere i ostvarile uspeh, kako na ovdašnjim, tako i na međunarodnim scenama. Otkrivamo kakve se predrasude vezuju za dive, koliko ima glamura u njihovom životu, te postoji li zaista rivalstvo i ljubomora u operskim krugovima. Svaka od njih će, na ova naizgled opšta pitanja, dati jedinstvene i intrigantne odgovore, a dve mlade operske umetnice otkriće kakva su njihova očekivanja i šta priželjkuju u budućnosti.\nŠta su sve tehnologije uradile za nas: Amorfni materijali – sinteza i karakterizacija\nVeliki doprinos razumevanju materijala kroz istoriju dao je Vilard Gibs u 19. veku. Gibsu je pošlo za rukom da objasni termodinamička svojstva materijala koja se odnose na strukturu atoma u raznim fazama. Danas se pod savremenim materijalima podrazumevaju razne kombinacije plastičnih, amorfnih, poluprovodničkih, kao i biomaterijala i nanomaterijala. Primarni cilj nauke je dobro razumevanje suštine koja bi omogućila projektovanje materijala sa unapred zadatim svojstvima.\nKroz crvotočinu sa Morganom Frimenom: Da li je siromaštvo genetski predodređeno\nDa li su jednakost i napredak za sve utopija koja je suprotna čak i zakonima prirode? Možda smo za bogatstvo predodređeni rođenjem? Imaju li bogati bezbroj olakšica i mogućnosti, dok su siromašni žrtve sistema koji ih ograničava.\nRečnik ekologije: Biotop\nSanjajmo budućnost: Ishrana u budućnosti\nMoja draga prijateljica nauka: Zorica Pantić\nStudenti rade kao volonteri, kooperanti, partneri u projektima razvoja grada. Najznačajniji projekti odnose se na redizajniranje malih preduzeća, uvođenje bežične mreže u pojedine kvartove i rad na federalnom predlogu za razvoj radne snage.\nZlatni vek 100 godina Opere:\nKatalist: Klinika za alergije\nAlergični smo na sastojke koji se nalaze u vazduhu vodi, hrani, lekovima... Neprijatne i burne reakcije možemo dobiti u kontaktu s nekim životinjama ili izlažući se suncu. Alergije često izazivaju ujed pčele, mlečni proteini, veštački materijali... Neprijatne manifestacije najčešće se mogu videti na koži, ali alergije mogu izazvati mnogo opasnije reakcije unutar organizma. Nažalost, one mogu biti čak i smrtonosne.\nProfesionalci: Martin Strel,1. deo\nŠta su sve tehnologije uradile za nas: Amorfni materijali, sinteza i karakterizacija\nSocijalne veštine: Preduzetništvo pokretač posla\nKako misli Akademija: Čudo u Akademiji, Ljubomir Simović\nBeogradsko blago: Avalski toranj\nNaučno dokazano: Citologija\nIvana ima pratnju, asistenta, koji brine o njenoj bezbednosti. Sve ostalo ona radi sama, uz pomoć vršnjaka. Pedagozi i vaspitači kažu da je ravnopravnost koju Ivana sa vršnjacima ima, velika motivacija za nju.\nDomaćin je bila farma „Krivaja. Gledaoci će imati priliku da vide najsavremeniju mehanizaciju - senzore, robote, dronove, kao i traktor sa autopilotom i GPS sistemom koji omogućava preciznost od dva i po centimetra. Prikazaćemo i aplikacije koje se mogu koristiti na mobilnom telefonu, a koje poljoprivrednicima omogućavaju da lako i jednostavno vode knjigu polja i popunjavaju radne naloge. Potražićemo i odgovore na pitanja da li je digitalna poljoprivreda namenjena prvenstveno velikim posedima i koliko bi trebalo imati zemlje da bi se kupovina i ulaganje u savremenu mehanizaciju isplatilo.\nOdisej: Budućnost čovečanstva zavisi od pčela\n13 nemogućih: Nadrealisti, naslednici pobune\nTvrđavu su podigli Turci krajem 15. veka, u vreme vladavine sultana Bajazita II. Zašto je tvrđava podignuta na ovom mestu, kako je građena, kolika je bila njena odbrambena moć i otkuda mauzolej jednog Rimljanina u samoj tvrđavi? Kako je opstala kroz vekove, možemo li zamisliti život u tvrđavi i njenu obnovu - ovo su samo neka od pitanja na koje će odgovore u emisiji dati stručnjaci. Pored njihovih priča, zabeležili smo i zanimljive priče o karavan saraju, Keltima i rimskoj Lederati, ali i o kolekcionarima antikviteta, vinarima i ribarima iz Rama.\nDobro je... dobro je znati: ORL\nU ovoj emisiji fokusiraćemo se na larinks, promuklost, akutna i hronična zapaljenja grkljana, ždrela i sinusa. Koliki su dometi nauke u otkrivanju mehanizama po kojima nastaju patološki procesi, postoji li pouzdana prevencija i efikasna terapija - sve pomenuto objasniće prof. dr Aleksandar Trivić, specijalista otorinolaringologije i maksilofacijalne hirurgije Klinike za ORL KC Srbije.\nBez iluzije da se u emisiji može predstaviti celokupna delatnost jedne obrazovne i naučno-istraživačke institucije, ali s nadom da se kroz različite primere rada katedri i laboratorija može dočarati istraživački duh koji se razvija kako na programima osnovnih, tako i na programima postdiplomskih studija.\nUskoro će, na osnovu tog otiska, biti moguće odrediti i oblik lica. Neverovatne baze podataka omogućavaju da se počinioci zločina mogu pronaći u koji god deo sveta da odu. Od 1985. godine, kada je pomoću DNK analize rešen prvi slučaj, u naučno-tehnološkom vođenju policijske istrage mnogo se napredovalo.\nSunce i čovek\nKako leteti neprekidno? Jedina energija koja to može da omogući je fotonaponska energija Sunca, a solarnu energiju i upotrebu fotonaponskih panela primarno smo razvili upravo zahvaljujući ispitivanju svemira.\nBeton je jedan od najstarijih materijala koje je čovek napravio, skoro 10.000 godina pre naše ere. Glina i blato, tekući krečnjak, vulkanski tuf kao cementno vezivo - to su materijali koji su nekada imali funkciju betona, a pojavljuju se u gradnji piramida, pa čak i u materijalu od koga su pravljeni podovi u Lepenskom viru. Danas je beton dostigao neslućene visine - bukvalno.\nEko perspektive: Eksperiment cverglan\nGrupa naučnika sa Instituta za multidisciplinarna istraživanja, u saradnji sa Biološkim i Poljoprirednim fakultetom u Beogradu i Oglednim dobrom Radmilovac, ispitivala je njegovo dejstvo na ekosistem i tražila način da ova vrsta postane korisna. Američki patuljasti som, poznat pod nadimkom cverglan, toliko je otporan da mu se brojnost smanjuje jedino sanacionim izlovom. Ekipa stručnjaka je prvi put naučno izmerila dejstvo izlova na lokalne vrste. Eksperiment je izveden u Parku prirode „Ponjavica.\nKina u fokusu 2009: Naš život u Pekingu\nKuća nauke: Mašinski fakultet, 2 deo


Salonski stan, kompletno renoviran, u zgradi sa mermernim ulazom. Ima dve velike i jednu manju kancelariju, prostranu kuhinju, koja je kompletno opremljena i luksuzno kupatilo. U kancelarijama je parket, a prostor ima i dve klime, modernu rasvetu i sigurnosna vrata.\nProstran salonac smešten na 4. sprat predratne zgrade u strogom centru grada. Odlična lokacija na samo par minuta hoda od pešačke zone Knez Mihailove ulice i Kalemegdanske tvrđave.Ova lokacija predstavlja najuže gradsko jezgro i centar socijalnog života grada. Okuženje obiluje kulturnim i istorijskim sadržajima, kao i onih zabavnog karaktera. Takođe, velika koncentracija poslovnog sveta nalazi ...\nStan je smešten na vrlo prometnoj lokaciji u neposrednoj blizini Terazijskog tunela. Salonskog je tipa sa visokim plafonima i kružnom strukturom. Sastoji se iz prostranog ulaznog dela, koji je pogodan za prijemnu kancelariju, iz njega se pristupa još dvema kancelarijama i kuhinji. Kancelarije su i međusobno povezane, a jedna od njih ima izlaz na terasu, koja gleda ka ulici. Kuhinja je opremljen...\nPrelepa predratna zgrada u najstrožem centru grada, nadomak Starog i Novog dvora i zgrade Narodne skupštine. Ispred zrgade se nalazi plato sa klupama, a iza Pionirski park. Na par minuta hoda je i javna garaža. Zgrada je pod zaštitom države, odlično održavana, sa ulaznim vratima od kovanog gvožđa sa ornametikom i mermernim stepeništem. Prostor se nalazi na drugom spratu. Ulazni deo je sa još je...\nPoslovni prostor, HILANDARSKA OKOLINA\nSalonski stan, smešten u strogom centru grada, nadomak Narodne Skupštine. Lokacija je odlično povezana sa svim delovima grada ,a zgrada je predratne gradnje bez lifta. Stan se sastoji od centralnog ulaznog predsoblja odakle se pružaju ostale prostorije. Na raspolaganju su četiri kancelarije, kuhinja i kupatilo sa kadom. Enterijer je u dobrom stanju opremljen kancelarijskim nameštajem i klimatiz...\nCentar grada, vrlo prometna lokacija. Salonska zgrada sa održavanim ulazom. Stan je dvostrano orijentisan, renoviran i svetao. Prazan i pogodan kao poslovni prostor. Ima četiri sobe, čajnu kuhinju, toalet. Sobe su zasebne.\nPredratna zgrada u strogom centru grada nadomak pešačke zone. Poslovno okruženje. Zgrada je salonska sa sređenom fasadom. Stan je dvostrano orijentisan i svetao. Ima kupatilo sa kadom, klimu, internet vezu.\nOdličan salonac na drugom spratu zgrade smeštene u najstrožijem centru grada, nadomak pešačke zone Knez Mihailove ulice, parka Kalemegdan, kao i brojnih radnji brendirane robe, kafića i restorana. Pozicija je veoma dobra za sve koji žele da budu u žiži gradskih dešavanja. Autentična ulica sa predratnim zgradama, osveženih fasada i kaldrme, romantičnom uličnom rasvetom. Lokacija je dobro povezan...\nLokal smešten na prometnoj lokaciji, sa velikom frekvencijom pešaka, na samo par stotina metara od hotela Moskva. Lokal se nalazi u dvorištu, do koga se dolazi kroz manji pasaž. Prostor je organizovan u dva nivoa, prizemlje koje u osnovi ima 47 m2 i galeriju koja zauzima 30 m2. Na raspolaganju u prostoru je i manja kuhinja izdvojena šankom, kao i toalet. Lokal poseduje man...\nStrogi centar grada, pešačka zona. Poslovno i komercijalno okruženje. Salonska zgrada sa dobrom fasadom. Prostor je na međuspratu, funkcionalan za poslovnu delatnosti. Sobe su prolazne, kupatilo sa tuš kabinom, mala kuhinja. Ima dosta plakara, i opremljen je kancelarijskim nameštajem. Poseduje alarm, priključak za internet, halogenu rasvetu.\nProstor u centru grada, prometna lokacija ali mirna ulica. Prostor je u prizemlju starije zgrade. Dvostrano orijentisan. Ima dva prozora ka ulici.\nStarija zgrada u strogom centru grada u poslovnom okruženju. Održavan ulaz i sređena fasada. Stan je funkcionalan i prostran, ima otvoren dnevni boravak sa kuhinjom i trpezarijom. Enterijer svetao, klimatizovan, ima opremljenu kuhinju. Pogodan za poslovni prostor.\nLep salonski stan, smešten u najstrožem centru grada, na Dorćolu, na pet minuta hoda do pešačke zone Knez Mihailove ulice i parka Kalemegdan. Prestižna lokacija, sa obiljem komercijalnog sadržaja, kafea i restorana. Zgrada je lepo održavana, predratne gradnje, bez lifta, a stan je smešten na drugom spratu. Sastoji se od ulaznog dela odakle se pristupa većoj salonskoj prostoriji. Odavde se ide u...\nLep salonski stan smešten na odličnoj lokaciji. Nalazi se u vrlo prometnoj ulici u centru ali je zgrada smeštena u dvorištu pa je potpuno izolovana od buke. Ispred zgrade je dvorište gde je na raspolaganju jedno obezbeđeno parking mesto. Stan je smešten na visokom prizemlju, sa prozorima koji su orjentisani ka ulazu. Poseduje komforni ulazni deo koji može biti odlična prijemna kancelarija i iz...\nCentar grada, vrlo prometna lokacija. Salonska zgrada sa sređenom fasadom i renoviranim ulazom. Stan je funkcionalan, sobe su prostrane. Ima dva ulaza, dvostrano je orijentisan. Može biti opremljen klasičnim nameštajem ili prazan. Kupatilo sa kadom, kamin u dnevnom boravku, opremljena kuhinja. Internet priključak.\nStan u zgradi, neposredna blizina Kalemegdana. Zgrada bez lifta. Stan se sastoji iz dve spaveće sobe, prostranog dnevnog boravka, kompletno opremljene kuhinje, male terase sa pogledom na ulicu. Svetao, sređen.\nStan je smešten na odličnoj lokaciji u neposrednoj blizini Savezne skupštine. Nalazi se na drugom spratu, u staroj salonskoj zgradi, bez lifta. Stan se sastoji se od ulaznog hodnika, dnevne sobe srednje veličine, zasebne kuhinje, bez trpezarije, kupatila sa tuš kabinom i dve povezane, prolazne spavaće sobe. Pogodno za porodicu ili za kancelarije.\nStan se nalazi u strogom centru grada. Jedna od glavnih ulica i produžetak pešačke zone Knez Mihailove ulice. Komercijalna zona sa dosta sadržaja na dohvat ruke. U samoj ulici nije dozvoljeno parkiranje, ali je javna garaža udaljena dva minuta hoda. Zgrada je predratna sa autentičnom fasadom, a prostor je smešten na prvom spratu. Orijentisan ka ulici i dvorištu, ima dovoljno prirodne svetlosti....\nLokal, BITEF TEATAR\nProstor nadomak centra grada u neposrednoj blizini Botaničke bašte. Dobro organizovan saobraćaj i dobra veza sa centrom i ostalim delovima grada. U blizini je nekoliko prodavnica, restorana i kafea. Pogodan je za obavljanje ugostiteljskih i aktivnosti slične namene, mirnijeg karaktera. Smešten je u prizemlju zgrade i okrenut ka dvorištu između stambenih zgrada te je prilaz objektu moguć kroz ul...\nPrethodna Sledeća 2 od 3


Marković i Rama: Neće biti mreža i zidova na granici, ali neće biti ni kampova za migrante\nZAJEDNIčKA SJEDNICA VLADA CRNE GORE I ALBANIJE\n"Ne možemo biti zemlja ograda i zidova, ali ni heroji spasioci bogatih zemalja koje ponekad tretiraju migrante kao toksični otpad,” kazao je Rama na zajedničkoj konferenciji za novinare poslije zajedničke sjednice Vlada Crne Gore i Albanije u Skadru\n03.07.2018. 17:18h Ažurirano: 03.07.2018. 17:18h\nCrna Gora i Albanija neće podizati ni žice ni zidove na svojim granicama, ali neće graditi ni kampove za migrante, poručili su premijeri Duško Marković i Edi Rama.\n"Ne možemo biti zemlja ograda i zidova, ali ni heroji spasioci bogatih zemalja koje ponekad tretiraju migrante kao toksični otpad,” kazao je Rama na zajedničkoj konferenciji za novinare poslije zajedničke sjednice Vlada Crne Gore i Albanije u Skadru.\n“Zajedički ćemo raditi da naše granice i zemlje budu bezbjedne, i ako se desi veliki talas migracija preko naše dvije zemlje, obezbijedimo ono što smo obavezni u skladu sa Ustavom i očuvamo stabilnost. Crna Gora i Albanija se prema tome odgovorno odnose i u ovom trenutku nema podizanja zidova, postvaljanja žica”, dodao je Marković.\nCrna Gora održala je ranije danas zajedničku sjednicu sa Vladom Albanije i to je bio prvi put da ona učestvuje u ovakvoj vrsti regionalnih sastanaka.\nCrnogorski premijer je ponovio da priča o kampovima za migrante politička manipulacija.\n"Centri za prihvat migranatan nijesu kampovi. To su centri u koje moramo da primimo unesrećne ljude, da ih smjestimo, da ih zaštitimo od kiše i od sunca, da ima damo hranu, da im pružimo zdravstvenu uslugu. Da im omogućimo da se vrate u zemlju porijekla ako to žele, ili da zatraže azil ako to žele. Za to postoje procedure,” kazao je Marković na zajedničkoj konferenciji za novinare poslije sjednice.\nGovoreći o ilegalnim prelascima, Marković je kazao da su se granice ilegalno prelazile i prije nego što su se pojavili migranti i dodao da Albanija i Crna Gora primjenjuju sporazum o readmisiji.\nRama je na početku konferencije održavanje sjednice dvije vlade okarakterisao "istorijskim" i kazao da su odnosi dvije zemlje uvijek "bili i ostali izvanredni".\n"Crna Gora i Albanija nisu imali međusobne izazove, probleme i konflikte. To je najbolja pozicija kako da kreiramo budućnost za naše dvije države i kako da život građana i jedne i druge zemlje učinimo boljim kvalitetnijim nego što jeste danas," dodao je Marković.\nPremijer je u svom govoru posebno istakao značaj manjina za međusobnu saradnju Crne Gore i Albanije.\n"Albanci u Crnoj Gori su građani koji doprinose napretku zemlje, aktivni učesnici i promoteri ostvarivanja državnih strateških prioriteta, faktor stabilnosti i gradnje bolje budućnosti zemlje. Kao što su Crnogorci u Albaniji građani koji doprinose njenom napretku i društvenom i političkom životu čuvajući svoj indentitet i tradiciju. Svakako uvijek se može težiti boljem i napori naših vlada treba da i dalje budu usmjereni ka ostvarivanju garantovanih prava manjinskih naroda u skladu sa međunarodnim standardima", rekao je Marković.\nOn se zahvalio na tome što su Crnogorci u Albaniji od prošle godine zvanično priznati kao nacionalna manjina.\nDvije strane su kao oblasti u kojima ima prostora za razvoj odnosa okarakterisali turizam, poljoprivredu i energetiku.\nDvije vlade su na sastanku u Skadru potpisale više dokumenata, među kojima su Zajednička deklaracija Vlade Crne Gore i Vlade Republike Albanije, Sporazum o saradnji i uzajamnoj pomoći u vanrednim situacijama, Sporazum o otvaranju zajedničkog graničnog prelaza Ckla-Zogaj za međunarodni drumski putnički i jezerski saobraćaj, Sporazum o saradnji u oblasti prekograničnih operacija u okviru misije zaštite vazdušnog prostora (Air Policing), Okvirni sporazum o međusobnim odnosima u oblasti upravljanja prekograničnim vodama, Program saradnje u oblasti kulture za period 2018-2020, Sporazum o saradnji privrednih komora i Memorandum o razumijevanju između Agencije za promociju stranih investicija i Agencije za investicije i razvoj Albanije.\nPremijeri su najavili da će se vlade sastajati svake godine a sljedeća zajednička sjednica će biti održana sljedeće godine u Podgorici.\n„Činjenica da je ovo zapravo i prva sjednica koju Vlada Crna Gora organizuje sa nekom drugom zemljom jasno potvrđuje naše prijateljstvo, neraskidive veze između naših naroda i odlučnost da nastavimo da njegujujemo dobrosusjedske odnose. I to što se događa u Skadru, sa toliko značenja i istorije i potencijala koji dijelimo je pravi simbol odnosa između Crne Gore i Albanije. A od prošle godine, mi smo i saveznici u okviru NATO, što je još jedan kvalitet naših odnosa,” rekao je premijer Marković danas u Skadru.\nOn je u uvodnom obraćanju kazao da je prioritet i Crne Gore i Albanije članstvo u Evropskoj uniji i čestitao Albaniji na odluci Brisela o početku pregovora.\nPremijer je iskazao spremnost Podgorice za tješnju saradnju sa Tiranom, napomenuvši da je Crna Gora veoma posvećena regionalnoj saradnji.\n“Pored saradnje u okviru regionalnih projekata, posebno je važno razvijati saradnju i na nivou dvije države. Crna Gora i Albanija imaju odlične odnose, i brojne mogućnosti za njihovo dalje jačanje. Kontinuirana i kvalitetna komunikacija organa dvije države rezultiraće današnjim potpisivanjem nekoliko sporazuma, kao i dogovorima o intenziviranju saradnje gdje je to neophodno i korisno, kao što je to u borbi protiv prekograničnog kriminala i masovnog prelaska migranata, korišćenju fondova EU za modernizaciju graničnih prelaza, oblasti javne uprave, obrazovanju, nauci, turizmu i dr,” kazao je Marković.\nNakon sjednice održan je Poslovni forum Crna Gora – Albanija, na kojem su u organizaciji Unije privrednih komora Albanije i Privredne komore Crne Gore više desetina predstavnika poslovne zajednice dviju država razgovarali o unapređenju saradnje u oblastima trgovine, turizma, energetike, saobraćaja, poljoprivrede, IT-a i drvoprerade, kazali su iz Vlade.\nSjednici u Skadru prisustvovalo je uz premijera 11 potpredsjednika i ministara u Vladi Crne Gore.\n1 / 2 Foto: Miloš Rudović\nCrna Gora i AlbanijaEdi RamaVlada AlbanijeDuško MarkovićVlada Crne Gore\n28.10. 07:15 h\t40612\n28.10. 06:15 h\t36718\n27.10. 19:17 h\t31774\n28.10. 07:00 h\t29294


Inter Papir - Sekretarica - posao\nPotrebna osoba za radno mesto poslovne sekretarice/sekretara u proizvodnom preduzecu. Neophodno minimalno zavrsena srednja skola, znanje rada na racunaru, srednji nivo poznavanja engleskog i polozen vozacki ispit.\nNeophodne osobine : komunikativnost, ljubaznost, mogucnost brzog prilagodjavanja , timski rad, logicko rasudjivanje kao i posvecenost poslu.\nRadno vreme od 8.00 do 16.00 sa jednom radnom subotu u toku mesec dana .\nStalni radni odnos, u pocetku prijem na odredjeno vreme u trajanju od 3 meseca.\nZemun, Batajnicki drum 1a\nInter Papir je kompanija koja se bavi premazom i preradom papira i kartona. Nasa glavna delatnost je premaz papira i kartona sa PE. Poslujemo od 1992.godine i neophodni su nam radnici za rad u proizvodnji koji su iz masinske ili elektro struke, da im masine nisu strane , vredni i odgovorni koji zele da ostanu na ovom poslu dugi vremenski period . U pitanju je stalni radni odnos.


POSAO U INOSTRANSTVU - Posao radnik u pekarstvu Slovenija - poslodavac nudi regulisanje radnih i boravišnih dozvola / smeštaj u blizini radnog mesta | Posao.site - Posao u inostranstvu | Posao u Nemačkoj | Posao u EU\nPOSAO U INOSTRANSTVU – Posao radnik u pekarstvu Slovenija – poslodavac nudi regulisanje radnih i boravišnih dozvola / smeštaj u blizini radnog mesta\nDržava: Slovenija. Zadaci: Obavljanje zahtevnih radova u proizvodnji, samostalno pravljenje svih vrsta proizvoda od testa, proizvodnja i pakovanje proizvoda, kontrola komore, peći, mašien za pakovanje, miksera…, rad sa sirovinama. Rad je u tri smene. Poslodavac nudi regulisanje radnih i boravišnih dozvola u Sloveniji, smeštaj u blizini radnog mesta. Obavezna minimalno jedna godina iskustva u pekarstvu. Potrebna vozačka dozvola B kategorije. Za prijavu poslati prijavu sa dokazima na e mail adresu poslodavca naznačenu u originalnom tekstu ogalsa u nastavku. Više informacija na originalnom tekstu oglasa u nastavku i na broj telefona naznačen na originalnom tekstu ogalsa u nastavku.\nZa više informacija i mogućnost prijave kontaktirati poslodavca na kontakte naznačene u originalnom tekstu oglasa u nastavku.


23/06/2021 | 11:53 ⇒ 11:53 | Autor: Večernje novosti\nPoslije prošlogodišnje pauze zbog pandemije, Sajam knjiga se vraća ove godine, u novom terminu i dan duže, od 11. do 19. septembra, pod sloganom "Povratak napisanih".\nOtvaranje će biti upriličeno na dan kada je pre 84 godine počela prva manifestacija u poslijeratnoj istoriji Beogradskog sajma na današnjoj sajamskoj lokaciji, a počasni gost biće Rumunija.\nOdluku o odstupanju od uobičajenog termina donio je Odbor Beogradskog sajma knjiga, predvođen akademikom Dušanom Kovačevićem uz učešće gradskog sekretara za kulturu, Ivana Karla i saglasnost predstavnika Udruženja izdavača - Dejana Papića, predsjednika Udruženja izdavača i knjižara Srbije, Zorana Hamovića, predsjednika Udruženja profesionalnih izdavača i Žarka Čigoje, predstavnika samostalnih izdavača.\nPo mišljenju Dušana Kovačevića, najvažnija i najljepša vijest je da će se Sajam održati.\n- Septembar će biti sigurniji i bezbjedniji od moguće jesenje opasnosti koja nosi uobičajene bolesti. Tako će Sajam obradovati sve koji vole knjigu. Nadam se da će epidemiološka situacija biti dobra i da će, uz mejre opreza, biti u punom kapacitetu. Vraćamo se kulturi bez koje je život postao poprilično tužan - napominje Kovačević.\nKarl je dodao da se Odbor odlučio za mjesec dana raniji termin da bi manifestacija prošla što komfornije za izlagače, učesnike i posjetioce.\n- Vjerujem da će zajedničkim radom i zalaganjem svih, Sajam knjiga biti uspješan i da će utabati put i za ostale tradicionalne manifestacije Beogradskog sajma - rekao je on.\n- Ovaj "postkoronarni ili koronarni" sajam treba da počne da vraća knjigu tamo gdje joj i jeste mjesto - među čitaoce - rekao je Čigoja, i dodao - Mnogo je nepoznanica ali i pored toga izdavači su odlučili da ga podrže i održe. Programski, koncepcijski određivaće se u hodu. Na šta će ličiti? Nadajmo se na izuzetan kulturni događaj, dosad nezabilježen. U vrijeme poziva na nedruženje, knjiga će pozvati na druženje uprkos svemu.\n17:51 > Tom Henks u novom SF ostvarenju (VIDEO)


Vesti online / Vesti / Zanimljivosti / Ovako izgleda čovek koji se nije šišao skoro 6 decenija (VIDEO)\nOvako izgleda čovek koji se nije šišao skoro 6 decenija (VIDEO)\nKorisnici društvenih mreža širom Kine ohrabruju sedamdesetsedmogodišnjeg čoveka da se prijavi za Ginisov rekord, nakon što su internetom počele da kruže fotografije njegove kose, duge 5,5 metara.\nČovek koji svoje dredove drži zamotane oko glave tvrdi da se nije ošišao već 54 godine.\nNeobično duga kosa ovog čoveka je postala poznata na društvenim mrežama u Kini nakon što ga je ćerka odvela u jednu od njegovih dugih i čestih poseta frizerskom salonu, kako bi oprao kosu.\nSnimila je video osoblja salona kako razmrsuje dugačke vlasi, a zatim ih pere i suši. Za taj proces je potrebno troje ili četvoro ljudi i preko tri sata. Ovaj video postavila je na internet, gde je ubrzo postao viralan, sa preko 1,5 miliona pregleda u samo nekoliko dana.\nKada je imao 23 godine, Ake Jinzeng je dobio ideju da, ako ne seče svoju kosu, njegova porodica će biti zdrava i od tada je nije šišao.


Novi modeli za jesenju sezonu\nKrstarica 11. septembra 2003. 00:00\nJužnokorejska kompanija Samsung najavila je niz novih mobilnih telefona, od kojih se neki predstavljaju javnosti upravo ovih dana. Zanimljivo je da je ovaj proizvođač odlučio da u narednoj godini ponudi čak 100 novih modela namenjenih svim segmentima tržišta. Jedan od najmoćnijih telefona je nedavno predstavljeni E700, koji ima skoro sve poznate funkcije, pa samim tim i spada u kategoriju multimedijalnih aparata.\nE700 ima ugrađenu digitalnu kameru kojom se prave slike u rezoluciji 640 x 480 tačaka i ekran koji prikazuje 65.000 boja, u rezoluciji 128 x 160 tačaka. Telefon ima Java podršku, može da šalje multimedijalne poruke i radi i u GSM i GPRS mrežama. Velika mana ovog moćnog telefona je odsustvo podrške za Bluetooth tehnologiju, koja je postala standard kada su u pitanju skuplji modeli bogati različitim funkcijama.\nOvih dana Samsung je predstavio i dva jeftinija modela, od kojih telefon s oznakom X600 ima vrlo slične karakteristike kao i E700. U ovaj model ugrađena je digitalna kamera, s dodatkom minijaturnog blica koji omogućuje i slikanje u mraku. Njegov ekran takođe prikazuje 65.000 boja, s tom razlikom što je rezolucija slike malo manja i iznosi 128 x 128 tačaka. Iako se zna da će ovaj model biti jeftiniji, tačna cena biće poznata u oktobru, kada će se X600 pojaviti na tržištu. Ovaj telefon srednje klase zanimljiv je po tome što je jedan od retkih koji ima ugrađenu digitalnu kameru, a nije preklopni model, već je kućište kompaktno.\nTrenutno najuspešniji proizvođač mobilnih telefona, finska Nokia, takođe ovih dana predstavlja nove modele koji će se s jeseni naći na tržištu. Sledeći primer kompanije Siemens, koja je obratila pažnju na siromašnija tržišta, ali i na tržišta koja će u narednim godinama zabeležiti najveći broj novih korisnika mobilne telefonije, i Nokia je napravila dva jeftina modela, a predstavila ih je u Nju Delhiju i Moskvi. Ovi telefoni imaju isključivo najosnovnije funkcije, a njihove oznake su 1100 i 2300. Prvi od ta dva telefona je idealan za one s plitkim džepom koji ne nameravaju da izdvoje mnogo novca za svoj prvi mobilni telefon. Model 2300 ima nekoliko mogućnosti više, između ostalog i ugrađen FM radio-prijemnik.\nAmerička Motorola predstavila je telefon koji je namenjen sasvim drugom segmentu tržišta, pre svega onom u najbogatijim zemljama sveta, gde su mreže treće generacije sve rasprostranjenije. Telefon A920 nastao je u saradnji s britanskim operaterom A3, koji razvija mreže treće generacije i koji već ima ugovore za prikazivanje golova iz Premijer lige na ekranima mobilnih telefona. Kao što je poznato, telefoni treće generacije omogućuju kvalitetno primanje, slanje i prikazivanje audio i video snimaka, pa operateri smatraju da će najveći prihodi dolaziti upravo od usluga te vrste. A920 ima ugrađenu digitalnu kameru, ekran koji prikazuje 65.000 boja i podržava programske jezike Java i C++. Samim tim, na telefon je moguće instalirati i različite dodatne aplikacije, uključujući i igre.


5 stvari koje nijedna žena ne bi trebalo da nosi na poslu ako želi da je shvate ozbiljno - Telegraf.rs\n21/12/17 | 16:18 ≫ 16:19\n5 stvari koje nijedna žena ne bi trebalo da nosi na poslu ako želi da je shvate ozbiljno\nOdabir odevne kombinacije za posao može da nam zada glavobolju jer treba zadovoljiti mnogo kriterijuma\nKako biste se spremili za posao, dnevno trebate da izdvojite 14 minuta ako ste žena i 9 minuta ako ste muškarac ne biste li odabrali pravu kombinaciju za taj dan.\nMelanija Tramp želela da istakne grudi na važnom sastanku, ali se čini da je malo preterala (FOTO) (VIDEO)\nIpak, mnogi od nas još uvek ne znaju koja su to pravila oblačenja koja moramo da ispoštujemo kada je posao u pitanju. Samo u Britaniji od 1.000 ispitanih žena, čak 9 odsto njih je vraćeno kući kako bi se presvukle jer su po mišljenju nadređenih bile u "nedoličnoj" odevnoj kombinaciji.\n28 procenata ženskih ispitanika je dobilo loše komentare na njihov izgled, a čak 16 procenata reklo je da im je nadređeni skrenuo pažnju da ne smeju da se oblače tako nikad više dok su na poslu. Ipak, 15 procenata žena ističe da nije bilo striktnih pravila oblačenja kada su pregovarale o uslovima rada. 9 procenata žena nije imalo nikakvu predstavu o tome šta se od njih očekuje da obuku za posao.\nIspitanici su odabrali ovih 5 odevnih predmeta koje je neprimeren obući za posao:\n1. šorts (57%);\n2. kapuljača i trenerka (52%);\n3. majice sa printom (48%);\n4. šeširi i kačketi (46%);\n5. papuče (41%).\nVodite računa o tome kako se oblačite za posao jer je to način da iskažete poštovanje prema poslu, ali i prema kolegama. Opuštene kombinacije sačuvajte za neku šetnju, a seksi izgled za noćne izlaske.\n"Nedelju dana sam jela kao Kim Kardašijan i shvatila zašto tako dobro izgleda"\n21. decembar 2017 | 21:56\nUvesti pravila oblacenja i u prosveti,a ne da se dolazi kao da su posle na zurke.\n21. decembar 2017 | 19:20\nZavisi šta radi