Juni 2021 - SNEWS\nGenijalac i ekspert u oblasti nanotehnologije, porijeklom iz Prijepolja, Dr. Adnan Mehonić imenovan je od strane prestižnog naučnog časopisa MIT Technology Review za svjetskog inovatora mlađed od 35 godina. Čestitku mu je uputio i lično osnivač Facebooka Mark Zuckerberg, takođe nosilac tog\nU Višem sudu u Novom Pazaru omoućeno je svjedočenja žrtava i svjedoka putem videokonferencijske veze. Ubuduće će, međunarodnom pravnom saradnjom, posredstvom video linka, biti boguće davanja iskaza i iz inostranstva, što će otvoriti povoljnost za brojnu dijasporu. Videokonferencijska oprema i\nPretresno vijeće Međunarodnog rezidualnog mehanizma za krivične sudove u Hagu danas je bivšim šefove srpske tajne sližužbe, Jovicu Stanišiću i Franka Simatoviću oglasilo krivim zbog zločina u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini i prvostepeno osudilo na po 12 godina zatvora. Jovica Stanišić prilikom\nBNV: Opština Prijepolje nastavlja sa diskriminacijom Bošnjaka\nPredstavnici BNV-a su nakon jučerašnjeg susreta sa predsjednikom opštine Prijepolje Vladimirom Babićem i njegovim saradnicima ocjenili da opština Prijepolje nastavlja sa diskriminacijom Bošnjaka u oblastima značajnim za status i položaj bošnjačkog naroda u Sandžaku. Član IO BNV-a Nadir Dacić u\nPred Višim sudom u Novom Pazaru u utorak, 6. jula, će biti nastavljeno suđenje u postupku za pogibiju Šemsudina Kučevića, dugogodišnjeg predsjednika opštine Tutin i visokog funkcionera Stranke demokratske akcije (SDA) Sandžaka. Predsjednik sudskog vijeća u ovom predmetu je sudija Spasoje\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Novom Pazaru rasvjetlili su tri teške krađe i tešku krađu u pokušaju i uhapsili H.Č. (1971) iz Tutina, zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio ova krivična djela. “Policija je osumnjičenog zatekla u automobilu “fijat doblo”,\nNa DUNP-u danas polagani prijemni ispiti\nNa Državnom univerzitetu u Novom Pazaru (DUNP) danas je održan prijemnih ispit za upis u prvu godinu studija. Iako je epidemiološka situacija stabilna i ove, kao i prošle godine, prijemni ispiti protiču uz preventivne mjere, saopšteno je iz ove visokoškolske ustanove. Ukazuju da je za\nAldin Zoranić novi trener odbojkaša Novog Pazara\nAldin Dino Zoranić novi je šef stručnog štaba odbojkaškog kluba Novi Pazar, saznaje SNews. Dosadašnji igrač ovog kluba biće na kormilu Novog Pazara u narednoj sezoni, a predvodiće podmlađenu ekipu u Prvoj ligi Srbije. “Da, istina je da ću voditi klub u narednoj sezoni. Siguran sam da sa\nDruštvo Kolumna Novi Pazar Zdravlje\nPrije godinu dana, kad je bila Ana…Novi Pazar pamti\nPrije tačno godinu dana u jeku pandemije u Novom Pazaru od korona virusa, u posjetu najvećem sandžačkom gradu došla je srbijanska premijerka Ana Brnabić, koja je ispred novopazarske bolnice, zajedno sa kolegama iz Vlade, dočekana protestom i zvižducima kod okupljenih građana. Broj umrlih tokom


Zaječar: Pomoć Evropske unije poplavljenim područjima\nadminNov 25, 2015Društvo0\nEvropska unija, u okviru druge faze pomoći poplavljenim područjima u Srbiji, pomaže oporavak malih poljoprivrednih domaćinstava, kroz projekat koji sprovodi Organizacija za hranu i poljoprivredu Ujedeinjenih nacija (FAO).\nPomoć Evropske unije je, kroz ovaj program, do sada dobilo više od 26 hiljada poljoprivrednih domaćinstava u Srbiji, koji su pretrpeli štetu u prošlogodišnjim poplavama.\nPredstаvnici Orgаnizаcije zа poljoprivredu i hrаnu Ujedinjenih nаcijа (FAO) posetili su danas Zаječаr, a Aleksandar Mentov ispred FAO organizacije rekao je da je razlog današnje posete Zaječaru sastanak sa predstavnicima Mesnih zajednica radi popunjavanja prijave kojom bi svi pogodjeni prošlogodišnjim poplavama ostvarili pavo na pomoć.\nPrema njegovim rečima, u planu FAO organizacije su 23 paketa različite vrste pomoći kako bi pomogli poljoprivrednicima i samim tim obnovili svoju proizvodnju.\n-Mi smo spremili 23 paketa različite vrste pomoći. Pomoć je u vidu sаdnog i semenskog mаterijаla, đubriva, stočne hrаne, plаstenika, košnicа, kаo i u vidu poljoprivredneopreme i аlаta, u zavisnosti od toga šta je poljoprivrednicima potrebno i oni će moći sami da se opredele za jedan od tih paketa, rekao je Mentov.\nJovan Predojević, predsednik Saveta mesne zajednice Leskovac rekao je da svaka vrsta pomoći uvek dobro dodje meštanima ovog sela, koje je, pre svega zbog samog položaja sela, pretrpelo veliku štetu u prošlogodišnjim poplavama.\n„Dve reke, Lenovačka i Belorečka, ugrožavaju selo Leskovac. Prošle godine smo veliku štetu imali kada je usled poplave Belorečka reka ugrozila naša domanćinstva. Svaka vrsta pomoći nam je potrebna i dobrodošla kako bi oporavili i spasili našu zemlju“, rekao je Predojević.\nProjekat pomoći pljoprivrednicima finansira Evropska unija, a sprovodi Organizacija za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih nacija FAO.\nTAGevropska podrucja pomoc poplavljena unija Zaječar\nPrethodni članakNegotin: Radovi na teritoriji opštine Negotin Sledeći članakKladovo: "Sonata za lošeg čoveka"


Mačke iz Ermitaža - Felis Serbica\nMačke iz Ermitaža\nod strane admin | мај 16, 2018 | Savremena Mačka | 0 Komentara\nSvako od nas bi s vremena na vreme čuo neku simpatičnu priču o mačkama, ali da li ste znali da postoje i istinite priče čiji glavni junaci, mačke, i danas žive među nama i poznate su u celom svetu? Takva je i priča o Mačkama iz Ermitaža, istinita, neverovatna, i traje i dan danas…\nHiljadama godina unazad mačke zauzimaju važnu ulogu u ruskoj istoriji. Pominju se u ruskim pričama i bajkama iz drevnih vremena, bile su inspiracija mnogim umetnicima dok su stvarali svoja remek dela. Bile su deo istorijskih dešavanja, članovi poznatih istorijskih porodica i stanovnici istorijskih zdanja od najveće kulturne važnosti. Upravo je to slučaj i sa jednim od najvećih i najpoznatijih muzeja na svetu, Muzej Ermitaž u Sankt Petersburgu.\nMuzej Ermitaž u Sankt Petersburgu osnovan je 1754. godine, i jedan je od najvećih, najlepših i najstarijih muzeja na svetu. Sastoji se od 6 građevinskih celina, od kojih je najveća i najpoznatija Zimska Palata, koja je bila i zvanična rezidencija ruskih carskih porodica. Danas, ovaj muzej je dom najveće kolekcije umetničkih dela na svetu, u kome je za dva i po veka sakupljeno više od 3 miliona umetničkih eksponata, iz vremena kamenog doba pa sve do današnjih vremena.\nAli, ovaj muzej nije poznat samo po neverovatnim umetničkim delima i svojom istorijskom ulogom, već i po svojim čuvarima, mačkama. Danas ovaj muzej posećuje 3–4 miliona posetilaca godišnje ali malo njih bude svesno i zna da u prostorijama ispod raskošnih hodnika, galerija, svečanih sala, od sredine 18. veka, pa sve do danas, žive mačke iz Ermitaža.\nZimska palata sazidana je po želji ruske carice Jelisavete I Petrovne, ćerke Petra Velikog. S obzirom da se Zimska Palata nalazi na obali velike reke Neve, sredinom 18. veka žitelji ove rezidencije su se borili sa najezdom pacova i miševa. Iz tog razloga, 02. novembra 1745. godine, carica Jelisaveta je poslala specijalnog kurira u Kazanj zahtevajući od tamošnjeg guvernera da joj pošalje 13 odraslih, najkrupnijih i najzdravijih mačaka, zajedno sa osobom koja će brinuti o njima. Nisu slučajno odabrane mačke iz Kazanja jer u to vreme su Kazanjske mačke bile poznate kao najbolji lovci, veoma krupne građe, mišićavog tela i kraćeg repa, i njihov zadatak je bio da štite carske odaje od pacova.\nKatarina Velika, naslednica Jelisavete I Petrovne, bila je začetnik stvaranja impresivne kolekcije umetničkih dela iz celog sveta, i vrlo brzo je shvatila da mačke iz Ermitaža mogu imati značajnu ulogu i u čuvanju muzeja. Mačke iz Kazanja nisu imale potomke jer su sve bile kastrirane tako da je carica naredila da se prikupe dvorišne mačke i usele u dvorac. Sa idejom da slike najvećih umetnika, i druga umetnička dela, sačuva od miševa i pacova, ona je dala naređenje da ove mačke dobiju status službenih čuvara rezidencije. Zaduženo je i posebno osoblje koje ih je hranilo i brinulo o njima. Te mačke su se vremenom razmnožavale i prema nekim istoričarima veruje se da je Katarina Velika zadržala preko 300 mačaka u svojoj rezidenciji.\nKatarina Velika je jako volela mačke, imala ih je kao svoje ljubimce i razumela njihove karaktere. Za nju one nisu bile samo lovci i ljubimci, bile su i bića sa karakterom. Tako se, u nekim situacijama, i odnosila prema njima. Prisećajući se, njena dvorska dama Jelisaveta Golovina je u svojim Memoarima zapisala: „Šetajući kroz Carsko Selo, carica je sela na jednu klupu i zamolila me da sednem pored nje. Pričala mi je o njenom ljubimcu, Američkoj mački koju je dobila na poklon od Princa Potemkina, i kako joj je ona veoma privržena. Dok smo razgovarali, ta mačka se pojavila pokraj nas. U pokušaju da je uzmem u naručje ona me je, igrajući se, ogrebala po obrazu. To je caricu jako uznemirilo. Jadna maca bila je zatvorena u kavez i odmah poslata nazad u grad, u Zimsku Palatu. Carica je imala čvrst stav da za mačku sa takvim temperamentom nema mesta u kraljevskim odajama…“\nNažalost, kontinuitet njihovog vekovnog života u Ermitažu bio je prekinut tokom II Svetskog rata. Tokom 900 dana opsade Lenjingrada (Sankt Petersburg), od 1941. do 1944., od strane nemačke vojske, u gradu je zavladala opšta glad i iznurenost. Hiljade ljudi je u tim momentima umiralo od hladnoće i gladi i u to vreme se primetilo da mačke polako nestaju. U januaru 1944. godine, ima svedoka koji se prisećaju da je cena mačaka bila 500 rubalja. Kako bi lakše razumeli koliko je to veliki iznos bio, u to vreme kilogram hleba na crnom tržištu koštao je 50 rublji, a mesečna plata čuvara bila je 120 rubalja. To mračno vreme je ove istorijske borce i čuvare pretvorilo u žrtve ljudske gladi.\nS obzirom da mačaka skoro i nije bilo, grad je ponovo postao meta i pravo hranilište za pacove i miševe. U tom trenutku u gradu odlučuju da dovedu četiri kamiona punih mačaka, najboljih lovaca iz Jaroslava. Nešto kasnije, dovedeno je još 5000 mačaka iz Sibira da čuvaju umetnička dela u Muzejima i do današnih dana one su neprekidno stanovnici jedne od najlepših palata na svetu.\nOve mačke i danas šetaju Zimskom Palatom i ostalim istorijskim zdanjima Muzeja Ermitaž. Više nije potrebno da love pacove ali su tu da podsećaju na njihovu istorijsku ulogu. Danas ih u Ermitažu živi tačno 74, o kojima brine organizovana grupa volontera zajedno sa osobljem Muzeja, i bez izuzetka poznaju svaku od njih po imenu i osobinama. Svakog drugog meseca oni organizuju prikupljanje sredstava za hranu i medikamente. Ovi heroji na raspolaganju imaju i svoju kuhinju u kojoj se priprema hrana za njih, a otvorena je i mini veterinarska ambulanta za peglede i hitne slučajeve. Ove mačke imaju svoje odaje, namenski njima prilagođene unutar Muzeja. Posetioci ih neretko mogu sresti dok sede u kafeu u Palati ili obilaze podrumske prostorije. Tako danas imamo slučaj mačke Luci koju svakog dana obilazi isvesni gospodin i donosi joj razne poslastice. Sreću se u hodniku Palate kod kafea, i bez obzira što ne postoji mogućnost da je taj gospodin udomi i povede sa sobom, oni se uvek rado sretnu svakog dana na istom mestu. One su danas potpuno nezavisne, neke najviše vremena provode u dvorištu dvorca a neke ne žele napuštati sigurnost podrumskih prostorija Palate. Ukoliko se odlučite da obiđete Muzej Ermitaž znajte da postoji velika mogućnost da sretnete Luci, Tišku, Katiu, Timura, Kseniju, Vasku, Muftočku, Matildu, Stripi, Van Dik, Leru, Graniu,…\nNjima je posvećen i Dan Mačaka iz Ermitaža koji se svake godine proslavlja uz razna dečija takmičenja i udomljavanje ovih heroja. A biti vlasnik jedne ovakve mace nije mala stvar… Naime, postoji verovanje da mačke iz Ermitraža imaju neke posebne osobine, da su lekovite. Posebno se to misli na crveno – bele mace za koje se veruje da njihova aura poništava negativnu energiju.\nNadam se da Vam je ova priča dodatno približila taj mačiji svet koji nas fascinira i kome se divimo. Istina je da malo znamo o njima, da su mačke više poštovane i obožavane u dalekoj prošlosti nego danas, ali je istina i da one imaju značajnu ulogu koju ne možemo zanemariti. Mačke iz Ermitaža su heroji jednog naroda, jedne kulture i vremena, i zaslužuju da ih poštujemo i pamtimo, da ih volimo i da im se divimo.\nAutor teksta: Milorad Vlahović


Akcioni plan za mlade - Општина Прибој\nStrategija i Akcioni plan za mlade u Priboju 2010 – 2013.\nStrateško planiranje, kao pristup u planiranju razvoja, sistematičan je i logički vođen proces, koji obuhvata sagledavanje i analizu svih elemenata prošlog i sadašnjeg delovanja subjekata planiranja, te definiše razvojne pravce u skladu sa zajedničkim interesima svih aktera procesa planiranja, kretanjima u okruženju i potrebama zajednice. Cilj procesa je da doprinese razvoju društva uz poštovanje demokratskih procedura i uvođenje prakse participativnog planiranja zasnovanog na odgovornom upravljanju resursima i aktivnom učešću institucija i građana, što u realitetu znači stavljanje u funkciju postojećih resursa, ulaganje socijalnog kapitala u pokretanje promena, stvaranje novih vrednosti u zajednici i podsticanje odgovornog odnosa prema sopstvenom razvoju.\nProces strateškog planiranja je jednim svojim delom usmeren na edukaciju učesnika procesa o metodama partcipativnog planiranja. Kombinovanim metodama primenjenim u procesu planiranja nastoji se uspostaviti komunikacija sa što većim brojem socijalnih aktera u zajednici čije prisustvo doprinosi kvalitetu strateških odluka i samog Strateškog, Operativnog i Akcionog plana.\nUsaglašeni i u formatu standardizovani dokument Strateškog plana u sebi sadrži i plan razvoja društvene oblasti usklađen sa ekonomskim razvojem zajednice. Dokument je javan i sadrži sistem vrednosti koji zajednica promoviše i podržava.\nStrategija i Akcioni plan za mlade u Priboju 2010 – 2013. možete preuzeti ovde.


Novi Sad, Adice, Stan, Prodaja, 64.000 € - Novi Sad, Adice - Nekretnine SMB\nProdaja | Novi Sad, Adice, 69 m2, 64.000 €\nŠifra oglasa A24-57\nNov neuseljavan stan na dva nivoa. Manja zgrada na mirnoj lokaciji, odlična povezanost sa centralnim delovima grada u blizini autobuske okretnince, Univerexporta i Novog Naselja. . U dvorištu zgrade garaža 18m2 za 9000 e\nReg. br. posr. 813 ID 57


CarGo: Do 2023. u voznom parku samo hibridi i električni automobili | N1 Srbija\n23.01.2020. |10.58 |\nCilj Udruženja građana CarGo je da do 2023. godine svoje članove prevozi samo hibridim i električnim automobilima, zbog čega trenutno pregovora sa kompanijom koja je lider u proizvodnji elektro-punjača u jugoistočnoj Evropi, rekao je predsednik tog udruženja Aleksandar Vučić.\nNa pitanje šta ih je podstaklo da nabave električne automobile iako ne postoje subvencije, Vučić je naveo da "CarGo želi da menja sliku Beograda i Srbije i da je zato osnovana i Biznis klasa koju trenutno čini 100 luksuznih automobila, među kojima su i potpuno električni Jaguari I-Pace".\nCarGo hibridi električni automobili\nTrivan: Uskoro pravilnik o subvencijama za električne i hibridne automobile 06.02.2020.\nMali: Analiza tržišta, pa odluka o subvencijama za električna i hibridna vozila 04.02.2020.\nonly and taxi forever\nfake car go,never again,bad drivers,bad company\nTeska prevara zvana CarGo ljudi voze po 12 sati a koliko znam ne sme vise od 8 sati plus plate kasne itd


Celokupna ponuda usluga za sve korisnike na jednom mestu\nBex svojim korisnicima nudi dostavu pošiljki u Srbiji kao i međunarodnu dostavu. Ponuda dodatnih Bex usluga za ekspresnu poštu prilagođena je svakom korisniku. Pogledajte celokupnu ponudu usluga:\nPošiljke sa zahtevom za vraćanje potpisane otpremnice\nPošiljke sa povratnicom (potvrda o uručenju pošiljke)\nLično uručenje pošiljke\nOsiguranje vrednosti pošiljke\nPošiljke sa otkupninom (pouzećem)\nNajava kurira pre dolaska na adresu\nBesplatna Bex poštanska ambalaža\nPošiljke sa zahtevom za vraćanje potpisane otpremnice Koristite ovu uslugu ukoliko uz paket želite da pošaljete dokument koji prilikom dostave pošiljke primalac treba da potpiše, a koji Vam Bex vraća na adresu sa koje ste poslali paket. Dokumentacija koju na ovaj nacin šaljete, mora biti adekvatno upakovana tako što će te je zalepiti na paket koji prati. Overen dokument (otpremnica) se vraća na adresu pošiljaoca dan nakon uručenja pošiljke.\nPošiljke sa povratnicom (potvrda o uručenju pošiljke) Pošiljka sa povratnicom je pošiljka čije se uručenje potvrđuje pisanim putem, na posebnom obrascu “Povratnica”. Obrazac se prilikom dostave pošiljke daje primaocu na potpis, a potom se vraća pošiljaocu na adresu, dan nakon dostave.\nPošiljke sa plaćenim odgovorom Prilikom prijavljivanja pošiljke možete izabrati dodatnu uslugu plaćen odgovor. Prilikom isporuke pošiljke primaocu, kurir preuzima povratnu pošiljku koja se vraća na adresu pošiljaoca dan nakon dostave. Ova usluga podrazumeva vraćanje pošiljke pošiljaocu koja nije teža od 2 kg i koja može da stane u Bex kovertu dimenzija 30x40cm.\nLično uručenje pošiljke Lično uručenje primaocu je posebna usluga, kod koje se uručenje pošiljke vrši isključivo primaocu na adresu stanovanja i dodatno se ne naplaćuje.\nOsiguranje vrednosti pošiljke Pored uobičajene pouzdanosti koju podrazumeva kurirska služba Bex, preporučujemo Vam i mogućnost da osigurate svoje vredne pošiljke za slučaj fizičkog oštećenja ili gubitka. Prilikom prijavljivanja pošiljke, navedite iznos osiguranja vrednosti pošiljke. Osiguranje Vaše pošiljke omogućava nadoknadu u visini naznačene vrednosti pošiljke, ukoliko se ona ošteti ili izgubi.\nPošiljke sa otkupninom (pouzećem) Pošiljke sa otkupninom mogu slati i pravna i fizička lica. Primaocu se uručuje pošiljka uz prethodnu naplatu otkupnog iznosa u korist pošiljaoca te pošiljke. Otkupni iznos se dan nakon dostave pošiljke isplaćuje pošiljaocu na njegovoj adresi ili se uplaćuje na prethodno naznačeni žiro račun.\nNajava kurira pre dolaska na adresu Prilikom prijavljivanja pošiljke na jedan od načina, možete zatražiti da Vam se kurir, pre dolaska na Vašu adresu najavi, bilo da šaljete ili primate pošiljku. Ova usluga podrazumeva najavljivanje kurira telefonskim pozivom, 5, 15, 30, 45 ili 60 minuta pre dolaska na adresu.\nBesplatna Bex poštanska ambalaža Korisnicima Bex usluga besplatno obezbeđujemo poštansku ambalažu u vidu kartonskih koverti, Bex kesa za slanje pošiljki. Pravnim licima i našim saradnicima, besplatno obezbeđujemo i dodatni repro materijal za pakovanje pošiljki i štampanje samolepljivih adresnica.


Da li je počeo Treći Svetski rat i sprema se Treći Balkanski rat\nGluvo doba: Da li je počeo Treći Svetski rat i sprema li se Treći Balkanski rat\nTREĆI VELIKI RAT U SVETU\nDa li se u svetskoj kuhinji sprema Treći Svetski rat. Sprema li se i novi rat na Balkanu. Kako se dizajnira Treći Balkanski rat\nRat se ne dešava slučajno i preko noći. Ratne pripreme traju godinama unapred i većina aktera je upoznata da će do rata doći. Jer, rat nije igra a najmanje je kafanska kavga gde se dvoje suparnika iznerviraju i počnu da se odjednom biju u strasti gneva. Ne, rat se dizajnira i sprema, jer je rat skupa rabota. Potrebno je mnogo novca da se budući vojnici opreme i naoružaju za krvoproliće,kao i mnogo novca da ratno huškački mediji i političari podgreju ljudima želju za ratom. Jer, ma koliko narod na Balkanu naizgled bio ratoboran, malo kome se zaista i ratuje. A Treći Balkanski rat izgleda da nam se priprema, želeli mi to ili ne.\nPriprema za rat je kao lov na lisicu ili divljač u šumi. Široko okružiš divljač pa počneš da skupljaš obruč terajući lovinu samo u jednom mogućem pravcu, u kojem je na kraju puta lovac spreman da opali, odnosno rat ti postane kao nužno rešenje. Tako se u domenu politike stvara budući Treći Svetski rat, koji je samo nastavak jedne globalne politike, koja je krenula sa ratnim sukobima na Bliskom Istoku i u Zalivu, a sada stiže i do nas.\nSvetski moćnici, ma ko oni bili, satanski precizno i hladno pomeraju političke figure na mapi sveta, stvarajući niz povezanih ratova, ne bi li nas uveli u jedan globalni rat. Oni su dovoljno bogati i moćni da ne moraju da ratuju bilo gde u svetu, niti da stvaraju ratove, ali oni to ipak čine. Kao što su do sada kreirali niz ratnih sukoba, kreiraće i nove ratove, jer nije samo pohlepa i vlast ono što njih vodi, to je potreba da se udovolji samom djavolu koga oni poštuju i koji ih vodi. A djavo je oduvek voleo i želeo ljudsku krv i uništenje ljudi. Otuda su NATO pakt, ISIL, Evropske snage za brzu intervenciju, Kurdi, Al Kaida, samo puki instrumenti u rukama tih hladnih i proračunatih ljudi, koji stvaraju ratove. Odnosno i oni sami su instrument te mračne satanske inteligencije djavola koja budi zlo u ljudima.\nKako inače objasniti da bogate i moćne zemlje ne žive samozadovoljno i izolovano u miru i svom bogatstvu, nego ratuju po svetu i izvoze revolucije, izazivaju prolivanje krvi i globalno stradanje.\nTreći Svetski rati i ciljevi novog Velikog rata\nTreći Svetski rat je već tiho počeo u Kuvajtu, okupacijom te male zemlje od strane Iraka. Svi ostali dogadjaji i ratovi su samo povezan niz procesa koji treba da dovedu do Trećeg Svetskog rata i pre svega dekompozicije odnosa svetskih snaga i uništavanje Rusije. Cilj Trećeg Svetskog rata je trostruk.\nPrvi cilj novog Svetskog rata je promena životne paradigme čovečanstva, životnih navika, ideologija, mišljenja, i uspostavljanje Novog Svetskog poretka. Svaki Veliki rat je donosio tektonske poremećaje u kulturi življenja i organizaciji društva. Satanisti na vrhu svetske piramide vlasti to znaju, zato i guraju svet u novi veliki rat, jer žele da trajno promene postojeću svest ljudi, pošto dosadašnji napori na tome daju solidne rezultate, ali sve to po njima ide sporo. Djavo je nestrpljiv, oduvek je to bio, kao što su sada i globalni političari nestrpljivi i nervozni, jer nečastivi vlada njima, i oni žele rezultat odmah. Pošto su ljudi po prirodi inertni, Treći svetski rat je način da se sve to ubrza.\nDrugi cilj Svetskog rata je uništenje Rusije, uništenje pravoslavlja. To je jedina zemlja koja ima imperijalnu snagu da se suprostavi novom poretku (Kinu su već više puta pobedjivali i imaju način da to učine ponovo), a uz to nosi pravoslavlje u sebi. Pravoslavlje je jedina vera koja ne pravi kompromis sa djavolom, i do kraja vremena će biti suprostavljena nečastivom. Sve druge vere i zemlje se mogu medjusobno dogovoriti, što i čine. Pogledajte samo kako kordinisano saradjuju katolici, protestanti, kurdi i muslimani na Bliskom istoku, oko nečega što im je navodno zajednički neprijatelj, mislim na američki projekat ISIL. Muslimani, protestanti i katolici će napraviti veliki dogovor po rečima svetih staraca pravoslavlja i urotiti se protiv pravoslavne Rusije. Muslimanske zemlje oko Rusije i Turska, unijati i katolici Ukrajine i Poljske, protestanti Nemačke i Zapadne Evrope, uz pagansku Ameriku, svi se ujedinjuju oko napada na Rusiju. Ali Rusija je pod pokrovom Presvete Bogorodice, nijedna svetska sila je ne može savladati, samo što besni zapadni varvari to ne shvataju, kao što ni ostale imperije to nisu shvatale, pa su razbijale svoje zube u napadu na Rusiju. Rusi su poseban narod, Bog ih je obdario nekim posebnim kvalitetima i moćima koji dolaze do izražaja u globalnim okvirima. Rusi su čuvari pravoslavlja na zemlji, materijalna sila koja će se suprostaviti silama i vojskama Antihrista. Rusija je istinski Treći Rim hrišćanstva.\nTreći cilj Svetskog rata je dolazak Antihrista na vlast. Ko ne zna, Antihrist je pojam koji označava čoveka koji pod plaštom ekumenizma i humanizma treba da zavlada hrišćanskim svetom ali ne u ime Hrista Spasitelja nego u ime satane, njegovog protivnika. Ta osoba treba da se pojavi kao mirotvorac koji će pod sobom ujediniti sve zaraćene narode i svima doneti mir i blagostanje. Ali samo u prvo vreme, dok se ljudi potpuno ne odreknu Hrista, posle će on vladati kao Veliki brat i diktator nad porobljenim svetom, jer je njegova suština samo zlo. Njegov dolazak je opisan i predvidjen, i svetski moćnici se upinju da ga postave na presto sveta, ali on može da se ustoliči samo ako ljudi otpadnu od vere i Hrista, jer dok je pobožnih ljudi hrišćana, Gospod Bog sprečava dolazak Antihrista.\nOno što je nova karakteristika Trećeg Svetskog rata u koji smo već uključeni, nije više sukob velikih razmera snažnih armija, nego hibridni raster rat, više nalik na gradjanski rat. To je demonstrirano u gradjanskim ratovima svuda po svetu, Sirija i Irak su najbolji primer za to, gde se ne zna ko protiv koga ratuje, čitav niz vojski, formacija i koalicija. Zato je NATO pakt razoružao Balkanske zemlje, skresao im budžete za teško naoružanje, ukinuo stajaće vojske i jake vojne formacije, jer jaka vojska može da skrši pobunu, dok slaba vojska ne može i tako se stvara idealan okvir za bujanje raznih paravojski i grupacija u budućem ratu, koje vode rat svih protiv svih. Na taj način se lako potpiruje rat i lako se bira pobednik u ratu, jer kojoj se frakciji pruži malo više vojne pomoći, ona pobedjuje. A pobediće ona frakcija koja bude usvojila i sprovodila duhovnu agendu Novog Svetskog poretka.\nKo misli da je ovo moje pisanje mistično, trebalo bi da više čita izjave svetskih lidera i moćnika, iznenadio bi se koliko u njihovim objama ima mistike i ezoterije, maštanja i lažno duhovnog pogleda na svet. A to nije slučajno, iako se oni bave real politikom, oni su duboko inicirani u satanske kultove i usvojili su lažnu duhovnost koju propagiraju. Zadnja parola iz te paklene kuhinje je trans humanizam. Pročitajte šta je trans humanizam da bi saznali kuda nas vode.\nZašto će početi Treći Balkanski rat\nTreći Balkanski rat je samo nastavak procesa sa Bliskog istoka i pripreme za rat sa Rusijom. Svako od učesnika u novim balkanskim ratovima je spreman na svoj način da učestvuje u njemu a u zadnjih godinu dana je ritam priprema za rat ubrzan. Niže se čitav niz dogadjaja koje kreiraju strani političari i strane bezbedonosne službe u okviru specijalnog psihološkog rata, da bi se narod i jedno društvo energizovalo i ispunilo ratnog naboja. Najbolje da to predstavimo kroz zemlje protagoniste budućih Balkanskih ratova.\nTurska – glavni stožer budućeg rata su Bosna i Turska. Odatle treba da krenu varnice. Turska se godinama unazad sistematski politički demontira. U njenom zaledju su stvorili Kurdistan i stvorili situaciju da Turska samo što ne utone u gradjanski rat. U tom smislu pomažu sve političke akcije unutar Turske, koje treba da sruše trenutnog lidera Turske i izazovu političku nestabilnost i slabljenje turske vojske. Jer, društvena i politička nestabilnost je lak okidač za rat. Spolja, Turcima prete Kurdi i Isil, nalaze se naoružani na turskim granicama. Uz to, tu je Grčka koju namerno drže u šizofrenom stanju, ne bi li lako ušla u rat sa Turskom. Turskoj planiraju da uzmu Kurdistan a daju joj deo Grčke.\nGrčka – godinama unazad Grke namerno drže u šizofrenom stanju i pod stresom, pripremajući ih za rat. Niko ne želi da reši pitanje Grčke i njene prezaduženosti, jer je to samo paravan da narod dovoljno izludi, ne bi li se lako dohvatio oružja na prve provokacije.\nMakedonija – napuštena od svih i veštački izolovana kao nedovršena država, Makedonija je uspela da preživi par scenarija za gradjanski rat sa Albancima, ali je sada dinamika stvaranja gradjanskog rata u Makedoniji dignuta na viši nivo kordinisanom akcijom opozicije i albanskih paravojnih formacija. Ne mora se pominjati ko stoji iza opozicije i kosovskih terorista. Makedonija je namerno ostavljena takva kakva jeste, nestabilna i ranjiva, da bi bila lako potpaljiva.\nCrna Gora – priklještena izmedju svih i mala, Crna Gora će biti kolateralna žrtva balkanskih dogadjanja, ma koliko se crnogorska vlast udvarala svim svetskim igračima.\nAlbanija i Kosovo – svesno podgrevanje velikoalbanske ideje od strane Evrope i Amerike, uz dozvolu da se bave proizvodnjom i prodajom narkotika i da slobodno održavaju paravojne i kriminalne vojske, Albanija i Kosovo su namerno ostavljeni kao crna rupa na Balkanu, odakle treba da teče logistički proces za stvaranje rata. Kosovo je neuredjena zemlja, to nije država nego mafijaški klan, svi naoružani i spremni na signal amerikanaca da krenu u rat prema bilo kom susedu. Namerno su ostavljeni sami sebi, da bi bili udarna igla iz tog pravca.\nHrvatska – najrazvijenija zemlja u regionu, ali preplavljena korupcijom i mafijaškim klanovima na vlasti. Primljena u Evropu, ali će još lakše biti izbačena iz Evrope i poslata u neželjeno društvo svojih suseda, ako to bude potrebno. Već se najavljuje da Hrvatska može biti novi slučaj kao Grčka. To će za napete i ostrašćene hrvate biti dovoljno da se potuku sa kim stignu.\nBosna – BiH je ostavljeno bure baruta. Skoro 20 godina zemlja je pod protektoratom pametnih i mudrih Evropljana a predstavlja najzaostaliju zemlju u Evropi. To su Evropljani uradili svesno sa Bosnom, jer nisu bosanci ni glupi ni lenji, da ne mogu da naprave bolju zemlju i državu, ali im se to kroz niz finih odluka i lobiranja od strane stranih sila nije dozvolilo. Potencirana je mržnja, sukobi, korupcija, nepotizam i verske podele, jer upaljač novog rata na Balkanu treba da bude u Bosni. Tu je najlakše potpiriti vatru i umešati veće zemlje. Otuda sada rezolucija o Srebrenici, otuda mržnja bosanskih medija prema Srbiji i Srbima, otuda zahtevi za ukidanje Republike Srpske i hapšenje Dodika, najave vehabija da treba ubijati Srbe po Bosni i Srbiji. Čitav niz dogadjaja koji dižu tenziju i stvaraju ratnohuškačku atmosferu. Čak su i srpski politički lideri, verovatno kroz obaveštajne podatke sa terena, shvatili da se sprema rat u Bosni.\nSrbija – stalno igranje mačke i miša Evropske unije sa Srbijom i pritisci sa svih strana samo su način da se Srbija destabilizuje. Srbija se konstantno ponižava, srpski političari to prihvataju, iako je narod toga svestan, ali EU ne odustaje da Srbiju ponizi do granice srpskog inata. To je karta na koju prepredeni evropljani i igraju, stiskaćemo Srbiju za sve moguće ustupke, dok unutrašnji inat ne proradi i ne pukne u Srbiji, čemu se oni nadaju. To je i smisao Rezolucije o genocidu u Bosni koju su prefrigani britanci predložili UN na usvajanje, satanizujući ponovo nakon 20 godina Srbiju. Zašto li su se toga sada setili? Jer, očigledno je da Evropa ne želi mnogo stabilnu Srbiju i da ne želi Srbiju da primi u EU sve dok se ne napravi nova kompozicija država na terenu, nakon Trećeg Svetskog rata. Primera radi, zadnji dogadjaj koji je interesantan, je kada Madjarska pravi ogradu od 4 metra visine na granici sa Srbijom, navodno zbog ulaska emigranata a EU lakonski kaže da to nije baš fino ali oni se eto ne mešaju u odluke svoje zemlje članice, predstavlja vrhunsko licemerje. Madjari su to uradili uz tajnu saglasnost EU, ne zbog emigranata, jer emigranti ionako preko Grčke i Bugarske ulaze u Evropu i nesmetano u Madjarsku, nego zbog toga što se plaše izbeglica iz Srbije usled mogućeg izbijanja Trećeg Balkanskog rata u Bosni. Prema Hrvatskoj je reka Sava prirodna prepreka, tu je i Dunav koji štiti Hrvatsku, ali oni koji iz Bosne krenu prema Srbiji pa prema EU, krenuće pravo ka Madjarskoj.\nPosebno pitanje koje je delom vezano za ovu temu je ulazak emigranata u Evropu, posebno muslimana sa Bliskog istoka i Afrike. Evropa nije preduzela ništa da to spreči, čak naprotiv ohrabruju i forsiraju ulazak izbeglica u EU i zemlje Balkana. A emigranti su mladi, vojno sposobni ljudi, sa nešto ratnog iskustva i većinom muslimani. Možete pretpostaviti kako će se oni ponašati u trenutku nekog ratnog sukoba u Evropi. Pitanje njihovog masovnog dolaska u Evropu je i pitanje da li će se Treći Svetski rat preliti sa Balkana i na Evropu, što nije nemoguće, jer kontrasti unutar Evropske unije su sve veći i dublji.\nA sataniste na vrhu svetske piramide ne zanima mnogo lepota, uredjenost i kultura Evrope, njih i njihovog nečastivog vodju vodi strast ka uništenju duša ljudi. Jedino ih Gospod Bog može sprečiti u njihovim paklenim planovima i to ako iskreno zamolimo Oca našeg na nebesima za spas i postanemo bolji i bogougodniji ljudi.\nMolite se za oproštaj svojih greha, jer sve se ovo dešava zbog grehova naših.\nŠpanska groznica - virus grupa koji je ubio više…\n2015-06-20T00:54:28+02:0020 јуна, 2015|Kolumna|\nИван 06/20/2015 at 11:16\nОдличан текст и нажалост потпуна истина.Требало йе скоро 10 година да негде прочитам оно што йош тада било потпуно йасно, а са оним што се дешавало током ових 10 година нийе давало повода за суштину и крайньи исход глобалних дешаваньа. Имало йе много далковидих койи су упозоравали, али су многи и нестайали као Небойиша Крстич из правог Образа… койи йе о свему говорио йавно йош пре више од 20 година.\nБог да нам йе упомоч.\nS.V. 06/20/2015 at 14:30\nIstina je uvek upitna u savremenom svetu, tim pre što niz faktora i uticaja odlučuje šta će se tvarno desiti.\nOvakvi tekstovi na dve strane, ne ostavljaju prostora da se stvari široko objasne, jer neku zemlju može da zakači planirani rat ali i ne mora, ako ista bude kooperativna. Biti kooperativan je tek složeno pitanje.\nTako da ovakve analize pokazuju samo glavni trend.\nČuo sam za pokojnog Nebojšu Krstića i njegovu misterioznu pogibiju ali ne znam mnogo to o čemu je pisao, niti da li razmišljamo slično.\nSamo bih dodao da je duh ovih vremena mrcvarenje ljudi, najčešće bez objektivnih razloga i sa puno potenciranja da ljudi budu pod stresom i u strahu. Krize se kreiraju svesno od političkih elita, i ko to razume postaviće pitanje sebi zašto?\nNajgluplji i najmanje tačan odgovor je zbog para i vlasti, to je razmišljanje ateista, komunista i materijalista, koji ne razumeju da oni koji kreiraju krizu i ne znaju šta sve imaju od bogatstva i vlasti. Njih zanima nešto drugo a tu dolazimo do duhovnih uzroka, vere, služenja Bogu ili djavolu i misije koju sebi daje svetska elita. Rat je deo te misije.\nSimeon 06/20/2015 at 19:20\nboki 06/21/2015 at 19:48\nslazem se sa svime napisanim..ali…ako svetski mocnici svesno saradjuju sa satanom i obozavaju ga,sto vise i ne kriju…sigurno znaju kakav ce mu biti kraj a tako i sta ce se desiti njima samima! mislim,ko veruje u njega logicno je da veruje i u Hrista…nije mi jasno dali im je obecano neko posebno mesto u paklu,bez patnji i mucenja ili stvarno misle da ce pobediti Boga?! odgovaraj brate S.V.\nS.V. 06/22/2015 at 19:59\nIma jedna sjajna pouka staraca pravoslavlja, koju treba pravilno shvatiti a kaže: Okovao ga djavo, odnosno okovao ih djavo.\nTo znači da je djavo ovladao umom i srcem jedne osobe i nameće joj šta da misli, u šta da veruje.\nTako svetski moćnici veruju u Lucifera, Satanu, Velikog Arhitektu, boga Sunce, Amon Ra, itd, da je on jedini i vrhovni bog.\nA za Gospoda Isusa Hrista ih djavo ubedio da je on samo jedan od proroka, avatara, možda svet čovek ali ne tako važan kao Lucifer.\nUbedio ih je da veruju u razne neznabožačke knjige i ezoterijska učenja jer kroz njih produbljuje njihovu grešnost a što su oni grešniji do njih slabije bilo šta istinito i spasonosno može da dopre.\nOni su opsednuti, njih su djavoli zajahali i upravljaju njima i to je njihova stvarnost koje oni nisu svesni.\nNada 06/25/2015 at 03:03\nNedavno sam pisala o slicnim stvarima… Dobro je da uocavamo slicne stvari. Problem je samo sto smo nepovezani. Sto smo pasivni u zlom dobu, a to je greh, jer je nedelanje nekad jednako zlom delanju.\nImate moj mail, javite se, ako zelite (ali mail nije za javnost).\nJonas 06/25/2015 at 08:33\n„Zlo doba“ postoji oduvijek. Neuporedivo više češ postići molitvom iz srca i životom pravednika, nego fizičkim i intelektualnim dejstvom. Ako misliš drugačije, to samo znači da nemaš povjerenja u Boga.\nS.V. 06/26/2015 at 10:20\nNado, ni monasi iz pustinje ne delaju aktivno protiv zla pa je njihov uticaj najveći na svetu.\nTu bih se složio sa Jonasovim komentarom.\nLjudske snage su slabe spram sila koje se dižu na njega, otuda nam je molitva potrebna da prizovemo pokrov Presvete Bogorodice ili Božiju zaštitu.\nInače, napisao sam u jednom prethodnom tekstu da će Treći svetski rat zvanično početi na Dalekom Istoku, rat Kine i suseda, jer će to biti masovni sukob velikih armija, dok ove predele očekuju gradjanski ratovi. Upravo je pre neki dan mračni Džordž Soroš dao izjavu o mobilizaciji i pripremama saveznika za Treći svetski rat sa Kinom.\nS.V. 06/26/2015 at 10:27\nSoroševa izjava o bojazni rata sa Kinom jer Kina navodno ekonomski pada, što je čista manipulacija i spinovanje javnog mnenja protiv Kine i dizanje tenzije u Indokini i Japanu, da se naoružaju protiv Kine.\nA ko prodaje oružje?\nSoroš i ekipa.\ndardan 07/01/2015 at 22:44\nNisam çitao odavno glupljeg teksta. Ovaj autor misli da su svi loši i kriminalci, a samo srbi dobri kao hleb. U srbiji nema kriminala?! Čudna mi čuda!


ALBANCE NE INTERESUJE DIJALOG! Kurti: Nije nam ni u prva tri prioriteta\nALBANCE NE INTERESUJE DIJALOG! Kurti: Nije nam ni u prva tri prioriteta\nAutor: Glas javnosti 25.09.2021. u 13:29\nKurti je rekao da nije u potpunosti zanemario dijalog i po prioritetima zauzima četvrto mesto.\nNe može biti među glavna tri prioriteta, jer ga ne možemo tako tretirati, a građani su znali šta rade kada su glasali za nas kao demokratsku opoziciju i vratili nas na dužnost u vladi, rekao je Kurti.\nKosovski premijer izjavio je da ne veruje da će NATO napustiti Kosovo i naveo da je Alijansa intervenisala sa veoma jasnom misijom "oslobađanja Kosova i sprečavanja da ono ponovno dospe u ruke Srbije, koja je u bliskom odnosu sa Rusijom.\nDODIK JASNO PONOVIO SVOJ STAV: Ili će se poštovati Dejton ili je ovo NAŠ SLEDEĆI KORAK!\nNaveo je da Kosovo želi da uđe u Severnoatlantski savez i jedan od ciljeva je daljnje jačanje njihove vojske što Srbija može samo da gleda: Naravno mogu samo posmatrati, jer se definitivno više nikada neće usuditi da ponove nešto slično onome što su činili u prošlom veku.\nNezavisno Kosovo ostaje ovde i jača kao država sa funkcionalnim institucijama, koja izlazi iz ekonomske krize i napreduje prema zapadu, zaključio je Kurti.\nAlbin Kurti KosovoRepublika Srbija


Parovi u dugim vezama vremenom počinju zvučati i izgledati slično\nDuga veza može uticati na promjenu načina razmišljanja i djelovanja. Joshua Wolf Shenk, autor knjige "Power of Two" to naziva "zajedničkim umom". Vlastiti privatni jezik, interne šale te situacije u kojima ličite jedno na drugo znakovi su "zajedničkog uma".\nJeste li ikada dobili tekst koji nosi određeni značaj koji je nemoguće objasniti? Shenk piše da su zajednički jezik i poseban vokabular prvi znaci da radite na sinhronizaciji. Prema studiji Roberta Hoopera s Univerziteta u Texasu, tajna komunikacija produbljuje vezu i uspostavlja jedinstven, zajednički identitet. Istraživanja psihologinje Carol Bruess pokazuju da su partneri koji često koriste privatnu komunikaciju i tajne riječi sretniji.\nNačin na koji većina razgovara s nepoznatim ljudima, poznanicima pa čak i bliskim prijateljima prilično se razlikuje od načina na koji govore kada su sami s partnerom. Shenk objašnjava kako se, kada smo s partnerom, ne pridržavamo obrazaca ponašanja, odnosno prestanemo provjeravati sebe prije nego progovorimo jer smo iskreniji i otvoreniji. Mnogi parovi s kojima je Shenk razgovarao u svojoj knjizi imaju takav odnos.\nParovi u dugim vezama takođe imaju mnogo šala koje nikom drugom nisu smiješne. Inače, smijeh i interne šale su veoma dobre za vezu jer stvaraju osjećaj još veće povezanosti.\nIstraživanje iz 2007. pokazuje da parovi u dugim vezama počinju zvučati jednako. Osim što imaju svoj vokabular, u mnogim slučajevima parovi u dugim vezama počnu odgovarati jedni drugima u istim ritmovima i oponašati sve, od naglaska druge osobe, dužine i stanki tokom govora pa čak i uzrečica. Psiholozi ovaj fenomen nazivaju "emocionalna zaraza". Neki stručnjaci tvrde kako promjene u obrascu mogu biti jedan od pokazatelja koliko dugo će par ostati zajedno.\nU nekim slučajevima osobe u dugoj vezi počnu ličiti jedna na drugu. Psiholog Robert Zajonc je u svojoj uticajnoj studiji iz 1987. godine utvrdio da postoji očit razlog zbog kojeg parovi počnu gledati na isti način. Naime, oni koriste iste mišiće tako često da vremenom počnu odražavati jedno drugo, a Shenk kaže kako ta koordinacija nije slučajna.\nDuga veza, ubica strasti\nParovi koji kuvaju zajedno i ostaju zajedno


MELENCI: Obeležena slava sela – Duhovi – Zrenjanin\nMELENCI: Obeležena slava sela – Duhovi\nSrđan Đurić osvojio je prvo, Jelka Bibin drugo, a Jovanka Mojsin treće mesto na 20. Svetskom prvenstvu u kuvanju paprikaša – čobanca, održanom u nedelju u Melencima, u okviru obeležavanja seoske slave – silaska Svetog duha na apostole, u narodu poznate kao Duhovi. Najboljem u kuvanju čobanca sleduje trimer za travu – dar zrenjaninskog „Ogreva”, drugoplasiranoj – vaučeri za usluge Banje „Rusanda”, a trećeplasiranoj večera za dve osobe u hamburgeriji „Bob”.\nU parku kod Banje „Rusanda” čobanski parikaš kuvan je na četrdesetak mesta, a u konkurenciji ih je bilo 19. Paprikaš je ocenjivala komisija.\n– Držao sam se pravila da u „čobanac” ide samo meso od dan ranije zaklane ovce, so i luk. Nikakva „vegeta” ne dolazi u obzir. Kuva se, po običaju, nekoliko sati i – to je sve. Inače, redovno učestvujem na ovom nadmetanju po kom je moje mesto – Melenci – nadaleko poznato – kaže kratko pobednik ovog nadmetanja.\nNa ovogodišnjem druženju povodom Duhova od političkih stranaka svoj „čobanac” su kuvali aktivisti Demokratske stranke i Partije ujedinjenih penzionera, a pažnju je privuklo i mesto gde su se okupili radnici i rukovodstvo „Ogreva” na čelu sa Budimirom Jovanovićem.\n– Shodno sa pogedom na sve koji zastupam, a to je i briga za narodnu tadiciju, moja kompanija i ja učestvujemo na obležavanju slave Melenaca. Veoma je prijatna atmosfera ovde u parku kod Banje Rusanda” – kaže Budimir Jovanović.\nOdržana je i likovna kolonija. Nagrađene su autorke Nada Ćurčić, Vera Nedin i rezbar Miodrag Trivunović.\nRusandu su juče posetili i pokrajinski poslanik SNS Darko Bađok, potpredsednik SNS Milanko Jovanov, zamenik gradonačelnika Zrenjanina Saša Santovac, direktor Tutrističke organizacij Zrenjanina Zoran Ljubotina i veći broj gradskih funkcionera.\nU okviru obeležavanja „Duhova” održan je tradicionalni – 44. po redu šahovski turnir, turir u košarci, „krofnijada”. U subotu su na lepo uređenoj bini u centru sela koncert održali Stefan Milićević i Saša Kapor, u u nedelju popularni folk pevač Milan Topalović Topalko.\nPROSLAVLJENA SLAVA SELA SVETA TROJICA - DUHOVI: DOMAĆINI NAJBOLJI KUVARI\nU NEDELjU U MELENCIMA\n← DANAS NA TRGU: Pet gradova u „Žogariji – Loptariji”\nU SREDU: Tomaševac bez struje →


IMALI STE SAVRŠEN SEKS: Želite još da se mazite sa partnerom, ali on bi radije da spava, evo zašto! – Melly.rs\nDodatno pojašnjenje imaju doktori Mark Lejner i Bili Goldberg, autori knjige „Zašto muškarci zaspu nakon seksa?“.\n„Smatra se da napor tokom seksa i dostizanja vrhunca iscrpljuje mišiće zbog povećane proizvodnje glikogena i izaziva pospanost. Budući da muškarci imaju više mišićne mase od žena, umorniji su posle seksa“, saglasni su oni.\n„Žene vole da obrade svoja iskustva posle seksa i imaju želju da razgovaraju. Komunikacija je lakša i prirodnija ženama. S druge strane, ako muškarac nije previše komunikativan kada je pun energije, bit će još manje posle vođenja ljubavi“, kaže Laura.


Tama : Nemanja Jovanov\nTAMA je priča o bežanju od najmanjih, ali i najvećih odluka pred nama. Ispričana slobodnim žanrovskim stilom, ona nudi više od puke zabave. Oslanjajući se na popul\narnu estetiku osamdesetih, TAMA će kod čitalaca izazivati osećaje trijumfa i jeda, neprekidno suočavajući sa pitanjem – ko smo i šta radimo? Nudeći alternativno objašnjenje gde se kao civilizacija nalazimo, ali što je važnije, u kom pravcu smo se zaputili, TAMA upotpunjuje Priču o odrastanju čovečanstva. Prateći interesantne i zanemarene analogije, sakrivene iza svakodnevnih životnih problema, roman podseća da našu destinaciju možemo spoznati samo ako se udubimo i otvorimo oči u TAMI.\n2019; Broširani povez; latinica; 21 cm; 397 str.; 978-86-7674-314-8;\nNemanja Jovanov (autor)\nIzdavač: Otvorena knjiga; 2019; Broširani povez; latinica; 21 cm; 397 str.; 978-86-7674-314-8;


Odbor građevinara PK FBiH protiv generaliziranja i narušavanja imidža struke - Klix.ba\nOdbor građevinara PK FBiH protiv generaliziranja i narušavanja imidža struke\n2.2.2015. u 18:30\nOdbor građevinara Privredne komore Federacije BiH izrazio je žaljenje i suosjećanje članovima porodicama poginulih radnika, kolegama i uposlenicima privrednog društva "Famus gradnja" dodajući da je ta nesreća sve učinila nesretnim, ali i pobudila dodatni oprez kod svih građevinara, na gradilištu, u menadžmentu, i općenito u struci.\nIz tog razloga iniciraju i naglašavaju, nadležnim organima u BiH, značaj dokazivanja odgovornosti za svaki, pa i taj propust rada u građevinarstvu.\nIstovremeno, ističu da nisu saglasni i ne smatraju osnovanim generaliziranje poslovanja u građevinarstvu Bosne i Hercegovine, koje danas, samo u Federaciji BiH, na gradilištima upošljava oko 10.000 radnika.\nSmatraju da narušavanje imidža građevinarstva kao struke, i upućivanje na kolektivnu odgovornost u ovom slučaju, nije opravdano.\nU konkretnom slučaju nesreće na Marijin Dvoru, stav Odbora građevinara PK FBiH je da što hitnije budu utvrđeni uzroci nesreće i odgovorni za nju, ali ne smatraju neophodnim postupak lišavanja slobode vlasnika, direktora i šefa gradilišta kompanije, izvođača radova, za koje tvrde da su u ovom slučaju pokazali visok stepen kooperativnosti i saradnje u istrazi i stavili se na raspolaganje u istrazi, te i u ovim teškim momentima iznašli načina da pruže podršku porodicama nastradalih.\n"Naša želja je da se niti ova, niti nedavna nesreća u rudniku s gubitkom pet života, nikada ne ponovi", saopćeno je iz Odbora građevinara Privredne komore FBiH.\nPrivredna komora FBiH Famus gradnja\n10.08.2018. u 13:12\nIrački umjetnik od starih cipela pravi ružna lica IDIL-a\n02.02.2015. u 18:43\nIzbio požar na vrtiću u Bihaću\n02.02.2015. u 18:16\nU Vranduku kod Zenice saobraćaj se odvija otežano, a ostali putevi u ZDK su prohodni


"ŠEFE, HOĆEMO LI SUPER ILI 95?" Da li se zapravo isplati sipati u rezervoar skuplje "premijum" gorivo? | Najnovije vesti - Srbija danas\n17.02.2021. • 14:18 Srbija Danas\n"ŠEFE, HOĆEMO LI SUPER ILI 95?" Da li se zapravo isplati sipati u rezervoar skuplje "premijum" gorivo?\nNa većini benzinskih stanica, možemo da biramo između "običnog“, "premijum“ i "superpremijum“ goriva, bilo da je reč o benzinu ili dizelu. Kompanije naravno promovišu sve moguće benefite koje donose skuplja goriva, ali nameće se pitanje, da li je to vredno odvajanja dodatnog novca?\nNaravno, marketinške etikete koje se lepe za skuplja goriva, ne bi li se u superlativima istakle njihove karakteristike su razne, a glavni razlog zbog kojeg se kolebamo da li da se odlučimo za njih je viša cena, prenosi portal vrelegume.rs.\nDa započnemo priču sa široko rasprostranjenim premijum benzinom, često nazivanim "super“. Njega obično karakteriše nešto viši oktanski broj u odnosu na "regular“, što znači da ima bolji otpor na detonaciju. U prevodu, manje je sklon nekontrolisanom samozapaljenju.\nU većem delu sveta, uključujući i Evropu, rangiranje ide od 95 do 98 za standardan benzin, dok onaj premijum ide od 98 do 100. U SAD, kupci mogu da biraju između standardnog, "srednjeg“ i premijum benzina, rangiranog između 87 i 94.\nNaravno, ovo ne znači da Amerikanci koriste lošiji benzin, jer su razlike rezultat drugačije klasifikacije. U Evropi i većem dijelu sveta, koristi se "Research Octane Number“ (RON), dok u SAD, Kanadi, Brazilu i nekim drugim zemljama, oktanski brojevi koje možemo da vidimo na pumpama predstavljaju prosek između RON-a i druge klasifikacije pod imenom "Motor Octane Number“ (MON). Ovo prosečno rangiranje je nazvano antidetonacioni indeks (AKI), koji se na benzinskim stanicama često piše kao (R+M)/2, tako da su za iste vrednosti brojke niže nego u drugim regionima.\nPremijum dizel obično ima viši cetanski broj u odnosu na regularnu verziju. To znači da će se brže zapaliti kada dospe u komoru za sagorijevanje. Ono što je još važnije, premijum dizel sadrži aditive koji pomažu čišćenju sistema ubrizgavanja i sprečavaju stvaranje gareži. Takođe, bolje funkcioniše pri niskim temperaturama, jer hemikalije koje sadrži ga bolje štite od zgušnjavanja.\nNaravno, ukoliko posedujete vozilo koje "fabrički“ koristi regularno gorivo a sipate "premijum“, svakako nećete pogrešiti.\nbenzin plin dizel nafta


Ко ће бити нови шеф ММФ-а? - Нови Стандард\nKo će biti novi šef MMF-a?\nDejan Jovović 26.08.2019. 15:31 26.12.2019.\nMesto generalnog direktora će uskoro biti upražnjeno, a kandidati su odavno poznati. Kakvi sve izazovi čekaju novog šefa MMF-a?\nMeđunarodni monetarni fond je 29. jula ove godine zvanično otvorio postupak za izbor svog novog šefa, pošto je Francuskinja Kristin Lagard najavila ostavku zbog preuzimanja nove dužnosti predsednika Evropske centralne banke, umesto Maria Dragija.\nTokom istorije MMF-a, generalni direktor uvek je bio iz Evrope, a 28 evropskih zemalja spremno je da predloži drugog Evropljanina, koji će preuzeti ovu funkciju. Evropske zemlje žele da sačuvaju tradiciju da MMF nastavi da vodi ličnost sa „starog kontinenta“. Naime, po dugogodišnjem neformalnom dogovoru, Evropa tradicionalno kandiduje šefa MMF-a, dok američki kandidat postaje predsednik Svetske banke. Tome se sve više protive zemlje BRIKS-a, poput Kine, Rusije, Indije i Brazila, jer se centar svetske ekonomske moći seli sa Zapada na Istok u Aziju, pre svega u Kinu.\nMMF je imao jedanaest generalnih direktora od kada je počeo sa radom 1946. godine, a čak pet njih je dolazilo iz Francuske. Generalni direktori MMF-a su bili:\n11. Kristin Lagard, Francuska, od 5. jula 2011.\n10. Dominik Stros-Kan, Francuska, od 1. novembra 2007. do 18. maja 2011.\n9. Rodrigo de Rato, Španija, od 7. juna 2004. do 31. oktobra 2007.\n8. Horst Keler, Nemačka, od 1. maja 2000. do 4. marta 2004.\n7. Mišel Kamdesi, Francuska, od 16. januara 1987. do 14. februara 2000.\n6. Žak de Larozije, Francuska, od 17. juna 1978. do 15. januara 1987.\n5. Johanes Viteven, Holandija, od 1. septembra 1973. do 16. juna 1978.\n4. Pjer-Pol Švajcer, Francuska, od 1. septembra 1963. do 31. avgusta 1973.\n3. Per Jakobson, Švedska, od 21. novembra 1956. do 5. maja 1963.\n2. Ivar Rot, Švedska, od 3. avgusta 1951. do 3. oktobra 1956.\n1. Kamil Gat, Belgija, od 6. maja 1946. do 5. maja 1951.\nGLOBALNA SLIKA – SLOŽENIJA\nKo god da bude na čelu MMF-a mora biti spreman za trgovinski i valutni rat, pošto su to rizici u usponu koji se moraju rešavati. Prema oceni poznatih svetskih eksperata, ovom spisku treba dodati i digitalne valute kao još jedan značajan izazov. Zemlje članice MMF-a mogu da nominuju kandidate do šestog septembra. Posle toga, Izvršni odbor MMF-a će intervjuisati predložene kandidate, a postupak izbora novog šefa MMF-a trebalo bi da bude okončan do četvrtog oktobra ove godine.\nKada je 2011.godine Lagardova imenovana za direktorku MMF-a, dva glavna pitanja koja je trebalo rešavati bila su – obnova ugleda MMF-a posle (navodnog) skandala u koji je bio upleten njegov prethodni šef – francuski socijalista Dominik Stros-Kan – i podrška evrozoni tokom dužničke krize. Danas je globalna slika složenija nego pre osam godina. SAD i Kina su u trgovinskom ratu već skoro dve godine i on se smatra najvećom preprekom globalnom rastu. Istovremeno, u fokusu svetske poslovne javnosti je i monetarna politika – odnosno kakve odluke donose centralne banke radi podrške različitim ekonomijama i da li su njihovi instrumenti i dalje efikasni posle skoro jedne decenije od dužničke krize.\nKristin Lagard drži govor na Godišnjem sastanku MMF-a i Svetske banke, Vašington, 13. oktobar 2017. (Foto: Ryan Rayburn/IMF Photo)\nIzvršni odbor imenuje direktora MMF-a na obnovljivi mandat od pet godina, a može ga izabrati većinom glasova. U prošlosti Odbor je takvo imenovanje vršio konsenzusom. Prema članovima MMF-ovog Statuta, generalni direktor je „šef operativnog osoblja Fonda i vodiće, pod rukovodstvom Izvršnog odbora, uobičajene poslove Fonda. Pod kontrolom Izvršnog odbora, on je odgovoran za organizaciju, imenovanje i razrešenje osoblja Fonda.“ Birokratski aparat MMF-a broji preko 2.000 zaposlenih iz 150 zemalja. Generalnom direktoru pomažu prvi zamenik generalnog direktora i tri zamenika generalnog direktora. On imenuje zamenike generalnog direktora.\nIzvršni odbor MMF-a sa 24 člana odgovoran je za izbor generalnog direktora. Dosadašnja praksa bila je da izvršni direktori mogu podneti nominaciju za to radno mesto. Od kruga izbora 2011. godine, guverneri MMF-a mogli su takođe podneti nominacije. U izboru 2011, Izvršni odbor usvojio je proces, koji je podržao izbor sledećeg generalnog direktora na „otvoren, utemeljen na zaslugama i transparentan način“. Izvršni odbor usvojio je istu proceduru i prilikom izbora 2016. godine. Procedura sadrži sledeće aspekte: profil kandidata, sastavljanje užeg izbora, odabir uspešnog kandidata.\nUspešan kandidat za mesto generalnog direktora treba da ima „ugledne rezultate u kreiranju ekonomske politike na višim nivoima“, izvanredno profesionalno iskustvo, da pokaže menadžerske i diplomatske veštine potrebne za vođenje globalne institucije i da bude državljanin bilo koje od 189 zemalja članica MMF-a.\nKao šef osoblja MMF-a i predsedavajući Izvršnog odbora mora biti „sposoban da pruži stratešku viziju rada visokog kvaliteta“, i čvrsto posvećen unapređivanju ciljeva MMF-a stvaranjem konsenzusa o ključnim političkim i institucionalnim pitanjima, uključujući usku saradnju sa Izvršnim odborom, pod čijim uputstvima će ispunjavati svoje odgovornosti. Treba da ima dokazano razumevanje za izazove u politici sa kojima se suočava raznoliko globalno članstvo u MMF-u, čvrstu posvećenost i uvažavanje za multilateralnu saradnju i demonstriran kapacitet da bude objektivan i nepristrasan, kao i da bude efikasan komunikator.\nNa kraju perioda nominacije, sekretar MMF-a objavljuje Izvršnom odboru imena onih kandidata koji su potvrdili želju da budu kandidati. Izvršni odbor sastavlja uži izbor od tri kandidata, uzimajući u obzir profil kandidata bez geografskih preferencija. Uži izbor objavljuje MMF, a Izvršni odbor sastaje se sa kandidatima koji su ušli u uži izbor u sedištu MMF-a u Vašingtonu.\nIzvršni odbor MMF-a (Foto: imf.org)\nNakon toga, Izvršni odbor sastaje se da raspravlja o snagama kandidata i da izvrši izbor. Iako Izvršni odbor može izabrati generalnog direktora većinom osvojenih glasova, cilj je da se on bira konsenzusom, kao što je to bio slučaj u prethodnim izbornim procesima.\nOva procedura izbora direktora sa potrebnim uslovima za kandidate je lepo sročena, ali u praksi stvari stoje drugačije. Izabrani direktori MMF-a, uglavnom prosečnog stručnog profila i često politički miljenici pojedinih najuticajnijih krugova i zemalja, vrlo brzo se uklope u standardne klišee i kolotečinu koja vlada u ovoj instituciji, i nastavljaju da sprovode rigidne mere i politiku „uslovljavanja“ koje se nameću zaduženim zemljama, vodeći ih dalje u ekonomsko propadanje.\nKristin Lagard (63) postala je jedanaesti generalni direktor MMF-a jula 2011. godine na period od pet godina, a izabrana je da služi drugi petogodišnji mandat, počevši od 5. jula 2016. Lagardova je najavila ostavku 16. jula 2019.godine, koja će stupiti na snagu 12. septembra. U ovom periodu, prvi zamenik generalnog direktora biće vršilac dužnosti generalnog direktora MMF-a.\nLagardova, prva žena na čelu MMF-a, bila je jedna od najpopularnijih političarki francuske desnice 2009. godine, a u anketi RTL-a i Parizijena našla na drugom mestu najpopularnijih osoba u Francuskoj. Štaviše, njena popularnost je dosezala i daleko izvan granica Francuske, pa je imala dobar renome i u međunarodnoj areni. Tako ju je, pre nego što je izabrana za direktorku MMF-a, još 2009. godine, ugledni Fajnenšel tajms proglasio najboljom ministarkom finansija u Evropi. Pohvaljena je za ključnu ulogu koju je odigrala u aktiviranju mehanizma spašavanja i pomoći članicama evrozone koje su se našle u problemima 2010. godine, nakon čega su joj bila širom otvorena vrata reizbora za drugi mandat na čelu MMF-a 2016. godine (sa godišnjom platom, oslobođene poreza, od 467.940 dolara, plus godišnji dodatak za troškove života od 83.760 dolara).\nPosao šefa MMF-a izgleda da je tradicionalno rezervisan za Francuze, a neke države su dovodile u pitanje da li treba na čelu te institucije uopšte da bude neki Evropljanin. Osim porekla Lagardove, stepenica na kojoj je posrnula svakako je bio pravni spor vezan za slučaj poznatog francuskog tajkuna Bernara Tapija. Tapi je bio u višegodišnjem sporu s bankom Kredi lione, u kojoj vlasnički udeo ima i država. Francuski tajkun je tvrdio da je banka namerno smanjila vrednost proizvođača sportske opreme Adidas, koji je prodao 1993. godine.\nBernar Tapi (Foto: REUTERS/Philippe Wojazer/File Photo)\nLagardova je 2007. odlučila da preseče taj pravni Gordijev čvor naredivši posebnom veću sudija da napravi arbitražu u tom slučaju. Godinu dana kasnije, arbitraža je završila tako da su se Tapijevi računi uvećali za 285 miliona evra isplaćenih za odštetu. Odluka Lagardove da ne ospori arbitražu rezultirala je osudom javnosti, a optuživali su je da je postupila tako jer je to bila zahvalnica Tapiju za podršku Nikolasu Sarkoziju tokom predsedničkih izbora. Ona je opovrgavala ikakve nepravilnosti, i nije bilo naznaka da je u tom predmetu ostvarila ličnu korist. Francuski tužioci su 2014. otvorili zvaničnu istragu protiv Lagardove zbog nemara. Nakon što je proglašena krivom godinu dana kasnije (ali bez kazne) njen advokat je poručio da će ona razmotriti žalbu, ali je očigledno procenila da je bolje da se sve to zaboravi.\nOsim ovog slučaja, Lagardova je izazvala čuđenje javnosti januara 2015. godine, kada je povodom smrti saudijskog kralja Abdulaha rekla kako je „on bio snažan zagovornik ženskih prava“. Naime, samo nedelju dana pre njegove smrti jednoj Burmanki je u Saudijskoj Arabiji javno odsečena glava.\nNeki od direktora MMF-a posebno su problematični, kao bivši španski ministar finansija i kasnije čelnik MMF-a Rodrigo Rato, koji je bio uhapšen u Madridu u aprilu 2015. godine. Rato je tada optužen za brojne prekršaje, uključujući prevaru i pranje novca.\nI raniji generalni direktor MMF-a Stros-Kan (svojevremno i savetnik Aleksandra Vučića), koji je bio najavio fundamentalni zaokret u ekonomskoj filozofiji MMF-a, da umesto slobodnog delovanja tržišta, to treba da bude „kombinacija tržišta i državne regulative“, 2011.godine zbog privatne seksualne afere u njujorkškom hotelu, morao je da podnese ostavku, iako je kasnije sud u Njujorku odbacio optužbe protiv njega, a mediji pisali da se radilo o nameštaljci. Tako su njegovi reformski predlozi u MMF-u ostali „mrtvo slovo na papiru“. Karijeru je završio neslavno, a bio je viđen za potencijalnog naslednika Sarkozija na mestu predsednika Francuske 2012.godine.\nEvropske vlade odlučile su početkom avgusta ove godine da Bugarka Kristalina Georgijeva, izvršna direktorka Svetske banke, bude njihov kandidat za novu direktorku MMF-a, što je predstavljalo određeno iznenađenje. Ona je posle dvanaestočasovne debate, u drugom krugu glasanja pobedila Holanđanina Jeruna Dajselbluma, nakon što su se tri kandidata povukla iz trke. Guverner centralne banke Finske Oli Ren i španska ministarka ekonomije Nadia Kalvino povukli su se posle prvog kruga glasanja predstavnika 28 zemalja članica EU.\nPošto Georgijeva ima 66 godina, njena kandidatura i eventualni izbor, da direktor prvi put bude osoba koja nije iz jedne od tradicionalnih zapadnih zemalja, primorala bi MMF na promenu pravila, koja zahtevaju da direktor u trenutku preuzimanja dužnosti ima manje od 65 godina. Velika Britanija se usprotivila planu da se kandidat bira sada, navodeći da je to „preuranjeno“ i da Londonu nije dato dovoljno vremena da predloži svog kandidata.\nNajvišu funkciju u MMF-u, globalnom kreditoru, sa sedištem u Vašingtonu, tradicionalno je držao Evropljanin, ali kandidati iz drugih delova sveta mogu steći prednost ukoliko se Evropa podeli po pitanju izbora svog kandidata. Naime, zemlje severne Evrope preferiraju Dajselbluma, a južne i istočne evropske države protežiraju Georgijevu, rekao je jedan evropski zvaničnik. Pobediće kandidat koji dobije 55 odsto glasova vlada 28 država članica EU, koje zajedno imaju udeo od najmanje 65 odsto u njenom ukupnom stanovništvu.\nJerun Dajselblum (Foto: ANP MARTIJN BEEKMAN)\nJedan od najuticajnijih i najstručnijih direktora MMF-a bio je poznati švedski ekonomista Per Jakobson. Osnivač Banke za međunarodna poravnanja u Bazelu 1930. godine, jedne od najvažnijih banaka u svetu, koja je od prvog dana bila posvećena širenju interesa centralnih banaka i reformaciji međunarodnih finansija, Jakobson, bio je njen ekonomski savetnik od 1931. do 1956. godine. Bio je među prvim podržavaocima evropskog federalizma. Jakobson se protivio inflaciji, preteranom trošenju vlasti i državnim intervencijama u ekonomiji. Napustio je Banku 1956. godine, kako bi počeo da vodi MMF do 1963, a njegovo nasleđe i danas oblikuje svet, dok je MMF ranije povremeno organizovao razne tribine i stručne skupove u znak sećanja na ovog poznatog monetarnog stručnjaka.\nAli šefovi MMF-a ne mogu da izbegnu odgovornost i oštre kritike upućene MMF-u, koji već dugi niz godina nameće zemljama istu restriktivnu ekonomsku politiku uništavanja njihovih privreda.\nNajdrastičniji primer neuspeha njegove politike je Afrika, gde milioni ljudi decenijama umiru od gladi i pored finansijske pomoći MMF-a, upravo zbog njegovih oštrih mera koje su u interesu svetskih banaka, a ne naroda u Africi. Pošto je dramatična situacija počela da razvija u krizu globalnih razmera, MMF je u poslednje vreme napravio promenu. Više nije striktno nametao svoje uslove i mere, već su vlade država koje traže kredite same predlagale mere, a MMF ih je samo prihvatao ili odbijao. Na taj način, MMF prebacuje odgovornost na vlade zemalja kojima daje kredite i, praktično, tim vladama upravlja. Naravno da ova formalna promena procedure nije pomogla zemljama Afrike da reše svoju dramatičnu ekonomsku situaciju, a ni ostalim zemljama članicama koje su pale pod uticaj MMF-a.\nEkonomijaDejan JovovićekonomijaKristin LagardMMF


Ambasada Rusije u BiH: Kristijan Šmit je nelegitiman kao visoki predstavnik\nIz ruske Ambasade su navelida nota kineske Ambasade u BiH o neprihvatanju legitimiteta Šmita kao novog visokog predstavnika u BiH predstavlja principijelan stav Kine, zasnovan na međunarodnom pravu, čija je potporna struktura Organizacija UN. Reagujući na brojne kritike upućene Rusiji zbog neprihvaranja legitimiteta Šmita, iz Ambasade Rusije su istakli da mnogima nedostaje razumijevanja specifičnosti aktivnosti Upravnog odbora, uključujući postupak imenovanja visokog predstavnika. ,,Čitav niz dokumenata - Opšti okvirni sporazum za mir u BiH, rezolucije Savjeta bezbjednosti UN, dokumenti Savjeta za sprovođenje mira i njegovog Upravnog odbora i, na kraju krajeva, ustaljena praksa - predviđa proceduru za izbor visokog predstavnika", navela je ruska Ambasada u BiH na svom zvaničnom "Fejsbuk" profilu. Iz ruske Ambasade su podsjetili da je Upravni odbor /ranije na nivou ministara inostranih poslova, zatim na nivou političkih direktora, sada smatraju da je dovoljan nivo ambasadora u Sarajevu/ vršio – isključivo putem konsenzusa – izbor kandidata za visokog predstavnika, koji je zatim bio potvrđen rezolucijom Savjeta bezbjednosti UN.\n,,Upravo na toj proceduri su uvijek insistirali naši zapadni partneri. I jasno je zašto. Svaki put su morali dobiti odobrenje Savjeta bezbjednosti UN kako bi visoki predstavnik mogao koristiti cijeli arsenal svojih ovlašćenja. Što se tiče konsenzusa, podsjećamo da je ova procedura bila ispoštovana čak i prema Pediju Ešdaunu, sa čijom se kandidaturom Moskva u početku nije slagala", ukazali su iz Ambasade.\nIz Ambasade su istakli da je kao rezultat mukotrpnog diplomatskog rada bio postignut sporazum oko Ešdauna, koji "blago rečeno za Moskvu nije bio idealan".\nŠto se tiče odobrenja Savjeta bezbjednosti UN, iz Ambasade su naveli da su se upravo zapadne kolege "probudile" kada su vidjele da Kristijan Švarc Šiling nema odgovarajuću rezoluciju Savjeta bezbjednosti UN.\n,,Onda je bio smišljen oblik razmjene pisama između generalnog sekretara UN i predsjednika Savjeta bezbjednosti UN kao placebo, kako bi barem na taj način obezbijedili njegovu legitimnost. Sada je ovaj presedan izvrnut i iskorišten kao navodni dokaz da nema potrebe za rezolucijom za Šmita", naglašeno je u objavljenom tekstu.\nIz Ambasade Rusije su istakli da razumiju ovu "specijalnu operaciju", te da svaki put dosljedno ističu da su se visoki predstavnik i njegova kancelarija odvojili od dejtonske agende, da se dejtonski instrument koristi kao paravan za sprovođenje sebične geopolitičke agende koja ne odražava težnje čitavog društva BiH.\n,,Optuženi smo da pokušavamo destabilizovati situaciju u BiH. Ali, upravo najnoviji primjer svojevoljne izmjene u krivičnom zakonodavstvu jasno pokazuje ko destabilizuje situaciju, pritom ne samo u BiH, već i daleko izvan njenih granica. Zapravo, destabilizacijom se bavi taj ko grubo krši međunarodno pravo i Dejtonski sporazum – direktno ili posredno”, naveli su iz Ambasade.\nIz ruske Amasade naglasili su da nisu protiv Šmita, te da cijene njegovu političku težinu, uzimajući u obzir znanje i iskustvo poslovanja "na balkanskom smjeru", ali da prema Šmitu nije ispoštovan princip konsenzusa pri predlaganju njegove kandidature, niti je dobijeno odobrenje Savjeta bezbjednosti UN.\n,,Stoga je Kristijan Šmit za nas nelegitiman kao visoki predstavnik", stav je Ambasade Rusije u BiH.


Novi Sad ima 12 m² zelenila po stanovniku, podignuto 82.000 novih sadnica - Novi Sad\nNovi Sad ima 12 m² zelenila po stanovniku, podignuto 82.000 novih sadnica\n16:06:00 21.06.2020, Komentara: 0\nNovi Sad – Tokom akcije „Za zeleniji Novi Sad“ podignuto je 82.000 sadnica, što je duplo više nego ranijih godina, rečeno je na predstavljanju rezultata ove akcije. Cilj je da bude 70.000 novih sadnica godišnje.\nProf. dr Saša Orlović, koji predvodi Savet gradonačelnika za pružanje stručne pomoći u ozelenjavanju i pošumljavanju gradskih površina ocenio je da u urbanim uslovima gde ima dosta betona i asfalta, nije lako podići zelene površine, a da je to neophodno na putu stvaranja zdravijih i humanijih uslova za život.\n- Novi Sad trenutno ima 12 m² zelenila po stanovniku, želimo da te površine uvećamo, a procena je da u narednim godinama možemo da napredujemo najmanje jedan kvadrat po stanovniku. Posebnu pažnju posvetićemo vertikalnom ozelenjavanju, jer je mnogo zrgada i neophodni su zeleni zidovi. Takođe, prioritetan nam je i zeleni prsten oko grada, a Projekat vetrozaštitnih pojaseva za Novi Sad je gotovo završen i on predviđa 500 km novih drvoreda koji će povećati prirodni diverzitet, čuvati od vetra, vezivati ugljen dioksid ublažavajući tako efekte klimatskih promena. Namera nam je da uvedemo monitoring sistem koji prati vitalnost stabala, pa da Novi Sad postane peti grad u svetu sa tako modernom tehnologijom koja se uklapa u koncept „Pametnog grada“ – rekao je Orlović.\nPrilikom predstavljanja rezultata akcije rečeno je i da je uređen Kamenički park, započeti su radovi na vleikom parku između Novog naselja i Detelinare, započeta je rekonstrukcija Dunavskog parka, a Limanski sada ima 30 posto više zelenila. Biće rekonstruisan i Futoški park, ugovorena je izrada katastra zelenila, a biće započeta i priprema aplikacije za kandidaturu za Zelenu prestonicu Evrope.


Club von Neumann: Index of Economic Freedom 2011 - Heritage Foundation\nIndex of Economic Freedom 2011 - Heritage Foundation\nHeritage Foundation je izbacio Indeks ekonomskih sloboda (IEF) za 2011. Postoji čitav niz naučnih članaka koji potvrđuju pozitivnu vezu između širine ekonomskih sloboda i rasta privrede. Osim toga bitna je i promena indeksa tokom vremena (zemlje koje unapređuju ekonomske slobode pojedinca često ubrzavaju svoj rast). Kretanje pokazatelja ekonomskih sloboda često se može dovesti u vezu sa širenjem tražnje, za svojevrsnim luksuznim dobrom, političkim slobodama (širenju demokratije i vladavine prava). Na listi zemalja Srbija zauzima, nimalo zavidno, 101 mesto, između Tunisa i Kambodže. Preporučujem da pogledate indeks, njegovu strukturu i kretanje. Izdvojiću nekoliko zemalja na koje treba obratiti pažnju:\n1. Ruanda, od 2000. godine, jedna od najbrže rastućih ekonomija u Africi i sa verovatno najbržim rastućim IEF indeksom. Ne umem da objasnim kakve se to institucionalne promene dešavaju i šta su uzroci sjajnog rast (oko 7% godišnje za poslednjih desetak godina - što znači da je Ruanda duplirala dohodak per capita u poslednjoj deceniji). Ruanda svakako ne izgleda sjajno, ima puno problema i veoma teško nasleđe (baš kao i Srbija), ali svakako ohrabruje činjenica da su zabeležene drastične promene u pozitivnom smeru (za razliku od, pogodićete, opet Srbije). Na ovu afričku zemlju, ekonomske promene u njoj i kretanje njenog indeksa IEF, svakako treba obratiti pažnju i ono najbitnije - pokušati objasniti.\n2. Albanija, beleži izuzetno brzi rast, oko 5-6% prosečno godišnje već desetak godina (među najbrže rastućim ekonomijama u Evropi) i to sa ubrzanjem u poslednje vreme (neračunajući krizu). Albanija je jedna od tri zemlje Evrope koje nisu upale u recesiju za vreme ekonomske krize (druge dve su Poljska i Belorusija). U kontekstu IEF Albanija beleži najbrži rast indeksa u Evropi (prošle godine među najbržima u svetu). I ova zemlja je enigma, verovatno manja nego Ruanda, ali bi otkirvanje strukturnih promena u ekonomskom sistemu i institucijama bilo vrlo korisno. Te odgovore takođe nemam, i dalje istražujem, ali na Albaniju treba obratiti pažnju. Iako je polazna osnova niska, što implicira moguće više stope rasta, ipak je ekonomsko dostignuće takvo da se mora obratiti posebna pažnja. Već nekoliko godina, Albanija je kandidat za sledećeg boomer-a u Evropi.\n3. Za one koji se prvi put susreću sa IEF indeksom istakao bih kretanje u zemljama Commonwealth-a (i bivših i sadašnjih). I dalje suvereno vladaju svim listama ekonomskih sloboda pa i IEF listom.\nNapisao Pavle Mihajlović u 12:42\nKategorije: ekonomske slobode\nČile, neispričana priča - trailer\nProblem društvenog troška


» Uticaj društvenih mreža na kulturu obrazovanja\nDruštvene mreže imaju mogućnost uvesti promjene u model nastavnog procesa. Takvo okruženje, bez obzira da li se radi o osnovnom, srednjem ili visokom obrazovanju, poboljšava komunikaciju i rješavanje problema povezujući različita mišljenja, znanja i stavove učenika, studenata i nastavnika.\nJedan od najrasprostranjenijih i najinteresantnijih fenomena koji je danas prisutan u društvu jeste fenomen društvenih mreža. Riječ je o besplatnim online servisima koji korisnicima omogućavaju raznovrsne vidove komunikacija sa ljudima širom svijeta, ali i mogućnost lične promocije, te besplatnog dijeljenja različitih sadržaja sa drugim korisnicima. U ovom tekstu nećemo tretirati bilo koju od društvenih mreža posebno, već ćemo općenito ukazati na dva aspekta kako one mogu biti korištene u obrazovnom procesu.\nDruštvene mreže predstavljaju izazov u nastavnom procesu svih nivoa obrazovanja, jer su učenicima i studentima gotovo neizostavni dio slobodnog vremena. Sa tehnološkog aspekta predstavljaju online servise koji korisnicima nude besplatnu komunikaciju. Značajan je broj društvenih mreža na internetu, od onih koje se koriste samo za povezivanje među članovima porodice, prijateljima i ljudima koji su udaljeni od nas, preko informativnih, pa sve do akademskih društvenih mreža koje omogućavaju naučnicima da dijele svoja istraživanja sa drugim naučnicima. Društvene mreže predstavljaju sve važniji prostor za saradnju i razmjenu ideja u svakodnevnim životima generacija 21. vijeka. Obrazovanje takvih generacija poželjno je usmjeriti u onom pravcu koji će zadovoljiti njihove potrebe i motivisati ih na aktivno sudjelovanje u nastavnom procesu.\nStoga, društvene mreže imaju mogućnost uvesti promjene u model nastavnog procesa. Takvo okruženje, bez obzira da li se radi o osnovnom, srednjem ili visokom obrazovanju, poboljšava komunikaciju i rješavanje problema povezujući različita mišljenja, znanja i stavove učenika, studenata i nastavnika. One postaju mediji putem kojih se informacije brže šire, oko njih se okupljaju istomišljenici, iniciraju se promjene, širi se pozitivna, ali i negativna misao pojedinca ili grupe. Širenjem informacija dolazimo do pitanja odgovornosti, koje je nezaobilazno ako društvene mreže uključimo u proces obrazovanja. Društveno umrežavanje dovelo je do razvoja zajednica individualnog obrazovanja. Ljudi imaju mogućnost da vode dijalog sa drugim ljudima koji dijele iste interese kao i oni. Jedna od koristi zajednica koje se baziraju na individualnom obrazovanju jeste anonimnost njihovih sadržaja. Međutim, iako anonimnost nije nikada potpuna, ona nudi ljudima da budu objektivniji u ocjenjivanju poruka, kao i da su ravnopravniji u online diskusijama bez obzira na društveni položaj, pol, itd.\nIako smo ranije pisali o pozitivnim stranama upotrebe društvenih mreža na internetu kada je u pitanju obrazovanje, moramo biti jako oprezni. Korisnici društvenih mreža razmjenjujući različite sadržaje, ideje, emocije,… stvaraju javnu sliku o sebi, čime su izloženi i javnoj kritici. Također, slaba sigurnost određenih mreža ostavlja prostor da hakerskim upadom neko drugi kreira javnu sliku o korisniku. Sa psihološke tačke gledišta upotreba ovakvog načina komunikacije i edukacije, pored pozitivnih, može imati i jako negativne posljedice. Momenat u kome je neki sadržaj kojeg je korisnik postavio postao transparentan doveo je do toga da ljudi imaju pravo da iznesu svoj stav o tom sadržaju u vidu „lajka“, komentara ili dijeljenja istog sa svojim prijateljima. Osjećaj manje vrijednosti, pa čak i jedan oblik straha može da se pojavi kao posljedica toga što se mali broj drugih korisnika izjasnio pozitivno ili se nije nikako izjasnio o sadržaju za koji je određeni korisnik uložio napor da ga predstavi u najboljem svjetlu.\nObzirom da većinu sadržaja na internetu niko ne kontroliše i svaki korisnik može postaviti bilo šta, postoji opravdana sumnja u istinitost mnogih članaka, stručnih tekstova, naučnih istraživanja i svega što se može povezati sa obrazovanjem. To predstavalja još jednu opasnost za korisnika. Ukoliko sadržaj koji ima smisla, ali nije istinit učinimo dijelom literature u obrazovnom procesu, rizikujemo da dobijemo generacije pogrešno obrazovanih ljudi, sve dok se ne pojavi neko ko će uvidjeti da je to pogrešno, ali će imati velikih poteškoća da dokaže drugima.\nČinjenica je da se društvene mreže sve više koriste i postepeno zauzimaju centralno mjesto u savremenom procesu obrazovanja. Nagon ljudi da koriste mogućnosti koje društvene mreže pružaju sve više počinje da se primjenjuje u obrazovanju da bi se proces učenja prilagodio potrebama učenika i studenata i učinio što interesantnijim za njih. Ovo bi trebalo da navede i profesore da počnu sa većom upotrebom društvenih mreža da bi učenicima i studentima bili dostupniji i učinili dostupnijim materijale za učenje te podstakli diskusije među studentima kako bi gradivo učinili interesantnijim i lakšim za razumijevanje, a u isto vrijeme ih zašitili od učenja sa pogrešnih izvora na internetu.\nGlas islama 290, strana 15, ISLAM U DRUŠTVU, Autor: Mr. Muhedin Hadžić- profesor matematike\nIspraćaj maturantica ženske medrese “Gazi Isa-beg” 2018.


Kobna greška poslednjeg nezavisnog medijskog maga\nAvantura slobodne štampe\n„...Vesti su ono što neko, negde pokušava da prikrije, a ostalo je samo reklama", poznata je rečenica Alfreda Harmsvorta najuticajnijeg medijskog maga početkom 20. veka. Malo novinara u Srbiji danas zna za Alfreda Harmsvorta poznatijeg i po svojoj tituli kao Lord Nortklif iako je on pre tačno devedeset godina bio jedan od najmoćnijih i najuticajnijih ljudi i Velikoj Britaniji. Taj svoj uticaj, kao i grozničavo nastojanje da svojim čitaocima svojih novina pruži informacije, a ne propagandu upakovanu sa gomilom laži, lord Nortklif je na kraju platio životom. Rođen je 1865, a misteriozno je umro 14. avgusta 1922.\nAlfred Harmsvort je osnivač dnevnog lista Daily Mail koji je prvi put izašao 1896. Ova novina se pojavila u formi tabloida, što znači novine koja je trebalo da bude popularna među novoopismenjenim stanovnicima Britanije , a čije masovno opismenjavanje je podsticala britanska vlastela u nameri da pokrene industrijalizaciju u svim britanskim državama.\nInovacije u oblikovanju novine\nDaily Mail je zato imao jednostavnije tekstove za čitanje u skraćenoj formi, za razliku od ranijeg načina izeštavanja kada su novine prvenstveno bile namenjene vlasteli i višoj srednjoj klasi...\nInovacija u Harmsvortovom tabloidu je bio veliki naslov u obliku banera koji je išao tačno preko čitave strane. Mnogo više prostora je davano sportu i raznim drugim interesantnim pričama o običnim ljudima. To je bila i prva dnevna novina koja je imala posebne stranice za žene sa tekstovima o modi i kuvanju. Iako mu je novina bila namenjena najširoj publici, Harmsvort je nastojao da zapošljava najkvalitetnije i najobrazovanije novinare i urednike.\nDa novina ne bi bila previše "prosta" Harmsvort je prvi u dnevnu novinu uveo feljtone. To su bili tekstovi koje je on lično nadgledao, a koji su u proseku imali oko 100.000 reči.\nVeoma brzo Daily Mail je dostigao tiraž od 500 000. primeraka. U vreme britanskog angažovanja u Boerskom ratu 1899. on je svojim tekstovima i feljtonima podigao tiraž na čak milion primeraka. Svojim nacionalističkim stavovima on je podsticao Britance da čitaju njegov list stavljajući im do znanja da je takav njihov čitalački angažman "znak moći, nadmoći i veličine Britanske imperije".\nDnevna novina za žene - promašaj\nHarmsvort je pokrenuo i prvu dnevnu novinu za žene tabloidnog tipa nazvavši je Daily Mirror, ali je doživeo neuspeh.\nTaj promašaj koji ga je koštao tadašnjih 100 000 funti i skoro ga finansijski dotukao, priznao je kao sopstvenu grešku. "Ako je neko rekao da žene u stvari nikada ne znaju šta hoće, sad je bar jasno da neće Daily Mirror, duhovito je komentarisao svoj promašaj Harmsvort.\nNapisao je i da je "sposobnost prihvatanja poraza daleko vrednija od razmišljanja da nisi poražen kada to zaista jesi".\nIpak, uspeo je da se finansijski izvuče iz ovog debakla i ubrzo proširi svoj medijski uticaj.\nKupuje i druge medije\nKada je 1905. kupio uticajni The Times i Sunday Observer, bilo je očito da je Harmsvort postao madijski magnat broj jedan u Velikoj Britaniji. Tada je u svojoj četrdestoj godini dobio i plemićku titulu i postao je Lord Nortklif. Kao najmlađi plemić Harmsvort je postao ne samo gospodar medija, već gospodar britanskog javnog mnjenja.\nNjegov uvek kritičan stav prema događajima i želja da uvek ima informaciju iz prve ruke, davala je posebnu težinu vestima koje je on plasirao. Na primer, u vreme potonuća "Titanika" 1912., Harmsvort nije hteo da se osloni samo na saopštenja koja su davali zvaničnici kompanije "White Star Line", već je poslao svog novinara u SAD da o ovoj nesreći sazna što više podataka. Tako je Nortklif bio taj koji je obelodanio da je na "Titaniku" bilo daleko manje čamaca za spasavanje, nego što je bilo potrebno i u tome je video glavni razlog za tako veliki broj stradalih putnika. I oštro je kritikovao kompaniju zbog nemara.\nTakođe je u vreme američke prohibicije alkohola, Nortklif koji je u to vreme boravio u SAD u jednom svom tekstu ovaj potez vlade vidi kao besmislen, jer se alkohol po američkim barovima i dalje točio u ogromnim količinama., ali tobože krišom. To je u društvu podsticalo hipokriziju.\nNaravno, Harmsvort tada nije znao da je ovaj potez američke vlade bio iznuđen kako bi se jedan moćni mafijaški kartel prizvođača alkohola na dobro organizovanom poslu obogatio.\nFeljtoni o pripremama nemačke za Prvi svetski rat\nVeć 1897. prateći pažljivo dešavanja u Nemačkoj, Harmsvort je poslao pisca G. W. Steevensa u Nemačku da mu napravi feljton od 16 delova pod naslovom: "Pod gvozdenom štiklom". Članci su sa fascinacijom prikazivali svu veličinu i silinu tadašnje nemačke vojske i njenog veoma naprednog naoružanja za to vreme, čime je Harmsvort želeo da upozori britansku vladu koliko je Nemačka moćna zemlja te da bi u slučaju rata sa njom Britanija lako bila poražena.\nOktobra 1909. Harmsvort (sada već lord Nortklif ) zaposlio je Roberta Blečforda, urednika društvene rubrike "Clarion-a" da i on poseti Nemačku i da napiše seriju članaka za novinu nastojeći da predstavi običnim ljudima kakva je sila postala Nemačka.\nBlečford se slagao sa Nortklifom po ovom pitanju i u jednom članku je napisao: " Verujem da se Nemačka namerno priprema da razori Britansku Imperiju".\nTri godine kasnije u svojim kolumnama Harmsvort je već predviđao rat sa Nemačkom i konstantno pozivao britansku vladu da mora bolje da se naoruža i da se za to izdvoji veći novac iz budžeta.\nU određenim krugovima u Britaniji je zato dobio epitet ratnog huškača.\nUbrzo nakon izbijanja rata urednik konkurentskog "The Star-a" tvrdio je da: "Pored Kaizera, Lord Nortklif je učinio više od bilo koga drugog da prouzrokuje ovaj rat".\nDa li je Nortklif tada dobijao instrukcije iz svog plemićkog okruženja da piše ovakve upozoravajuće tekstove ili je ratna dešavanja stvarno predviđao, ostaje nepoznanica. Ono što danas znamo i što će se istorijski veoma brzo pokazati kao tačno je da su na ovaj rat sa Nemačkom u Londonu odavno u nekim vlastelinskim krugovima kovani tajni planovi, a otkriće ih istorija tek sa obelodanjivanjam dokumenta nazvanog Balofourova deklaracija.\nU svakom slučaju uticaj Nortklifa na javno mnjenje je bio takav da je njegov Daily Mail određen da bude zvanično glasilo za britansku vojsku. Svakoga dana 10 000 kopija je išlo na zapadni front vojnim kolima. Lord Nortklif je imao i originalnu ideju da za informacije sa lica mesta angažuje same vojnike u prvim borbenim redovima. Tako je 14. avgusta 1914. objavio oglas kojim je nudio pozamašne honorare za svaki članak dostavljen iz prvih borbenih redova.\nAlatka u rukama imperijalista\nTako je Lord Nortklif postao odlična propagandna alatka za potrebe kreatora politike Britanske imperije sve dok je radio u skladu sa njihovim interesima. Ali, u trenutku kada je počeo da naslućuje da se u ovoj politici skriva neka tajne klika koja se kao zmija uvukla na Ostrvo i u samu vlast i da o tome upozorava javnost, postao je nepoželjan.\nOsnivanjem Bank of England krajem 16.veka ova vlastelinska klika više orođenih porodica, potpuno je preuzela monetarne poslove u Britaniji i otpočela kolonizaciju Indije, Afrike i onda SAD. Kada je otkrivena nafta koja je obećavala veliki biznis, grupa je odlučila da svoj uticaj vrati u područije Sredozemnog i Kaspijskog regiona. Trebalo je dotući tursku i rusku vlastelu i postaviti apsolutnu kontrolu nad strateškim putevima Srednjeg i Bliskog Istoka.\nTako su vojnim intervencijama na Severu Afrike i na Dardanelima nastojali da podele teritoriju zarad lakše kontrole i preuzmu ključne tranzitne puteve.\nBitka kod Galipolja je bila jedan takav poduhvat, loše izveden u kome je stradalo preko 141 000 britanskih vojnika. Jadni Englezi nisu ni znali da su postali kolonijalna pešadija zarad interesa vatikanskih krstaša preobučenih u engleske plemiće.\nČerčil je bio tada glavni pomorski admiral koji ej pravio mnogo "grešaka". On se veoma zalagao da britanska mornarica koristi naftu umesto uglja. To je izazvalo i žestoku debatu u parlamentu gde su neki Englezi zapanjeno pitali šta će biti sa Britanijom kada umesto resursa koji imaju - uglja, mornaricu počne da pokreće nafta koju nemaju i za koju je trebalo ratovati. Ali, malo ko je tada znao da je Čerčil bio agent u službi vatikanske bankarske porodice Rotšild. Rotšildi su dobili od Vatikana zadatak da investiraju u naftu i da se čitava britanska industrija preorijentiše na naftu.\nNapadao i vladu i generale\nLord Nortklif je tako koristio svoje novine da napadne britansku vladu za propale operacije kod Galipolja 1915. u nastojanju Francuske i Britanije da zauzmu strateške pozicije na Bosforu i Dardanelima. On je pisao o "140 hiljada ubijenih, nestalih i utopljenih i tri stotine miliona blaga koje je bačeno". Da bi se dobio rat protiv Nemačke, njihove pozicije na zapadnom frontu moraju biti uništene, pisao je Nortklif. Nortklif očito nije znao da su isti ti venecijanski potomci bili finansijeri naoružavanja i Nemačke i Britanije.\nNapadao je i lorda Kičenera kao glavnokomandujućeg generala i državnog sekretara za rat Velike Britanije optužujući ga da je vojsku snabdeo pogrešnom municijom. U članku koji je objavio Daily Mail 21. maja 1915. napisao je: "Lord Kičener je uskratio našoj vojsci na frontu u Francuskoj broj visokoeksplozivnih granata. Činjenica je da je on naredio pogrešnu vrstu granata - u stvari koristio je istu vrstu granata koju je obilato koristio protiv Boera 1900. Ustrajavao je u slanju šrapnela koji su beskorisni u rovovskoj borbi. On je više puta bio upozoren da je njima potrebna vrsta granata koja bi bila eksplozivna bomba i kojom bi dinamitom probijali sebi put kroz nemačke rovove i omogućila našim hrabrim ljudima bezbedno napredovanje. Ova vrsta granata šrapnela prouzrokovala je smrt hiljada naših jadnih vojnika".\nOvo je bio veoma hrabar napad Nortklifa jer je lord Kičener tada uživao ogroman ugled u narodu kao veliki heroj. To je uznemirilo mnoge čitaoce ili "čitaoce" koji su počeli kampanju protiv Nortklifa spaljujući njegove novine. Tiraž Daily Maila ubrzo opao za 80 posto. U znak protesta štampani su plakati na kojim je pisalo: "Daily mail- saveznik Huna".\nKada je Nortklif čuo da je Kičener mrtav (kada su Nemci navodno potopili brod kojim je on išao na pregovore u Rusiju 1916. a što je priča i danas puna kontroverzi) zapisao je: "Britansku imperiju je upravo zadesio istorijski težak udarac sreće". I nekim drugim krugovima u Britaniji je Kičenerov nestanak odgovarao. Na primer Čerčilu. Ali, ovo je tema kojom se još bave mnogi istoričari.\nNakon toga se lord Nortklif koncentrisao na napade na Herberta Askvita tadašnjeg premijera nastojeći da se on skloni sa te pozicije. Askvit je ipak diskretno prihvatio da ta municija nije bila dobar izbor i imenovao je Dejvida Lojda Džordža kao novog Ministra za naoružanje i municiju.\nNepotkupljiv, a to je bio greh\nKada je Dajvid Lojd Džordž 1916. postao premijer odlučio je da bi mu bilo sigurnije da ima lorda Nortklifa u svom kabinetu, nego da ga pusti da neometano kritikuje vladu. Ponudio mu je zato mesto u vladi. Ali, Nortklif je upravo upravo želeo da utiče na javno mnjenje i odbio je ponuđeno mesto. Pokazao je tako da je kao medijski mag nepotkupljiv.\nIstog trenutka Lojd Džorda je počeo da ga kritikuje. U jednom poverljivom pismu privatnom sekretaru on je napisao"Nortklif je jedan od najvećih spletkaroša i najbeskrupuloznijih ljudi u zemlji".\nTako je moralo biti sakriveno nastojanje pomenutog vladajućeg vlastelinskog kartela da stvore jaku vojnu bazu na područiju Palestine koja bi štitila naftna izvorišta u okruženju i transportne puteve, posebno Saudi Arabiju. I tu tajnu ulogu je trebala da dobije država Izrael- koju je na perfidan način trebalo stvoriti baš tu.\nTako je kao krajem 19 veka počeo da se javlja takozvani cionistički pokret. Ideja navodnih cionista je bila da se za judejski narod koji je živeo raštrkan po Evropi, ali i Rusiji (gde su Judejima počeli da se nazivaju kosooki Hazari) nađe neka teritorija koja bi bila njihova država. Ovaj pokret stvoren je na klasičnom flozofskom hegelijanskom principu-akcija plus reakcija jednako solucija. Dakle, čitav svet je trebalo ubediti da je stvaranje jevrejske države pravo rešenje za probleme ovog "naroda". Za slamanje ruske vlastele napravljen je komunizam.\nArtur Balfour ministar spoljnih poslova (još jedan pion londonske masonerije) je tako pod njihovim pritiskom 1903. predlagao da se Jevreji iz Britanije isele u Ugandu. On je još tražio i da se zaustavu useljavanje Jevreja u Britaniju. Protiv Jevreja je govorio i u parlamentu (House of Commons). Sve ovo bila je samo priprema da bi se opravdalo vojno i političko angažovanje Britanije u stvaranju tobožnjeg jevrejskog "doma" u Palestini.\nLord Alfred Milner, administrativni upravitelj u nekim afričkim kolonijama, koji je takođe bio u u službi cionističke propagande, po nekim tvrdnjama istoričara prihvatio je takođe ovu ideju kako bi se Britanija konačno oslobodila velikog broja Jevreja dajući im državu hiljadama kilometara dalje.\nTako je smišljena ratna igra (po tvrdnji jevrejskog biznismena Benjamina Fridmana) da se Britaniji, koja je 1917. već bila pred kapitulacijom "pomogne" time što će cionisti svojim uticajnim vezama u SAD uvesti SAD u rat u Evropi i to protiv Nemačke, a da zauzvrat Britanija posle toga garantuje davanje ove teritorije cionistima za stvaranje "njihove" jevrejske države. Ovaj tajni dil u istoriji je postao poznat kao Balfourova deklaracija, koja zapravo predstavlja pismeni pristanak Artura Balfoura, tada ministra inostranih poslova, upućen u formi kratkog pisma baronu Rotšildu.\nAmerički predsednik Vudro Vilson je bio na određeni način ucenjen (zbog jedne privatne afere) i uveo je SAD u rat nakon tobožnjeg nemačkog potapanja trgovačkog broda Lusitanija koji je prevozio američke putnike i vojnu pomoć Britaniji.. Kasnije se otkriva da su ga verovatno tajno potopili Britanci. Tako je Vudro Vilson imao veliki razlog da SAD uvede u rat u Evropi protiv Nemačke i "ratobornih Huna" kako bi Evropljanima obezbedio "mir i sigurnost" i učinio da "svet bude bezbedan za demokratiju".\nKako su Rotšildi bankari Vatikana, logično je zaključiti da se iza ove složene spletke nalazi ogromna vojska učenih jezuita koji su po zadatku mogli da napišu veliki broj "naučnih" radova iz istorije Jevreja, izrealskog naroda, Davidovog i Solomonovog carstva (bez ikakvih materijalnih dokaza) i sl.\nNaravno, "materijalni dokazi" su počeli naprasno da se pronalaze po močvarama Palestine poput Svijutaka iz Mrtvog mora i dr. Isfabrikovan je i takozvani hebrejski jezik za koji neki etiopski lingvisti kažu da je kopija jednog starog etiopskog jezika baš kao i legenda o 12 plemena drevnog Kanana i 13-tom izgubljenom plemenu.\nBalfour deklaracijom se dozvoljavala masovna imigracija Jevreja u Palestinu, uz Britansku obavezu da ovo garantuje, kao i da zaštiti prava Arapa koji su tamo u ogromnom broju već živeli. Ali, 700 000 Arapa koji su već živeli u Palestini, nisu nikada poverovali u ova obećanja.\nShvatajući da se ovakvom politikom Britanija uvodi u jedno veoma trusno područje mogućih sukoba u Palestini, lord Nortklif je počeo da na tu pogubnu politiku Britanije upozorava javnost.\nTako je on 1920. objavio u uticajnom Times-u delove knjige "Protokoli sionskih mudraca" i naslovio je taj feljton: "Jevrejska opasnost, uznemirujući pamflet, poziv na istragu". Iako nigde nije naveo da su ovi protokoli istiniti dokument , smatrao je da Britanci treba da budu upućeni u ovakav sadržaj, shvate "jevrejku" filozofiju i sami obave neku istragu i donesu neke zaključke. Smatrao je da će iznošenjem ovih tekstova podriti ugled cionističkog lidera Haima Vajcmana (koji će postati prvi predsednik Izraela) i da će se britanska javnost pobuniti protiv podrške Britanije Izraelu. Nortklif verovatno nije znao ni da su Vajcmanovi zaštitnici moćna nemačka bankarska porodica Varburg i Lola Varburg lično te da glavno kormilo u britanskoj imperiji drži i nemačka vlastela orođena sa potomcima venecijanskih trgovaca. I tu je stao pravo na žulj onome ko je imao velike planove i veliki interes.\nAli, Nortklif je verovao u svoju medijsku moć. Zato je 1922. gpdine, tražio od svog glavnog urednika Tajmsa , Vikama Stida da ode u Palestinu i proveri na licu mesta šta tamo zaista rade cionisti. Ali, čini se da su cionisti na neki način već imali pod svojom kontrolom Nortklifovog urednika, i Stid je odbio da tamo putuje. Odbio je naređenje čoveka koji ga je plaćao i koji je bio nauticajniji medijski magnat u Britaniji. Stid je svoju uredničku poziciju dobio zahvaljujući cionisti Jozefu Puliceru.\nTada je Nortklif sam otišao u Palestinu. Predviđajući iz onoga što je vido veliki ratni sukob u kome će se naći britanski vojnici poslao je telegrafski tekst redakciji, ali Stid nije hteo da ga objavi. Kada se vratio iz Palestine 26. februara 1922 tražio je Stidovu ostavku, ali je ovaj nije dao. Naprotiv, zapretio je tužbom svom gazdi zbog eventualnog nezakonitog otpuštanja.\nPočele su tako sve više u novinarskim krugovima da kruže spletke da sa Nortklifom nešto nije uu redu, da je postao "lud" i "poslovno nesposoban". Konačno se Stid "usudio" da 31. marta objavi priču o tome kako je lord Nortkif "prolupao".\nPoznati novinar i publicista Daglas Rid koji je takođe bio jedan od Nortklifovih urednika, nekoliko nedelja nakon objavljivanje ovog članka sreo se sa Nortklifom i potvrdio da je on savršeno razuman, poslovno sposoban i trezven, i da mu je saopštio da "neko" pokušava da ga ubije.\nNortklif i Stid su se ponovo sreli u Parizu juna 1922. i tada je Nortklif obavestio Stida da će lično preuzeti čitavo uredništvo Tajmsa. Sledećeg dana su se obojica ukrcala u voz za Švajcarsku. Po nekim istraživanjima sa njima se u voz tada ukrcao i jedan lekar koji je tokom puta namamio Nortklifa u svoj kupe. Šta se tamo događalo ostalo je nepoznato, ali je još jedan "izvrsni francuski lekar nervni specijalista" koji je navodno imao kontakt sa Nortkifom u Švajcarskoj takođe zaključio da je ovaj "lud". Na osnovu ovog lekarskog zaključka, Stid je odmah poslao telegram u londonsku redakciju Tajmsa i naredio osoblju da ne komunicira više sa gazdom i ne obraćaju pažnju na njegova naređenja ako im se javi.\nKada se Nortklif vratio u London 18. juna 1922., stavljen je u kućni pritvor kao "bolesni ludak" bez mogućnosti da sa bilo kim komunicira. Isečene su mu telefonske veze, a policija je ušla u redakciju Tajmsa kako bi obezbedila osoblje od njegovog eventualnog upada. Lord Nortklif nikada više i nije ušao u redakciju svoje novine.\nKada se njegov glas više nije mogao čuti i kada više nije mogao da da svoj politički komentar Liga Nacija je 24. jula 1922. u "medijskom mraku" potvrdila britanski mandat u Palestini koji je imao zadatak da tamo obezbedi cionistima stvaranje države. Nortklif je umro 14. avgusta 1922. navodno od "ulcerativnog endokarditisa".\nU njegovom testamentu svakom zaposlenom kojih je bilo oko 6000, ostavio tri plate. To je iznosilo oko 533 000 funti i bila je o ogromna suma u ono vreme. Toliko je lord Nortklif bio posvećen svom medijskom poslu.\nKada je cionistička država Izrael stala na svoje noge i priznata u UN . Britanci su isterani bombama bačenim na hotel King David u kome su bili stacionirani britanski vojnici.\nTerorizam kao političko sredstvo i kontrola ogromnog broja medija i danas u svetu je pod kontrolom gore pomenutog londonskog trovačkog kartela i oni su kreatori liberalnog kapitalizma, cionizma i komunizma. Jevreji su samo njihova međunarodna alatka za javne i tajne operacije. Masovna mentalna deformacija svesti koja s e danas sprovodi preko medija, u šta spada i podsticanje homoseksualnosti, agresije, narkomanije, pornografije i drugih vrsta mentalne i fizičke izopačenosti - samo je deo operacije koja se sprovodi u cilju stvaranja novog globalističkog društva.


U Italiji možda 450.000 ZARAŽENIH, strahuje se da epidemija PRELAZI NA JUG! | Zdravlje\nU Italiji možda 450.000 ZARAŽENIH, strahuje se da epidemija PRELAZI NA JUG! | Mondo Portal\n23. januar, 08:51\nU Italiji možda 450.000 ZARAŽENIH, strahuje se da epidemija PRELAZI NA JUG! 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n27.03.2020. / 13:12\nIzvor mondo.rs Izvor Beta/AP 27.03.2020. / 13:12\nPostoje naznake da epidemija na jugu Italije postepeno usporava, ali raste bojazan da se korona virus "seli" na jug te zemlje...\nLekari i medicinske sestre u prepunim italijanskim bolnicama na severu pozdravili su neznatno stabilizovanje broja infekcija korona virusom, ali strahuju da se virus još uvek polako širi na jugu.\nDok se mrtvi u Italiji gomilaju, epidemiolozi upozoravaju da je stvarni broj pozitivnih na korona virus u Italij i do pet puta veći od zvaničnog broja 80.539.\nTo znači da će broj inficiranih i dalje da raste uprkos strogim merama o zabrani izlaska iz kuća osim zbog neophodnih aktivnosti.\nItalija, epicentar evropske pandemije, ima najviše umrlih u odnosu na sve druge svetske države - 8.165, a na putu je da nadmaši Kinu po broju zaraženih i ima najviše slučajeva iza Sjedinjenih Država.\nZvaničnici su izrazili oprezni optimizam da eksponencijalno širenje virusa počinje da usporava na teško pogođenom severu, zahvaljujući strogim zabranama izlaska iz kuće u prethodne dve nedelje.\nNekoliko dana ove nedelje nove infekcije i smrtni slučajevi pokazali su znakove usporavanja, a hitne službe nisu primetile "cunami" obolelih koje bio karakterističan za prvu nedelju pandemije posle prvog pozitivnog testa u Italiji, 20. februara.\n"Broj je i dalje visok, ali već nekoliko dana se ne povećava, hvala Bogu"', rekao je doktor Luka Lorini, šef intenzivne nege u bolnici Papa Jovana XXIII u Bergamu, jednoj od najteže pogođenih italijanskih bolnica.\nOko 500 članova medicinskog osoblja u bolnici je zaraženo, a Lorini je rekao da sada leči kolege, prijatelje, decu prijatelja i roditelje prijatelja u prenatrpanoj bolnici sa 88 ležaja koja opslužuje grad od 120.000 stanovnika.\nŠirom zemlje najmanje 33 lekara je umrlo, a 6.414 medicinskog osoblja je pozitivno testirano.\nInače u Bergamu, italijanska vojska gradi terensku bolnicu u koju će biti smešteno oko 150 članova medicinskog osoblja koje je poslala Rusija, jedna od samo nekoliko zemalja, zajedno s Kinom i Kubom koje su odgovorile na apel Italije za što hitniju pomoć u medicinskoj opremi, zaštitnim maskama i osoblju.\nAli potreba raste i na jugu, gde su bolnice još slabije opremljene nego na severu.\n"Pitanje je sati, a ne dana kada će se tragedija sa severa preseliti na jug", poručio je guverner regije Kampanija kojoj pripada Napulj, Italijanskoj vladi, žaleći se da su njegovi hitni zahevi za ventilatorima prošli bez reakcije.\nVeliki broj smrtnih slučajeva i agresivno širenje virusa doveli su do toga da italijanski epidemiolozi procenjuju da bi stvaran broj zaraženih mogao da bude čak 450.000, a da premalo testiranja dovodi Italijane u opasnost od dalje zaraze.\nTrenutno Italija testira samo ljude koji pokazuju simptome, jer njene laboratorije više ne mogu da obrade, a do danas je obavljeno više od 360.000 testova.\nEvo kada počinje kliničko testiranje ruske vakcine protiv korona virusa\nUpravo gledate UROŠ JOVČIĆ: Jenni i ja ćemo imati decu! 0 Guglali smo Pre 28 min Popularni glumac otkriva detalje venčanja sa influenserkom Jenni Martin, kada će se ostvariti kao otac i koje scene...