PREDLOG ZAKONA O RAČUNOVODSTVU - Tekst propisa\nOvim zakonom uređuju se obveznici primene ovog zakona, razvrstavanje pravnih lica i preduzetnika, organizacija računovodstva, računovodstvene isprave i vrste poslovnih knjiga, uslovi i način vođenja poslovnih knjiga, Registar pružalaca računovodstvenih usluga, priznavanje i vrednovanje pozicija u finansijskim izveštajima, sastavljanje, dostavljanje i javno objavljivanje finansijskih izveštaja, godišnjeg izveštaja o poslovanju, izveštaja o korporativnom upravljanju, izveštaji o plaćanjima autoritetima vlasti i nefinansijsko izveštavanje, Registar finansijskih izveštaja, Nacionalna komisija za računovodstvo i nadzor nad sprovođenjem odredbi ovog zakona.\n1) pravna lica obuhvataju privredna društva, Narodnu banku Srbije, banke, platne institucije, institucije elektronskog novca, društva za osiguranje i društva za reosiguranje (u daljem tekstu: društva za osiguranje), davaoce finansijskog lizinga, penzijske fondove i društva za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondovima, investicione fondove i društva za upravljanje investicionim fondovima, berze i brokersko-dilerska društva, Centralni registar hartija od vrednosti, faktoring društva, zadruge, ustanove koje obavljaju delatnost radi sticanja dobiti, pravna lica koja u skladu sa posebnim propisima primenjuju odredbe ovog zakona, kao i druga pravna lica utvrđena ovim zakonom;\n2) drugim pravnim licima smatraju se pravna lica čije se poslovanje delom finansira iz javnih prihoda ili drugih namenskih izvora, a delom ili u celini ostvarenim prihodima na tržištu ili po osnovu učlanjenja i koja se ne osnivaju radi sticanja dobiti (političke organizacije, sindikalne organizacije sa svojstvom pravnog lica, fondacije i zadužbine, udruženja, komore, crkve i verske zajednice u delu obavljanja privredne ili druge delatnosti u skladu sa propisima kojima je uređeno obavljanje tih delatnosti, kao i druge organizacije organizovane po osnovu učlanjenja);\n4) Međunarodni standardi finansijskog izveštavanja (u daljem tekstu: MSFI), u smislu ovog zakona, su: Konceptualni okvir za finansijsko izveštavanje (Conceptual Framework for Financial Reporting), Međunarodni računovodstveni standardi - MRS (International Accounting Standards - IAS), Međunarodni standardi finansijskog izveštavanja - MSFI (International Financial Reporting Standards - IFRS), tumačenja izdata od strane Komiteta za tumačenje računovodstvenih standarda (International Financial Reporting Interpretations Committee - IFRIC), čiji je prevod utvrdilo i objavilo ministarstvo nadležno za poslove finansija (u daljem tekstu: Ministarstvo). Prevod MSFI koji utvrđuje i objavljuje Ministarstvo čine Konceptualni okvir za finansijsko izveštavanje, osnovni tekstovi MRS i MSFI izdati od strane Odbora za međunarodne računovodstvene standarde, kao i tumačenja izdata od Komiteta za tumačenje računovodstvenih standarda, u obliku u kojem su izdati, i koji ne uključuju osnove za zaključivanje, ilustrujuće primere, smernice, komentare, suprotna mišljenja, razrađene primere i drugi dopunski objašnjavajući materijal koji može da se usvoji u vezi sa standardima, odnosno tumačenjima, osim ako se izričito ne navodi da je on sastavni deo standarda, odnosno tumačenja;\n5) Međunarodni standard finansijskog izveštavanja za mala i srednja pravna lica (u daljem tekstu: MSFI za MSP) je računovodstveni standard finansijskog izveštavanja za mala i srednja pravna lica (International Financial Reporting Standard for Small and Medium-sized entities - IFRS for SMEs), odobren od Odbora za međunarodne računovodstvene standarde (IASB), čiji je prevod utvrdilo i objavilo Ministarstvo. Prevod MSFI za MSP koji utvrđuje i objavljuje Ministarstvo čini osnovni tekst MSFI za MSP izdat od strane Odbora za međunarodne računovodstvene standarde;\n6) redovan godišnji finansijski izveštaj je izveštaj koji treba da pruži istinit i objektivan pregled finansijskog položaja i uspešnosti poslovanja (npr. imovine i obaveza pravnog lica, odnosno preduzetnika, kao i dobitak ili gubitak) pravnog lica, odnosno preduzetnika, i koji se sastavlja za poslovnu godinu koja je jednaka kalendarskoj ili koja je različita od kalendarske;\n8) vanredni finansijski izveštaj sastavlja se u slučajevima statusnih promena (u slučaju statusne promene pripajanja vanredni finansijski izveštaj sastavlja pravno lice koje prestaje sa poslovanjem, dok u slučaju statusne promene izdvajanja vanredni finansijski izveštaj sastavlja pravno lice koje u postupku promene izdvaja deo svoje imovine i obaveza, osim ako posebnim zakonom nije drukčije propisano), otvaranja, odnosno zaključenja stečajnog postupka ili pokretanja, odnosno zaključenja postupka likvidacije nad pravnim licem, i to sa stanjem na dan koji prethodi danu upisa statusne promene, danu otvaranja, odnosno zaključenja stečajnog postupka ili pokretanja, odnosno zaključenja postupka likvidacije. Vanredni finansijski izveštaj sastavlja se i u slučajevima brisanja ogranka stranog pravnog lica iz člana 4. stav 3. ovog zakona, odnosno preduzetnika iz tačke 3) ovog člana;\n12) Bilans stanja je finansijski izveštaj u kojem su prikazani imovina, obaveze i kapital, na određeni dan (na datum bilansa);\n13) Bilans uspeha je finansijski izveštaj u kojem su prikazani prihodi, rashodi i rezultati poslovanja, nastali u izveštajnom periodu;\n14) Izveštaj o ostalom rezultatu je finansijski izveštaj koji čine stavke prihoda i rashoda, koje nisu priznate u Bilansu uspeha, već su prema zahtevima pojedinih MSFI, odnosno MSFI za MSP priznate u okviru kapitala;\n15) Izveštaj o promenama na kapitalu je finansijski izveštaj u kojem su prikazane informacije o promenama na kapitalu, tokom izveštajnog perioda;\n16) Izveštaj o tokovima gotovine je finansijski izveštaj u kojem su prikazane informacije o prilivima i odlivima gotovine i gotovinskih ekvivalenata, tokom izveštajnog perioda;\n17) Napomene uz finansijske izveštaje je finansijski izveštaj koji sadrži opise ili raščlanjavanja stavki prezentovanih u ostalim finansijskim izveštajima, primenjene računovodstvene politike, kao i informacije o stavkama koje se nisu kvalifikovale za priznavanje u ovim izveštajima a značajne su za ocenu finansijskog položaja i uspešnosti poslovanja, kao i ostale informacije u skladu sa zahtevima MSFI, odnosno MSFI za MSP, ovog zakona, odnosno podzakonskog akta iz člana 26. ovog zakona;\n18) Statistički izveštaj je izveštaj u kojem su detaljnije iskazane pojedine pozicije Bilansa stanja i Bilansa uspeha, kao i drugi podaci koji se koriste za statističke potrebe;\n19) društvo od javnog interesa je pravno lice koje u skladu sa odredbama zakona kojim se uređuje revizija finansijskih izveštaja klasifikovano u društvo od javnog interesa;\n20) učešće (akcije, odnosno udeli u skladu sa zakonom kojim se uređuju privredna društva) predstavlja pravo u kapitalu drugih pravnih lica, bez obzira na to da li su materijalizovana u obliku potvrda ili nisu, koja su, na osnovu trajne povezanosti s tim pravnim licima stečena sa namerom da doprinose poslovanju pravnog lica koje ima ta prava. The holding of part of the capital of another undertaking is presumed to constitute a participating interest where it exceeds a percentage threshold fixed by the Member States which is lower than or equal to 20 %;Smatra se da učešće u kapitalu nekog drugog pravnog lica predstavlja udeo u smislu primene ovog zakona u slučaju kada to je to učešće 20 ili više procenata od kapitala tog drugog pravnog lica;\n21) povezana strana je fizičko ili pravno lice koje je povezano sa pravnim licem u smislu MSFI;\n22) poslovni prihod predstavlja iznos od prodaje proizvoda i roba i pružanja usluga, nakon što se odbiju popusti, porez na dodatu vrednost i ostali porezi direktno povezani sa prihodom;\n23) matično pravno lice je pravno lice koje kontroliše jedno ili više zavisnih pravnih lica;\n24) zavisno pravno lice je pravno lice koje je pod kontrolom matičnog pravnog lica, uključujući sva zavisna pravna lica krajnjeg matičnog pravnog lica;\n25) grupa predstavlja matično pravno lice i sva njegova zavisna pravna lica koja sa matičnim pravnim licem čine jednu ekonomsku celinu;\n26) povezana pravna lica su bilo koja dva ili više pravnih lica u okviru grupe;\n27) pravno lice povezano udelom je ono pravno lice u kome drugo pravno lice ima udeo i nad čijom operativnom i finansijskom politikom to drugo pravno lice vrši značajan uticaj. Smatra se da neko pravno lice vrši značajan uticaj nad drugim pravnim licem ako ima 20 ili više procenata glasačkih prava akcionara ili članova u tom drugom pravnom licu, osim ako posebnim propisom nije drukčije uređeno;\n28) materijalno značajna stavka je ona stavka čije izostavljanje ili pogrešno prikazivanje može da utiče na odluke koje donose korisnici finansijskih izveštaja. Materijalnost pojedinačnih stavki ocenjuje se u kontekstu drugih sličnih stavki;\n29) stečajna masa u smislu ovog zakona je imovina stečajnog dužnika nad kojom se nastavlja postupak stečaja u slučaju obustave ili zaključenja tog postupka nad stečajnim dužnikom, u smislu zakona kojim se uređuje stečaj;\n30) datum odobrenja za obelodanjivanje finansijskih izveštaja je dan pod kojim je nadležni organ pravnog lica, odnosno preduzetnika (najčešće zakonski zastupnik) dopustio da se finansijski izveštaji obelodane (dostave nadzornom organu, skupštini akcionara i dr.). Datum odobrenja za obelodanjivanje služi za određivanje događaja nakon datuma bilansa;\n31) Pravno lice koje deluje u ekstraktivnoj industriji je pravno lice sa delatnošću koja uključuje istraživanje, traženje, otkrivanje, razvoj i vađenje uglja, sirove nafte i prirodnog gasa, metalnih ruda, ruda obojenih metala, ostalo rudarstvo i vađenje kamena, peska, gline, šljunka i dr.;\n32) pravno lice koje se bavi sečom primarnih šuma je pravno lice koje obavlja delatnost sečenja drva u šumi (ne uključuje sečenje drva u višegodišnjim zasadima);\n33) autoritet vlasti, u smislu ovog zakona, je bilo koji nacionalni, regionalni ili lokalni organ vlasti Republike Srbije, države članice ili treće zemlje. To uključuje i odeljenje, agenciju ili privredno društvo koje kontroliše taj organ vlasti u smislu odredaba čl. 39. i 40. ovog zakona;\n34) projekat, u smislu ovog zakona, predstavlja operativne aktivnosti koje su uređene jednim ugovorom, licencom, zakupom, koncesijom ili sličnim sporazumom i čini osnovu za plaćanje obaveza prema autoritetima vlasti. Ukoliko je više takvih ugovora značajno međusobno povezano, onda se smatraju jednim projektom;\n35) Plaćanje, u smislu ovog zakona, je iznos koji je plaćen, bilo u novcu, robi, uslugama ili pravima za aktivnosti pravnih lica iz tač. 31) i 32) ovog člana. Plaćanja mogu biti u obliku:\n(2) poreza na prihod, proizvodnju ili dobit pravnih lica, isključujući poreze na potrošnju kao što je porez na dodatnu vrednost, porez na dohodak građana ili akcize;\n(7) plaćanja za unapređenje infrastrukture;\n36) država članica – država članica Evropske unije.\nOdredbe ovog zakona koje se odnose na pravna lica shodno se primenjuju na pravna lica u stečaju sa stečajnim masama iz člana 2. tačka 29) ovog zakona.\nPravna lica i preduzetnici, u smislu ovog zakona, razvrstavaju se na mikro, mala, srednja i velika pravna lica, u zavisnosti od prosečnog broja zaposlenih i poslovnog prihoda u poslovnoj godini i vrednosti ukupne aktive utvrđene na datum bilansa redovnog godišnjeg finansijskog izveštaja.\n1) prosečan broj zaposlenih deset;\n2) poslovni prihod 700.000 evra u dinarskoj protivvrednosti;\n3) vrednost ukupne aktive na datum bilansa 350.000 evra u dinarskoj protivvrednosti.\n2) poslovni prihod 8.000.000 evra u dinarskoj protivvrednosti;\n3) vrednost ukupne aktive na datum bilansa 4.000.000 evra u dinarskoj protivvrednosti.\n2) poslovni prihod 40.000.000 evra u dinarskoj protivvrednosti;\n3) vrednost ukupne aktive na datum bilansa 20.000.000 evra u dinarskoj protivvrednosti.\nRazvrstavanje u skladu sa navedenim kriterijumima vrši pravno lice, odnosno preduzetnik, samostalno na datum bilansa redovnog godišnjeg finansijskog izveštaja i dobijene podatke koristi za narednu poslovnu godinu.\nZa preračunavanje deviznih iznosa iz st. 2 - 4. ovog člana u dinarsku protivvrednost, primenjuje se zvaničan srednji kurs dinara, koji utvrđuje Narodna banka Srbije, a koji važi na datum bilansa redovnog godišnjeg finansijskog izveštaja.\nNarodna banka Srbije, banke, društva za osiguranje, davaoci finansijskog lizinga, dobrovoljni penzijski fondovi, društva za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondovima, Centralni registar, depo i kliring hartija od vrednosti, investicioni fondovi, društva za upravljanje investicionim fondovima, berze i brokersko-dilerska društva, platne institucije i institucije elektronskog novca, kao i faktoring društva u smislu ovog zakona smatraju se velikim pravnim licima.\n1) pravno lice je u najmanje dve uzastopne poslovne godine razvrstano kao malo pravno lice; ili\n2) pravno lice je novoosnovano u tekućoj poslovnoj godini i u njoj je razvrstano kao malo pravno lice.\nMale grupe pravnih lica su grupe koje se sastoje od matičnog pravnog lica i zavisnih pravnih lica koja podležu konsolidovanju finansijskih izveštaja i koja, na konsolidovanoj osnovi, na datum bilansa matičnog pravnog lica ne prelaze granične vrednosti dva od sledećih kriterijuma:\nSrednje grupe pravnih lica su grupe koje nisu male grupe i koje se sastoje od matičnog pravnog lica i zavisnih pravnih lica koja podležu konsolidovanju finansijskih izveštaja i koja, na konsolidovanoj osnovi, na datum bilansa matičnog pravnog lica ne prelaze granične vrednosti dva od sledećih kriterijuma:\nVelike grupe pravnih lica su grupe koje se sastoje od matičnog pravnog lica i zavisnih pravnih lica koja podležu konsolidovanju finansijskih izveštaja i koja, na konsolidovanoj osnovi, na datum bilansa matičnog pravnog lica prelaze granične vrednosti dva od tri kriterijuma iz stava 2. ovog člana.\nRazvrstavanje grupe u skladu sa navedenim kriterijumima vrši matično pravno lice, samostalno na datum bilansa konsolidovanih godišnjih finansijskih izveštaja i dobijene podatke koristi za tekuću poslovnu godinu.\nZa preračunavanje deviznih iznosa iz st. 1. i 2. ovog člana u dinarsku protivvrednost, primenjuje se zvaničan srednji kurs dinara, koji utvrđuje Narodna banka Srbije, a koji važi na datum bilansa konsolidovanog godišnjeg finansijskog izveštaja.\nPravno lice, odnosno preduzetnik svojim opštim aktom kojim uređuje organizaciju računovodstva određuje vrste i oblik pomoćnih knjiga koje vodi.\nFotokopija računovodstvene isprave je osnov za knjiženje poslovne promene, pod uslovom da je na njoj navedeno mesto čuvanja originalne isprave i da je potvrđena od strane odgovornog lica koji svojim potpisom ili drugom identifikacionom oznakom potvrđuje njenu verodostojnost.\nLice iz stava 1. ovog člana svojim potpisom, odnosno drugom identifikacionom oznakom (utvrđenom opštim aktom kojim pravno lice, odnosno preduzetnik uređuje organizaciju računovodstva) potvrđuje računsku tačnost i verodostojnost računovodstvene isprave.\nPravno lice, odnosno preduzetnik je dužno da, pre unosa podataka iz računovodstvene isprave u poslovne knjige, odredi odgovorno lice koje treba da izvrši kontrolu verodostojnosti isprave. Odgovorno lice potpisom, odnosno drugom identifikacionom oznakom (utvrđenom opštim aktom kojim pravno lice, odnosno preduzetnik uređuje organizaciju računovodstva) potvrđuje da je računovodstvena isprava verodostojna (potpuna, istinita, računski tačna i da verodostojno prikazuje poslovnu promenu).\nPravno lice, odnosno preduzetnik je dužno da preduzme sve potrebne mere da računovodstvene isprave budu zaštićene od gubitaka, oštećenja i izmena i treba da obezbedi da potrebna tehnička oprema, nosioci podataka i softver budu zaštićeni od zloupotrebe.\nRačunovodstvena isprava se nakon njenog sastavljanja kod pravnog lica, odnosno preduzetnika ili njenog prijema od drugih lica, dostavlja na knjiženje najkasnije u roku od pet radnih dana od dana kada je poslovna promena nastala, odnosno u roku od pet radnih dana od datuma prijema (u navedenom roku se mora izvršiti i kontrola verodostojnosti računovodstvene isprave).\nPomoćne knjige su analitičke evidencije i druge pomoćne knjige (dnevnik blagajne i druge pomoćne knjige). Pravna lica, odnosno preduzetnici mogu analitičke evidencije da vode odvojeno za različite vrste sredstava i obaveza: nematerijalnu imovinu, nekretnine, postrojenja i opremu, investicione nekretnine, dugoročne finansijske plasmane, zalihe, potraživanja, obaveze iz poslovanja, obaveze po kreditima i druge stavke koje se odnose na bilansne pozicije.\nIzuzetno od stava 4. ovog člana, poslovna godina može biti kraća od 12 uzastopnih kalendarskih meseci, u slučaju osnivanja pravnog lica, odnosno preduzetnika, statusne promene, likvidacije, stečaja, početka primene poslovne godine različite od kalendarske i u drugim slučajevima u skladu sa zakonom.\nPravna lica i preduzetnici poslovne promene knjiže na računima propisanim kontnim okvirom i, ako je primenljivo, na računima nastalim raščlanjavanjem računa koji su propisani u kontnom okviru.\n1) ministar nadležan za poslove finansija - za privredna društva, zadruge i preduzetnike;\n2) ministar nadležan za poslove finansija – za druga pravna lica iz člana 2. tačka 2) ovog zakona;\n3) Narodna banka Srbije - za Narodnu banku Srbije, banke, društva za osiguranje, davaoce finansijskog lizinga, dobrovoljne penzijske fondove i društva za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondovima, u skladu sa ovim zakonom i drugim zakonima koji uređuju poslovanje ovih finansijskih institucija, nad kojima saglasno zakonu, nadzor vrši Narodna banka Srbije;\n4) Komisija za hartije od vrednosti - za Centralni registar, depo i kliring hartija od vrednosti, investicione fondove i društva za upravljanje investicionim fondovima, kao i za berze i brokersko-dilerska društva.\nPoveravanje vođenja poslovnih knjiga i sastavljanja finansijskih izveštaja drugom pravnom licu, odnosno preduzetniku\nOdredba st. 1. i 2. ovog člana ne odnosi se na Narodnu banku Srbije, banke, društva za osiguranje, davaoce finansijskog lizinga, dobrovoljne penzijske fondove, društva za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondovima, investicione fondove, društva za upravljanje investicionim fondovima, Centralni registar, depo i kliring hartija od vrednosti, berze, brokersko - dilerska društva, faktoring društva, platne institucije i institucije elektronskog novca.\nLice koje je pravosnažno osuđeno na kaznu zatvora za krivično delo u Republici Srbiji ili stranoj državi, ne može da obavlja poslove vođenja poslovnih knjiga i sastavljanja finansijskih izveštaja iz stava 4. ovog člana, u skladu sa ovim zakonom i obavlja druge poslove u oblasti računovodstva, utvrđene ovim zakonom.\nNačin vođenja i sadržinu Registra propisuje ministar nadležan za poslove finansija na predlog Agencije.\nAgencija vodi Registar preko registratora imenovanog u skladu sa zakonom koji uređuje poslovanje Agencije.\nU Registar može biti upisano pravno lice, odnosno preduzetnik koje ima dozvolu za pružanje računovodstvenih usluga izdatu u skladu sa ovim zakonom.\nDozvolu iz stava 1. ovog člana rešenjem izdaje Komora ovlašćenih revizora (u daljem tekstu: Komora) pravnom licu pod uslovom da:\n2) osnivač, odnosno stvarni vlasnik, kao i član organa upravljanja pravnog lica koje ima registrovanu pretežnu delatnost za pružanje računovodstvenih usluga, nije osuđen pravnosnažnom presudom za krivično delo u smislu zakona kojim se uređuje odgovornost pravnih lica za krivična dela, odnosno ukoliko je osnivač, odnosno vlasnik, kao i član organa upravljanja pravnog lica fizičko lice da nije pravnosnažno osuđeno za krivična dela iz stava 6. tačka 2) ovog člana;\n3) ima u radnom odnosu sa punim radnim vremenom najmanje jednog zaposlenog sa profesionalnim zvanjem u oblasti računovodstva ili revizije, koje je stečeno kod profesionalne organizacije članice Međunarodne federacije računovođa.\nPravno lice koje ima registrovanu pretežnu delatnost za pružanje računovodstvenih usluga, osnivač, odnosno stvarni vlasnik, kao i član organa upravljanja tog društva, ne može biti pravno lice, saradnik pravnog lica, niti pravno lice povezano s tim pravnim licem u skladu sa zakonom, koje je osuđeno pravnosnažnom presudom za krivično delo, u smislu zakona kojim se uređuje odgovornost pravnih lica za krivična dela, odnosno fizičko lice koje je pravnosnažno osuđeno za krivična dela iz člana 16. stav 5. ovog zakona.\nIzuzetno od stava 2. ovog člana, na zahtev društva za reviziju, dozvola iz stava 1. ovog člana izdaje se po službenoj dužnosti na osnovu rešenja o izdavanju dozvole za obavljanje revizije koja je izdata u skladu sa zakonom kojim se uređuje revizija.\nDozvolu iz stava 5. ovog člana rešenjem izdaje Komora preduzetniku pod uslovom da:\n2) nije pravnosnažno osuđivan u smislu člana 16. stav 5. ovog zakona;\n3) ima u radnom odnosu sa punim radnim vremenom najmanje jednog zaposlenog sa profesionalnim zvanjem u oblasti računovodstva ili revizije, koje je stečeno kod profesionalne organizacije članice Međunarodne federacije računovođa ili sam preduzetnik ispunjava ovaj kriterijum.\nPod saradnikom iz st. 3. i 7. ovog člana smatra se:\n1) svako fizičko lice koje je na rukovodećem položaju kod pravnog lica u kojem je osnivač, vlasnik ili odgovorno lice pravnog lica koje ima registrovanu pretežnu delatnost za pružanje računovodstvenih usluga ili preduzetnik iz stava 6. ovog člana na rukovodećem položaju ili je stvarni vlasnik tog pravnog lica;\n2) svako fizičko lice koje je stvarni vlasnik pravnog lica u kojem je osnivač, vlasnik ili odgovorno lice pravnog lica koje ima registrovanu pretežnu delatnost za pružanje računovodstvenih usluga ili preduzetnik iz stava 7. ovog člana na rukovodećem položaju;\n3) svako fizičko lice koje sa osnivačem, vlasnikom i odgovornim licem pravnog lica koje ima registrovanu pretežnu delatnost za pružanje računovodstvenih usluga ili sa preduzetnikom iz stava 7. ovog člana ima stvarno vlasništvo nad istim pravnim licem.\nFizičko lice ne može biti osnivač, odnosno stvarni vlasnik ili član organa upravljanja pravnog lica koje ima registrovanu pretežnu delatnost za pružanje računovodstvenih usluga, odnosno ne može biti preduzetnik koji ima registrovanu pretežnu delatnost za pružanje računovodstvenih usluga i ako je teže povredilo ili ponovilo povredu propisa kojim se uređuje sprečavanje pranja novca i finansiranja terorizma u periodu trajanja izrečene zaštitne mere zabrane vršenja određenih delatnosti koje predstavljaju pretežnu delatnost privrednog subjekta za pružanje računovodstvenih usluga ili trajanja zaštitne mere zabrane odgovornom licu da vrši određene poslove koji predstavljaju pretežnu delatnost privrednog subjekta za pružanje računovodstvenih usluga, odnosno u periodu trajanja izrečene zaštitne mere zabrane odgovornom licu da vrši određene dužnosti, kod pravnog lica čija je pretežna delatnost pružanje računovodstvenih usluga.\nČlan organa upravljanja iz stava 2. tačka 2), stava 3. i stava 9. ovog člana označava direktora, odnosno izvršnog direktora u smislu zakona kojim se uređuju privredna društva.\nPravno lice koje podnosi zahtev za izdavanje dozvole iz stava 1. ovog člana dužno je da dokaže identitet stvarnog vlasnika tog pravnog lica, na način i u smislu zakona kojim se uređuje centralna evidencija stvarnih vlasnika.\nZahtev za izdavanje dozvole iz stava 1. ovog člana podnosi se Komori.\nRešenja iz st. 2. i 6. ovog člana su konačna. Protiv rešenja može se pokrenuti upravni spor.\nU postupku odlučivanja primenjuju se odredbe zakona kojim se uređuje opšti uprvni postupak, osim ukoliko ovim zakonom nije drukčije uređeno.\nKomora je dužan da po službenoj dužnosti, bez odlaganja dostavi Agenciji primerak rešenja o izdavanju dozvole, radi upisa u Registar.\nFormu i sadržinu zahteva za izdavanje dozvole iz stava 12. ovog člana, kao i naknadu za izdavanje dozvole propisuje Komore, uz prethodnu saglasnost Ministarstva, koje pre davanja saglasnosti pribavlja mišljenje Nacionalne komisije za računovodstvo.\nKomora najmanje dva puta godišnje izveštava Nacionalnu komisiju za računovodstvo i Ministarstvo finansija o pitanjima koja se odnose na izdavanje i oduzimanje dozvola za pružanje računovodstvenih usluga.\nPravna lica, odnosno preduzetnici koji imaju registrovanu pretežnu delatnost pružanja računovodstvenih usluga dužni su da obaveštavaju Agenciju o promenama svih činjenica i okolnosti na osnovu kojih su upisani u Registar, u roku od osam dana od dana nastanka promena.\nAko se iz opravdanih razloga ne može pribaviti dokaz o neosuđivanosti iz st. 3. i 7. ovog člana, lica iz st. 1. i 8. ovog člana mogu dostaviti i izjavu datu pod materijalnom i krivičnom odgovornošću da nije osuđivano. Komora može u bilo kom trenutku zatražiti od lica iz st. 1. i 8. ovog člana da dostave dokaze o neosuđivanosti ili neposredno od nadležnog organa zatraži te dokaze.\nKomora radi provere ispunjenosti propisanih uslova za davanje dozvole za pružanje računovodstvenih usluga može da u svakom trenutku pribavi podatke o osuđivanosti, odnosno neosuđivanosti lica iz st. 3. i 7. ovog člana u vezi s kojima se proverava ispunjenost tih uslova i njihovih saradnika iz kaznene evidencije koja se vodi u skladu sa zakonom.\nOduzimanje dozvole i brisanje iz registra\nPravnom licu, odnosno preduzetniku rešenjem se oduzima dozvola za pružanje računovodstvenih usluga, ako:\n1) prestane da ispunjava uslove za izdavanje dozvole iz člana 18. ovog zakona;\n2) je dozvola iz člana 18. ovog zakona izdata na osnovu neistinitih podataka;\n3) donese odluku o prestanku obavljanja ove delatnosti ili prestane da postoji kao pravno lice, odnosno preduzetnik u skladu sa zakonom;\n4) postupa suprotno propisima kojima se uređuje sprečavanje pranja novca i finansiranje terorizma – na obrazloženi predlog organa nadležnog za sprovođenje propisa o sprečavanju pranja novca i finansiranju terorizma.\nRešenje iz stava 1. ovog člana donosi Komora.\nRešenje iz stava 1. ovog člana je konačno. Protiv rešenja može se pokrenuti upravni spor.\nU postupku odlučivanja primenjuju se odredbe zakona kojim se uređuje opšti upravni postupak, osim ukoliko ovim zakonom nije drukčije uređeno.\nKomora je dužna da po službenoj dužnosti, bez odlaganja dostavi Agenciji primerak rešenja o oduzimanju dozvole iz stava 2. ovog člana, radi brisanja iz Registra.\nPozicije, koje se prikazuju u redovnim i konsolidovanim godišnjim finansijskim izveštajima pravnih lica i preduzetnika, treba da budu vrednovane u skladu sa opštim računovodstvenim načelima:\n1) pretpostavke da pravno lice, odnosno preduzetnik posluje kontinuirano;\n3) priznavanje i vrednovanje vrši se uz primenu principa opreznosti, a posebno:\n6) zabranjeno je prebijanje između stavki aktive i pasive ili između stavki prihoda i rashoda;\n7) bilans otvaranja za svaku poslovnu godinu mora da bude jednak bilansu zatvaranja za prethodnu poslovnu godinu;\n9) iznosi priznati u Bilansu stanja i Bilansu uspeha izračunavaju se na obračunskoj osnovi korišćenjem načela uzročnosti prihoda i rashoda.\nAko primena odredaba ovog zakona, podzakonskih akata donetih na osnovu ovog zakona, kao i MSFI i MSFI za MSP ne bi bila dovoljna za dobijanje istinitog i objektivnog prikaza imovine i obaveza, prihoda, rashoda i rezultata pravnog lica, odnosno preduzetnika, pravno lice, odnosno preduzetnik u Napomenama uz finansijske izveštaje prikazuju dodatne informacije potrebne za usklađivanje s tim zahtevom.\nU slučaju iz stava 2. ovog člana, mala i srednja pravna lica dužna su da primenjuju MSFI u kontinuitetu, odnosno najmanje pet godina od početka primene MSFI, osim u slučajevima otvaranja postupka stečaja ili likvidacije.\nU slučaju iz stava 2. ovog člana, mikro pravna lica i druga pravna lica iz člana 2. tačka 2) ovog zakona, nezavisno od veličine, dužna su da primenjuju MSFI, odnosno MSFI za MSP u kontinuitetu, odnosno najmanje pet godina od početka primene MSFI, odnosno MSFI za MSP, osim u slučajevima otvaranja postupka stečaja ili likvidacije.\nAko se poslovne knjige vode na računaru, uporedo sa memorisanim podacima, pravno lice, odnosno preduzetnik mora da obezbedi i memorisanje aplikativnog softvera kako bi podaci bili dostupni kontroli. U slučaju kada pravno lice, odnosno preduzetnik ne može iz tehničkih razloga da obezbedi funkcionalnost memorisanog aplikativnog softvera korišćenog za unos, obradu i čuvanje računovodstvenih podataka, dužan je da dokument sa podacima čuva u clear text formatu.\nVII. FINANSIJSKI IZVEŠTAJI, GODIŠNJI IZVEŠTAJI O POSLOVANJU, NEFINANSIJSKO IZVEŠTAVANJE I IZVEŠTAJI O PLAĆANJIMA AUTORITETIMA VLASTI\nPravna lica, odnosno preduzetnici dužni su da sastavljaju redovne godišnje finansijske izveštaje za poslovnu godinu koja je jednaka kalendarskoj, u skladu sa ovim zakonom i podzakonskim propisima donetim na osnovu ovog zakona.\nRedovan godišnji finansijski izveštaj pravnih lica i preduzetnika, osim pravnih lica iz st. 5. i 7. ovog člana, obuhvata:\nRedovan godišnji finansijski izveštaj preduzetnika i drugih pravnih lica iz člana 2. tačka 2) ovog zakona razvrstanih kao mikro pravno lice obuhvata:\nNadležnost za propisivanje sadržine i forme obrazaca finansijskih izveštaja i Statističkog izveštaja\nMinistar nadležan za poslove finansija propisuje sadržinu i formu obrazaca finansijskih izveštaja iz čl. 29. i 31. ovog zakona i Statističkog izveštaja iz člana 44. stav 3. ovog zakona za privredna društva, zadruge i preduzetnike.\nMinistar nadležan za poslove finansija propisuje sadržinu i formu obrazaca finansijskih izveštaja iz čl. 29. i 31. ovog zakona i Statističkog izveštaja iz člana 44. stav 3. ovog zakona za druga pravna lica iz člana 2. tačka 2) ovog zakona.\nNarodna banka Srbije propisuje sadržaj i formu obrazaca finansijskih izveštaja iz čl. 29. i 31. ovog zakona i Statističkog izveštaja iz člana 44. stav 3. ovog zakona za Narodnu banku Srbije, banke, društva za osiguranje, davaoce finansijskog lizinga, dobrovoljne penzijske fondove i društva za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondovima, u skladu sa ovim zakonom i drugim zakonima koji uređuju poslovanje ovih finansijskih institucija nad kojima, saglasno zakonu nadzor vrši Narodna banka Srbije.\nKomisija za hartije od vrednosti propisuje sadržaj i formu obrazaca finansijskih izveštaja iz čl. 29. i 31. ovog zakona i Statističkog izveštaja iz člana 44. stav 3. ovog zakona za investicione fondove, društva za upravljanje investicionim fondovima, Centralni registar, depo i kliring hartija od vrednosti i berze i brokersko - dilerska društva.\nKonsolidovani godišnji finansijski izveštaj sastavlja, dostavlja i obelodanjuje pravno lice koje je u ekonomskoj celini matično pravno lice.\n4) kao akcionar ili član pravnog lica u skladu sa sporazumom sa drugim akcionarima ili članovima tog pravnog lica (zavisnog pravnog lica), samostalno kontroliše većinu akcionara ili glasačkih prava članova u zavisnom pravnom licu.\nZa potrebe stava 3. tač. 1) i 4) ovog člana ukupan broj akcionara ili glasačkih prava članova u zavisnom pravnom licu umanjuje se za glasačka prava vezana za akcije koje drži samo zavisno pravno lice, zavisno pravno lice tog zavisnog pravnog lica ili lice koje deluje u svoje ime ali za račun tih pravnih lica.\nZa utvrđivanje glasačkih prava i prava imenovanja i opoziva većine članova organa upravljanja u bilo kom zavisnom pravnom licu koje poseduje matično pravno lice uzimaju se u obzir navedena prava koja direktno poseduje to matično pravno lice, ali i prava koja indirektno preko svojih drugih pravnih lica ili drugih povezanih lica poseduje matično pravno lice. Navedena prava se umanjuju za prava:\n1) u vezi sa akcijama, odnosno udelima koji se drže u korist lica koje nije ni matično, ni zavisno pravno lice tog matičnog pravnog lica; ili\nMatično pravno lice u konsolidovani godišnji finansijski izveštaj uključuje finansijske izveštaje svojih zavisnih pravnih lica.\nAko se sastav grupe pravnih lica obuhvaćenih konsolidovanjem promenio tokom poslovne godine, konsolidovani godišnji finansijski izveštaj treba da sadrži informacije koje omogućavaju poređenje uzastopnih konsolidovanih godišnjih finansijskih izveštaja grupe.\nObaveza iz stava 11. ovog člana ispunjava se izradom usklađenog uporednog Bilansa stanja i usklađenog uporednog Bilansa uspeha i njihovim prezentovanjem u Konsolidovanim Napomenama uz finansijske izveštaje.\nIzuzeci od konsolidovanja\nOd obaveze sastavljanja, dostavljanja i obelodanjivanja konsolidovanog godišnjeg finansijskog izveštaja izuzima se i matično pravno lice koje je istovremeno zavisno pravno lice svom matičnom pravnom licu (u daljem tekstu: posedovano matično pravno lice), uključujući i društvo od javnog interesa, osim ako je u pitanju društvo čije su hartije od vrednosti uključenje u trgovanje u smislu propisa kojim se reguliše tržište kapitala ili bilo koje države članice.\n1) matično pravno lice posedovanog matičnog pravnog lica drži sve udele ili akcije u posedovanom matičnom pravnom licu. Udeli ili akcije u posedovanom matičnom pravnom licu koje drže samo posedovano matično pravno lice, članovi njegovih organa upravljanja u skladu sa zakonom ili obavezom u osnivačkom aktu ili statutu tog pravnog lica, u tu svrhu se ne uzimaju u obzir; ili\n2) matično pravno lice izuzetog posedovanog matičnog pravnog lica drži 90 procenata ili više udela ili akcija u izuzetom posedovanom matičnom pravnom licu, a ostali akcionari ili članovi izuzetog posedovanog matičnog pravnog lica su se u pisanoj formi saglasili da to posedovano matično pravno lice ne sastavlja konsolidovani godišnji finansijski izveštaj.\n1) godišnji finansijski izveštaji izuzetog posedovanog matičnog pravnog lica i finansijski izveštaji svih njegovih zavisnih pravnih lica koja bi ono inače uključilo u svoj konsolidovani godišnji finansijski izveštaj konsoliduju se u finansijskom izveštaju veće grupe pravnih lica na čije se matično pravno lice primenjuje ovaj zakon;\n2) godišnji finansijski izveštaji izuzetog posedovanog matičnog pravnog lica i finansijski izveštaji svih njegovih zavisnih pravnih lica koja bi ono inače uključilo u svoj konsolidovani godišnji finansijski izveštaj konsoliduju se u finansijskom izveštaju veće grupe pravnih lica na čije se matično pravno lice primenjuje pravo države članice;\n3) konsolidovani godišnji finansijski izveštaj iz tač. 1) ili 2) ovog stava i konsolidovani godišnji izveštaj o poslovanju veće grupe pravnih lica sastavlja matično pravno lice te grupe, u skladu sa ovim zakonom;\n4) konsolidovani godišnji finansijski izveštaj iz tač. 1) ili 2) ovog stava i konsolidovani godišnji izveštaj o poslovanju veće grupe pravnih lica sastavlja matično pravno lice te grupe, u skladu sa MSFI;\n(3) revizorski izveštaj;\n1) naziv i sedište matičnog pravnog lica koje sastavlja konsolidovani godišnji finansijski izveštaj iz tačke 3), odnosno tačke 4) ovog stava i\nU slučaju kada izuzeto posedovano matično pravno lice objavljuje konsolidovani godišnji finansijski izveštaj i konsolidovani godišnji izveštaj o poslovanju iz stava 4. tačka 4) ovog člana, dužno je da navedene izveštaje objavi prevedene na srpski jezik.\nDruštvo za reviziju takođe:\nOdredbe stava 2. ovog člana shodno se primenjuju na konsolidovane godišnje finansijske izveštaje i na konsolidovane godišnje izveštaje o poslovanju.\nIzveštaj o korporativnom upravljanju je sastavni deo godišnjeg izveštaja o poslovanju javnih društava, odnosno društava koja se pripremaju da postanu javna u skladu sa zakonom kojim se uređuje tržište kapitala.\nIzveštaj o korporativnom upravljanju sadrži najmanje sledeće informacije:\n(1) pravila korporativnog upravljanja kojima pravno lice podleže;\n(2) pravila o korporativnom upravljanju koja je pravno lice dobrovoljno odlučilo da primenjuje;\n(3) sve relevantne informacije o praksi korporativnog upravljanja koja prevazilazi zahteve nacionalnog prava;\n3) informacije o ponudama za preuzimanje kada je privredno društvo obveznik primene propisa kojima se uređuje preuzimanje privrednih društava:\n(1) direktnom ili indirektnom učestvovanju u stečenom kapitalu (uključujući indirektno učešće u tom kapitalu putem piramidalnih struktura i uzajamnih učešća);\n4) sastav i rad organa upravljanja i njihovih odbora;\n5) opis politike raznolikosti koja se primenjuje u vezi sa organima upravljanja pravnog lica s obzirom na aspekte kao što su, na primer, životna dob, pol ili obrazovanje i struka, kao i navođenje ciljeva politike raznolikosti, načina na koji se ona sprovodi i rezultate u izveštajnom periodu. Ako se takva politika ne sprovodi, izveštaj mora da sadrži obrazloženje nesprovođenja (informacije zahtevane ovom tačkom ne zahtevaju se od malih i srednjih pravnih lica).\nDruštvo za reviziju izražava mišljenje u skladu sa članom 33. ovog zakona u vezi sa informacijama prikazanim u skladu sa stavom 2. tač. 2) i 3) ovog člana i proverava da li su dostavljene informacije iz stava 2. tač. 1), 4) i 5) ovog člana.\nKod upućivanja na pravila o korporativnom upravljanju iz stava 2. tačka 1) podtač. (1) ili (2) ovog člana, pravno lice navodi mesto gde su ta pravila javno dostupna. Kod upućivanja na informacije iz stava 2. tačka 1) podtačke (3) ovog člana, pravno lice treba da obezbedi da praksa korporativnog upravljanja bude javno dostupna.\nIzveštaj o korporativnom upravljanju iz stava 1. ovog člana dostavljaju društva od javnog interesa koja su akcionarska društva i društva sa ograničenom odgovornošću u smislu zakona kojim se regulišu privredna društva.\nKonsolidovani godišnji izveštaj o poslovanju sadrži informacije zahtevane članom 34. i kada je primenjivo čl. 35, 38. i 40. ovog zakona.\n2) u izveštaju o korporativnom upravljanju pri izveštavanju o sistemima interne kontrole i upravljanju rizikom, navodi osnovna obeležja sistema interne kontrole i upravljanja rizikom za pravna lica koja su uključena kao celina u konsolidovane finansijske izveštaje.\nIzuzetno od stava 1. ovog člana, pravno lice koje je zavisno pravno lice nije obveznik nefinansijskog izveštavanja ako su to pravno lice, uključujući i njegova zavisna pravna lica, uključeni u konsolidovani godišnji izveštaj o poslovanju sastavljen u skladu sa ovim članom i članom 36. ovog zakona.\nPravno lice iz stava 1. ovog člana u godišnji izveštaj o poslovanju uključuje nefinansijski izveštaj koji sadrži informacije neophodne za razumevanje razvoja, poslovnih rezultata i položaja pravnog lica, kao i rezultata njegovih aktivnosti koje se odnose minimum na zaštitu životne sredine, socijalna i kadrovska pitanja, poštovanje ljudskih prava, borbu protiv korupcije i pitanja u vezi sa podmićivanjem, uključujući:\nIzuzetno, obveznik nefinansijskog izveštavanja, može u nefinansijskom izveštaju da izostavi informacije o predstojećim događajima ili pitanjima tokom svojih pregovora sa drugim licima kad bi, u skladu sa obrazloženim mišljenjem članova organa upravljanja koji snose kolektivnu odgovornost za to mišljenje, objavljivanje takvih informacija moglo da nanese štetu poslovnom položaju pravnog lica, pod uslovom da takvo izostavljanje ne sprečava fer i objektivno razumevanje razvoja, poslovnih rezultata i položaja pravnog lica, kao i rezultata njegovih aktivnosti.\nOdredba stava 1. ovog člana ne odnosi se na Narodnu banku Srbije.\nPravno lice iz stava 1. ovog člana u konsolidovani godišnji izveštaj o poslovanju uključuje konsolidovani nefinansijski izveštaj.\nIzuzetno od stava 1. ovog člana, matično pravno lice koje je ujedno i zavisno pravno lice nije obveznik konsolidovanog nefinansijskog izveštavanja ako su to izuzeto posedovano matično pravno lice i njegova zavisna pravna lica, uključeni u konsolidovani godišnji izveštaj o poslovanju sastavljen u skladu sa ovim članom i članom 36. ovog zakona.\nPravno lice iz stava 1. ovog člana u svoj konsolidovani godišnji izveštaj o poslovanju uključuje konsolidovano nefinansijsko izveštavanje koje sadrži informacije neophodne za razumevanje razvoja, rezultata poslovanja, položaja grupe, kao i rezultate svojih aktivnosti koji se odnose minimum na zaštitu životne sredine, socijalna i kadrovska pitanja, poštovanje ljudskih prava, borbu protiv korupcije i pitanja u vezi sa podmićivanjem, uključujući:\nIzuzetno, grupa koja je obveznik nefinansijskog izveštavanja, može u konsolidovanom nefinansijskom izveštaju da izostavi informacije o predstojećim događajima ili pitanjima tokom svog pregovora sa drugim licima kad bi, u skladu sa obrazloženim mišljenjem članova organa upravljanja koji snose kolektivnu odgovornost za to mišljenje, objavljivanje takvih informacija moglo naneti ozbiljnu štetu poslovnom položaju grupe (ili neke od članica grupe), pod uslovom da takvo izostavljanje ne sprečava fer i objektivno razumevanje razvoja, poslovnih rezultata i položaja grupe, kao i rezultata njenih aktivnosti.\nIzveštaj o plaćanjima autoritetima vlasti\nDruštva od javnog interesa koja posluju u ekstraktivnoj industriji ili seči primarnih šuma obavezna su da sastave i objave izveštaj o plaćanjima autoritetima vlasti na godišnjoj osnovi.\nPravno lice iz stava 1. ovog člana u konsolidovani godišnji izveštaj o poslovanju uključuje izveštaj o plaćanjima autoritetima vlasti.\n3) plaćanja autoritetima vlasti koje je izvršilo pravno lice uključena su u konsolidovani izveštaj o plaćanjima autoritetima vlasti koje je izradilo to matično pravno lice u skladu sa članom 40. ovog zakona.\nPlaćanja koja iznose manje od 100.000 evra u dinarskoj protivvrednosti u poslovnoj godini, u smislu člana 6. stav 7. ovog zakona, bilo da su izvršena kao jednokratno plaćanje ili kao niz povezanih plaćanja, ne moraju se prikazati u izveštaju iz stava 1. ovog člana.\n1) ukupan iznos plaćanja izvršenog prema svim autoritetima vlasti;\n2) ukupan iznos prema vrsti plaćanja, definisanih u članu 2. tačka 35) ovog zakona izvršenog prema svim autoritetima vlasti;\n3) u slučaju kada se ta plaćanja odnose na određeni projekat, ukupan iznos po vrsti plaćanja, definisanih u članu 2. tačka 35) ovog zakona, uplaćen za svaki takav projekat i ukupan iznos plaćanja za svaki takav projekat.\nAko su autoritetima vlasti izvršena plaćanja u naturi, o njima se izveštava po vrednosti i prema potrebi po obimu, uz dodatne napomene o načinu za određivanje njihove vrednosti.\nČlanovi organa upravljanja pravnog lica, obavezni su da osiguraju da se, prema njihovom saznanju i sposobnostima, izveštaj o plaćanjima autoritetima vlasti sastavlja i objavljuje u skladu sa ovim zakonom.\nKonsolidovani izveštaj o plaćanjima autoritetima vlasti\nDruštva od javnog interesa koja su kao matična pravna lica obavezna da sastave konsolidovani godišnji finansijski izveštaj i posluju u ekstraktivnoj industriji ili seči primarnih šuma obavezna su da sastave konsolidovani izveštaj o plaćanju autoritetima vlasti shodno zahtevima iz člana 39. ovog zakona.\nPravno lice iz stava 1. ovog člana u konsolidovani godišnji izveštaj o poslovanju uključuje konsolidovani izveštaj o plaćanjima autoritetima vlasti.\nKonsolidovani izveštaj o plaćanjima autoritetima vlasti uključuje samo plaćanja koja su posledica ekstraktivnih delatnosti i/ili delatnosti koje se odnose na seču primarnih šuma.\nObaveza sastavljanja konsolidovanog izveštaja iz stava 1. ovog člana ne primenjuje se na:\nInformacije o poslovanju zavisnog pravnog lica, uključujući i društvo od javnog interesa, nije potrebno uključiti u konsolidovani izveštaj o plaćanjima autoritetima vlasti u slučaju kada je ispunjen najmanje jedan od sledećih uslova:\n2) izuzetno retki slučajevi kada informacije potrebne za pripremu konsolidovanog izveštaja o plaćanjima autoritetima vlasti u skladu s ovim zakonom nisu dostupne bez preteranih troškova ili preteranog kašnjenja;\nČlanovi organa upravljanja pravnog lica, obavezni su da osiguraju da se, prema njihovom saznanju i sposobnostima, konsolidovani izveštaj o plaćanjima autoritetima vlasti sastavlja i objavljuje u skladu sa ovim zakonom.\nU slučaju iz stava 1. ovog člana, matično pravno lice dostavlja Agenciji odluku nadležnog organa o spajanju godišnjeg izveštaja o poslovanju i konsolidovanog izveštaja o poslovanju u jedan izveštaj.\nPoslovne knjige, finansijski izveštaji, godišnji izveštaj o poslovanju, odluka o usvajanju finansijskih izveštaja, izveštaj revizora o obavljenoj reviziji finansijskih izveštaja, izveštaji o plaćanjima autoritetima vlasti, nefinansijski izveštaji i druge finansijske i nefinansijske informacije sastavljaju se na srpskom jeziku.\n1) redovnog godišnjeg finansijskog izveštaja i godišnjeg izveštaja o poslovanju;\n2) konsolidovanog godišnjeg finansijskog izveštaja i konsolidovanog godišnjeg izveštaja o poslovanju.\nPravna lica, odnosno preduzetnici dužni su da za statističke potrebe i radi javnog objavljivanja dostave Agenciji, redovne godišnje finansijske izveštaje za izveštajnu godinu, najkasnije do 31. marta naredne godine, osim ako posebnim zakonom nije drukčije uređeno.\nPravna lica, koja imaju poslovnu godinu različitu od kalendarske, dužna su da za statističke potrebe i radi javnog objavljivanja dostave Agenciji, redovne godišnje finansijske izveštaje za izveštajnu godinu, najkasnije u roku od tri meseca od datuma bilansa.\nPravna lica i preduzetnici dužni su da za statističke potrebe uz redovne godišnje finansijske izveštaje iz st. 1. i 2. ovog člana dostave Agenciji Statistički izveštaj, u rokovima iz tih stavova.\nPravna lica, odnosno preduzetnici koji sastavljaju vanredne finansijske izveštaje dužni su da ih dostave Agenciji, radi javnog objavljivanja, u roku od 60 dana od datuma bilansa.\nPravna lica, odnosno preduzetnici koji nisu imali poslovnih događaja, niti u poslovnim knjigama imaju podatke o imovini i obavezama, umesto redovnog godišnjeg finansijskog izveštaja dostavljaju Agenciji izjavu o neaktivnosti koja se odnosi na izveštajnu godinu, najkasnije do 31. marta naredne godine.\nIzveštaji iz st. 1-5. ovog člana i izjava iz stava 6. ovog člana, potpisani kvalifikovanim elektronskim potpisom zakonskog zastupnika, unose se u poseban informacioni sistem Agencije i dostavljaju Agenciji u elektronskom obliku.\nAgencija je dužna da obezbedi prijem redovnih i konsolidovanih godišnjih finansijskih izveštaja, odnosno izjava o neaktivnosti za poslednju izveštajnu godinu, kao i vanrednih finansijskih izveštaja za prethodnu i tekuću godinu, u skladu sa ovim zakonom.\nPravna lica i preduzetnici, koji imaju obavezu revizije finansijskih izveštaja u skladu sa zakonom kojim se uređuje revizija, dužni su da, uz redovne i konsolidovane godišnje finansijske izveštaje iz člana 44. ovog zakona, dostave Agenciji:\n1) odluku o usvajanju redovnog, odnosno konsolidovanog godišnjeg finansijskog izveštaja;\n2) godišnji izveštaj o poslovanju, odnosno konsolidovani godišnji izveštaj o poslovanju u skladu sa ovim zakonom;\n3) revizorski izveštaj, koji je sastavljen u skladu sa zakonom kojim se uređuje revizija, uz koji se prilažu finansijske izveštaje koji su bili predmet revizije;\n4) korigovane redovne godišnje finansijske izveštaje, odnosno korigovane konsolidovane finansijske izveštaje, usvojene od strane nadležnog organa, ako sadrže korekcije u odnosu na dostavljene finansijske izveštaje iz člana 44. ovog zakona.\nDokumentaciju iz stava 1. ovog člana pravna lica i preduzetnici dostavljaju Agenciji najkasnije do:\n1) 30. juna naredne godine za redovne godišnje finansijske izveštaje;\n2) 31. jula naredne godine za konsolidovane godišnje finansijske izveštaje.\nDokumentaciju iz stava 1. ovog člana, potpisanu svojeručno ili kvalifikovanim elektronskim potpisom od strane ovlašćenog lica, zakonski zastupnik unosi u poseban informacioni sistem Agencije u skladu sa propisima koji uređuju elektronsko poslovanje i dostavlja Agenciji u elektronskom obliku.\nPravno lice, odnosno preduzetnik, može da zahteva zamenu finansijskog izveštaja koji je javno objavljen kao potpun i računski tačan u Registru finansijskih izveštaja, ako utvrdi da u tom izveštaju rezultati poslovanja i finansijski položaj nisu iskazani istinito i objektivno, a skupština odnosno drugi nadležni organ tog pravnog lica, odnosno preduzetnik, donese odluku o usvajanju finansijskog izveštaja izmenjene sadržine u odnosu na izveštaj koji je javno objavljen.\nU slučajevima iz stava 1. ovog člana, pravno lice, odnosno preduzetnik, uz finansijski izveštaj izmenjene sadržine dostavlja i odluku o usvajanju tog izveštaja.\nIzuzetno od stava 1. ovog člana obveznik revizije može da zahteva zamenu redovnog, odnosno konsolidovanog godišnjeg finansijskog izveštaja koji je javno objavljen kao potpun i računski tačan u Registru finansijskih izveštaja i uz koje je, kao ispravna, javno objavljena i dokumentacija propisana članom 45. ovog zakona.\nU slučajevima iz stava 3. ovog člana, pravno lice, odnosno preduzetnik, dostavlja redovni, odnosno konsolidovani godišnji finansijski izveštaj izmenjene sadržine, odluku o usvajanju tog izveštaja, kao i svu dokumentaciju propisanu članom 45. ovog zakona koja se odnosi na te izveštaje.\nPravno lice, odnosno preduzetnik može da zahteva i zamenu dokumentacije, propisane članom 45. ovog zakona koja je javno objavljena kao ispravna.\nZamenu iz st. 1, 3. i 5. ovog člana, pravno lice, odnosno preduzetnik, može da zahteva najkasnije do isteka naredne godine u odnosu na godinu na koju se taj izveštaj odnosi, osim zamene vanrednog finansijskog izveštaja za koji može da podnese zahtev najkasnije do dana dostavljanja redovnog godišnjeg finansijskog izveštaja za poslovnu godinu u kojoj je nastao osnov za sastavljanje vanrednog finansijskog izveštaja.\nPodatke iz potpunih i računski tačnih finansijskih izveštaja i Statističkog izveštaja, kao i dokumentaciju iz čl. 44-46. ovog zakona, Agencija javno objavljuje na svojoj internet stranici, u okviru Registra finansijskih izveštaja, i o tome pravnom licu odnosno preduzetniku izdaje potvrdu koju istovremeno javno objavljuje na svojoj internet stranici.\nAgencija je dužna da finansijske izveštaje, Statistički izveštaj i dokumentaciju iz stava 1. ovog člana, javno objavi na internet stranici u roku od 60 dana od dana prijema potpunog i računski tačnog finansijskog izveštaja, odnosno dokumentacije pravnog lica, odnosno preduzetnika.\nAko se u postupku provere utvrdi da dostavljeni finansijski izveštaj pravnog lica, odnosno preduzetnika nije potpun i računski tačan ili da se nije razvrstao u skladu sa Zakonom, odnosno da nije dostavljena sva propisana dokumentacija, Agencija tom pravnom licu ili preduzetniku izdaje obaveštenje o utvrđenim nedostacima i objavljuje ga na internet stranici Agencije u okviru Registra finansijskih izveštaja.\nUtvrđene nedostatke iz stava 3. ovog člana pravno lice ili preduzetnik je dužan da otkloni najkasnije u roku od 30 dana od dana objavljivanja obaveštenja na internet stranici Agencije.\nIzveštaje, odnosno dokumentaciju iz čl. 44-46. ovog zakona, u kojima pravna lica i preduzetnici nisu otklonili utvrđene nedostatke, u skladu sa obaveštenjem iz st. 3. i 4. ovog člana, Agencija je dužna da javno objavi na svojoj internet stranici kao nepotpune i računski netačne, po isteku roka za postupanje po tom obaveštenju, a najkasnije do 30. septembra naredne godine za izveštajnu godinu.\nAgencija je dužna da pristup izveštajima i dokumentaciji iz st. 1. i 5. ovog člana za poslednje tri izveštajne godine omogući korisnicima na internet stranici Agencije, bez naknade.\nRegistar finansijskih izveštaja je centralna, javna, jedinstvena elektronska baza podataka iz potpunih i računski tačnih izveštaja i dokumentacije iz čl. 44-46. ovog zakona.\nAgencija je, radi vođenja Registra finansijskih izveštaja, ovlašćena da prikuplja, evidentira, obrađuje, arhivira i javno objavljuje izveštaje i dokumentaciju iz čl. 44-46. ovog zakona, distribuira podatke iz tih izveštaja, kao i da upravlja bazama podataka i osigura zaštitu baza podataka i dokumenata koji su arhivirani.\nAgencija je odgovorna za verodostojnost elektronskog unosa podataka iz finansijskih izveštaja i Statističkog izveštaja, za objavljivanje, kao i za obradu drugih podataka i dokumenata koji se evidentiraju u Registru finansijskih izveštaja.\nAgencija je dužna da čuva finansijske izveštaje, Statistički izveštaj, godišnji izveštaj o poslovanju, izveštaj revizora i drugu dokumentaciju iz čl. 44-46. ovog zakona 20 godina od dana njihovog prijema.\nBliže uslove i način prijema i provere ispunjenosti uslova za javno objavljivanje izveštaje i dokumentacije iz čl. 44-46. ovog zakona, vođenja Registra finansijskih izveštaja, pribavljanja podataka koje Agenciji dostavljaju drugi nadležni organi i pravna lica i preduzetnici, kao i pružanja usluga iz Registra finansijskih izveštaja propisuje ministar nadležan za poslove finansija na predlog Agencije.\nNaknade za objavljivanje finansijskih izveštaja i za davanje podataka iz Registra finansijskih izveštaja\nNaknade za javno objavljivanje finansijskih izveštaja i Statističkog izveštaja, odnosno za objavljivanje dokumentacije iz čl. 44-46. ovog zakona, kao i naknade za davanje podataka i pružanje drugih usluga iz Registra finansijskih izveštaja, utvrđuje Agencija u skladu sa zakonom kojim se uređuje budžetski sistem.\nRegistar finansijskih izveštaja ustupa finansijske izveštaje i Statistički izveštaj pravnih lica i preduzetnika nadležnim registrima Agencije u kojima se registruju njihovi statusni podaci.\nAgencija je dužna da Narodnoj banci Srbije omogući neposredan pristup i preuzimanje finansijskih izveštaja i Statističkog izveštaja, odnosno svih podataka iz tih izveštaja i dokumentacije iz čl. 44-46. ovog zakona, kao i svih drugih podataka koji su Narodnoj banci Srbije potrebni radi obavljanja njenih zakonom utvrđenih funkcija, bez naknade.\nAgencija je dužna da Komisiji za hartije od vrednosti, Poreskoj upravi i Republičkom zavodu za statistiku omogući pristup ili dostavi podatke iz finansijskih izveštaja, Statističkog izveštaja i dokumentacije iz čl. 44-46. ovog zakona, bez naknade.\nAgencija je dužna da ministarstvima, telima Vlade, ostalim državnim organima i organizacijama, organima autonomnih pokrajina i jedinicama lokalne samouprave na njihov zahtev dostavi podatke iz finansijskih izveštaja, Statističkog izveštaja i dokumentacije iz čl. 44-46. ovog zakona, bez naknade.\nAgencija, na zahtev korisnika, daje izvorne podatke ili kopije godišnjeg finansijskog izveštaja, Statističkog izveštaja, godišnjeg izveštaja o poslovanju ili izveštaja revizora i pruža druge usluge iz Registra finansijskih izveštaja.\n4) daje mišljenje na akt Komore kojim se uređuje forma i sadržina zahteva za izdavanje dozvole iz člana 18. ovog zakona, kao i naknada za izdavanje dozvole;\n5) razmatra informacije dobijene od Agencije u vezi sa pitanjima koja se tiču vođenja registra iz člana 17. stav 8. ovog zakona;\n6) razmatra izveštaje Komore o pitanjima koja se odnose na izdavanje i oduzimanje dozvola za pružanje računovodstvenih usluga;\n7) razmatra informacije dobijene od Agencije u vezi sa primenom ovog zakona u delu koji se odnosi na dostavljanje izveštaja i dokumentacije iz čl. 44-46. ovog zakona Registru finansijskih izveštaja;\n8) pruža informacije Ministarstvu o eventualnim izmenama druge zakonske regulative koja može da utiče na finansijsko izveštavanje u smislu ovog zakona.\nStručne i administrativne poslove za potrebe Komisije obavlja Ministarstvo.\nNaknada za rad predsednika i članova Komisije obezbeđuje se iz budžeta Republike Srbije.\nNadzor nad bankama, društvima za osiguranje, davaocima finansijskog lizinga, penzijskim fondovima i društvima za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondovima, u smislu provere ispravnosti evidentiranja poslovnih promena u poslovnim knjigama, vrši Narodna banka Srbije u okviru obavljanja svojim zakonom utvrđenih funkcija shodno odredbama propisa koji uređuju poslovanje finansijskih institucija nad kojima Narodna banka Srbije vrši nadzor, kao i nad platnim institucijama i institucijama elektronskog novca, u smislu provere ispravnosti evidentiranja poslovnih promena u poslovnim knjigama koje se odnose na pružanje platnih usluga i izdavanje elektronskog novca i aktivnosti koje su povezane s tim poslovima.\n4) vrši obradu podataka na računaru, a ne obezbedi računovodstveni softver koji omogućava funkcionisanje sistema internih računovodstvenih kontrola i onemogućava brisanje proknjiženih poslovnih promena (član 8. stav 4.);\n11) ako u roku od osam dana ne obavesti Agenciju o promenama svih činjenica i okolnosti na osnovu kojih je upisano u Registar (član 18. stav 18);\n16) ne čuva računovodstvene isprave, poslovne knjige, finansijske izveštaje, godišnji izveštaj o poslovanju i revizorske izveštaje u rokovima i na način propisan ovim zakonom (član 28. st. 1-10.);\n17) ne zaštiti poslovne knjige koje se vode na elektronskom mediju u skladu sa ovim zakonom (član 28. stav 11.);\n20) ne sastavi godišnji izveštaj o poslovanju, izveštaj o korporativnom upravljanju, konsolidovani godišnji izveštaj o poslovanju, nefinansijski izveštaj, konsolidovani nefinansijski izveštaj, izveštaj o plaćanjima autoritetima vlasti i konsolidovani izveštaj o plaćanjima autoritetima vlasti (čl. 34 - 40.);\n22) ne dostavi Agenciji, finansijske izveštaje, dokumentaciju uz finansijske izveštaje i Statistički izveštaj radi javnog objavljivanja, na način i u rokovima propisanim ovim zakonom (čl. 44 - 46.);\nIzuzetno od st. 1. i 2. ovog člana, ako u postupku nadzora iz člana 56. stav 2. ovog zakona Narodna banka Srbije utvrdi da su banka, platna institucija, institucija elektronskog novca, društvo za osiguranje, davalac finansijskog lizinga i društvo za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondovima učinili povrede zakona iz člana 57. stav 1. ovog zakona, Narodna banka Srbije tim pravnim licima i odgovornim licima izriče novčane kazne, u skladu sa odredbama zakona kojima se uređuje poslovanje finansijskih institucija nad kojima Narodna banka Srbije vrši nadzor.\nNovčanom kaznom od 100.000 do 500.000 dinara kazniće se za prekršaj preduzetnik za radnje iz člana 57. stav 1. tačka 1), tač. 3-17), tačka 18) u delu koji se odnosi na član 29. ovog zakona i tač. 21)-23) ovog zakona.\nNacionalna komisija za računovodstvo, osnovana u skladu sa Zakonom o računovodstvu i reviziji ("Službeni glasnik RS", br. 46/06, 111/09 i 99/11-dr. zakon), nastavlja sa radom u skladu sa ovim zakonom.\nDo početka primene podzakonskih akata iz stava 1. ovog člana primenjivaće se podzakonski akti doneti na osnovu Zakona o računovodstvu ("Službeni glasnik RS", br. 62/13 i 30/18).\nRegistar iz člana 17. ovog zakona počinje sa radom 1. januara 2021. godine.\nOdredbe člana 4. stav 7, člana 32. stav 4. tačka 2), člana 39. stav 3. tačka 2) i člana 40. stav 5. tačka 4) ovog zakona primenjuju se od dana prijema Republike Srbije u Evropsku uniju.\nOdredbe člana 6. st. 13. i 14, člana 29, čl. 44-49, čl. 51. i 52. ovog zakona, počeće da se primenjuju od finansijskih izveštaja koji se sastavljaju na dan 31. decembra 2021. godine.\nOdredba člana 9. stav 3. ovog zakona primenjuje se počev od 1. januara 2022. godine.\nDanom stupanja na snagu ovog zakona prestaje da važi Zakon o računovodstvu ("Službeni glasnik RS", br. 62/13 i 30/18), osim odredaba člana 2. tač.7)- 9), čl. 33-38, čl. 40. i 41. tog zakona koje prestaju da važe 30. decembra 2021. godine.\nPomenute Direktive EU predstavljaju osnovu za uređenje finansijskog izveštavanja pojedinačnih i konsolidovanih finansijskih izveštaja privrednih društava u okviru EU. Direktive između ostalog propisuju pravila i principe u vezi izrade, prezentacije i obelodanjivanja godišnjih i konsolidovanih finansijskih izveštaja od strane privrednih društava, kriterijume za razvrstavanje po veličini kako privrednih društava, tako i grupa koje se konsoliduju, definisanje izuzetaka od obaveze sastavljanja godišnjeg izveštaja o poslovanju za mikro i mala privredna društva, obaveza za nefinansijskim izveštavanjem i sastavljanje izveštaja o plaćanjima autoritetima vlasti za određene kategorije privrednih društava, kao i obavezu zakonske revizije.\nRazlozi za donošenje Predloga zakona o računovodstvu (u daljem tekstu: Predlog zakona) su sledeći:\na) društva od javnog interesa i pravna lica koja imaju obavezu sastavljanja konsolidovanih finansijskih izveštaja (oko 1.400) – i dalje obavezno primenjuju složenije Međunarodne standarde finansijskog izveštavanja (MRS/MSFI), koji su u primeni u Republici Srbiji od 2003. godine);\nb) mala i srednja pravna lica (oko 11.000) – primenjuju skraćenu, odnosno pojednostavljenu verziju MSFI – Međunarodni standard finansijskog izveštavanja za mala i srednja pravna lica (MSFI za MSP). Zakonom o računovodstvu ("Službeni glasnik RS", br. 62/13 i 30/18) iz 2013. godine, uveden je navedeni računovodstveni standard, koji je u primeni za mala i srednja pravna lica počev od finansijskih izveštaja koji se sastavljaju na dan 31. decembra 2014. godine. Predlogom zakona uvodi se mogućnost i za mala pravna lica (ranije je postojala opcija isključivo za srednja pravna lica) da primenjuju MSFI;\nv) mikro pravna lica (oko 154.000) – primenjuju pravilnik ministra prilagođen njihovim potrebama (maksimalno uprošćena pravila za vođenje poslovnih knjiga), ali mogu da odluče da primenjuju MSFI, odnosno MSFI za MSP umesto pravilnika. Predlogom zakona regulisano je pitanje kontinuiteta primene dobrovoljno primenjene računovodstvene regulative (najmanje pet godina od početka primene MSFI, odnosno MSFI za MSP).\nUvođenje mogućnosti za više pravnih lica (uključujući mikro i mala pravna lica) da primenjuju MSFI prilikom sastavljanja redovnih godišnjih finansijskih izveštaja, olakšava se sastavljanje konsolidovanih finansijskih izveštaja. U tom slučaju, matično i zavisno pravno lice primenjuju istu osnovu za sastavljanje pojedinačnih finansijskih izveštaja, i nema potrebe da npr. malo pravno lice sastavlja pojedinačne finansijske izveštaje u skladu sa jednom regulativom (osnovom za sastavljanje) koja nije MSFI, a da za potrebe konsolidacije mora sastavljati u skladu sa MSFI. Sve ovo uticaće na dodatno smanjenje troškova pravnim licima u vezi sa finansijskim izveštavanjem, olakšati njihovo poslovanje i obezbediti da njihovi finansijski izveštaji budu transparentniji i pouzdaniji;\n2) propisivanje novih kriterijuma i novih graničnih vrednosti za određivanje veličine pravnih lica (u potpunosti usklađeni sa zahtevima Direktive 2013/34/EU). U sledećoj tabeli dati su kriterijumi za razvrstavanje pravnih lica u skladu sa Predlogom zakona:\nProsečan broj zaposlenih\ndo 700.000 evra\n700.000 do 8.000.000 evra\n8.000.000 do 40.000.000 evra\npreko 40.000.000 evra\ndo 350.000 evra\n350.000 do 4.000.000 evra\n4.000.000 do 20.000.000 evra\npreko 20.000.000 evra\nU sledećoj tabeli dati su podaci o ukupnom broju pravnih lica razvrstanih na mikro, mala, srednja i velika pravna lica primenom kriterijuma propisanih Predlogom zakona za prethodne tri godine:\nPravna lica prema veličini\nPredlog zakona (podaci APR iz finansijskih izveštaja za 2018.g.)\nPredlog zakona (podaci APR iz finansijskih izveštaja za 2017.g.)\nPredlog zakona (podaci APR iz finansijskih izveštaja za 2016.g.)\ndo 8.000.000 evra\ndo 4.000.000 evra\n4) zadržana je delimična liberalizacija pružanja računovodstvenih usluga - ne postoji zakonska obaveza obuke, edukacije i sertifikovanja/licenciranja računovođa, osim za pružaoce računovodstvenih usluga (pravna lica i preduzetnike). Naime, kod pravnih lica i preduzetnika koji žele da se profesionalno bave pružanjem računovodstvenih usluga (trenutno ih u Republici Srbiji prema podacima Agencije za privredne registre ima oko 8.000), predviđeno je upisivanje u javni Registar pružalaca računovodstvenih usluga (na osnovu prethodno izdate dozvole) koji će voditi Agencija za privredne registre, a jedan od uslova za registraciju je i da najmanje jedno lice bude stalno zaposleno u pravnom licu, i da to lice ili preduzetnik ispunjava uslov da ima profesionalno zvanje iz oblasti računovodstva ili revizije stečeno kod članice Međunarodne federacije računovođa (International Federation of Accoutants – IFAC). Prelaznim odredbama Predloga zakona propisana je obaveza pravnim licima, odnosno preduzetnicima da u roku od tri godine od dana stupanja na snagu ovog zakona usklade svoje poslovanje sa odredbama ovog zakona, uključujući dokaze o tome da imaju zaposleno minimum jedno lice sa profesionalnim zvanjem u oblasti računovodstva ili revizije, koje je stečeno kod profesionalne organizacije članice Međunarodne federacije računovođa. Ovim će se pozitivno uticati na kvalitet pružanja računovodstvenih usluga i time posredno unaprediti kvalitet finansijskog izveštavanja velikog broja obveznika (pre svega mikro pravnih lica i preduzetnika).\nPosebno ističemo da su odredbama Predloga zakona prihvaćene preporuke MANIVALA (telo Saveta Evrope koje se bavi procenom usaglašenosti nacionalnih sistema za sprečavanje pranja novca i finansiranja terorizma država članica Saveta Evrope sa međunarodnim standardima (FATF)) za izmenu postojeće regulative u smislu zabrane krivično osuđivanim pravnim i fizičkim licima i njihovim povezanim licima, kao i saradnicima da budu osnivači i stvarni vlasnici pravnih lica, odnosno preduzetnika koji se bave pružanjem računovodstvenih usluga.\nKod pravnih lica i preduzetnika koji se ne bave pružanjem računovodstvenih usluga ne zahteva se profesionalno zvanje za lice koje je angažovano na poslovima vođenja poslovnih knjiga i sastavljanja finansijskih izveštaja - odgovornost za finansijske izveštaje (samim tim i na izbor lica kojem direktor/uprava poverava vođenje svojih poslovnih knjiga) je na zakonskom zastupniku i organima upravljanja, nadzornim i administrativnim organima pravnog lica, u skladu sa zahtevima Direktive 2013/34/EU, koja ne propisuje obavezu posedovanja licenci za računovođe;\n5) produženje roka za dostavljanje redovnih godišnjih finansijskih izveštaja i ukidanje obaveze dostavljanja dva seta izveštaja (izveštaji za statističke i druge potrebe i redovan godišnji finansijski izveštaj) – Predlogom zakona predviđa se jedan rok za dostavljanje redovnih godišnjih finansijskih izveštaja (koji će obuhvatiti i Statistički izveštaj) radi javnog objavljivanja – do 31. marta tekuće za prethodnu godinu. Ovim će se omogućiti privredi dovoljno vremena (posebno usled činjenice da će i mikro pravna lica imati obavezu sastavlja Napomena uz finansijske izveštaje) da dostavi jedan set izveštaja (za razliku od aktuelnog zakona gde je rok za dostavljanje podataka za statističke i druge potrebe bio kraj februara, a rok za dostavljanje redovnih godišnjih finansijskih izveštaja 30. jun). Kao izuzetak, ostavljen je rok obveznicima revizije finansijskih izveštaja da dostave revizorski izveštaj i prateću dokumentaciju do 30. juna tekuće za prethodnu godinu, odnosno do 31. jula ukoliko se radi o reviziji konsolidovanih finansijskih izveštaja;\n6) saglasno zahtevima direktiva EU, uvodi se obaveza sastavljanja tzv. nefinansijskih izveštaja i izveštaja o plaćanjima autoritetima vlasti za pojedine kategorije društava od javnog interesa;\n7) izvršeno je preciziranje u skladu sa zahtevima Direktive 2013/34/EU u smislu da se samo mikro i mala pravna lica (ne srednja kao što je slučaj u aktuelnom Zakonu o računovodstvu) izuzimaju iz obaveze sastavljanja godišnjeg izveštaja o poslovanju;\n8) preciznije su uređeni poslovi i nadležnosti Nacionalne komisije za računovodstvo - ova Komisija će, pored poslova koje obavlja u skladu sa odredbama aktuelnog Zakona o računovodstvu ("Službeni glasnik RS", br. 62/13 i 30/18), shodno nadležnostima definisanim Predlogom zakona između ostalog biti nadležna da:\n- daje mišljenje na akt Komore ovlašćenih revizora kojim se uređuje forma i sadržina zahteva za izdavanje dozvole iz člana 18. ovog zakona, kao i naknada za izdavanje dozvole;\n- razmatra informacije dobijene od Agencije za privredne registre u vezi sa pitanjima koja se tiču vođenja registra iz člana 17. stav 8. ovog zakona;\n- razmatra izveštaje Komore ovlašćenih revizora o pitanjima koja se odnose na izdavanje i oduzimanje dozvola za pružanje računovodstvenih usluga;\n- razmatra informacije dobijene od Agencije u vezi sa primenom ovog zakona u delu koji se odnosi na dostavljanje izveštaja i dokumentacije iz čl. 44 - 46. ovog zakona Registru finansijskih izveštaja.\nTakođe, Predlogom zakona predviđeno je objavljivanje godišnjeg izveštaja o radu ove Komisije na internet stranici Ministarstva finansija, što će doprineti većoj transparentnosti u radu ovog tela Vlade.\nNajvažniji cilj donošenja novog Zakona o računovodstvu je unapređenje kvaliteta korporativnog finansijskog izveštavanja u Republici Srbiji.\nPri izradi Predloga zakona poštovano je pravilo da se isti donosi pre svega zbog neophodnosti usklađivanja sa relevantnim Direktivama EU i ako se tim izmenama poboljšava kvalitet korporativnog finansijskog izveštavanja i ne uvećavaju troškovi finansijskog izveštavanja obveznika primene ovog zakona, sem ukoliko je to nužno.\nNova zakonska rešenja treba da omoguće permanentno unapređenje sistema korporativnog finansijskog izveštavanja u Republici Srbiji, što će imati pozitivan uticaj na sve privredne subjekte, državne organe i institucije, kao i na strane i domaće investitore. Tome treba da doprinesu i novi izveštaji koje će sastavljati pojedine kategorije pravnih lica: nefinansijsko izveštavanje i izveštaj o plaćanjima autoritetima vlasti.\nU cilju lakše pripreme Predloga zakona zadržana je postojeća struktura Zakona o računovodstvu ("Službeni glasnik RS", br. 62/13 i 30/18) i njegovih članova. Materija koju reguliše Predlog zakona podeljena je u trinaest poglavlja.\nPoglavlje I. Osnovne odredbe (čl. 1 – 7.), sadrži odredbe kojima se utvrđuje predmet uređivanja ovog zakona, kao i odredbe kojima se definišu osnovni pojmovi.\nU članu 1. Predloga zakona pored dosadašnjih odredaba, unete su sledeće izmene koje se odnose na predmet uređivanja ovog zakona:\n• izveštaj o plaćanjima autoritetima vlasti i nefinansijsko izveštavanje, kao posledica usklađivanja ovog zakona sa relevantnim Direktivama EU.\nU članu 2. Predloga zakona dodate su pojedine definicije kako bi se olakšala primena zakona, ali i radi usklađivanja sa definicijama iz Direktive 2013/34/EU (dodate su nove definicije – povezana pravna lica, materijalno značajna stavka, pravno lice koje deluje u ekstraktivnoj industriji i dr.).\nOdredbama člana 3. Predloga zakona propisano je da ministarstvo nadležno za poslove finansija utvrđuje i objavljuje prevode MSFI, odnosno MSFI za MSP. Izmene ovog člana su urađene radi unapređenja poslova na prevodu i objavljivanju prevoda MSFI, odnosno MSFI za MSP. S obzirom da je jako važno znati za svaki izveštajni period koja verzija MSFI/MSFI za MSP je bila u upotrebi, unet je dodatni stav u ovom članu kojim se precizira obaveza ministarstva nadležnog za poslove finansija da trajno objavi prevode navedenih standarda i jasno naznači u kom periodu važi konkretno objavljena verzija prevedenih MSFI i MSFI za MSP.\nSaglasno članu 4. Predloga zakona u obveznike primene Predloga zakona uvrštene su i stečajne mase. Dodatno, ministarstvo nadležno za poslove finansija dužno je da u roku od 30 dana od nastale promene obavesti Evropsku komisiju o promenama vrsta privrednih društava na koje se ovaj zakon odnosi (ova odredba primenjivaće se danom ulaska Republike Srbije u EU).\nOdredbama člana 5. Predloga zakona propisana je obaveza pravnim licima i preduzetnicima da vođenje poslovnih knjiga, priznavanje i vrednovanje imovine i obaveza, prihoda i rashoda, sastavljanje, prikazivanje, dostavljanje i obelodanjivanje finansijskih izveštaja vrše u skladu sa ovim zakonom.\nČlanom 6. Predloga zakona utvrđeni su kriterijumi za razvrstavanje pravnih lica i preduzetnika prema njihovoj veličini na: mikro, mala, srednja i velika. U ovom članu izmene su urađene radi usklađivanja sa relevantnom Direktivom 2013/34/EU:\n- ne koristi se prosečna vrednost poslovne imovine, već vrednost ukupne aktive na datum bilansa;\n- usklađen je iznos vrednosti ukupne aktive i poslovnih prihoda za srednja i velika pravna lica sa zahtevom Direktive 2013/34/EU;\n- definisan je način korišćenja izuzetaka za mikro i mala pravna lica u Predlogu zakona.\nOdredbama člana 7. definisani su kriterijumi za razvrstavanje grupa pravnih lica saglasno zahtevima Direktive 2013/34/EU.\nPoglavlje II. Organizacija računovodstva i računovodstvene isprave (čl. 8 – 11.) sadrži odredbe kojima se utvrđuju pravila organizacije pravnih lica za obavljanje računovodstvenih poslova, a uređuju se i pitanja koja se tiču računovodstvenih isprava, kao i rokova dostavljanja i knjiženja računovodstvenih isprava.\nU članu 8. precizirano je da obveznik primene Predloga zakona određuje vrstu i oblik pomoćnih knjiga koje vodi.\nIzvršene su izmene u članu 9. Predloga zakona kako bi se razjasnilo da postoje lica koja sastavljaju računovodstvene isprave i lica koja sprovode kontrolu ispravnosti tih isprava pre knjiženja. Odredbama člana 9. stav 3. Predloga zakona uvodi se obaveza pravnim licima, odnosno preduzetnicima da fakture (račune) kao računovodstvene isprave moraju sastavljati i dostavljati isključivo u elektronskom obliku. Predloženim rešenjem pojednostaviće se procedura izdavanja faktura (nisu potrebni pečat kao ni potpis) i skratiti vreme neophodno za obavljanje ovih poslova.\nČlan 10. Predloga zakona dodatno je preformulisan radi uvođenja obaveze kontrole verodostojnosti računovodstvene isprave.\nPoglavlje III. Poslovne knjige i kontni okvir (čl. 12 – 19.) sadrži odredbe kojima se uređuje pojam i sadržina poslovnih knjiga, način vođenja i poveravanje vođenja poslovnih knjiga i sastavljanja finansijskih izveštaja, primena kontnog okvira, kao i vođenje Registra pružalaca računovodstvenih usluga, odnosno izdavanje i oduzimanje dozvole za obavljanje računovodstvenih poslova.\nU članu 12. Predloga zakona uređuju se vrste poslovnih knjiga (dnevnik, glavna knjiga i pomoćne knjige).\nU članu 13. Predloga zakona uređen je način vođenja poslovnih knjiga. Propisan je period za koji se poslovne knjige vode (poslovna godina jednaka kalendarskoj, osim u slučaju kada se poslovne knjige vode za poslovnu godinu koja je različita od kalendarske u skladu sa ovim zakonom). Takođe, definisano je da poslovna godina može biti kraća od dvanaest uzastopnih kalendarskih meseci, u slučaju osnivanja pravnog lica, odnosno preduzetnika, statusne promene, likvidacije, stečaja i u drugim slučajevima u skladu sa zakonom.\nOdredbama člana 14. Predloga zakona predviđa se da i dalje postoji poseban Kontni okvir za kategoriju drugih pravnih lica u smislu člana 2. tačka 2) ovog zakona, koji će propisivati ministar nadležan za poslove finansija.\nU članu 15. Predloga zakona propisano je da pravno lice, odnosno preduzetnik opštim aktom uređuje školsku spremu, radno iskustvo i ostale uslove za lice koje je odgovorno za vođenje poslovnih knjiga i sastavljanje finansijskih izveštaja.\nZa lica koja su zaposlena kod pravnog lica ili preduzetnika i vode poslovne knjige (dakle nije povereno vođenje knjiga pravnom licu, odnosno preduzetniku) nije predviđeno (kao ni aktuelnim Zakonom o računovodstvu ("Službeni glasnik RS", br. 62/13 i 30/18)) obavezno profesionalno zvanje iz oblasti računovodstva ili revizije, jer je to u skladu sa pravnim tekovinama EU i najboljom međunarodnom praksom. Dakle, ne zahteva se profesionalno zvanje za lice koje vodi poslovne knjige i sastavlja finansijske izveštaje - odgovornost za finansijske izveštaje (a samim tim i na izboru lica kojem direktor/uprava poverava vođenje svojih poslovnih knjiga) je na zakonskom zastupniku i organima upravljanja, nadzornim i administrativnim organima pravnog lica, u skladu sa zahtevima Direktive 2013/34/EU, koja ne propisuje obavezu posedovanja licenci/sertifikata za računovođe.\nU članu 16. Predloga zakona propisano je da vođenje poslovnih knjiga i sastavljanje finansijskih izveštaja pravno lice, odnosno preduzetnik može poveriti ugovorom isključivo pravnom licu ili preduzetniku, koji je upisan u Registar pružalaca računovodstvenih usluga. Izuzetak od ove obaveze postoji kada u okviru grupe pravnih lica, zavisno pravno lice vodi poslovne knjige povezanim licima u okviru grupe, čime se olakšava vođenje poslovnih knjiga kod povezanih pravnih lica, i smanjuju troškovi s tim u vezi.\nU novim čl. 17-19. Predloga zakona propisano je vođenje Registra pružalaca računovodstvenih usluga, izdavanje i oduzimanje dozvole za rad, način registracije i brisanje iz Registra. Posao vođenja Registra pružalaca računovodstvenih usluga poveren je Agenciji za privredne registre, a jedan od uslova za registraciju je da pravno lice ima u radnom odnosu sa punom radnim vremenom najmanje jednog zaposlenog sa profesionalnim zvanjem u oblasti računovodstva ili revizije, koje je stečeno kod profesionalne organizacije članice Međunarodne federacije računovođa. Isti uslov je predviđen i za preduzetnika pružaoca računovodstvenih usluga. Izdavanje i oduzimanje dozvola za rad pravnim licima, odnosno preduzetnicima koji se bave pružanjem računovodstvenih usluga povereno je Komori ovlašćenih revizora (član Međunarodne federacije računovođa), dok nadzor nad ovim poslovima obavlja Ministarstvo finansija i Nacionalna komisija za računovodstvo.\nPrelaznim odredbama Predloga zakona propisana je obaveza pravnim licima, odnosno preduzetnicima da u roku od tri godine usklade svoje poslovanje sa odredbama ovog zakona, i obezbede dokaze o tome da imaju zaposleno minimum jedno lice sa profesionalnim zvanjem u oblasti računovodstva ili revizije, koje je stečeno kod profesionalne organizacije članice Međunarodne federacije računovođa. Ovim će se pozitivno uticati na kvalitet pružanja računovodstvenih usluga i time posredno unaprediti kvalitet finansijskog izveštavanja velikog broja obveznika (pre svega mikro pravnih lica i preduzetnika).\nNapominjemo da su odredbama člana 18. Predloga zakona prihvaćene preporuke MANIVALA (telo Saveta Evrope koje se bavi procenom usaglašenosti nacionalnih sistema za sprečavanje pranja novca i finansiranja terorizma država članica Saveta Evrope sa međunarodnim standardima (FATF)) za izmenu postojeće regulative u smislu zabrane krivično osuđivanim pravnim i fizičkim licima i njihovim povezanim licima, kao i saradnicima da budu osnivači i vlasnici pravnih lica, odnosno preduzetnika koji se bave pružanjem računovodstvenih usluga.\nPoglavlje IV. Popis imovine i obaveza, vanbilansne imovine i vanbilansnih obaveza (čl. 20 - 22.), sadrži odredbe kojima se propisuje obaveza pravnim licima da vrše popis imovine i obaveza na način i u rokovima utvrđenim ovim zakonom i podzakonskim aktom donetim od strane ministra nadležnog za poslove finansija. Članom 22. Predloga zakona propisano je da sva pravna lica i preduzetnici koji sastavljaju Napomene uz finansijske izveštaje imaju obavezu da u tom izveštaju u vezi sa neusaglašenim potraživanjima i obavezama obelodane:\nPromene u ovom poglavlju, u odnosu na postojeći Zakon o računovodstvu ("Službeni glasnik RS", br. 62/13 i 30/18) proizašle su iz sledećih razloga:\n• potrebe da se pravnim licima proširi mogućnost izbora računovodstvene regulative, kako bi olakšali njihovo poslovanje i obezbedilo da njihovi finansijski izveštaji budu realniji i pouzdaniji.\nPredlogom zakona predviđeno je da i mala i mikro pravna lica i druga pravna lica mogu dobrovoljno da izaberu da primenjuju MSFI. Većem broju mikro pravnih lica je to od izuzetne važnosti, naročito onima koji su tek osnovani i iz kredita finansiraju izgradnju objekata i kojima odgovora računovodstvena politika koja dozvoljava kapitalizovanje troškova pozajmljivanja, jer to obezbeđuje realno prikazivanje njihovog rezultata i finansijskog položaja. Pored toga, jedan broj mikro/malih pravnih lica je zavisno pravno lice, a za potrebe sastavljanja konsolidovanih godišnjih finansijskih izveštaja primenjuju se MSFI. Sve ovo uticaće na dodatno smanjenje troškova pravnim licima u vezi sa finansijskim izveštavanjem, olakšati njihovo poslovanje i obezbediti da njihovi finansijski izveštaji budu transparentniji i pouzdaniji. Odredbama čl. 24. i 25. regulisano je pitanje kontinuiteta primene dobrovoljno primenjene računovodstvene regulative (najmanje pet godina od početka primene MSFI).\nPoglavlje VI. Zatvaranje poslovnih knjiga i čuvanje računovodstvenih isprava, poslovnih knjiga i finansijskih izveštaja (čl. 27. i 28.) sadrži odredbe kojima se uređuju pitanja zatvaranja poslovnih knjiga, kao i način i rokovi čuvanja računovodstvenih isprava, poslovnih knjiga i finansijskih izveštaja.\nOdredbama člana 27. stav 3. Predloga zakona propisano je da se poslovne knjige zatvaraju najkasnije do roka za dostavljanje finansijskih izveštaja. Kao izuzetak od ovog stava, Narodna banka Srbije može propisati rokove za zatvaranje poslovnih knjiga za finansijske institucije nad kojima, saglasno zakonu, vrši nadzor.\nPoglavljem VII. Finansijski izveštaji i godišnji izveštaj o poslovanju, nefinansijsko izveštavanje i izveštaji o plaćanjima autoritetima vlasti (čl. 29 - 43.) uređuje se materija u vezi sa načinom sastavljanja i vrstama finansijskih izveštaja (godišnji i konsolidovani finansijski izveštaji), nadležnostima za propisivanje finansijskih izveštaja, obavezi njihove revizije, kao i pitanja u vezi sa obavezom sastavljanja godišnjeg izveštaja o poslovanju pravnog lica, konsolidovanog izveštaja o poslovanju pravnih lica, nefinansijsko izveštavanje, izveštaj o plaćanjima autoritetima vlasti i dr.\nParagrafom 9.3. Direktive 2013/34/EU predviđeno je da se obrazac, nomenklatura i terminologija stavki u Bilansu stanja i Bilansu uspeha, kojima prethode arapski brojevi, prilagođavaju ako to zahteva posebna priroda određenog privrednog društva. Države članice mogu zatražiti takva usklađivanja za privredna društva koja čine deo nekog posebnog privrednog sektora - imajući ovo u vidu Predlogom zakona je predviđeno da ministar nadležan za poslove finansija, Narodna banka Srbije, kao i Komisija za hartije od vrednosti propisuju posebne obrasce finansijskih izveštaja prilagođene konkretnim delatnostima različitih kategorija pravnih lica (privredna društva, banke, investicioni fondovi i sl.).\nVelika pravna lica, srednja pravna lica, pravna lica koja imaju obavezu sastavljanja konsolidovanih godišnjih finansijskih izveštaja (matična pravna lica) i javna društva, odnosno društva koja se pripremaju da postanu javna, u skladu sa zakonom kojim se uređuje tržište kapitala, nezavisno od veličine dostavljaju Agenciji za privredne registre potpuni set finansijskih izveštaja (Bilans stanja, Bilans uspeha, Izveštaj o ostalom rezultatu, Izveštaj o tokovima gotovine, Izveštaj o promenama na kapitalu i Napomene uz finansijske izveštaje). Ostali obveznici primene Predloga zakona sastavljaju Bilans stanja, Bilans uspeha i Napomene uz finansijske izveštaje, dok preduzetnici i druga pravna lica iz člana 2. tačka 2) ovog zakona koji su razvrstani u mikro pravna lica sastavljaju samo Bilans stanja i Bilans uspeha.\nRadi usaglašavanja sa Direktivom 2013/34/EU propisano je dostavljanje izveštaja o korporativnom upravljanju, nefinansijsko izveštavanje i sastavljanje izveštaja o plaćanjima autoritetima vlasti. Navedene izveštaje će obveznici njihovog sastavljanja, dostavljati u okviru godišnjeg, odnosno konsolidovanog izveštaja o poslovanju.\nTakođe, dosadašnji član 27. Zakona o računovodstvu je promenjen kako bi se obaveznost i izuzeće od obaveze sastavljanja konsolidovanih finansijskih izveštaja uskladili sa Direktivom 2013/34/EU - ovo je regulisano u članu 32. Predloga zakona.\nNajvažnija novina u ovom poglavlju odnosi se praktično na produženje roka za dostavljanje redovnih godišnjih finansijskih izveštaja i ukidanje obaveze dostavljanja dva seta izveštaja (izveštaji za statističke i druge potrebe i redovan godišnji finansijski izveštaj) – Predlogom zakona predviđa se jedan rok za dostavljanje redovnih godišnjih finansijskih izveštaja (koji će obuhvatiti i Statistički izveštaj) radi javnog objavljivanja – do 31. marta tekuće za prethodnu godinu. Ovim će se omogućiti privredi dovoljno vremena (posebno usled činjenice da će i mikro pravna lica imati obavezu sastavljanja Napomena uz finansijske izveštaje) da dostavi jedan set izveštaja (za razliku od aktuelnog zakona gde je rok za dostavljanje podataka za statističke i druge potrebe bio kraj februara, a rok za dostavljanje redovnih godišnjih finansijskih izveštaja 30. jun). Kao izuzetak, ostavljen je rok obveznicima revizije finansijskih izveštaja da dostave revizorski izveštaj i prateću dokumentaciju do 30. juna tekuće za prethodnu godinu (isto kao u aktuelnom zakonu), odnosno do 31. jula ukoliko se radi o reviziji konsolidovanih finansijskih izveštaja.\nTakođe, Predlogom zakona nije više predviđena obaveza dostavljanja različitih dokumenata (odluke o usvajanju finansijskih izveštaja, izjave da dobit nije raspoređena (gubitak pokriven), niti dostavljanje odluke o raspodeli dobiti ili odluke o pokriću gubitka) za sva pravna lica i preduzetnike, izuzev obveznika revizije, čime se dodatno smanjuju obaveze najvećem broju pravnih lica i preduzetnicima u vezi sa pripremom navedene dokumentacije.\nU Predlog zakona uključene su i odredbe o zameni finansijskih izveštaja, u odgovarajućim slučajevima, a što je do sada bilo predmet uređivanja podzakonskog akta kojim su uređeni uslovi i način javnog objavljivanja finansijskih izveštaja i vođenja registra finansijskih izveštaja.\nPoglavlje IX. Registar finansijskih izveštaja (čl. 47 - 52.) sadrži odredbe kojima se uređuje javno objavljivanje finansijskih izveštaja, vođenje i sadržina Registra finansijskih izveštaja, plaćanje naknada za objavljivanje finansijskih izveštaja, kao i korišćenje podataka iz ovog registra. Najvažnija izmena u ovom poglavlju odnosi se na brisanje vođenja posebnih podataka za statističke i druge potrebe, s obzirom da će se prema Predlogu zakona svi podaci iz finansijskih izveštaja (uključujući Statistički izveštaj) javno objavljivati na internet stranici Agencije.\nU članu 49. uvodi se dodatna obaveza Agenciji za privredne registre da najmanje jednom godišnje pripremi i dostavi Nacionalnoj komisiji za računovodstvo godišnji izveštaj za prethodnu godinu o primeni ovog zakona u delu koji se odnosi na dostavljanje finansijskih izveštaja Registru finansijskih izveštaja.\nNacionalna komisija za računovodstvo će, pored poslova koje obavlja u skladu sa odredbama aktuelnog Zakona o računovodstvu ("Službeni glasnik RS", br. 62/13 i 30/18), shodno nadležnostima definisanim Predlogom zakona između ostalog biti nadležna da:\nPoglavljem XI. Nadzor (član 56.) propisano je da nadzor pravnih lica i preduzetnika u smislu provere ispravnosti evidentiranja poslovnih promena u poslovnim knjigama vrši Poreska uprava shodno odredbama propisa koji uređuje poreski postupak i poresku administraciju. Nadzor nad bankama, društvima za osiguranje, davaocima finansijskog lizinga, penzijskim fondovima i društvima za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondovima, u smislu provere ispravnosti evidentiranja poslovnih promena u poslovnim knjigama, vrši Narodna banka Srbije u okviru obavljanja svojim zakonom utvrđenih funkcija shodno odredbama propisa koji uređuju poslovanje finansijskih institucija nad kojima Narodna banka Srbije vrši nadzor, kao i nad platnim institucijama i institucijama elektronskog novca, u smislu provere ispravnosti evidentiranja poslovnih promena u poslovnim knjigama koje se odnose na pružanje platnih usluga i izdavanje elektronskog novca i aktivnosti koje su povezane s tim poslovima.\nKao izuzetak od privrednih prestupa, propisano je da ako u postupku nadzora iz člana 56. stav 2. ovog zakona Narodna banka Srbije utvrdi da su banka, platna institucija, institucija elektronskog novca, društvo za osiguranje, davalac finansijskog lizinga i društvo za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondovima učinili povrede zakona iz člana 57. stav 1. ovog zakona, Narodna banka Srbije tim pravnim licima i odgovornim licima izriče novčane kazne, u skladu sa odredbama zakona kojima se uređuje poslovanje finansijskih institucija nad kojima Narodna banka Srbije vrši nadzor.\nPoglavlje XIII. Prelazne i završne odredbe (čl. 59 – 66.) sadrži odredbe kojima se uspostavlja kontinuitet sa postojećom regulativom u oblasti računovodstva, a propisuje se i vreme stupanja na snagu odredbi ovog zakona i prestanak primene dosadašnje regulative.\nOdredbama člana 59. Predloga zakona propisano je da Nacionalna komisija za računovodstvo, osnovana Zakonom o računovodstvu i reviziji ("Službeni glasnik RS", br. 46/06, 111/09 i 99/11 – dr. zakon), nastavlja sa radom u skladu sa ovim zakonom.\nČlanom 60. Predloga zakona propisano je da će podzakonska akta neophodna za primenu ovog zakona biti doneta u roku od šest meseci od dana stupanja na snagu ovog zakona, a počeće da se primenjuju od finansijskih izveštaja koji se sastavljaju na dan 31. decembra 2021. godine. Do početka primene podzakonskih akata iz stava 1. ovog člana primenjivaće se podzakonski akti doneti na osnovu Zakona o računovodstvu ("Službeni glasnik Republike Srbije", br. 62/13 i 30/18).\nOdredbama člana 61. Predloga zakona propisano je da su pravna lica, odnosno preduzetnici dužni su da usklade svoje poslovanje sa odredbama ovog zakona najkasnije u roku od tri godine od dana stupanja na snagu ovog zakona.\nOdredbama člana 62. Predloga zakona propisano je da Registar pružalaca računovodstvenih usluga počinje sa radom počev od 1. januara 2021. godine.\nČlanom 63. Predloga zakona uređeno je da lica iz člana 18. stav 1. tačka 3) i stav 2. tačka 3) koja su stekla profesionalna zvanja u skladu sa Zakonom o računovodstvu ("Službeni list SRJ", br. 46/96, 74/99, 22/01 i 71/01) i Zakonom o računovodstvu i reviziji ("Službeni list SRJ", broj 71/02 i "Službeni glasnik RS", broj 55/04), mogu ta zvanja shodno koristiti za ispunjavanje zahteva iz člana 18. stav 1. tačka 3) i stav 2. tačka 3).\nOdredbama člana 64. Predloga zakona odložena je primedba pojedinih odredaba Predloga do dana ulaska Republike Srbije u EU. Takođe, obaveza sastavljanja i dostavljanja faktura (računa) u elektronskom obliku primenjivaće se počev od 1. januara 2022. godine.\nOdredbama člana 65. predviđeno je da stupanjem na snagu ovog zakona, prestaje da važi Zakon o računovodstvu ("Službeni glasnik RS", br. 62/13 i 30/18), osim delova ovog zakona koji se odnose na obavezu sastavljanja i dostavljanja finansijskih izveštaja i ostale dokumentacije čije odredbe prestaju da važe 30. decembra 2021. godine.\nČlan 66. sadrži završnu odredbu kojom se propisuje da ovaj zakon stupa na snagu 1. januara 2020. godine.\nPredlog zakona ima za cilj pre svega unapređenje kvaliteta finansijskog izveštavanja, što će biti postignuto dodatnim prilagođavanjem računovodstvenih pravila ekonomskoj snazi i veličini pravnih lica, davanjem mogućnosti pravnim licima da primenjuju MSFI prilikom sastavljanja godišnjih finansijskih izveštaja, omogućavanje lakšeg poslovanja i smanjenje nepotrebnih troškova pravnim licima koja imaju obavezu konsolidacije, uz sigurnost da će njihovi finansijski izveštaji biti transparentniji i pouzdaniji.\nDo sada je u Republici Srbiji bilo moguće registrovati se za pružanje računovodstvenih usluga bez ispunjavanja bilo kakvih uslova, osim u pogledu registracije u Agenciji za privredne registre (bilo da je reč o privrednom društvu ili preduzetniku).\nPredlog zakona predviđa značajne izmene u ovom delu. Naime, kod pravnih lica i preduzetnika koji žele da se profesionalno bave pružanjem računovodstvenih usluga (trenutno ih u Srbiji prema podacima Agencije za privredne registre ima oko 8.000), predviđeno je upisivanje u javni Registar pružalaca računovodstvenih usluga koji će voditi Agencija, na osnovu prethodno izdate dozvole od strane Komore ovlašćenih revizora, a jedan od uslova za registraciju je i da najmanje jedno lice bude stalno zaposleno u pravnom licu, i da to lice ili preduzetnik ispunjava uslov da ima profesionalno zvanje iz oblasti računovodstva ili revizije stečeno kod članice Međunarodne federacije računovođa (International Federation of Accoutants – IFAC).\nPrelaznim odredbama Predloga zakona propisana je obaveza pravnim licima, odnosno preduzetnicima da u roku od tri godine usklade svoje poslovanje sa odredbama ovog zakona, uključujući dostavljanje dokaza o tome da imaju zaposleno minimum jedno lice sa profesionalnim zvanjem u oblasti računovodstva ili revizije, koje je stečeno kod profesionalne organizacije članice Međunarodne federacije računovođa. Ovim će se pozitivno uticati na kvalitet pružanja računovodstvenih usluga i time posredno unaprediti kvalitet finansijskog izveštavanja velikog broja obveznika (pre svega mikro pravnih lica i preduzetnika).\nDodatno, odredbama Predloga zakona prihvaćene su preporuke MANIVALA (telo Saveta Evrope koje se bavi procenom usaglašenosti nacionalnih sistema za sprečavanje pranja novca i finansiranja terorizma država članica Saveta Evrope sa međunarodnim standardima (FATF)) za izmenu postojeće regulative u smislu zabrane krivično osuđivanim pravnim i fizičkim licima i njihovim povezanim licima, kao i saradnicima da budu osnivači i vlasnici pravnih lica, odnosno preduzetnika koji se bave pružanjem računovodstvenih usluga.\nKrajnji cilj donošenja novog Zakona o računovodstvo jeste podizanje nivoa kvaliteta finansijskog izveštavanja u Republici Srbiji i usklađivanje sa najboljom međunarodnom praksom u ovoj oblasti. Pri izradi Predloga zakona poštovano je pravilo da se isti donosi pre svega zbog neophodnosti usklađivanja sa relevantnim Direktivama EU i ako se tim izmenama poboljšava kvalitet korporativnog finansijskog izveštavanja i ne uvećavaju troškovi finansijskog izveštavanja obveznika primene ovog zakona, sem ukoliko je to nužno.\nUvođenjem jasnih uslova za profesionalno pružanje računovodstvenih usluga, kao i posebnog javnog registra pružalaca računovodstvenih usluga u Republici Srbiji, unaprediće se kvalitet ovih usluga, s obzirom da će pravna lica i preduzetnici morati da imaju najmanje jedno lice zaposleno sa profesionalnim zvanjem u oblasti računovodstva ili revizije, kod profesionalne organizacije koja je članica Međunarodne federacije računovođa. Ova lica će biti profesionalno obučena za vođenje poslovnih knjiga i sastavljanje finansijskih izveštaja, uz obavezu pohađanja kontinuirane edukacije kako bi to zvanje održavali i bili u mogućnosti da na kvalitetan i visoko profesionalan način, uz poštovanje Etičkog kodeksa pružaju usluge trećim licima.\nNovi Zakon o računovodstvu treba da omogući permanentno unapređenje sistema korporativnog finansijskog izveštavanja u Republici Srbiji, što će imati pozitivan uticaj na sve privredne subjekte, državne organe i institucije, kao i na strane i domaće investitore. Tome treba da doprinesu i novi izveštaji koje će sastavljati pojedine kategorije pravnih lica: nefinansijski izveštaji i izveštaji o plaćanjima autoritetima vlasti.\nPredlog zakona će imati pozitivan uticaj na srpsku privredu u celosti.\nS obzirom da će po osnovu usklađivanja Predloga zakona i podzakonskih akata sa odredbama relevantnih Direktiva EU doći do promene obrazaca finansijskih izveštaja, Predlog zakona će uticati na najveći broj obveznika njegove primene.\nPored toga, velika pravna lica sa više od 500 zaposlenih postaće obveznici sastavljanja dodatnih izveštaja (nefinansijskog izveštavanja, izveštaja o korporativnom upravljanju), a subjekti iz oblasti ekstraktivne prerade i seče šuma postaće obveznici sastavljanja izveštaja o plaćanjima autoritetima vlasti. Novi obveznici primene Predloga zakona su stečajne mase. Zbog promene kriterijuma za izuzeće od konsolidovanja neznatno će se smanjiti broj obveznika (neće ga sastavljati male grupe).\nSvim obveznicima primene Predloga zakona koji nisu obavezni da primenjuju MSFI dozvoljena je njihova primena, uz uslov da iste primenjuju u kontinuitetu. Davanjem mogućnosti pravnim licima da primenjuju MSFI prilikom sastavljanja godišnjih finansijskih izveštaja, biće obezbeđeno lakše poslovanje istih i smanjenje nepotrebnih troškova pravnim licima koja imaju obavezu konsolidacije, uz sigurnost da će njihovi finansijski izveštaji biti transparentniji i pouzdaniji.\nNove neznatne troškove će imati i obveznici sastavljanja novih izveštaja (nefinansijskog izveštavanja, izveštaja o korporativnom upravljanju i izveštaja o plaćanjima autoritetima vlasti), koji će predstavljati deo godišnjeg, odnosno konsolidovanog izveštaja o poslovanju.\nPružaoci računovodstvenih usluga će imati dodatne troškove u vezi sa izdavanjem dozvola za obavljanje ovih usluga, kao i radi usklađivanja sa odredbama ovog zakona (posebno u pogledu zapošljavanja najmanje jednog lica sa profesionalnim zvanjem u oblasti računovodstva ili revizije). Predmetne troškove nije moguće kvantifikovati pre svega iz razloga što u ovom trenutku ne raspolažemo informacijama u vezi sa licima koja već poseduju izdate sertifikate za profesionalna zvanja u oblasti računovodstva ili revizije kod profesionalnih organizacije članice Međunarodne federacije računovođa. S obzirom da je prelaznim i završnih odredbama Predloga zakona predviđeno da lica iz člana 18. stav 2. tačka 3) i stav 5. tačka 3) ovog zakona koja su stekla profesionalna zvanja u skladu sa Zakonom o računovodstvu ("Službeni list SRJ", br. 46/96, 74/99, 22/01 i 71/01) i Zakonom o računovodstvu i reviziji ("Službeni list SRJ", broj 71/02 i "Službeni glasnik RS", broj 55/04), mogu ta zvanja shodno koristiti za ispunjavanje zahteva iz člana 18. stav 2. tačka 3) i stav 5. tačka 3), mišljenja smo da će navedeno značajno uticati da ova lica (kao i pravna lica i preduzetnici u kojima ista rade) imaju manje troškove u skladu sa ovim zakonom. Takođe, s obzirom da je Predlogom zakona predviđeno da to lice mora imati profesionalno zvanje u oblasti računovodstva ili revizije, kod profesionalne organizacije članice Međunarodne federacije računovođa (IFAC), te da trenutno na svetu postoji 177 profesionalnih organizacija koje su članice Međunarodne federacije računovođa (IFAC, iz preko 110 zemalja, nije moguće proceniti da li će među ovim licima takođe naći i lica koja će biti zaposlena u pravnom licu, odnosno preduzetniku koji se bavi pružanjem računovodstvenih usluga u Republici Srbiji a koja su profesionalno zvanje stekla u inostranstvu.\nUvođenje posebnog javnog registra pružaoca računovodstvenih usluga doprineće većoj transparentnosti u radu pravnih lica i preduzetnika koji se bave pružanjem ovih usluga. Po prvi put će u Republici Srbiji na jednom mestu biti dostupne informacije o tome ko ima dozvolu da se bavi ovim poslom. Postupak upisa u Registar pružalaca računovodstvenih usluga, kao i brisanje iz istog vršiće Agencija za privredne registre po službenoj dužnosti, na osnovu prethodno izdate, odnosno oduzete dozvole za pružanje računovodstvenih usluga, bez naknade za pravna lica i preduzetnike.\n- Da li pozitivne posledice donošenja Predloga zakona opravdavaju troškove njegove primene?\nPozitivne posledice donošenja Zakona sasvim opravdavaju troškove njegove primene, jer dodatni troškovi svakako nisu značajnijeg obima. Donošenjem Zakona izvršiće se usklađivanje sa pravnim tekovinama EU, što je obaveza Republike Srbije u procesu pridruživanja i obezbediće se da Republika Srbija u oblasti korporativnog izveštavanja dobije normativni okvir koji je potpuno usklađen sa zahtevima pravnih tekovina EU. Prema procenama koje se odnose na pomenute direktne i indirektne koristi, odnosno pozitivne posledice predloženih rešenja, procenjuje se da će ukupne koristi daleko premašiti ukupne troškove iskazane za sprovođenje ovog zakona.\n- Da li su zainteresovane strane imale priliku da iznesu svoje stavove o Nacrtu zakona?\nTakođe, sve vreme trajanja Projekta Tehničke pomoći RS u reformi korporativnog finansijskog izveštavanja angažovani, u radu Odbora za upravljanje istim, angažovani su predstavnici sledećih državnih organa/institucija i predstavnika struke:\n- Ministastvo finansija;\nU postupku izrade Nacrta zakona konsultanti su sproveli brojne konsultacije kao i detaljnu raspravu sa svim učesnicima zainteresovanim za uređivanje predmetne materije. Zainteresovana profesionalna, stručna i akademska javnost je imala priliku da iznese stavove povodom važećeg Zakona o računovodstvu i da dostave predloge/sugestije konsultantima na razmatranje a pre otpočinjanja izrade Nacrta zakona.\nZaključkom 05 Broj: 011-7952/2019 Odbora za privredu i finansije Vlade Republike Srbije od 7. avgusta 2019. godine, Ministarstvo finansija je sprovelu javnu raspravu o Nacrtu zakona o računovodstvu u periodu od 12. avgusta do 2. septembra 2019. godine.\nJavna rasprava održana je u prostorijama Komore ovlašćenih revizora 28. avgusta 2019. godine. Centralni događaj održan je u prostorijama Privredne Komore Srbije u Beogradu, 29. avgusta 2019. godine sa početkom u 9:00 časova.\nUčesnici u javnoj raspravi bili su predstavnici državnih organa i institucija, predstavnici poslovnih udruženja (Privredna komora Srbije, Savet stranih investitora, Američka privredna komora i dr.); predstavnici računovodstvenih i revizorskih udruženja i njihovi članovi, predstavnici akademskog sektora, predstavnici civilnog sektora, kao i ostali zainteresovani subjekti. Centralnom događaju u prostorijama Privredne komore Srbije prisustvovalo je više od 100 učesnika.\nUčesnici javne rasprave su uzeli aktivno učešće i izneli svoje komentare na tekst Nacrta zakona o računovodstvu. U periodu trajanja javne rasprave preko 80 različitih učesnika dostavilo je komentare na tekst Nacrta zakona o računovodstvu.\nNa održanim skupovima predstavnicima Ministarstva finansija i angažovanim konsultantima u okviru Projekta Tehničke pomoći RS u reformi korporativnog finansijskog izveštavanja angažovani (konzorcijum: Univerzitet Singidunum i Informativno poslovni centar d.o.o.) izneti su predlozi i pitanja, koja su uglavnom bila u pravcu pojašnjenja konceptualnih i pojedinačnih rešenja sadržanih u tekstu Nacrta zakona o računovodstvu, a što je doprinelo boljem razumevanju teksta ovog Nacrta zakona i osnovnih ciljeva (unapređenje kvaliteta finansijskog izveštavanja i usaglašavanje sa relevantnim propisima EU) koji se žele postići.\nU Ministarstvu finansija sagledani su i razmotreni svi dostavljeni predlozi, sugestije i primedbe na Nacrt zakona o računovodstvu za vreme trajanja javne rasprave.\nPrihvaćene su u celini ili delimično primedbe i sugestije koje se odnose na: jasnije formulacije u pojedinim definicijama u članu 2. Nacrta zakona (druga pravna lica, vanredni finansijski izveštaj, udeli, materijalno značajna stavka, datum odobrenja za obelodanjivanje finansijskih izveštaja), preciziranje da se Centralni registar, depo i kliring hartija od vrednosti (u daljem tekstu: Centralni registar) smatra velikim pravnim licem i da Komisija za hartije od vrednosti propisuje podzakonska akta kojim se uređuje Kontni okvir i sadržina računa u Kontnom okviru, kao i sadržina i forma obrazaca finansijskih izveštaja koje sastavlja Centralni registar. Prihvaćene su i primedbe predstavnika civilnog sektora, koje se odnose na druga pravna lica u smislu člana 2. tačka 2) Nacrta zakona o računovodstvu (udruženja, fondacije, zadužbine i dr.), koja će i dalje primenjivati posebna podzakonska akta kojima se uređuju Kontni okvir i sadržina i forma obrazaca finansijskih izveštaja (rešenje kao u aktuelnom Zakonu o računovodstvu). Prihvaćena je i primedba kojom je preciziran član 9. stav 3. Nacrta zakona u smislu da se obavezno sastavljanje i dostavljanje faktura (računa) u elektronskom obliku odnosi isključivo na pravna lica i preduzetnike obveznike primene ovog zakona, a produžen je i rok za usaglašavanje sa ovom odredbom Nacrta zakona (obavezna primena počev od 1. januara 2022. godine). Prihvaćene su i primedbe koje se odnose na neobaveznost sastavljanja Napomena uz finansijske izveštaje za druga pravna lica iz člana 2. stav 2. Nacrta zakona koja su razvrstana u kategoriju mikro pravnih lica. Prihvaćena je i primedba u vezi uspostavljanjem Registra pružaoca računovodstvenih usluga (počinje sa radom počev od 1. januara 2021. godine). U delu koji se odnosi na nefinansijsko izveštavanje, prihvaćeni su predlozi kojima će se dodatno precizirati obaveza sastavljanja i načina sastavljanja ovih izveštaja.\nOstali predlozi, sugestije i primedbe učesnika u procesu javne rasprave koje su dostavljene ovom ministarstvu nakon analize nisu prihvaćene iz razloga što nisu data konkretna obrazloženja za iste, ili su predlozi u suprotnosti sa pozitivnim pravnim propisima, odnosno nisu predmet regulisanja ovog zakona, ili su suprotni odredbama relevantnih EU propisa (Direktiva 2013/34/EU, Direktiva 2014/95/EU, kao i Uredba EU 1606/2002) sa kojima se vrši usklađivanje.\nS obzirom da je primena zakona uslovljena donošenjem odgovarajućih podzakonskih akata ministarstva nadležnog za poslove finansija i drugih organa i institucija nadležnih za sprovođenje ovog zakona, pretpostavka za njegovu primenu jeste donošenje tih akata u razumnom roku (šest meseci od dana stupanja na snagu ovog zakona).\nSaglasno odredbama Predloga zakona o računovodstvu, potrebno je doneti podzakonska akta za njegovo izvršenje:\n- Ministarstvo finansija je dužno da donese podzakonska akta na osnovu sledećih odredaba Predloga zakona: član 14. stav 2. tačka 1), član 14. stav 2. tačka 2), član 17. stav 6. član 20. stav 5, član 26. stav 1, član 30. stav 1, član 30. stav 2, član 50. - u roku od šest meseci od dana stupanja na snagu ovog zakona.\n- Narodna banka Srbije je dužna da donese podzakonska akta na osnovu sledećih odredaba Predloga zakona: član 14. stav 2. tačka 3) i član 30. stav 3. - u roku od šest meseci od dana stupanja na snagu ovog zakona.\n- Komisija za hartije od vrednosti je dužna da donese podzakonska akta na osnovu sledećih odredaba Predloga zakona: član 14. stav 2. tačka 4) i član 30. stav 4. - u roku od šest meseci od dana stupanja na snagu ovog zakona.\n- Komora ovlašćenih revizora je dužna da donese podzakonska akta na osnovu sledećih odredaba Predloga zakona: član 18. stav 16. - u roku od šest meseci od dana stupanja na snagu ovog zakona.\nIzvor: Vebsajt Narodne skupštine, 16.09.2019.