Није касно да се четници и партизани помире | Vaseljenska TV\nNije kasno da se četnici i partizani pomire\t5. avgust 2012. | Tatjana Loš / Novosti\nLazar Ristovski (Foto: Novosti)\nBeograd – Postoji li pravi trenutak za mirenje nepomirljivog ili je svaki trenutak pravi, nije dilema za Lazara Ristovskog. Žao mu je čak što priča o partizanima i četnicima, na kojoj trenutno radi sa Radošem Bajićem, nije snimljena ranije. Ubeđen da će serija „Ravna gora“ biti korisna za okončanje višedecenijskog, unutrašnjeg rata u Srbiji, velikan našeg glumišta rado je prihvatio da bude deo ovog, kako ga je nazvao, grandioznog projekta.\n„Za ovu temu nikada nije kasno“ kaže Ristovski.\n„Mada su skoro svi partizani i četnici umrli, mržnja se prenosi i na njihovu decu. Pre smo oprostili Turcima, Nemcima, muslimanima i Hrvatima, nego svojima. To nije normalno.“\nU „Ravnoj gori“ na Ristovskom je da gradi lik generala Bore Mirkovića, čije je ime, kako kaže, svima poznato, ali ne i njegova sudbina. Kada se spomene istorijski datum – 27. mart 1941. godine, ne može da se ne spomene Mirković, organizator puča, koji je pritom bio vrlo privržen i odan kralju Petru Drugom. Novi istorijski događaji su učinili da njegov život, posle puča, za javnost ostane nepoznanica.\n„Retko ko zna koliko je generalova priča zanimljiva i potresna. Za vreme rata je bio u Grčkoj, gde su mu, prilikom spuštanja aviona na aerodrom, stradale obe noge. Ostao je invalid.“\nIako između ovog i lika koji igra u prethodnoj Bajićevoj seriji „Selo gori a baba se češlja“ nema sličnosti, nit koja ih povezuje čini da Lazar oseća neku vrstu kontinuiteta između te dve uloge.\n„Oni koji su gledali „Selo gori“ znaju da je moj lik Jovan, na samom kraju serije bio u ulozi advokata koji na sudu rehabilituje starog kuma. Tada sam govorio, kroz usta pisca Radoša Bajića, da četnici i partizani treba da se pomire i da u Srbiji jednom za svagda mora da prestane taj sukob. Zato skidam kapu Bajiću i njegovoj porodici što su, u vremenu kada je snimiti bilo šta vrlo teško, pokazali i ljudsku i umetničku hrabrost da se upuste u ovaj projekat.“\nPrognozirate li i one druge, negativne reakcije na „Ravnu goru“?\nPostoje ljudi koji uvek pokušavaju da naprave kapital u odnosu na ovakve teme, da izađu iz njih sa nekim dobitkom. I uvek će, naravno, biti onih kojima nije pravo što se ova priča pokrenula, onih kojima neće ići na ruku raskrinkavanje nekih stvari. Takvi će, i s jedne i druge strane, uvek da se bune. To je prirodno. Na njima je da se bune, a na nama umetnicima da radimo.\nKako se osećate u uniformi i dok snimate, recimo, u podzemnom gradu u Malom Zvorniku – gde se zaista događala istorija srpskog naroda?\nŠto je veći čin, bolje se osećam. Sa činom generala se osećam odlično. A zaista je uzbudljivo snimati u jednom autentičnom prostoru, jer tu kao da osećam duhove tog vremena, svuda oko sebe, koji me kao glumca obavezuju da ih što boljim približim prošlosti.\nZagrebački „Interfilm“ je uz vaš „Zilion film“ bio (manjinski) koproducent u komediji „Beli lavovi“, a vi ste im, rekli ste, to uzvratili u filmu „Tri muškarca i beba“. Znači li to da ste zadovoljni saradnjom sa komšijama?\nU toj saradnji ja na neki način vidim budućnost i srpskog i hrvatskog filma, kao i filmova cele bivše Jugoslavije. Ne može jedan producent u regionu sve sam da spakuje. Povezivanje je neophodno.\nPosle uloge u komediji „Tri muškarca i beba“, jeste li bliže upoznali život jednog modernog biskupa, koji ne mora da brine za svoju sigurnost, jer ima telohranitelje, niti za udobnost, jer ima sve pa i jahtu?\nTo je bila mala uloga u koju se nisam mnogo udubljivao, niti izučavao živote biskupa. Ali sam siguran da između njihovih i života naših vladika nema mnogo razlike. Svi se voze u najskupljim crnim automobilima sa zatamnjenim staklima, dok pastva taljiga u izanđalim „zastavama“. O političarima tek da ne govorim – i prošlim i sadašnjim.\nDa li ste, s obzirom na to da ste snimali u inostranstvu, ikada imali nameru da ostanete tamo ili ostvarite san mnogih glumaca – Holivud?\nNikada nisam maštao o radu u inostranstvu, pa ni u Holivudu, jer da jesam, verovatno bih sada bio tamo. Snimao sam filmove napolju, ali mi to nikada nije bio imperativ.\nČak ni onda kada je u Srbiji bilo loše, bez izgleda da će ikada biti bolje?\nNi tada. Nikada nisam bežao, jer sam od onih koji se – kada je teško – još više bore. Baš tada volim da sam tu, da sam u igri i da vučem teret na svojim leđima. Na kraju krajeva, moram da se ponašam kao otac u koga njegovi sinovi imaju poverenje i na koga treba da se ugledaju.\nJeste li otvaranjem bioskopa „Vilin grad“ u Nišu želeli da pošaljete poruku da era „kina“ nije prošla i da bioskopi mogu da se modernizuju (digitalizuju)?\nBioskopi, nadam se, neće izumreti sve dok je čovek socijalno biće. Moj prijatelj Igor Stanković, predstavnik i suvlasnik „Sinepleksa“ u Srbiji, i ja smo hteli da oživimo mrtvi bioskop „Vilin grad“ u Nišu, iz više razloga. Finansijski je na poslednjem mestu, jer to je mali bioskop čije se održavanje teško isplati. Na radost mnogih Nišlija, najmoderniji bioskop sa digitalnom i 3D projekcijom radi. Bioskop opet radi. To je suština.\nSpadate li u one koji idealizuju prošlost dok sadašnjost nužno kude?\nUvek sam sumnjao u priče starijih glumaca kako je nekada bilo i kako su nekada glumci bili veliki, a ovi danas mali. Onda je došlo vreme u kome sam i ja bio u poziciji da isto tako pričam mlađim kolegama, ali trudio sam se da to ne radim. Svaka priča o sjajnoj prošlosti je isto tolika laž kao i predviđanje budućnosti. Onaj ko ne zna da živi i uživa danas, nije uživao ni juče. Bojim se kritičara sadašnjosti nauštrb prošlosti ili neizvesne budućnosti.\nPesme kao monolozi\nZbog čega kažete da nikada niste recitovali poeziju?\nPesme sam uvek posmatrao kao monologe. Jer svaka pesma je drugi pesnik, samim tim ona je druga misao. Drugi karakter iz druge drame i pera drugog pesnika. Naslušao sam se pijanih recitatora uz gitaru, kada se izgubi misao, a pesme izgube smisao, zarad trenutnog romantičnog trenutka koji odgovara ucveljenim srcima. Poezija je zaslužila više od toga.\nOznake:Lazar Ristovski, Partizani, pomirenje, Četnici\tSpomenik partizanima išaran ustaškim grafitima\tLazar Ristovski: Živimo u tragikomediji\tSrećna nam propast\tVečeras premijera ‘Belih lavova’\tDžejms Bond nije potreban Srbiji\t9 Odgovori na: Nije kasno da se četnici i partizani pomire\tangelina\tOdgovori\n5. avgust 2012. kod 11:28\tHidden due to low comment rating. Click here to see.Preporucujem roman ZORANA DJOKICA – OFICIRSKA CAST Roman pocinje kratkim prologom koji dokumentarno oslikava tezinu i opasnost oficirskog poziva.\nGlavni junaci ovog romana su Radovan i Sokol. Radovan simbolizuje stranu pobednika, a Sokol stranu gubitnika. Pisac je na taj nacin izabrao najbolji ugao da pripoveda o slozenim pojedinacnim sudbinama ljudi posle Drugog svetskog rata.\nOni opstaju kao moralni i casni ljudi bez obzira na ideoloske razlike.\n0 7\tzorans\tOdgovori\n5. avgust 2012. kod 11:35\tPartizani I cetnici su izmisljeni da bi jugoslovensko-hrvatsko-crnogorska vlast lakse vladala srbijom I srbima iz srbije.\nSvi ostvarise svoje nacionalne drzave ,samo srbija osta jugoslavija ,srbija I crna gora sa nacionalnim kadrovima bivsih jugo drzava na celu.,pa bi neko da eto potencira kako cetnici ,partizani treba da se pomire.\nPa bas najbolji izdanak titinih doseljenika jovo Montenegro rece, kako da se pomirim sa onim kome sam ubio…\nNije jasno zasto razne jove iz… ostase na srpskim penzijama, I to najvisim.\nI dok srpski radnici ostaju bez posla, jovo prima penziju od srbije I to najvisu, I uspeno se bori protiv srpskog nacionalizma.\nTo najbolje zna.\nSrbi iz srbije treba da iznedri stranke I ljude koji ce brinuti o srbima iz srbije I srbije.\nPolitika jugoslovensko-crnogorske propasti se mora zaustaviti.\nmedju srbima iz srbije nema podela,podele potenciraju ljudi koji nisu iz srbije\n7 5\tDrvoSjeca\tOdgovori\n5. avgust 2012. kod 13:31\tPrvo cetnici nisu izmisljeni da bi jugoslovensko hrvatsko crnogorska vlast lakse vladala Srbiijim i Srbima. Cetnici imaju mnogo duzu istoriju od socijalizma i komunizm. Mogao bi malo da se poducis. Pocni odma da citas o srbskoj Makedoniji i cetnickim vojvodama koje su zivot dali u borbi protiv turske okupacije.\nDrugo Jugoslavensko crnogorsko hrvatsko …. i to sto Srbija treba da iznedri stranke i ljude koji treba da se brinu o Srbima iz Srbije…. Ovo kao da pise cisti komunista i pokusava da se zavade i odstrani srbsko zivlje van Srbije u danasnjim granicama. Takvi kao ti ja bi prvo streljao pa onda bi mogao preci na ustase….\nSrbin je vazan ma gdje zivio. Da li je to danasnja Crna Gora, Bosna, Makedonija, Hrvatska ili pak SAD ili Australija nema veze. Dosta sa podjelama Srba. Mi smo jedan narod a djele nas samo granice na papiru.\nTi ako si Srbin moze te biti sramota za ovakve izdaje. Sto se tice mirenja to nikad. Komunisticki otpad treba istrijebiti do zadnjeg. Komunizam to je religija i nacin zivota. Svi oni nadojeni komunizmom bez obzira zivjeli u monarhiji ili u demokratiji uvjek ce siriti zle klice na okolinu. Dosta ste vi uradili po srbski narod. i previse.\n8 9\tzorans\tOdgovori\n5. avgust 2012. kod 13:36\tHidden due to low comment rating. Click here to see.molim bezbednosne sluzbe srbije da odreaguju!\nmonstrum bi streljao!\nmolim da utvrde odakle dolazi poruka.\n4 10\tDrvoSjeca\tOdgovori\n12. avgust 2012. kod 03:47\tNema vremena bezbjednosna sluzba za mene. Trebaju da pomognu u ostvarivanju nezavisnog Kosova i nezavisne Vojvodine.\nSmrade komunisticki! Dolijacete i vi jednog dana…\n0 2\tostrogorski\tOdgovori\n5. avgust 2012. kod 11:38\tPomirili su se odavno. Prvo je slovenačke „partizane“ osamdesetih kupila Italija čuvenim talijanskim penzijama. Posle je nešto slično izvela SAD i EEZ ali u maskiranoj formi sa ostatkom bivše Juge. Sad se i jedni i drugi (ili bar njihovi potomci) utrkuju u otvorenoj nacionalnoj izdaji Beču, Vatikanu i Zapadu.\nDokle će mo stići? Verovatno nikuda.\n5 0\traca\tOdgovori\n5. avgust 2012. kod 15:05\tbraco moja divna koristite svaki trenutak za govor mrznje,ruzne kvalifikacije i omalovazavanja.lepa poruka svima da nam povod nije bitan,zna se epilog-pljuni i satri bliznjega svog.\nbajic se ovom temom bavi kroz filmsku pricu a ne kao istorijski ili drustveni fenomen,on i njegova porodica u svijoj firmi pod patronatom rts-a pravi profit a ne istoriju ili kulturu.\nmi placamo rts,bajic trosi te pare zarad licne dobiti ,a mi drvlje i kamenje jedni po drugima\n12 0\tBez IQ i tacka.\tOdgovori\n5. avgust 2012. kod 16:29\tHidden due to low comment rating. Click here to see.Čini se kao da dželati partizani hoće da operu ruke od zločina nad Srbima u 2.gom a i posle rata do 1990.ih godina.Teško će se to oprostiti a još teže zaboraviti.\n3 8\tladja\tOdgovori\n10. avgust 2012. kod 14:12\tSrbi treba da se pomire, i da svi budemo pod Srbskom zastavom a ne sa petokrakom, a Titoisti nek idu u tri picke materine.\n2 3\tOstavite odgovor Odustani od odgovora


Počela Seanema – Ulcinj dobija bioskop – Seanema Film Festival\nPočela Seanema – Ulcinj dobija bioskop\nČetvrti Seanema Film Festival otvoren je na Starom gradu u Ulcinju. Na dvije festivalske lokacije do nedelje će biti prikazano više od 40 dugometražnih i kratkometražnih filmova u dvije takmičarske i revijalnim selekcijama. Festival koji je izrastao iz građanskog aktivizma i želje da se Ulcinju vrati bioskop, na korak je od važnog cilja, tvrde u lokalnoj samoupravi.\nČetvrti ulcinjski filmski festival otvorili su direktorka Drita Lola, potpredsjednica Opštine Ulcinj Hatidža Đoni i reditelj prvog prikazanog ostvarenja, filma „Slomljeni“ Edmond Rudina.\n„Festival obilježava stalna borba za njegov opstanak. Ove godine zato je skromniji nego prethodnih godina, ali kvalitet filmova u svim selekcijama nas kao organizatore čini ponosnim, a Ulcinj gradom u kojem se prikazuju najbolji filmovi regiona i kvalitetan pregled ostvarenja iz cijelog svijeta. Pred nama su četiri dana festivala, a onda nam slijedi godina priprema za peto izdanje za koje vjerujem da će u svakom pogledu biti pravi iskorak, i to ne samo za grad Ulcinj.“ poručila je Drita Lola.\nUoči festivala, prvi čovjek ulcinjske lokalne samouprave Ljoro Nrekić kazao je da će Ulcinj do sljedećeg festivala dobiti bioskop zahvaljujući angažovanju Ministarstva kulture i lokalne samouprave.\n„Kao što je predsednik već najavio, ja sam ovdje večeras da to još jednom ponovim. Ulcinj zaslužuje da dobije bioskop, skoro četiri decenije od kada je naš bioskop zatvoren. To će se dogoditi do sljedećeg festivala na koji smo ponosni jer ovo je Ulcinj kakav želimo da vidimo. Multikulturalni Ulcinj koji ugošćava autore najboljih filmova iz cijelog svijeta.“ Poručila je potpredsjednica Opštine Ulcinj Hatidža Đoni.\nFestival je otvorio film iz programa Identitet – albansko-italijansko-makedonska koprodukcija reditelja Edmonda Budine „Slomljeni“.\n„Iako skroman, ovo je veliki festival. Jer ovo je grad u kojem se prepliću različite kulture, a ovo je festival koji pruža rijetku priliku da se na jednom mjestu vidi odličan presjek regionalne kinematografije – od Albaniije, preko Srbije do Crne Gore i Hrvatske, a sjajno je što možemo da vidimo i dobre filmove iz cijelog svijeta. Čast mi je što festival otvara moj film koji govori o problemima koji su zajednički svima nama u regionu – korupciji u visokoj politici, nebrizi za životnu sredinu i ljudskim sudbinama u doba tranzicije.“ poručio je reditelj Edmond Budina.\nU okviru programa Identitet, tokom četiri festivalska dana biće prikazani i film „Moj vlasitit rat“ u kojem rediteljka Lidija Zelović govori o suočavanju sa posljedicama rata i izbjeglištvom. Svjetsku premijeru imaće ostvarenje holandskog reditelja Stefa Broka „Balkanski trougao“, a Identitet će činiti još i francusko-belgijska koprodukcija reditelja Manuela Putea „Bektašijci“, kao i film koji je dobio nagradu publike na prošlogodišnjem DokuFest-u u Prizrenu, „Htjeti, željeti, voljeti“ reditelja Ilira Hasanija.\nTradicionalno, Seanema Film Festival okuplja stručnjake koji će razmjenjivati mišljenja o filmovima i temi festivala na panel diskusijama koje se u Biblioteci Mirko Srzentić u Ulcinju biti održavaju u petak i subotu (24. i 25. avgust) od 11h pod naslovom Identitet – Interakcija – Intriga. Među učesnicima diskusije treba pomenuti vanrednog profesora na FDU, Janka Ljumovića koji je o festivalu napisao i autorski tekst kao i Sehada Čekića, direktora Filmskog centra Crne Gore.\nSeanema Film Festival već četiri godine organizuje ulcinjska nevladina organizacija „Ja djelujem“ (iAct), a ove godine festival su podržali Filmski Centrar Crne Goe, Opština Ulcinj i Turistička organizacija Ulcinj, kao i drugi donatori iz Crne Gore i inostranstva.\nPrevious PostPrevious Od svih stvari koje ne postoje, identitet stvara najveći nered na svijetu\nNext PostNext Aplauzi i suze na Starom gradu


Polovna Zastava (Yugo) Florida - cena automobila\nPolovna Zastava (Yugo) Florida - cena automobila\nZastava (Yugo) Florida je automobil koji je proizvodila Kragujevačka fabrika automobila Zastava. Počeo je da se proizvodi 1988. godine, a prvi put je javnosti predstavljen 1987. godine. Novi zastavin model je trebao postati automobil broj jedan u bivšoj Jugoslaviji, ali ga je rat sprečio u tome, tako da Florida nikada nije dostigla slavu koju je imala Zastava 101. Zastava Forida se proizvodila do 2009. godine i ukupno je izbačeno oko 29.950 automobila. photo by Thesuperpig\nPošto se radi o automobilu koji je prestao da se proizvodi pre 15 godina izbor polovnjaka nije veliki, a cene su jako pristupačne. Prema podacima koji se mogu videti iu auto oglasima polovna Zastava Florida 1.4 proizvedena 1994. godine, na benzin, koja je prešla 200.000 km, košta 480 evra, a Yugo Florida 1.3, proizvedena 2000. godine sa ugrađenim plinom, koja je prešla 120.000 km košta 550 evra. Najskuplji model koji smo našli u oglasima je Yugo Florida 1.4, proizvedena 1999. godine, koja je prešla 120.000 km sa ugrađenim plinom košta 1.200 evra.\nZastava Florida je imala nisku prodajnu cenu pa postaje prihvatljiv automobil, bez obzira na nedostatke. Florida je bila najskuplji Zastavin automobil, sve dok na auto sajmu Beograd Auto Show 2006. godine nije predstavila Zastavu 10 napravljena prema licenci Fiat Punta.\nU vreme kada su se prodavali kao novi automobili, s obzirom na nisku prodajnu cenu od 6500 do 7000 eura. Naime, automobil koristi moderan dizel motor te je s ponuđenom cenom za 3000 eura bio jeftiniji od cenovno "najbližeg" automobila koji koristi isti motor.


Izvor: Vesti-online.com, 05.Feb.2019, 06:33\n- Da li je ovo možda sledeća velika stvar? - ovo je bilo pitanje koju je CNBC novinar pitao Marka Zakerberga 2004.\nManje od 3 meseca ranije, učenik Harvarda je 4. februara lansirao sajt pod imenom "TheFacebook" koji je služio kao onlajn direktorijum za sve kolege.\n- Kada smo pokrenuli celu priču, očekivali smo >> Pročitaj celu vest na sajtu Vesti-online.com << da će sajt koristiti možda 400 do 500 ljudi. A sada imamo 100.000 korisnika, ko zna gde će dalje završiti. Možda uspemo da napravimo nešto kul, bio je odgovor koji je Mark Zakerberg dao tom novinaru.\nPetnaest godina od svog začeća, taj broj je porastao na 2.32 milijarde korisnika. To je gotovo trećina celokupne svetske populacije.\nZa to vreme, ime se možda skratilo, ali se ceo posao značajno povećao.\nFacebook je progutao neke od najvećih tehnoloških kompanija na svom putu ka vrhu, a Mark Zakerberg postao je peta najbogatija osoba na svetu.\nPored same veličine, Facebook, zajedno sa Googleom, ima direktan uticaj na više od 70 odsto internet saobraćaja.\nMeđutim, kako je ovaj "školski projekat" postao najuticajnija kompanija u internet eri?\nIznad rane konkurencije\nFacebook nije bio prva društvena mreža. Godinu dana pre njegovog lansiranja, pojavio se MySpace, koji je brzo postao najveća društvena mreža na svetu.\nOvaj uspeh privukao je mnogo pažnje, zbog čega je MySpace kupila kompnaija News Corporation za 580 miliona dolara.\nU jednom trenutku MySpace je čak pretekao Google i 2006. godine je postao najposećenij sajt u SAD.\nAli stvari su ubrzo krenule na gore.\nPropast MySpacea najčešće se pripisuje njegovim korporativnim vlasnicima koji su se više trudili da povećaju profit nego da poboljšaju sajt.\nSa druge strane, Facebook je mogao da povećava svoju bazu korisnika tako što im je dozvoljavao da i sami biraju u kom će se pravcu platforma kretati.\nNove funkcije, kao što je Facebook Chat, predstavljane su jer su to korisnici želeli.\nDo 2010. godine Facebook je pretekao MySpace.\nDve godine kasnije, kompanija je izašla na berzu, a Zakerberg je imao dovoljno deonica da kontroliše sve. Drugim rečima, odgovarao je samom sebi.\nNapad na tehnološke gigante\nUspeh Facebooka privukao je pažnju Googla koji je 2011. godine lansirao Google+ - sa nadom da će njegova društvena mreža postati najveća na svetu.\nI na kratko je izgledalo kao da plan uspeva. Samo mesec dana od lansiranja Google+ je imao 10 miliona korisnika.\nMarkov odgovor je bio mobilisanje cele kompanije u pokušaju da nađe adekvatan odgovor na novu pretnju.\nOva taktika očigledno je dala željene rezultate jer Facebook i dalje raste, a Google se sprema da u aprilu ugasi svoj projekat.\nFacebook je 2012. godine dostigao milijardu korisnika i nije pokazivao znake umora ili usporavanja.\nU ovom trenutku pojavilo se nekoliko kompanija koje su želele da pažnju ljudi pomere sa Facebooka na njihove projekte.\nJedna od njih bio je Instagram koji je od lansiranja 2010. stigao do 50 miliona korisnika.\nIako je ovo bio samo mali delić onoga čime je Facebook raspolagao, Instagram je bio identifikovan kao pretnja, ali pretnja koja može biti neutralisana i na kojoj se može zaraditi.\nFacebook je u septembru 2012. kupio Instagram za milijardu dolara. Ova cifra se sada čini gotovo kao odličan posao ako u obzir uzmemo koliko je Instagram napredovao - sada ima više od milijardu korisnika.\nIsta taktika korišćena je i za aplikaciju za slanje poruka WhatsApp koja je kupljena za 19.3 milijarde dolara 2014. godine.\nManje od 5 godina kasnije, WhatsApp je zabeležio sličan rast kao i Instagram. Skočio je sa 500 miliona na 1.5 milijardi korisnika.\nKada i ove brojke dodamo Facebookovom carstvu, to je dodatnih 2.5 milijardi korisnika širom sveta koji su povezani sa društvenom mrežom Marka Zakerberga.\nA ako u obzir uzmemo da na svetu postoji 4.8 milijardi ljudi na internetu, čini se da jedina stvar koja može da zaustavi Facebook jeste sam internet.\nB92: Pre tačno 15 godina nastao je Facebook: Veliki uspeh i veliki skandali\nAdvertiser-Serbia.com: Facebook slavi petnaesti rođendan\nNovaEnergija.net: 15 godina Facebooka: Nezamisliv uspeh i velike greške


Datum kreiranja četvrtak, 25 Avgust 2011 12:42\tKlikova: 1811\tRazličite endoskopske procedure u svakodnevnoj su primjeni na Klinici za ginekologiju i akušerstvo UKC Tuzla. Nakon stvorenih uslova i obavljene edukacije kadra obavljaju se laparaskopske i histeroskopske operacije, a u primjeni je i dijagnostička laparoskopija. Na Klinici za ginekologiju i akušerstvo ovih je dana obavljena 500-ta laparoskopska operacija, a do sada je urađen i 281 histeroskopski zahvat na ovoj klinici. Prateći razvoj i savremeni pristup obavljaju se stalne edukacije kadra u ovoj oblasti u centrima u okruženju, prije svega, sa kojima postoji uspostavljena saradnja i prate i u radu primjenjuju najnoviji postupci u oblasti ginekologije i akušerstva. Opravdanost uvođenja novih endoskopskih metoda je u nizu prednosti koje oni imaju, prije svega, za pacijente, ali i ustanovu u kojoj se obavljaju zahvati. Pacijentice nakon obavljenih zahvata vrlo kratko vrijeme borave na bolničkom liječenju, dan ili dva, te su troškovi liječenja znatno smanjeni. Zatim, oporavak je mnogo brži, te se u kratkom roku vračaju svakodnevnim aktivnostima. Posebno je značajno istaknuti da su mnogo manje mogućnosti za komplikiacije u posoperativnom toku, što je sigurno, još jedan od razloga uvođenja laparoskopije.\tUZIMANJE MATIČNIH ĆELIJA IZ PUPKOVINE NOVOROĐENČETA U TUZLANSKOM PORODILIŠTU\nDatum kreiranja petak, 12 Avgust 2011 13:23\tKlikova: 1822\tU jednodnevnoj posjeti Klinici za dječije bolesti JZU UKC Tuzla danas su boravili predstavnici italijanske humanitarne organizacije Croce Verde Meldola-Predappio, koja je već 15 godina aktivna u području pružanja različitih oblika pomoći za djecu Bosne i Hercegovine. I današnji susret za cilj je imao razgovore o mogućnostima saradnje kada je u pitanju poboljšanje uslova za liječenje djece oboljele od leukemije, drugih teških malignih oboljenja i urođenih deformacija i pomoć u obezbjeđivanju liječenja oboljele djece u specijaliziranoj klinici u Bolonji, u Italiji. Ferdinando Avenali, predsjednik Udruženja predstavio je ovom prilikom aktivnosti koje udruženje pokreće, te se zanimao za potrebe koje imaju djeca i roditelji oboljele djece u Tuzli.\nDatum kreiranja petak, 12 Avgust 2011 09:19\tKlikova: 3271\tU okviru aktivnosti i rada u Savjetovalištu za HIV/AIDS na Klinici za zarazne bolesti JZU UKC Tuzla odnedavno se mogu uraditi i brzi testovi čiji su rezultati gotovi za 15 do 20 minuta. U ovom momentu Savjetovalište raspolaže i određenom, manjom, količinom brzih oralnih testova koji su, isto tako, veoma efikasni i u vremenu od 20 minuta se dobijaju rezultati. Internetsko savjetovanje koje je pokrenuto nakon ispunjenih tehničkih predpostavki obavlja se putem e-mail adrese: savjetovaliste.hiv-aids@ukctuzla.ba, a za sva pitanja aktivna je info linija u Savjetovalištu broj: 035 303 324. Savjetovalište radi svakim radnim danom od 8 do 14 sati, ali ukoliko se iskaže potreba savjetovanje i testiranje moguće je obaviti i van naznačenog vremena. Sve usluge su za korisnike BESPLATNE (bez uputnice i plaćanja), ANONIMNE (pod šifrom) i na DOBROVOLJINOJ OSNOVI (svaka osoba dolazi u Savjetovalište dobrovoljno i sve se radi uz informirani pristanak).\nDatum kreiranja petak, 05 Avgust 2011 13:42\tKlikova: 1987\tU okviru planiranih edukacija sestrinskog kadra, u amfiteatru Klinike za interne bolesti JZU UKC Tuzla, danas je održan 214. Stručni sastanak medicinskih sestara – tehničara. O Procesu zdravstvene njege kod bolesnika sa rupturom Aneurizme, govorila je Klaudija Babić medicinska sestra Klinike za neurohirurgiju. U svom radu je istakla da aneurizma označava prošireni izbočeni prostor koji komunicira sa pripadajućom arterijom i puni se krvlju. Prema mehanizmu nastanka i patološkim zbivanjima razlikuje se pet vrsta aneurizmi: urođene vrećaste aneurizme, aterosklerotične vretenaste aneurizme, disecirajuće aneurizme, mikotične aneurizme i intracerebralne mikroaneurizme. Aneurizme mogu nastati na svakoj intrakranijskoj arteriji. U 90-95% slučajeva lokalizirane su u karotidnom sistemu, a ruptura aneurizme proporcionalno se povećava za svaku dekadu i ima najvišu incidencu od 40 do 60 godine života. Na temu: „Rehabilitacioni tretman djece sa cerebralnom paralizom“ izlagala je Ehdajeta Duranović, medicinska sestra Klinike za fizikalnu medicinu i refabilitaciju.\tODRŽANO PREDAVANJE O SLEEP APNEI\nDatum kreiranja srijeda, 03 Avgust 2011 13:38\tKlikova: 2545\tU amfiteatru Klinike za plućne bolesti JZU UKC Tuzla danas je održano stručno predavanje na temu „Sleep apnea, poremećaj disanja u snu”. Uz predavanje održana je i promocija aparata Polisonografa, pomoću kojeg se snima spavanje i prestanak disanja u snu.\nKo je na portalu: 25 gostiju i nema prijavljenih članova 003496144\nServer Time:07:34:27 21-05-2013


Ženske Sunčane Naočale Komono Maurice (KOM-S4152) | WATCH-A-PORTER\nPočetna Proizvodi Ženski Naočale Ženske Sunčane Naočale Komono Maurice KOM-S4152\nŽenske Sunčane Naočale Komono Maurice KOM-S4152\nKOM-S4152 Naočale Komono\nLoyalty 525 Bodova\nVeć od 87,50 kn/mj na 6 rata\nKomono Maurice sunčane naočale KOM-S4152 su s razlogom jedan od najpopularnijih modnih dodataka iz Komono kolekcije. Smeđa boja okvira te Smeđa boja leća će ti pristajati uz sve odjevne kombinacije. Leće ovih sunčanih naočala su dizajnirane na način da blokiraju 100% štetnih UV zraka.\nŠirina Okvira: 136 mm\nDuljina Krila: 137 mm\nŽenske Sunčane Naočale Hawkers Nolita HNOL21RKX0 HNOL21RKX0 Naočale Hawkers\nŽenske Sunčane Naočale Hawkers Nolita HNOL21RKX0\nŽenske Sunčane Naočale Hawkers Nolita HNOL21BWX0 HNOL21BWX0 Naočale Hawkers\nŽenske Sunčane Naočale Hawkers Nolita HNOL21BWX0


Unutrašnji filteri za akvarijum - Akvarijum Store\nNaslovna » Unutrašnji filteri za akvarijum\nUnutrašnji filteri za akvarijum su izuzetno jeftini i praktični za male akvarijume. Takođe, mogu da se koriste i za ubacivanje vazduha u vodu. Efekat je sličan (ali ne i isti) onome koji prave vazdušne pumpe za akvarijum.\nAtman At-f101 filter\nAtman At-f301 filter\nHang on filteri (1)\nKanister filteri za akvarijum (12)\nReverzibilna osmoza (1)\nSunđer i korner filteri (1)\nUnutrašnji filteri za akvarijum (10)\nUV filtracija (sterilizacija) (2)


30.11.2018. - 18:53h Autor: tportal.hr\nU najvećoj tajnosti najmlađa ćerka američkog predsednika Donalda Trampa, Tifani Tramp, započela je novu ljubavnu vezu. Kao što se i očekivalo i ovoga je puta "odabrala" bogatog naslednika. Reč je o Majklu Bulosu, koji je odrastao u Lagosu, Nigeriji, a njegova porodica je vlasnik konglomerata koji se bavi maloprodajom automobila, opreme, ali i gradnjom, a sve to im donosi neslućene zarade.\nIzvor blizak Tifani Tramp otkrio je kako se s Majklom Bulosom, koji poslednjih godina živi u Londonu, a vuče i libanske korene, upoznala na Mikonosu ovoga leta. A da je veza ozbiljna govori i to da je studentkinja prava, koja je ovog proleća raskinula s Rosom Mekanikom, čak svog novog dečka dovela u Mar-a-Lago da sa celom porodicom Tramp proslavi američki Dan zahvalnosti.\n"Tifani je srećna, poebno jer je uspela da sačuva vezu od javnosti. Već ga je upoznala sa porodicom na Dan zahvalnosti i svima se dopao jer je reč o izuzetno inteligentnom mladiću iz odlične porodice", otkrio je neimenovani izvor.\nSam Majkl Bulos završio je elitnu međunarodnu školu u Nigeriji, a njegov brat Fares je glumac i reper poznatiji pod imenom Farastafari. Zanimljivo je da je i Tramp prihvatio novog dečka najmlađe ćerke, te mi očigldno ne smeta što je odrastao u jednoj od afričkih zemalja.\nNaime, ranije ove godine Tramp poprilično ružno govorio o tim zemljama rekavši kako su El Salvador, Haiti i još neke afričke zemlje veliko "sra.e" i upitao sve: "Zašto uopšte dopuštamo da ljudi iz tih usra..h zemalja dođu ovamo?" Nakon toga oglasili su se i čelnici Nigerije koji su rekli kako je takva izjava uvredljiva i neprihvatljiva te su zatražili službeno objašnjenje američke vlade.\nTifani TrampDonald TrampNovi dečko


DOBRE VESTI ZA SVE: Građanima dostupni lični podaci iz 20 evidencija na Portalu eUprava | Najnovije vesti - Srbija danas\n07.07.2020. • 15:38 Srbija Danas\nDOBRE VESTI ZA SVE: Građanima dostupni lični podaci iz 20 evidencija na Portalu eUprava\nSada smo u prilici da lako proverimo tačnost i kompletnost svojih podataka\nGrađanima su na Portalu eUprava dostupni lični podaci iz čak 20 elektronskih evidencija i registara. Građani mogu da pogledaju i provere svoje podatke, kao i da prijave nadležnim institucijama ukoliko ti podaci nisu tačni.\nSJAJNA VEST ZA BEOGRADSKI UNIVERZITET: Stomatološki fakultet MEĐU NAJBOLJE RANGIRANIM na prestižnoj Šangajskoj listi\nKAD NISU HTELI SRBE: Konobar u smeni zaradio JEDAN EVRO, umesto pune plaže u Bečićima PUSTINJA (FOTO)\nGrađanima su dostupni lični podaci iz matičnih knjiga rođenih i venčanih, podaci o ličnoj karti, pasošu, prebivalištu, državljanstvu, boravištu, privremenom boravištu u inostranstvu, biračkom mestu, vozačkoj dozvoli, registraciji vozila, oružju u legalnom posedu. Takođe dostupni su podaci iz Centralnog registra obaveznog socijalnog osiguranja, Nacionalne službe za zapošljavanje, Republičkog geodetskog zavoda, PIO fonda, Poreske uprave i lokalnih poreskih administracija.\nRegistrovani korisnici koji se prijavljuju na Portal eUprava uz korišćenje kvalifikovanog elektronskog sertifikata mogu da pristupe podacima iz svih 20 elektronskih evidencija i registara, korisnicima koji se prijavljuju sa dvofaktorskom autentikacijom dostupan je veći broj evidencija, dok korisnicima koji se prijavljuju korisničkim imenom i lozinkom dostupna je samo jedna evidencija.\nOva funkcionalnost Portala eUprava pomaže daljem razvoju eUprave u Srbiji i naročito implementaciji Centralnog registra stanovništva, jer su građani u prilici da lako provere tačnost i kompletnost svojih podataka i da se po potrebi obrate nadležnoj instituciji kako bi se ti podaci ažurirali.\nPočela letnja sniženja u Srbiji! Jedan datum je veoma važan, a evo na šta treba da OBRATITE PAŽNJU KAD KUPUJETE\nNema novca ni za plate ni za penzije: Nekadašnji raj za bankarske malverzacije PRED BANKROTOM?\nPrepolovljeni računi i više novca u budžetu: Pametna rešenja za bolje domaćinstvo!\nDEFINITIVNA ODLUKA! Ukida se avio saobraćaj između Srbije i Grčke\nNAKON ČETIRI MESECA PAUZE: Počela proizvodnja u kragujevačkom "Fijatu"\neuprava lični podaci Republika Srbija matičar\nŠOKIRAO SVE! Filip mu priznao da li će se POMIRITI sa njom - Dejana ZABOLELO, pa vikao: "Opet sam NASEO!"\nKARAMBOL U EMISIJI: Mima vređala Mihića, pa usledio NAPAD! Počelo je POLIVANJEM, a onda se umešao i ON\n"VEĆI JE KANAL ŠTO SAM BILA S TOBOM NEGO S VUKOM!" Tara urnisala Nenada - on PREBLEDEO, u šoku je\n"ŽIVIMO U ERI U KOJOJ FIKCIJA POSTAJE ČINJENICA" Odobrena rezolucija UN kojom se osuđuje poricanje Holokausta\nPOLICIJA PRONAŠLA ČETIRI TELA NA GRANICI: Izgubili život u snežnoj oluji, među nastradalima i beba\n"ŠALJU JOJ OMAĐIJANE NARUKVICE" Bivši zadrugar OTKRIVA! Pročuli se ŠOK detalji - kad Dalila uradi OVO, on...\n"PREŠLI SMO GRANICU, U PROBLEMU SMO" Naučnici poslali dramatično upozorenje: Svetu preti katastrofa\nLAVROV STIGAO U ŽENEVU: Sutra se sastaje se Blinkenom\nKARAMBOL NA AUTO-PUTU! Lančani sudar 20 automobila i 16 kamiona - ima povređenih (FOTO/VIDEO)


Ekološke probleme od danas moguće prijaviti putem stranice Eko BiH mreže - Radio Srebrenik\nEkološke probleme od danas moguće prijaviti putem stranice Eko BiH mreže\nAktivnosti 30 ekoloških organizacija iz cijele BiH koje su okupljene u Eko BiH mrežu od danas su dostupne na web stranici www.ekobih.net. Posebna prednost ove stranice, čiju izradu je finansirala Evropska unija, je alat koji omogućava građanima da kroz jednostavan formular prijave slučajeve narušavanja životne sredine u svojoj lokalnoj zajednici. Eko BiH mreža im može pružiti besplatnu stručnu i pravnu podršku kroz prikupljanje dodatnih informacija, prijavljivanje slučaja nadležnim organima i drugim načinima ostvarivanja prava na zdravu životnu sredinu.\n“Trudili smo se da sadržaj i alati na web stranici budu lako dostupni i upotrebljivi za sve ciljne grupe. Stručnjaci i aktivisti koji žele da aktivno učestvuju u djelovanju Eko BiH mreže mogu jednostavno da popune pristupnicu za članstvo u mreži, dok građani mogu da prijave konkretne probleme ”, istakla je Vera Bulić, službenica za komunikacije na projektu Eko BiH.\nWeb stranica je predstavljena sinoć u Cineplexx-u Palas u Banjaluci, a nakon kratke prezentacije održana je i projekcija dokumentarnog filma “Čuvari rijeka” koji prikazuje borbu mještana brojnih lokalnih zajednica u Bosni i Hercegovini protiv izgradnje malih hidroelektrana.\nPrethodni članakU TK 166 novozaraženih osoba, 11 u Srebreniku\nNaredni članakOdrzana skupstina Fudbalskog saveza Srebrenik


Grad/mesto ili region: Möderbrugg\nPozivni broj za grad Möderbrugg je 3571. Za fiktivni broj telefona 2711869 i pozivni broj grada 3571, broj za pozivanje je 3571 2711869. A Möderbrugg se nalazi u Austrija.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 2711869, pozivni broj grada 3571 (Möderbrugg) i Državni pozivni broj 0043, broj za pozivanje je 0043 3571 2711869. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 3571, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nUsluge kojima se pristupa putem prefiksa usluga mogu biti naplaćene ne samo od telekomunikacionih kompanija, već i od kompanija koje nude ove usluge. Kao rezultat toga, brojne sumnjive kompanije nude usluge od kojih nema mnogo koristi, ali koje imaju visoke naknade. Kako bi još više povećali zaradu, takve usluge pokušavaju da zadrže pozivaoce na liniji što je duže moguće. Nadzorni organi redovno preduzimaju mere protiv takvih pružalaca usluga, ali se na to ne može osloniti. Pored posebnih brojeva koji se mogu prepoznati pomoću svojih prefiksa, postoje i brojevi za brzo biranje. Najpoznatiji su brojevi za hitne slučajeve, 112 u Evropi i 911 u Severnoj Americi. Ovi brojevi se mogu koristiti širom države i ne moraju da sadrže prefiks, tj. Državni pozivni broj +43 (0043) ili pozivni broj grada 3571 (Möderbrugg).\nAko ste van Austrija i želite da pozovete osobu u Möderbrugg, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Austrija je +43 (0043), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Möderbrugg, morate da dodate +43 3571 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 2711869, pozivni broj grada 3571 (Möderbrugg) i Državni pozivni broj 0043, broj za pozivanje je 0043 3571 2711869.


„Guardian“ pakuje svoje novine u biorazgradivi materijal od krompira, umesto u plastični omot! | Energetski portal Srbije\n18.01. 2019 Vesti | Svet | Održivi razvoj | Upravljanje otpadom\nBritanski magazin „Guardian“ odbacio je svoju dosadašnju „plastičnu ljušturu“ i omotač za štampana izdanja je zamenio biorazgradivim pakovanjem.\nFoto: Twitter @guardian (screenshot)\nU cilju smanjenja plastičnog otpada, „Guardian“ svoje novine od skoro pakuje u providni omot napravljen od krompirovog skroba koji se kompostira u potpunosti u roku od 6 meseci. Izdavač je skrenuo pažnju da u izradi pakovanja nisu korišteni genetički modifikovani materijali.\nBritanska medijska kuća savetuje čitaocima da ambalažu ne bacaju u kante za reciklažu, već da ga uskladište zajedno sa otpacima od hrane ili iz bašte ili da ga kompostiraju. Kompostiranje predstavlja prirodnu razgradnju organske materije dejstvom bakterija, crvića, kao i malih insekata, i mnogi ovaj proces obavljaju kod kuće kako bi samostalno proizveli đubrivo od odbačenih organskih materija.\n„Guardian“ je prvi štampani medij koji se u Ujedinjenom Kraljevstvu odvažio na ovaj poduhvat. S obzirom na to da je proizvodnja plastike jeftinija u odnosu na proizvodnju biorazgradive sirovine, ovaj korak je posledično rezultovao u poskupljenju njegovih izdanja za od 20 do 30 penija. Ipak, odbacivanje plastike bilo je podstaknuto upravo mišljenjem čitalaca.\nZa nekoliko meseci „Guardian“ od „krompira“ biće dostupan u čitavoj zemlji, a shema je započela Londonu, Kentu, Eseksu, Hertfordširu, Norfolku i Sufolku.\nUrednica Katrin Viner naglasila je da je istraživačko novinarstvo teško, skupo i da zahteva mnogo vremena. Zahvaljujući čitaocima koji kupuju i pretplaćuju se na „Guardian“, ova medijska kuća opstaje i utire put ka finansijskoj održivosti. „Ekonomski uslovi za novine ostaju vrlo teški. Njihova prodaja je u istorijskom padanju. Oglašivači novac radije izdvajaju na tehnološke kompanije nego na izdavače, a troškovi za papir, štampu i dostavu rastu“, rekla je Viner.


Švedski novinar: Ne zaboravljajte na Rusiju - Russia Beyond Croatia\nŠvedski novinar: Ne zaboravljajte na Rusiju\nŠvedski novinar i pisac Folke Schimanski u listu Helsingborgs Dagblad piše da se poslije terorističkog napada u Bruxellesu Europa počela zalagati za pojačano jedinstvo, ali mu nije jasno kako je moguće da je iz tog zajedništva isključena jedna europska zemlja poput Rusije, bar kao protivnik zajedničkog neprijatelja - terorista Islamske Države.\nNakon zvjerskog terorističkog napada u Bruxellesu "jedinstvo" je postala nova mantra, kako jedinstvo unutar naše zemlje, tako i jedinstvo europskih zemalja. Nisu uključili samo jednu europsku zemlju, a to je Rusija, premda su realno i ruski građani bili žrtve zločina Islamske Države, piše Folke Schimanski.\nArhaični mediji pišu o ključnom doprinosu Rusije (koju oni obično nazivaju Putin) u privođenju kraju sirijskog rata samo s omalovažavanjem i sitnim slovima. Rusija je važan partner u uništavanju malignog tumora zvanog Islamska Država, ističe autor teksta.\nSmatrajući Rusiju uglavnom prijetnjom po svoju sigurnost, Švedska manifestira provincijsko razmišljanje, ali to svakako s druge strane opravdava potpisivanje sporazuma s NATO paktom o vojnoj pomoći. Služba državne sigurnosti Švedske otkrila je "lažne vijesti" koje šire organizacije poput televizijskog kanala RT, a koji, kako se kod nas tvrdi, truje svojim učinkovitim otrovom mozgove lišene kritičkog mišljenja, ma kome pripadali, i svodi ih na razinu Putinovih trolova, piše Schimanski.\n"Vrlo je čudno da netko danas ima takav pristup. Vrijeme je da se shvati da nam je Rusija potrebna makar kao protivnik našeg zajedničkog neprijatelja".\nTakođer se može dodati da je takva situacija bila za vrijeme Prvog svjetskog rata, piše švedski pisac i novinar, prenosi RT.\nrusija i eu terorizam Islamska država UKRATKO Rusija i EU


Драган Гњатић позвао просвјетне раднике да се вакцинишу - SAVEZ SINDIKATA REPUBLIKE SRPSKE\nNaslovnaAktuelnoDragan Gnjatić pozvao prosvjetne radnike da se vakcinišu\n11/08/2021 Aktuelno, Granski sindikati, Sindikat ONK\nPredsjednik Sindikata obrazovanja, nauke i kulture Republike Srpske Dragan Gnjatić pozvao je prosvjetne radnike u Republici Srpskoj, ali i sve građane da se vakcinišu protiv virusa korona da bi školska godina počela u normalnijim uslovima.\nGnjatić je rekao da je potrebno da prosvjetni radnici i svi oni koji rade u obrazovanju, nauci i kulturi, kao i ostali građani, što masovnije budu vakcinisani da bi školska godina počela bez podjela odjeljenja na grupe, a čas trajao 45 minuta.\nOn je istakao da Sindikat insistira na dobrovoljnosti i da svako odlučuje u svoje ime, te ukazao da posljednjih dana vlada veliki interes.\n„Potrebno je da što veći broj prosvjetnih radnika i radnika u obrazovanju, nauci i kulturi bude vakcinisan kako bismo imali što veću sigurnost u narednom periodu“, naglasio je Gnjatić i napomenuo da je određen broj prosvjetnih radnika primio vakcinu.\nAli, dodao je, kolege, članovi Sindikata, instistiraju da kolege u što većem broju budu vakcinisani, tako da i Sindikat obrazovanja, nauke i kulture apeluje da se taj proces provede što prije tamo gdje nije.\n„I ja sam preležao koronu, ležao u bolnici, bio na kiseoniku, znam šta to znači, vakcinisan sam i apelujem da se kolege što prije vakcinišu“, istakao je Gnjatić.\n19/10/2021 Aktuelno, Savez sindikata RS, Sve vijesti\nVIŠI MINIMALAC – MANJE NEZAPOSLENIH: „Nobel“ za ekonomiju pripao autoru naučnog postulata o najnižoj cijeni rada\n18/10/2021 Zanimljivosti, Savez sindikata RS, Sve vijesti


Musée-Hôtel le Vergeur : hoteli blizu, fotografije, adresa, Француска plan, blizu, rezervacija\n> Europe > Француска > Reims > Musée-Hôtel le Vergeur >\nMusée-Hôtel le Vergeur (Француска)\nAdresa: 36 Place du Forum\nPoštanski kod: 51100\nTelefon 1: 03 26 47 20 75\nFaks: 03 26 47 79 53\nInternet sajt: http://www.museelevergeur.com\nStil hotela Novotel Reims Tinqueux je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače, Perionica, Posluženje doručka u sobi Nastavak, Besplatan parking, Televizija, Klimatizovano, Satelitska televizija. Na 9 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Route de Soissons BP 12, a pozicija mu je sever za grad Reims. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer spoljni bazen. Deo je lanca NOVOTEL.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Reims Champagne je udaljen 6 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 13 minuta kolima.Ima brzu internet konekciju.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\nStil ovog hotela za grad Reims je Povoljan, a kategorija dve zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Samo za nepušače.Na 13 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalaziNastavak u ulici 9 Rue des Écrevees, a pozicija mu je sever za grad Reims. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Aerodrom Reims Champagne se nalazi na oko 12 minuta kolima od hotela (6 kilomet(a)ra ).Ima brzu internet konekciju.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju privatni parking.Sakrijte\nNalazi se u ulici 6 rue du général Sarrail, pozicija mu je severozapad za grad Reims, a od centra je udaljen samo 13 minuta hodom.Stil hotela Hôtel d'Alsace je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kaNastavako što su: n.a.. Aerodrom Reims Champagne se nalazi na oko 12 minuta kolima od hotela (6 kilomet(a)ra ).Sakrijte\nNalazi se u ulici 22 Rue Des Templiers, pozicija mu je severoistok za grad Reims, a od centra je udaljen samo 14 minuta hodom.Stil ovog hotela kategorije četiri zvezdice je Luksuzan za grad Reims. U nNastavakjemu ćete naći razne usluge, a posebno Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Perionica, Besplatan parking, Televizija, Klimatizovano, Satelitska televizija. Do aerodroma Reims Champagne možete da stignete kolima za 12 minuta (aerodrom je udaljen 6 kilomet(a)ra od hotela).Ima brzu internet konekciju.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer sauna. Pripada hotelskom lancu OI.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Ostali putnici su ovom hotelu dali ocenu 8 od 10.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\nNalazi se u ulici 16, passage Subé (angle rue de l'Etape), pozicija mu je severozapad za grad Reims, a od centra je udaljen samo 9 minuta hodom.U hotelu Des Arcades pronaći ćete sve usluge koje treba Nastavakda ima hotel kategorije dve zvezdice za grad Reims: Novine, Sobe za nepušače, Televizija. Stil ovog hotela je Luksuzan.Ima brzu internet konekciju.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: garaža.Do aerodroma Reims Champagne možete da stignete kolima za 13 minuta (aerodrom je udaljen 6 kilomet(a)ra od hotela).Ostali putnici su ovaj hotel ocenili ocenom 3 od 5.Sakrijte\n431 m Cathedral of Notre-Dame, Former Abbey of Saint-Remi and Palace of Tau, Reims:


Razlog je sneg koji obimno pada u Bergamu, pa ekipe nisu u stanju da odigraju meč 6. kola Lige šampiona.\nOvaj duel je prvobitno odložen za 20 minuta, da bi se kasnije svi usaglasili da je najbolje da meč bude pomeren za četvrtak.\nInače, susret u Italiji direktno odlučuje o putniku u osminu finala elitnog takmičenja, a u nešto boljoj poziciji je Viljareal koji ima bod više od protnika, pa mu i remi odgovara.\nFK Atalanta FK Viljareal Liga šampiona odlaganje utakmice\nGRČKI teniser Stefanos Cicipas se plasio u polufinale Australijan Opena.


LEGO NINJAGO MOVIE MANTA RAY BOMBER | Dexy Co Kids internet prodavnice\nŠifra artikla: LE70609\nPomozi Kolu da spase Šen-Li u ovom kul LEGO® NINJAGO® MOVIE™ setu!\nMoćni bombarder sa 2 poluautomatska ispaljivača, 2 bombe i spasilačkim čamcem sa 2 mesta za minifigure!\nU setu su i 4 minifigurice sa svojim oružjem i dodatcima - da omoguće još veći broj akcija! Tu su Kol, Šen Li, Veliki Beli i snajperista vojske ajkula!\nOd oružja, Kol ima čekić, Šen Li nosi 2 kofe na štapu, Veliki Beli ima moćnu bušilicu a snajperista trozubac!\nPonovi najuzbudljivije scene iz LEGO® NINJAGO® filma i smisli nove opasne akcije za omiljene likove!\nSet sadrzi: bombarder, čamac, 4 minifigure i oružje,\nDimenzije bombardera: 12 x 25 x 31 cm\nDimenzije čamca: 5 x 10 x 9 cm


ANODE za ICCP sistemi - vijesti - Shaanxi Elade novi materijal tehnologija Co., Ltd\nShaanxi Elade novi materijal tehnologija Co., Ltd | Updated: Dec 03, 2015\nICCP ANODE za SISTEME\nICCP sistemi kao je efikasan metod za kontrolu korozije široko odobri ljudi.\nTeorija o elektrohemijski na osnovu svojih principa. Materijal da budu zaštićeni od korozije prolazak spoljni katoda koji je trenutni, smanjiti površinski potencijal zaštićenih materijala. Čime se smanjuje stopa Korozija metala. ICCP sistemi je široko rasprostranjena u armirano-betonskih, brodovi, mostovi, tenkovi, hemijski opreme, naftovoda i sl. Pomoćne anode je jedna od osnovne komponente sistema ICCP, to je imalo smisla za pravilan izbor pomoćne anode.\nZahtevima idealan pomoćne anode za ICCP\nSuperiorna provodljivosti, radio na visoke gustine struje, nisko polarizability.\nKada se primeni u okruženju, Anode treba da ima dobru hemiju (statičan), elektrohemijski (dinamički) stabilnost, niska potrošnja, dugo očekivani život.\nAnode treba da ima određene mehanike performansi.\nTo je lako za obradu, transport, instalirate i koristite.\nNema zagađenja životne sredine tokom operacije.\nIzbor pomoćne anode za ICCP\nDa bi se Odaberite dobar pomoćne anode, moramo znati problem termodinamike i dinamiku anode elektrohemijski reakcije pod posebno okolinu.\n2H2O – 4e O2 + 4 H +---(3)\nReakcija rastvorljiva anode: (1)\nReakcija mikro rastvorljiva anode: (1)+(2) ili tri\nReakcija reљiva anode(DSA):(2) or(2)+(3)\nTrenutni intenzitet: bez obzira kako primeniti struju na na anode, struja gustinu anode poigravam se u granicama, gustinu struja će uticati na overpotential od anode, onda utiču na anode proizvod.\nKoncentracija promene od Provodni jonski na rad medija, to je uključujući reaktanta i Rezultantni. Na primer, reakcija anode je hlor evolucije, to rezultat veliku količinu Jon hlora u morsku vodu, kao i potencijal evolucije hlor je niža od kiseonika evolucije, ako je mali i blizu okruženje za seawater.the anode više biće hlor evoluciju kao prvo onda hlora i kiseonik evolucija together.it rezultat snabdevanje jonski mogu hlora.\nPoređenje nekoliko elektrode\nProvodni plastike (fleksibilni anode )\nOna se može videti iz grafikon, utrošak evolucije kiseonika za iste elektrode je očigledno više od hlora evolucije. Međutim, MMO elektroda ima niska potrošnja u hlor evoluciju i kiseonik evolucije, Anode MMO i druge prednosti kao što su dobru provodljivost, velikim protokom. Stoga MMO Anode je dobar izbor od ICCP sistema.\nMMO Anode elektrohemijski performansi\nDve vrste MMO premaza:\nHlor evolucija vrsta Anode:\nGlavne komponente premaza: Ru、Ir、Pd、Ti itd. Pogodan je za upotrebu u morskoj vodi gde Cl2 je glavni anode proizvod.\nPotencijalni od hlora evolucija(SCE)2KA/m2\nPotencijal evolucije kiseonika (mercurous sulfat)2KA/m2\nKiseonik evolucija vrsta Anode:\nGlavne komponente premaza: IC, Ta oksida. Pogodan je za upotrebu u okruženju evolucija kiseonik kao što su tlo, sveže vode itd.\nKiseonik evolucija(V, Ref.SCE) 2KA/m2\nMMO & technics platinized anode\nMešoviti metalni oksidi su formirane na podlozi titanijum kroz proces termalne raspadanja, kreiranje premaza za oksid metala platine grupa.\nPlatinasti Prevlaka se formira kroz proces galvanizaciju.\nMMO Anode trenutni gustine\nMaxium dizajn tekućeg gustine (A/m2)\nCalcined petroleum kolu\nUpoznaj ASTM standardna B348 razred 1 ili razred 2\nBakarni cored titanijumske žice prema zahteve kupca.\nUpoznaj ASTM standardna B265 razred 1 ili razred 2\nELADE technology Co. je jedan od vodećih proizvođača i dobavljača materijala na bazi struje katodne zaštite na svetu. Svi naši servisi su se fokusirale na pružanje integrisanog serije materijala kao što su anode, backfills, kablove, Ispravljaи i drugi pribor.\nTo je naš glavni cilj da obezbedi najviši kvalitet materijala i integritet usluga, tako da naš kupac može fokusirati svoje napore u profitabilnije uslugama kao što su dizajn, inženjering, konsalting u svetu.\nKao svoju prednost napredne tehnologije i niskim rada koštati, ELADE je uvek može da obezbedi visok kvalitet proizvoda i integritet kupca usluga podržala sa najkonkurentnijim cena. Izaberite nas kao tvoj iskren i pouzdan partner prilikom čuvanja novca i vremena.\nPrevious: NACE International Association Of inženjera\nNext: Elade održana titanijum Anode znanja Evrovizija


Šef gradilišta, Minićevo :: Daibau.rs\nŠEF GRADILIŠTA, MINIĆEVO\nTražim dobrog šefa gradilišta: Skupili smo i proverili šefove gradilišta, koji rade u mestu Minićevo i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani šefovi gradilišta će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tIskusan šef gradilišta Minićevo , koji može da uradi:\tmanagment građevinskog projekta, koordinacija izvođača, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas. više


Ptolomejeva kapija | Izdavačka kuća Odiseja\nPtolomejeva kapija je završni roman Trilogije o Bartimeju Džonatana Strauda\nPtolomejeva kapija, izvanredan završetak Trilogije o Bartimeju vodi nas na vrtoglavo putovanje kroz vekove i nepoznate svetove. Tri godine nakon avantura opisanih u Golemovom oku, Bartimejeva, Natanijelova i Kitina sudbina prepliću se po poslednji put. Rat i građanski nemiri potresaju čarobnjačku vladu i Natanijelovu karijeru, Kiti otkriva tajne iz Bartimejeve prošlosti koje bi mogle da joj pomognu da zauvek promeni svet, a Bartimeju, nakon godina neprestanog zatočeništva na zemlji, ponestaje snage. Iako pripadaju trima zaraćenim stranama, njih troje moraju da se udruže da bi razotkrili zaveru, savladali moćne čarobnjake i suprotstavili se najopasnijoj pretnji u istoriji magije.


Historija Bosne i Bošnjaka • Pogledaj temu - "Groblje tenkova" u Doboju: Podsjetnik na jednu od najvećih tenkovskih ofanziva\n"Groblje tenkova" u Doboju: Podsjetnik na jednu od najvećih tenkovskih ofanziva\nPostao/la admin » Pon tra 07, 2014 7:52 am\nU mjestu Karuše, južno od Doboja, grada na sjeveru Bosne i Hercegovine, nalazi se "Groblje tenkova". Mjesto na kojem se mogu vidjeti dva tenka i transporter zaostali iz rata u BiH 1992.-1995., podsjetnik je na veliku bitku i na veliku pobjedu boraca Armije Republike BiH, koja se odigrala krajem marta 1993. godine.\n“Iza svakog našeg vojnika je bilo četiri-pet članova porodice. Mi, da smo ostali bez naoružanja i bez municije, mi bismo se sa njima borili golim rukama, jer smo znali šta se dešava kada vojnik uđe među civile, djecu, žene...”, prisjeća se.\nTokom tri dana borbe, uništeno je šest tenkova i tri transportera, koje su neprijateljske snage odvlačile i remontovale, a na njihovo mjesto dovlačili nove tenkove\nhttp://www.klix.ba/vijesti/bih/-groblje ... 40405035#5


Pobjeda otvara vrata fajnl-fora\nSVJETSKA LIGA U ODBOJCI: CRNA GORA DANAS PROTIV VENECUELE (17)\n"Ako startujemo pobjedom, mislim da će sve biti kako treba i da ćemo se plasirati na završni turnir", rekao je kapiten Vojin Ćaćić\n24.06.2016. 09:38h Ažurirano: 04.04.2019. 20:55h\nPrvu promjenu vremenske zone i kontinenta podnijeli su više nego dobro, čemu svjedoče sve tri pobjede (Njemačka, Meksiko, Španija) na turniru u Meksiko Sitiju. Kako će se odbojkaši Crne Gore snaći i sa drugom promjenom kontinenta i vremenske zone u sedam dana, pokazaće drugi turnir Svjetske lige.\nRivali izabranika Slobodana Boškana u Tunisu su, na papiru lakši nego prošle sedmice - redom Venecuela, Tunis i na kraju ponovo Meksiko. Crna Gora je trenutno treća na zbirnoj tabeli 12 selekcija treće divizije, na poziciji koja vodi na fajnl-for, a da bi zadržali šanse za plasman na završnicu, vjerovatno je presudan današnji meč sa Venecuelom (17 sati).\n"Prva utakmica će biti najteža jer će nam trebati vremena da se priviknemo na ambijent. Smatram da ćemo dizati formu iz meča u meč. Ako startujemo pobjedom, mislim da će sve biti kako treba i da ćemo se plasirati na završni turnir. Čekaju nas tri izuzetno teška meča na ovom turniru. Zbog toga je potrebno da u svakom meču pružimo maksimum, kako bi na kraju slavili", rekao je kapiten Vojin Ćaćić, koji je u Meksiko Sitiju zaradio lakšu povredu skočnog zgloba, ali će se staviti na raspolaganje selektoru.\nVenecuela je na turniru u Sloveniji upisala dva trijumfa (Tunis, Katar), a jedini poraz doživjela je od domaćina.\n"Utakmica sa Venecuelom je važna jer želimo da uspješno startujemo protiv kvalitetnog tima. Od vicešampiona Evrope Slovenije su izgubili 3:1, ali su igrali dobro i računam da ćemo imati teškog rivala u njima. Ne bih se složio sa komentarima da bi u slučaju pobjede nad njima sigurno išli na finalni turnir. Ako to želimo, moramo da pobijedimo u svih šest utakmica. Najvažnija mi je sada prva utakmica, pa ćemo tek onda razmišljati o Tunisu i Meksiku", upozorava Boškan.\nSelektor Crne Gore ističe da je ekipa sprema te da očekuje dobro izdanje ekipe na prvom meču.\n"Najvažnije mi je bilo da se što prije oporavimo od teškog puta iz Meksika. Smatram da smo to dobro odradili u ova dva dana u Tunisu. Sada je na nama da što bolje odigramo u predstojećim susretima", zaključio je Boškan.\nMilić: Odradili smo samo pola posla\nSrednji bloker Blažo Milić upozorava da je ekipa odradila samo pola posla.\n"Nadamo se svi da ćemo uspjeti da privedemo kraju i plasiramo se na završni turnir u Frankfurtu, jer nam je tamo i mjesto. Mislim da bi pobjeda nad Venecuelom bila veliki korak ka završnom turniru. Nećemo se opuštati ni u jednom meču. Znamo da je Venecuela odigrala odličan turnir u Sloveniji, izgubili su samo od domaćina, jačeg protivnika, vicešampiona Evrope", ističe Milić.\nKorektor Luka Babić kaže da “dobre igre iz Meksika daju vjetar u leđa ekipi i dodatan motiv pred mečeve u Tunisu”.\n"Nakon velike vremenske razlike vraćamo se u normalu i spremni dočekujemo turnir. O očekivanjima i kalkulacijama je nezahvalno je govoriti, pa ćemo na kraju vidjeti hoće li to biti dovoljno za plasman na finalni turnir u Frankfurtu. Timski rad i odlična atmosfera su velika snaga ove reprezentacije. Očekujem da nastavimo u dobrom ritmu i plasiramo se u Frankfurt na završnicu. To bi bila kruna svega što smo radili otkad smo se okupili na pripremama za Svjetsku ligu", rekao je Babić, novi član švajcarske Ženeve.\nodbojkaši Crne GoreSvjetska liga u odbojci\n17.09. 15:39 h\t54\t25379\n17.09. 22:11 h\t12638\n18.09. 09:25 h\t1643\n18.09. 09:45 h\t752


NOVA STUDIJA Bilo koja količina alkohola izaziva oštećenja mozga\nZNANSTVENO ISTRAŽIVANJE Bilo koja količina alkohola izaziva oštećenja mozga\nRizici od alkohola odavno su poznati: prethodne su studije pokazale da ne postoji količina likera, vina ili piva koja je sigurna za vaše cjelokupno zdravlje\nU studiji koja još nije znanstveno recenzirana, istraživači sa Sveučilišta u Oxfordu proučavali su vezu između unosa alkohola oko 25.000 ljudi u Velikoj Britaniji i snimki njihova mozga.\n- Što su ljudi više pili, to je manja količina njihove sive tvari - rekla je Topiwala.\n- Volumen mozga smanjuje se s godinama, a ozbiljnije s demencijom. Manji volumen mozga povezan je s lošijim rezultatima na testiranju memorije - objasnila je.\n- Iako je alkohol tome samo malo pridonio (0,8 posto), to je ipak bio veći doprinos u odnosu na ostale promjenjive faktore rizika - rekla je, objašnjavajući da su promjenjivi čimbenici rizika oni kod kojih možete učiniti nešto, za razliku od starenja.\nTim je također istražio jesu li određeni obrasci konzumiranja alkohola, vrste pića i druga zdravstvena stanja, utjecali na štetu koju ostavlja alkohol na zdravlje mozga.\nOPASNA KAPLJICA Čak i umjereno konzumiranje alkohola može povećati rizike za srce\nRedovita konzumacija alkohola povećava rizik od atrijske fibrilacije, čak i kod zdravih ljudi koji ne pate od drugih zdravstvenih tegoba, objavila je Njemačka fondacija za srce\nKAD PIJEŠ, NE ZARAZI SE Nema dokaza da alkohol utječe na djelotvornost cjepiva protiv korone\nSmatra se da je teorija o dva tjedna apstinencije od alkohola nakon cijepljenja krenula iz Rusije, gdje je jedan od dužnosnika javno upozorio da alkohol može naštetiti sposobnosti organizma da razvije antitijela\nČak i najmanje ili umjerene količine alkohola, do jednog pića dnevno za žene ili dva za muškarce, povećava rizik oboljenja od raka, kažu stručnjaci


F.I.L.M: Recenzija / ZKM Zagreb Najavljena premijera predstave 'Moj sin samo malo sporije hoda' by Ada Juki�\nZKM Zagreb Najavljena premijera predstave 'Moj sin samo malo sporije hoda' by Ada Juki�\nAda Juki�,Wednesday 23 November 2011\nDanas (22 11 2011) u predvorju kazali�ta ZKM odr�ana je konferencija za novinare na kojoj je predstavljen kreativni tim predstave 'Moj sin samo malo sporije hoda' Ivora Martini�a i redatelja Janusza Kice koja �e biti praizvedena u subotu, 26. studenog 2011.\nUz ravnateljicu Kazali�ta, koje mladena�kom i zrelom odgovorno��u realizira projekte o suvremenim temama i problemima, osobito o problemima onih 'drugih i druga�ijih', govorio je autor drame Ivor Martini�, redatelj predstave Janusz Kica te nekoliko od prisutnih glumaca, Ksenija Marinkovi�, Doris �ari�-Kukuljica, Ur�a Raukar i Vedran �ivoli�.\nMladi autor izrazio je zadovoljstvo zbog realizacije svoga djela u okviru tako kvalitetnog ansambla. Redatelj je izrazio zadovoljstvo zbog nastavka suradnje sa ZKM-om (nekoliko premijera i obljetnica od gotovo dva desetlje�a) te slo�enosti teksta koju je poku�ao realizirati jednostavno��u, kao najslo�enijim kazali�nim pristupom. Glumci su hvalili tekst mladog autora kao zreo i uvjerljiv, kao da se radi o iskusnom (starijem) piscu, te dijaloge koji odra�avaju karakteristike svakog pojedinog lika.\nNa novinarsko pitanje o odnosu izme�u autora djela i redatelja u realizaciji predstave, i jedan i drugi potvrdili su uskla�ene odnose, bez nametanja rje�enja s jednog ili drugog aspekta i bez interferencija u autonomna kreativna podru�ja.\nO�ekujemo premijeru u subotu i najavljujemo osvrt na predstavu. Ukoliko sami ne budemo na premijeri, o predstavi �e osvrt sigurno dati celebretiji iz kulturnog i javnog show businessa koji dolaze na premijere i o njima izra�avaju pozitivne dojmove na televiziji\nTekst Ada Juki� Foto Ada Juki�, 22 11 2011


Novi incident: Albanci vreðali srpsku decu, polomili vrata - B92\nNovi incident: Albanci vreðali srpsku decu, polomili vrata\nGrupa Albanaca vreðala je i pretila srpskoj deci dok su se igrala na školskom poligonu u Suvom Dolu kod Lipljana, saznaje B92.net.\nIzvor: B92 utorak, 5.06.2018. | 21:59 -> 23:31\nReporter B92.net javlja da su Albanci deci pokazivali srednji prst i upuæivali vulgarne reèi na albanskom i engleskom jeziku, a govorili su i da na Kosovu nema mesta za njih, kao i da je to albanska teritorija.\nAlbanci su potom šipkama razbilli i odvalili dvoje vrata školske zgrade, a deca su potom pozvala roditelje koji su sluèaj prijavili policiji. Albanci su automobilom crne boje pobegli u nepoznatom pravcu.\nKako info služba opštine Graèanica saznaje, policija je ubrzo uhapsila èetvoricu albanskih mladiæa starosti do 20 godina. Svi su iz, kako je saopšteno, okoline opštine Graèanica.\nMeðutim, policija Kosova je u svom saopštenju ocenila da incidenti nemaju meðutnièku pozadinu i da je svako takvo delo krivièno, bez obzira ko ga izvrši. Direktor osnovne škole Bratislav Ðedoviæ potvrdio je za B92.net da je došlo do incidenta i da su deca prvo njega pozvala i rekla da su razbijena vrata škole i da su im Albanci pretili.\nPolicija je ubrzo došla, obavila uviðaj i uzela izjave od dece uz prisustvo roditelja.\n“Reè je o deci staroj deset godina koja su bila vidno uznemirena”, uplašena kaže direktor Ðedoviæ.\nOvo je drugi incident za nedelju dana. Nešto slièno dogodilo se u selu Staro Gracko kada je grupa Albanaca nasrnula na srpsku decu dok su se igrala na seoskom igralištu.\nTokom poslednjih dana na Kosovu i Metohiji se dogodilo više incidenata u kojima su Albanci napadali Srbe, meðu kojima je bilo i dece i povreðenih.\nKosovska vlada izrazila je zabrinutost i osudila poslednje, kako je navela, "meðuetnièke incidente".\n"Takvi sluèajevi imaju za cilj da ometaju napore institucija da izgrade sveobuhvatno i demokratsko društvo. Takoðe, Vlada Kosova poziva sve graðane koji mogu imati informacije o sluèajevima, da saraðuju sa organima za sprovoðenje reda", navedeno je u saopštenju.\nZahtev za Ramu: "Podnesi ostavku"\nTaèi opet traži kuæni pritvor\nObavezno služenje vojnog roka na tzv. Kosovu? "Nemoguæe. Vojnik nas košta 17 evra dnevno"\nPucnjava kod Prištine – dvoje ranjenih; uhapšen osumnjièeni\nNov sraman napad na Novaka iz Australije 91 | Sport\nŠta najèešæe voze psihopate? 107 | Automobili


Kopaonik Nova godina 2022 | Balkan Fun | Turistička agencija\n5 noćenja u izabranom smeštaju na Kopaoniku\nOrganizovan prevoz iz Beograda (20€ po osobi)\nObaveznu boravišnu taksu i osiguranje - hotel Olga Dedijer (120rsd po danu po osobi), hotel JollyKop (140rsd po danu po osobi) - plaćanje u agenciji\nMogućnost doplate za doručak u smeštaju JollyKop Mountain village (6€ po danu po osobi)\n1. dan / Beograd – KOPAONIK:\nSastanak grupe na dogovorenom mestu u jutarnjim časovima. Očekuje nas vožnja ka Kopaoniku i dolazak u podne. Smeštanje u apartmane i sobe. (za sve putnike koji idu sopstvenim prevozom, sastanak na recepciji apartmana posle 14:00h). Slobodno vreme za odmor, šetnju i upoznavanje mesta. Večera. Noćenje.\n2-5. dan / KOPAONIK:\n6. dan /Kopaonik – Beograd:Doručak. Napuštanje apartmana u prepodnevnim časovima. Okupljanje na dogovorenom mestu i oko 14h polazak sa Kopaonika. Vožnja sa usputnim pauzama za odmor. Očekivano vreme dolaska u matično mesto je u večernjim časovima. KRAJ PROGRAMA.\nPrevoz iz Niša i Novog Sada će biti organizovan u slučaju dovoljnog broja prijavljenih putnika – minimum 40 (proveriti u agenciji). Doplata za polazak iz Niša iznosi 15€, a iz Novog Sada iznosi 25€.\nGotovinsko plaćanje: 3.000,00 dinara prilikom rezervacije. Putnik ostatak duga plaća u celosti ili na rate u prostorijama agencije ili na tekući račun, najkasnije 15 dana pre početka aranžmana.\nProgram br. 64 od 21.11.2020. Licenca APR registar turizma broj: OTP 6/ 2011 od 19.01.2011.


PORTAL KRUG - Prodata imovina „Fabrike vagona“ Kraljevo\nPrevious Article Prva zgrada završena, a za drugu nema majstora\nNext Article Tartan podloga - na proleće\nNovi vlasnik opreme iz proizvodnje kraljevačke „Fabrike vagona“ je, piše portal e Kapija kompanija DOO MIR Toljevac iz Varvarina za 9,46 miliona dinara.\nKraljevačka „Fabrika vagona“ bi, da je opstala, 1, aprila ove godine proslavila svoj 84. Rođendan. O istorijatu nekada uspešnog kraljevačkog giganta čitajte u tekstu portala Krug pod nazivom "Fabrika vagona" danas bi slavila svoj rođendan.\nUkrajinska firma „Azov Impex“ kupila je Fabriku vagona u aprilu 2006. godine za 200.000 evra, obavezujući se da će vratiti dugovanja od 7,5 miliona evra i da će u proizvodnju uložiti još 6,4 miliona evra. Obavezali su se i da će izmiriti dug prema radnicima koji je tada iznosio oko 220.000 evra. Za sve to dobili su osam fabrčkih hala, restoran društvene ishrane, konstrukcione biroe, pedesetak hektara placa... Ugovor o privatizaciji raskinut je polovinom januara 2010. godine zbog "neispunjenja investicione obaveze za drugu i treću godinu u ukupnom iznosu od 2,7 miliona evra i nepoštovanja socijalnog programa". Bilo je to posle višemesečnih štrajkova, čak i glađu, zbog zakasnelih plata, nepovezanog staža, ali pre svega nedostatka posla. Tada je na sednici Komisije za preduzimanje mera, po obavljenoj kontroli ugovornih obaveza Agencije za privatizaciju, doneta i odluka o naplati bankarske garancije i ugovornih kazni. Firma je tada promenila ime u Koncern Fabrika vagona Kraljevo AD u restrukturiranju.\nPre pet godina, par desetina bivših direktora, inženjera i ekonomista nekadašnjeg kraljevačkog giganta pokrenuli su inicijativu za oporavak preduzeća koje je u najboljim danima proizvodilo 27 vagona dnevno.\nU „Fabrici vagona“ tada je sprovođena anketa na kojoj se 730 preostalih radnika izjašnjavalo o napuštanju preduzeća uz isplatu određenih sredstava koje bi država ponudila kroz program rešavanja tehnološkog viška, a za odlazak se prijavilo 435 zaposlenih.\nPre četiri i po godine u stečaj su otišli najpre delovi nekadašnjeg preduzeća, a u januaru 2016. i sam koncern.\nU martu 2017. bivši radnici “Fabrike vagona” održali su i poslednji pomen svom bivšem kolektivu, zaključujući kako “ovo preduzeće nisu zatvorili ni Nemci 1941. godine, jer je nedelju dana posle zaršetka streljanja Fabrika vagona ponovo počela da proizvodi vagone”, a da je fabrika postala “pokojnica koja je dušu ispustila u svojoj 81-oj godini”.\nPogledajte video zapis ovog događaja:\nKraljevo\tportal krug\tneuspesna privatizacija\tprodata imovina\tFabrika vagona Kraljevo\tazov impex\nPost on: 02/01/2020 18:16:48\nOni koji su prvom prodajom sahranili i Fabriku i Magnohrom i danas nam kroje kapu i sole pamet svojom stručnošću i poštenjem, samo danas nose neke druge stranačke boje. Banda !\nPost on: 01/31/2020 08:42:14\nZa te pare trebala je opština da kupi fabriku, da od 50h napravi park i da sa privatnicima za izgradnju stanova.. ovako je prodat lep komad zemlje u centru grada za male pare..\nNe mogu da verujem da grad nema interesa za ovakve stvari .\nPost on: 01/29/2020 19:02:28\nNe poznajem ljude na parastosu ali znam da je "pop" trebalo da bude neko od vodeći ljudi iz SPS-a\nGost - миломир\nPost on: 01/29/2020 16:50:00\n... нажалост, тај који је тада био један од водећих извођача радова да се спречи покретање било какве производње у Фабрици вагона и који је такође дао огроман допринос да се спречи реализација УППР-а који је инж Богдановић као тадашњи директор веома стручно урадио је данас на новом задатку јер је један од вођа некаквог удружења радника које води активности да наплати неисплаћене зараде радницима чија су предузећа у стечају на територији града Краљева ... Фабрика вагона у Краљеву ово није заиста заслужила да се о њеној судбини пита неко ко само и искључиво гледа своје интересе и спреман је сваком да се стави на располагање ако га добро плати ... о синдикату ( Индустријски синдикат Србије ) који је тада водио главну реч кад је у питању организовање наводних штрајкова током априла, маја и јуна 2013.год који су у потпуности на крају паралисали производњу могу смао рећи да ниједан суд и тужилаштво не сме да од тог невероватно моћног Матић Драгана који ужива невероватну заштиту не сме да тражи исправе тог синдиката и доказ да су имали усвојен свој Статут у периоду пд новембра 2008 до октобра 2012.год и да је тај лажни председник у овом периоду био председник овог синдиката ... наравно, то му није сметало да са неким радничким шљамом у нашој Фабрици вагона који нису стари радници него радници који су мењали газде ко, како се то каже " Циганин коње " организује ове наводне штрајкове у нашој Фабрици вагона који су довели до вештачки нагомиланих губитака који су искоришћени да се Фабрика вагона у Краљеву нажалост отера у стечај ... у свакој добро уређеној и правној држави овај Матић, ген. директор и овај раднички шљам који је водио све ове активности да се спречи организована производња и примени УППР би били кривично обрађени и процесуирани јер је једно од најтежих кривичних економских дела уништавање предузећа које је имало око 800 радника запошљено с обзиром д агашење тог предузећа наноси огромну штету граду у ком се то предузеће налази, држави и највише ардницима који тренутно постају социјални случајеви и бивају терет те државе односно пореских обвезника у тој држави ... ал ово је Србија и њом влада политички шљам који искључиво гледа своје интерес еи својих коруптивних бизнис-тајкуна и баш их брига и за град Краљево и за државу Србију а скоро никакву бригу немају према радницима ...


Čuvarkuća - više domaćih proizvoda na domaćem tržištu\nNove procedure za ulazak u Srbiju iz poslovnih razloga\nPočela izrada projekta brze saobraćajnice Sombor-Kikinda\nSavet za dodelu žiga odobrio je, na poslednjoj ovogodišnjoj sednici, pravo na „Čuvarkuću“ za još 28 proizvoda među kojima je i šest proizvoda metalske industrije - kompanije METALFER STEEL MILL, Sremska Mitrovica i firme RESOR, Gadžin Han.\n„Čuvarkuća“ se dodeljuje na tri godine proizvodima koji u sastavu imaju 80 odsto domaćih resursa, sa mogućnošću resertifikacije. Odluku o dodeli prava na žig donosi Savet za odlučivanje o pravu korišćenja kolektivnog žiga u kome su stručnjaci iz oblasti tehnologije, marketinga, kreativne industrije, zaštite potrošača i zaštite životne sredine.\nObjavljena crna lista trgovaca na internetu\nBanka Poštanska štedionica čestita praznike klijentima\nNajbolja nega za vaše vozilo na jednom mestu


SUTRA POČINJE "SLATKA ZIMSKA ČAROLIJA" (VIDEO) | Kozarski Vjesnik - Radio televizija Prijedor\nHome / Vijesti / SUTRA POČINJE „SLATKA ZIMSKA ČAROLIJA“ (VIDEO)\nSUTRA POČINJE „SLATKA ZIMSKA ČAROLIJA“ (VIDEO)\nNajslađa praznična zabava u Prijedoru „Slatka zimska čarolija“ počinje sutra, od 18.00 časova, u Ljetnoj Bašti. Ovaj prigodan praznični program do 21. januara naredne godine za naše sugrađane pripremili su Tvornica keksa i vafla „Mira“ i Gradska uprava.\nGlavna atrakcija u Ljetnoj bašti svakako će biti klizalište na kojem će se svakodnevno, uz muziku i mogućnost iznajmljivanja klizaljki održavati raznovrsni programi. Klizalište će biti otvoreno radnim danima od 12.00 do 22.00 časa, a vikendom 12.00 do 23.00 časa. Posjetioci će moći uživati uz slatke i slane zalogaje i tople napitke. Za najmlađe sugrađane najavljen je dolazak Djeda Mraza, a roditelji će svojim mališanima moći kupiti slatke poklon paketiće i slatkiše za novogodišnje praznike.\nSutra, na dan otvaranja, građane će od 20.00 časova zabavljati grupa „Babe Barbarella“. U petak 22.12., u 12.00 časova, zakazan je nastup mališana iz vrtića, a u 20.00 časova koncert grupe „Sinhro“. U subotu 23.12., u 20.00 časova je koncert grupe „Bećari“, a u petak 29.12., u isto vrijeme koncert grupe „Talisman“. Za petak 5.1. zakazan je koncert Vanje Mišić i „Mooondance“.\nIz Tvornice keksa i vafla “Mira” i Gradske uprave Prijedor poručuju: “Uživajte u druženju s porodicom i prijateljima, u ambijentu “Slatke zimske čarolije!”.


Petrović: HE Buk Bijela će preporoditi Foču i cijelu regiju | Herceg Televizija Trebinje\nIzgradnje HE "Buk Bijela" preporodiće budžet opštine Foča, ali cijelu regiju, rekao je direktor Elektroprivrede Republike Srpske Luka Petrović.\n- Ukupno je donesena 171 odluka i dokument prije početka gradnje. Svakodnevna priprema traje već 24 mjeseca - rekao je Petrović.\nIstakao je da je Drina neviđeni potencijal.\n- Možda najveći u Evropi, ali neiskorišćen. Moguća je proizvodnja 2.200 gigavatčasova sa sedam hidroelektrana koje bi koštale oko dvije milijarde maraka - kaže on.\nIstakao je da je Elektroprivreda angažovana isključivo na obnovljivim izvorima energije.\n- HE Buk Bijela pravi dragulj među investicijama. U proteklih 30 godina niko u regionu nije pokrenuo ovakav projekat - dodao je Petrović.\nNačelnik opštine Foča Milan Vukadinović rekao je da Drinu više niko neće smatrati linijom koja odvaja, već rijekom koja spaja.\n- Hidroenergetski potencijal Drine nikada nije iskorišćen. Zbog toga je bio uskraćen razvoj opštini Foča koji se ogledao u neizgradnji lokalne putne infrastrukture i izostanku rješenja pitanja vodosnadbijevanja - dodao je Vukadinović.


TURSKA ĆE ISKORIJENITI PRISUSTVO ORGANIZACIJE FETHULLAHA GULENA S BALKANA – Mreza\nTURSKA ĆE ISKORIJENITI PRISUSTVO ORGANIZACIJE FETHULLAHA GULENA S BALKANA\nPredsjednik Turske Recep Tayyip Erdogan uputio je videoporuku povodom svečanog otvaranja Generalnog konzulata Turske u Novom Pazaru te je naglasio kako narode Balkana čeka svijetla budućnost.\nU obraćanju prisutnima, Erdogan je pozdravio otvaranje generalnog konzulata te je naglasio kako će ova institucija unaprijediti odnose Turske i Srbije, ali i olakšati razvojne projekte Turske agencije za saradnju i koordinaciju (TIKA).\nTurski predsjednik je naglasio kako će konzulat doprinijeti osnaživanju emotivnih veza između Turske i Sandžaka te da će se ta saradnja pokazati na svim poljima.\n“Srbe, Bošnjake, Albance i sve druge narode na Balkanu, vidimo kao naše stoljetne prijatelje s kojima ćemo sarađivati i ubuduće. Vjerujemo da narode Balkana, ako se budu kretali u zajedništvu, očekuje dobra budućnost”, rekao je Erdogan.\nIzmeđu ostalog, Erdogan se osvrnuo i na pokret Fethullaha Gulena (FETO) koji Turska smatra terorističkom organizacijom.\n“Turska će terorističku organizaciju FETO iskorijeniti s Balkana i Srbije i to ćemo uraditi zajednički s državama. Srbija je jedna od prvih zemalja koja je podržala borbu vlasti u Turskoj nakon pokušaja državnog udara i zbog toga im zahvaljujem”, rekao je turski predsjednik.\nNa svečanom otvorenju konzulata u Novom Pazaru videopozivom obratili su se predsjednici Turske i Srbije Recep Tayyip Erdogan i Aleksandar Vučić, a vrpcu su u pratnji delegacija prerezali ministri vanjskih poslova dvije zemlje Mevlut Cavusoglu i Nikola Selaković.\nVISOKI PREDSTAVNIK U BIH ODLUČAN: GRAĐANI NE SMIJU DA TRPE ZBOG BLOKADA DRŽAVNIH INSTITUCIJA\nKAŽITE NEŠTO, PA ŠTA GOD: Zašto Christian Schmidt nije reagovao na poziv Šefika Džaferovića za smjenu Milorada Dodika?


Metodologija izrade kurikuluma ustanove za strukovno obrazovanje – ASOO – Agencija za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih\nStrukovno obrazovanje ostvaruje se na temelju nacionalnoga kurikuluma za strukovno obrazovanje, sektorskih kurikuluma, strukovnih kurikuluma te kurikuluma ustanove za strukovno obrazovanje.\nKurikulum ustanove za strukovno obrazovanje izrađuje se na temelju sektorskih i strukovnih kurikuluma nakon njihova donošenja u suradnji s dionicima strukovnog obrazovanja na lokalnoj i regionalnoj razini.\nKurikulumom ustanove za strukovno obrazovanje utvrđuje se plan i vremenski slijed stjecanja ishoda učenja s pripadajućim nastavnim temama, metodama učenja i poučavanja, načinima praćenja, vrednovanja i ocjenjivanja te zajedničkim aktivnostima i horizontalnim temama koje pridonose stjecanju ishoda učenja.\nSmjernice za izradu kurikuluma ustanove za strukovno obrazovanje utvrđuje Agencija za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih.\nOvdje možete pronaći standarde kvalifikacija za koje su donesene Odluke o upisu u Registar HKO-a, uz napomenu da su trenutno objavljene nelektorirane inačice dokumenata.


Deseto kolo: FK „Mladost“ Gacko – FK „Glasinac 2011“ Sokolac 1:2 – Opština Gacko\nDeseto kolo: FK „Mladost“ Gacko – FK „Glasinac 2011“ Sokolac 1:2\nU subotu, u okviru 10. kola Druge lige „Istok“ fudbaleri gatačke Mladosti dočekali su na svom stadionu ekupu „Glasinac 2011“ iz Sokoca. Utakmica je odigrana sa početkom u 15 časova, a sam početak donosi stvaranje prilika na obje strane koji je najavio neizvjestan tok utakmice.\n„Gosti ipak dolaze do prednosti u 24. minutu igre, da bi u 35. minutu glavni sudija krajnje sumnjivom odlukom isključio domaćeg fudbalera i domaća ekipa ostaje sa igračem manje pa se sa tim rezultatom i odlazi na odmor“, navodi se u izvještaju FK „Mladost“ Gacko.\nU nastavku utakmice domaća ekipa, iako oslabljena nastavlja sa stvaranjem prilika, ali gosti u 59. minutu posle kraće polukontre postižu i drugi pogodak i tako udvostručuju svoju prednost. Do kraja utakmice domaćin postiže utješni pogodak u 85. minutu igre za konačnih Mladost – Glasinac 2011 1:2. Strijelci za goste bili su Deurić u 24. i Rajić u 59. minutu, a za domaćina Pušara u 85. minutu.\n12.10, 2020\tin Sport, Novosti


Zgrade bezbedne i za ptice - Gradjevinarstvo.rs\nZgrade bezbedne i za ptice\n25.01.2012. | Architect Magazine\nSan Francisko je najnoviji grad koji pokušava da reši problem sudaranja ptica sa zgradama. U septembru prošle godine, postao je prvi grad koji je doneo uredbu sa kodifikovanim standardima za objekte bezbedne za ptice.\nOkružen sa tri strane zalivom i okeanom, njegova rolokoster topografija prošarana parkovima čini da se San Francisko nalazi na pacifiškoj putanji - veliki migracioni put koji koriste milioni ptica u proleće i jese. Ali, gradsko gusto urbano jezgro može da bude smrtonosna zamka. Na primer, zgrade sa staklenom fasadom su opasne za ptice: one ne prepoznaju providno staklo kao barijeru i često pokušavaju da lete kroz njega, ili ako vide vegetaciju koja je reflektovana u staklu, takođe, pokušavaju da lete u nju.\nTokom noćnih letova, one mogu biti dezorijentisane jarko osvetljenim neboderima koje zamračuju navigacione zvezde (koje ptice koriste) i tako mogu da kruže oko zgrada, zbunjene, sve dok ne popadaju od iscrpljenosti.\nTokom protekle decenije, nekoliko gradova u Severnoj Americi - Čikago, Toronto i Njujork, sa pomenemo samo neke - predložili su da izvođači, vlasnici objekta i menadžeri usvoje dobrovoljne smernice u cilju smanjenja ubijanja ptica. Ali, standardi koji su doneti u San Francisku su prvi sa realnim predlozima rešenja.\nU septembru, grad je doneo uredbu o standardima za objekte bezbedne za ptice, i naredio da se oni primenjuju za sve nove objekte (i nadogradnje postojećih) predložene za gradnju unutar perimetra od 100 metara od otvorene vode ili od stečišta utočišta ptica kao što je Golden Gejt park.\n"Zabrinuti smo zbog zgrada koje su blizu staništa i odmarališta migracionih ptica", kaže Anmari Rodžers (AnMarie Rodgers), gradski menadžer za zakonodavne poslove.\nNovi standard obezbeđuje posebna uputstva za tretman fasada, dizajn osvetljenja, i male vetroturbine postavljene na objektima. Najznačajnija promena odnosi se na "zonu sudara ptica" zgrada - prvih 20 metara objekta gde staklo najčešće reflektuje vegetaciju - koja ne sme da ima više od 10 posto reflektjućih stakala.\nRešenja za stakla uključuje i njihovo peskiranje ili postavljanje roletni, koje su najjeftinija opcija. Osvetljenje mora biti minimalno i zaštićeno; osvetljenje ka gore, pa čak i reflektori su zabranjeni. Takođe, zgrade ne smeju imati vetrenjače sa horizontalnim pristupima ili vetrogeneratore sa vertikalnim pristupom koji nisu čvrsti.\nUrbanisti kažu da su standardi koji se odnose na tretman prozora izazvali najviše negodovanja do sada, posebno propisi koji podstiču peskarenje. Neki gradski zvaničnici su među kritičarima: "Oni tvrde da to neže dodati veliku količinu na troškove izgradnje, i ako je to slučaj, onda je to u redu", kaže komesar za urbanizam Majkl Antonini (Michael Antonini). "Ali neko od tih stvari započinju tako i posle eskaliraju do tačke gde su sve veći i glomazniji, što obeshrabruje izgradnju."\nAli, arhitekta Debora Laurel (Deborah Laurel) iz biroa Prendergast Laurel Architects je ispitala troškove tretiranja 100 posto prozora gradske biblioteke i otkrila da bi peskarenje povisilo troškove za manje od pola procenata. Arhitekta Rodžers ističe da prvih 20 metara fasade objekta "nije znatan deo zgrade". "Očekujemo da će povećanjem potražnje i rastom tržišta troškovi biti manji."\nRodžers, takođe, smatra da će ovi standardi uštedeti novac investitorima na duže staze. Nakon godina suočavanja sa izazovima ekoloških grupa zbog predloženog razvoja priobalja, shvatila je da promene projekta u poslednjem minutu u cilju ublažavanja udara ptica itekako skupo. "To mi je sve iskristalisalo", kaže ona. "Imati uredbu koja pojašnjava očekivanja unapred pomaže arhitektama i izvođačima od samog početka."\nUrbanistički direktor grada San Franciska, Džon Rahaim (John Rahaim), smatra da je grad na pravom putu. On je postao uveren u to kada je saznao da je oko jedna milijarda ptica - između jedan i pet posto od ukupnog broja ptica na svetu - umre svake godine kao rezultat sudara sa zgradama. "Baš kao što vodimo računa o svim drugim značajnim pitanjima zaštite životne sredine, moramo da vodimo računa i o ovom", kaže Rahaim.\nSan Francisko se pridružio drugim gradovima u pokretu bezbednih zgrada za ptice, koji uzima maha širom Sjedinjenih Američkih Država. Ove poslednje jeseni, Savet zelene gradnje SAD (U.S. Green Building Council) uveo je LEED Pilot kredit 55: Prevencija sprečavanja sudara ptica, sa zahtevima za pravljenje zgrada koje su više vidljive pticama kao barijera, kao i Pilot kredit 7: Smanjenje svetlosnog zagađenja, za eleminisanje viška osvetljenja noću. Pod pritiskom Nacionalnog društva za zaštitu ptica (National Audubon Society), gradovi San Francisko i Čikago (između ostalih) sprovode dobrovoljni program noćnog "pomračenja" za objekte tokom migracionog perioda.\nČak je i savezna vlada počela da se uključuje. Zakon koji čeka odobrenje - H.R. 1643: the Federal Bird-Safe Buildings Act of 2011 - bi usmerio agenciju Administrator of General Services ka uključivanju građevinskih materijala i karakteristika dizajna koji su bezbedni za ptice u sve nove javne objekte.\nPrendergast Laurel Architects\nBoja vetrenjača utiče na smrtnost ptica na poljima vetrogeneratora\nArhitektura biomimikrije - Kula gnezda\nStaklene fasade - simbol arhitekture, održive gradnje ili potrošačke ekonomije i njenog poslednjeg kraha?


Obaveštenje o kolačićima – Bright Studios, zvanični veb sajt | Apartmani u gradu Perivólion\nKako bi vam pružio najbolje moguće iskustvo, objekat Bright Studios koristi svoje kolačiće i kolačiće treće strane na svom veb sajtu u tehničke, analitičke i marketinške svrhe. Nastavkom pretrage na našem veb sajtu, pristajete na naše korišćenje kolačića. Molimo vas da pogledate naše Obaveštenje o kolačićima za više informacija.\nOvo Obaveštenje o kolačićima se odnosi na veb sajt www.brightstudios-perivolion.com koji je u vlasništvu i kojim upravlja objekat Bright Studios i opisuje način na koji koristimo lične podatke prikupljene putem kolačića i ostalih tehnika, uključujući i piksele (u daljem tekstu "kolačići") na našem veb sajtu www.brightstudios-perivolion.com (u daljem tekstu "veb sajt").\nUkoliko želite da ne dozvolite upotrebu kolačića opisanih u ovom odeljku, a nije vam direktno dostupna ova opcija (na primer, u podešavanjima pretraživača), kontaktirajte objekat na foteinoschris@gmail.com .\nUkoliko imate pitanja ili nedoumica u vezi sa obradom vaših ličnih podataka ili ako želite da ostvarite bilo koja prava koja imate u skladu sa ovim obaveštenjem, slobodno nas kontaktirajte na foteinoschris@gmail.com . Možete i da se obratite lokalnim vlastima zaduženim za zaštitu podataka ako imate pitanja ili žalbi.


ana - 46, Užice, Srbija :: Karike.com\nana 16. Mart 1975 (46), Užice, Srbija Bila online pre više od jednog meseca\nKarike.com je društvena mreža koja ti omogućava povezivanje sa korisnicima sa Balkana i dijaspore. Na Karike.com te čeka 647,243 korisnika i 1,251,157 slika. Pridruži se na Karike.com da saznaš tvoju ocenu i oceniš druge!


Električar, Mihajlovac (Negotin) :: Daibau.rs\nELEKTRIČAR, MIHAJLOVAC (NEGOTIN)\nTražim dobrog električara: Skupili smo i proverili električare, koji rade u mestu Mihajlovac (Negotin) i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani električari će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tPreporučen električar Mihajlovac (Negotin), koji može da uradi:\tinstalacije u individualnoj kući, nove električne instalacije , elektroinstalacije u stanu, električne instalacije za mansardu, grube instalacije, kablovi za struju, montaža kutije, grubi i fini elektroinstalaterski poslovi, izvođač električnih instalacija, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše\nSR ELEKTRO DIG je manja firma koja je osnovana 2005. godine i sa ponosom možemo da kažemo da smo dosta uspešni na osnovu velikog broja prikupljenih referenci. Locirani smo u Negotinu, gde i inače najč...