“BMV klub” predstavio Šabac - Glas Podrinja\nODRŽANA AUTO MOTO BERZA U NOVOM SADU\nManifestaciju, koja je trajala od 2. do 4. oktobra, organizovao je Savez vozača Vojvodine. Tokom tri dana posetioci su mogli da vide sajam polovnih automobila, dostavnih vozila, motora i opreme, izložbu old tajmera, modifikovanih vozila, berzu maketa i igračaka automobila, kao i predstavljanje klubova i udruženja\nOve godine, zbog epidemije, odložene su sve najznačajnije manifestacije i sajmovi kako kod nas tako i u svetu. Ljubitelji automobila su novosti o četvorotočkašima mogli da prate samo na ekranima, dok su svi skupovi bili zabranjeni. Ništa bolje nije bilo ni obožavaocima motora, jer se ni najveći broj moto skupova nije održao. Zbog toga su i jedni i drugi sa velikom radošću dočekali vest da se će Auto moto berza u Novom Sadu održati.\nManifestaciju, koja je trajala od 2. do 4. oktobra, organizovao je Savez vozača Vojvodine. Tokom tri dana posetioci su mogli da vide sajam polovnih automobila, dostavnih vozila, motora i opreme, izložbu old tajmera, modifikovanih vozila, berzu maketa i igračaka automobila, kao i predstavljanje klubova i udruženja.\nŠabac i Mačvanski okrug predstavljao je „BMV klub“ Šabac. Njihov odlazak u Novi Sad pomogla je Turistička organizacija Grada Šapca koja je obezbedila promotivni materijal o gradu, koji je deljen posetiocima i info pult.\n-Auto moto berza je manifestacija koja nema dugu tradiciju. Ovo je druga godina da se održava, a mi na njoj učestvujemo prvi put. Ipak, veliki broj dobrih izlagača doprinosi njenom kvalitetu. Više od 50 izlagača predstavilo se sa više od 2.000 vozila. Naš klub je izložio ukupno 18 automobila, tri u master sali i 15 napolju. Pored toga izneli smo pred posetioce i brojne pehare koje smo osvajali, kaže Miloš Petrović, predsednik „BMV kluba“ Šabac.\nUz poštovanje svih propisanih epidemioloških mera, posetilaca je bilo solidnom broju. Šapčani su zadovoljni svojim predstavljanjem i interesovanjem gostiju za njihov štand.\n-Mi tamo nismo predstavljali samo svoj klub nego i grad Šabac. Privukli smo veliku pažnju, a svakom ko se zaustavio kod našeg štanda potrudili smo se da dočaramo i šta je to najzanimljivije u Šapcu i koje su manifestacije koje treba posetiti, navodi Radmilo Đerić, potpredsednik „BMV kluba“.\nŠapčani su od organizatora dobili poziv da sledeće godine dođu u većem broju.


U Beogradu masovno kupuju zalihe brašna, ulja i šećera – nadležni upozoravaju da se to ne radi - Sputnjik Srbija\n05:57 25 Oktobar 2020\n15:26 11.03.2020 Preuzmite kraći link\nSlika kolica za kupovinu bukvalno napunjenih paketima ovih namirnica i redovi na prodajnim kasama neodoljivo podseća na ono što se prethodnih dana iz istog razloga dešavalo u Italiji, gde su prodavnice u pojedinim gradovima bukvalno opustošene, ali i drugim zemljama poput Engleske i Albanije gde su građani pravili zalihe. Ilustracije radi, jedan albanski trgovinski lanac u ponedeljak je ostvario porast prodaje za čak 300 procenata.\nEnglezi prave zalihe usled straha od širenja zaraze. Prazni rafovi u jednoj prodavnici u Londonu.\nKako za Sputnjik kaže ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić, situacija jeste ozbiljna, ali nema mesta nikakvoj panici.\nU Beogradu masovna kupovina, a nema razloga za paniku\n„Nema razloga za paniku niti za to da ljudi stvaraju neke lične zalihe. Ima dovoljno zaliha sve robe u maloprodaji, odnosno u velikim trgovinskim lancima“, kategoričan je ministar Ljajić.\n„U tom kontekstu mi smo u stalnom kontaktu pre svega sa velikim trgovinskim lancima jer je važno da imamo redovnu i uobičajenu snabdevenost. Ona u ovom trenutku zaista jeste na takvom nivou i nema nikakve veće potražnje za pojedinim proizvodima ili robama. Mi ćemo redovno obaveštavati javnost o svim novim informacijama“, kaže Ljajić.\nPovodom informacija da je u nekim trgovinama juče bila velika potražnja za određenim namirnicama, ministar kaže da je video slike iz pojedinih prodavnica u kojima su se stvarali redovi.\n„To je zaista potpuno nepotrebno. Kao što sam naglasio i sami trgovinski lanci saopštavaju sve informacije tako da nema potrebe za stvaranjem ličnih zaliha jer ima dovoljno robe u svim prodavnicima, maloprodajnim objektima i velikim radnjama. Panika može samo dodatno da ovu situaciju učini još ozbiljnijom nego što ona jeste“, uverava nas ministar trgovine.\n„U tom pogledu važna nam je komunikacija sa građanima i da redovno saopštavamo ono što je istina u datom trenutku. Dakle, nema potrebe niti za minimiziranjem ove opasnosti, niti za njenim precenjivanjem i jedino činjenice ovde mogu da budu od velike koristi“, napominje Ljajić.\nzalihe, Srbija, trgovina, koronavirus


Isključenja vode na Paliću - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Isključenja vode na Paliću\nJ. P.10.05.2022. 07:29\nJKP “Vodovod i kanalizacija” Subotica saopštilo je da zbog radova na vodovodnoj mreži u utorak, 10. maja, pojedine ulice na Paliću neće imati vode od 8 do 15 časova.\nBez vode biće ulice Dubrovačka, na delu od Radanovačke do Trogirske, Partizanska, Subotička, Javorska, Jasenovačka, Cvetna, Klare Feješ, Nikole Tesle i Rogaška ulica, na delu od Horgoškog puta do dr Luke Mardašića.\nU slučaju potrebe, zona obustave vodosnabdevanja može biti proširena i na okolne ulice.\nIz nadležnog preduzeća napominju da se nakon završetka radova i uspostavljanja redovnog vodosnabdevanja, mogu očekivati prolazne pojave zamućenja vode.\nisključenja vodeJKP "Vodovod i kanalizacija" SuboticaSubotica\nDruštvo • 23.06.2022. 09:10\nDeo Telepa bez vode\nDruštvo • 21.06.2022. 09:07


Tema: Meho Omerović:''Sveti Sava je slava i naših djaka''\nМислите ли да је Зукорлић сепаратиста, и шта државни органи треба да ураде како би утицали на Зукорлића да „спусти лопту“? – Легитимно је право свакога у овој држави, па и Зукорлића, да тражи промену Устава. Али, он је већ својом реториком отишао и на подручје Црне Горе.\nRe: Meho Omerović:''Sveti Sava je slava i naših djaka''\nPoslednji put ažurirao/la Teodosije : 24.01.2011. u 21:17\nBosanska Pobunjenicka Zastava 1831 godine\nOriginal postavio Mingo On je jedan proliv od covjeka.E ovakvi Bosnjaci me ne vole i zato se ponosim moji stavovima koji su vecinski kod muslimana vjernika.Meni je ovaj Meho Omerovic kao Gazija na ovom forumu ili Semir.\nOriginal postavio Teodosije Не веруј потурици ни кад поклоне доноси, а овај потурица не доноси ни поклоне већ гвна, просеравања како је геноцид извршен над потурицама у Сребреници, камо среће да је стварно 8000 потурица побијено, међутим само 2000 од оних који су клали Србе и силовали Српкиње.\nOriginal postavio mračak U Gazija sta ti reko...el da zovemo Grobare?!?\nMojne ljude da uvaljujemo u probleme, sutra sudjenje za Tatona Nego, 'oce li dolazit ova Mpela Odgovorite sa citatom\nRasime, spasi me. Um je feral, to jedina je rasvjeta\nMuftija Iznogud Um je feral, to jedina je rasvjeta\nOriginal postavio Halix Свети Сава је слава и наших ђака\nMuftija Jusufspahic, pravi gospodin i pravi vernik. Um je feral, to jedina je rasvjeta\nOriginal postavio Plavo Andjelce Ja rekoh, pise u kuranu, da je zabranjeno fotografisanje,a oni se takmice ko ce vise...\nOriginal postavio Gazija Mojne ljude da uvaljujemo u probleme, sutra sudjenje za Tatona Nego, 'oce li dolazit ova Mpela Ko zna izgleda da se necka nesto...\nOriginal postavio Skydancer Muftija Jusufspahic, pravi gospodin i pravi vernik. Apsolutno. Pravi predstavnik islamske vere.\nOriginal postavio Skydancer Sad mi se zbunila. Kad je pisan Kuran, nije bilo foto aparata.\nDa je sreće da R.N. uobšte ne spominjete, on vi je usadio imperijalni gen, ali nije vi ostavio imperijalnu moć. S toga ste danas vreća za udaranje.\nOriginal postavio Peśo Da je sreće da R.N. uobšte ne spominjete, on vi je usadio imperijalni gen, ali nije vi ostavio imperijalnu moć. S toga ste danas vreća za udaranje.\nOriginal postavio eremita А ти кад се залетиш...\nVucela je urednik Pecata , a ne Pravde ,ovo drzi tata od onog Selakovica iz SNS-a Original postavio Mingo On je jedan proliv od covjeka.E ovakvi Bosnjaci me ne vole i zato se ponosim moji stavovima koji su vecinski kod muslimana vjernika.Meni je ovaj Meho Omerovic kao Gazija na ovom forumu ili Semir.\nKoje Semir ? Original postavio mračak Apsolutno. Pravi predstavnik islamske vere.\nMeni je vise Zuko pravi predstavnik islamske vere , ovaj Josuf je nekako suvise kooperativan i blag za jednog muftiju . The Show Must Go On...\nO garavim jedrim Vlahinjama\nOriginal postavio Teodosije Како год окренеш потурице су турска гвна били и остаће.\nOriginal postavio Jug Bogdan Vojnika.\nPoslednja poruka: 06.05.2010., 14:47\nPoslednja poruka: 29.02.2004., 21:41


Izvor: Radiosarajevo.ba,Lokalne novine | Obrenovac, 29.12.2017.\nOd onoga trenutka kada u prvim jutarnjim satima otvorite oči, malim koracima možete da počnete da sagorevate kalorije\nKako piše "Ran helti lajfstajl" (Run Healthy Lifestyle), sagorevanje kalorija ne znači da treba da gladujete ili odlažete obroke, već da promenite jutarnju rutinu, kako biste gubili kilograme.\nNavodimo pet saveta, koji će u početku biti obaveza, a kasnije navika.\nPotrebno je istaći da se ne zahteva preveliki napor, niti višesatno vežbanje. Dovoljno je da počnete da trčite u okruženju, ili vežbate na opremi koju imate kod kuće. Ova navika u jutarnjim satima pomaže da ubrzate metabolizam.\nPojedine studije su pokazale da je dovoljno vežbati samo dva i po minuta, ali visokim intenzitetom, čime se sagoreva više od 200 kalorija.\nNajbolji način da se potroše kalorije tokom celog dana jeste da se ubrza metabolizam u ranim jutarnjim satima, tako što ćete raditi neke vežbe za mišiće. To možete da ostvarite malim težinama, podižući tegove ili druge rekvizite dok gledate jutarnji program, i uključite nekoliko sklekova ili čučnjeva.\nNe odlažite doručak! Doručak je najvažniji obrok za vaš metabolizam, i to je razlog zašto nikada ne treba ga preskočite. Prva stvar koju treba da uradite ujutro jeste da jedete, a zatim će vaše telo biti spremno da sagoreva kalorije.\nAko ne verujete da možete da jedete i izgubite težinu – niste u pravu. Trebalo bi samo da obratite pažnju na ono što jedete. Da bi metabolizam funkcionisao, grickalice treba da budu bogate antioksidansima i proteinima.


Kako da (skoro) sve očistite za nekoliko minuta\n20. 01. 2016 |\nImate samo jedan, pet ili deset minuta za brzo čišćenje? Evo kako stručnjaci za čišćenje misle da treba da ih upotrebite:\nJedan minut: Fleke na zidovima\nFleke blago istrljajte melaminskim (magičnim) sunđerom.\nPročitajte i: Naučite decu da odbace višak stvari iz svoje sobe\nPet minuta: Upadljiva prašina\nPrašina se najvećma upada u oči na ravnim površinama- ekranu televizora i ralučunara, muzičkom uređaju… Koristite krpicu od mikrofibera i ako zatreba, prsnite malo vode. Da statički elektricitet ne bi oštetio elektroniku, isključite uređaje iz struje. Ne zaboravite da obrišite rukohvate i noge stolica.\nViše od 10 minuta: Potprozornik i okapnica\nAko je prozor često otvoren, vrlo brzo će na ovim površinama biti puno čađi i prašine. Istrljajte žljebove četkicom za zube nasuvo, zatim usisajte. Navlaženom magičnom krpom istrljajte od jednog do drugog kraja.\nPročitajte i: Tri najvažnija koraka do urednog doma, prema Marti Stjuart\nTagovi :čišćenje bez hemikalija, čišćenje frižidera, čišćenje kuće, čišćenje stana, prirodna sredstva za čišćenje, saveti za sređivanje, sređivanje kuće, sređivanje sobe, trikovi za čišćenje\nNaučite decu da odbace višak stvari iz svoje sobe\nDevet prirodnih namirnica za lakše čišćenje kuće\nPametne roditeljske cake koje će vam uštedeti vreme i novac\nIz roditeljskog iskustva: Faze skupljanja igračaka tokom odrastanja deteta\nNajnoviji tekstovi iz kategorije: UREĐENJE\n“Moj stan je često u neredu i nikom se više neću izvinjavati zbog toga”\nPravnica i mama tri dečaka, Amanda Lazerus, priznaje da nema baš neki dar za urednost i dobru organizaciju. Stan joj je često u neredu, ali ne želi više nikom zbog...\nNekoliko praktičnih saveta o raspremanju kuće (koje ne možete pronaći ni na blogovima japanskih mama ni na sajtu Ikee):\nPiše: Vesna Smiljanić Rangelov 1. Generalku počinjemo od špajza (gde inače da gurate sve one stvari?). Ako nema špajza, sori, nema ni generalke. Crva nije ni bilo. 2. Prvo sav...\nOsam pametnih trikova uz koje će nestati neprijatni mirisi sa svih kritičnih mesta u kući\nZnate onaj citrusni miris koji vas zapahne prilikom ulaska u predvorje luksuznog hotela? Jeste li ikad poželeli da tako mirise i vaš dom? Maštate o tome, ali stvarnost je ipak...\nEfikasan recept za uklanjanje zagorelih naslaga na posuđu\nNema te osobe koja svakodnevno sprema ručak a da joj posuđe bar jednom nije zagorelo! Ipak, rešenje da vaše šerpe i tiganji ponovo zablistaju, postoji! Treba samo da preduzmete 5 lakih koraka: Prvi...


Protesti: Žene Srebrenice u Tuzli, Žene u crnom u Beogradu – SARAJEVO.co.ba\nObjavljeno 12. 10. 2009 25. 10. 2010 od sarajevo.co.ba\nProtesti: Žene Srebrenice u Tuzli, Žene u crnom u Beogradu\n“Žene Srebrenice” su u nedjelju održale još jedan od mirnih protesta na ulicama Tuzle, koje već “tradicionalno” održavaju svakog jedanaestog u mjesecu.\nI ovaj put su, od nadležnih, zatražile da proces koji se vodi u Haagu, protiv Radovana Karadžića, ne prate prekidi i odugovlačenje jer mnoge majke nisu dočekale ni da im pronađu djecu ali ni početak suđenja Radovanu Karadžiću.\nPri tom su poručile –\n“Radovana Karadžića, ako već negira optužnicu, treba samo dovesti pred stravičnu grobnicu u špilji na planini Bišina kod Šekovića da vidi šta je učinjeno Srebreničanima.”, poručile su “Žene Srebrenice” na jučerašnjem protestu.\nNevladina organizacija “Žene u crnom” održala je u nedjelju jednosatni protest ispred platoa Predsjedništva Srbije pod sloganom “11. juli – Dan sjećanja na genocid u Srebrenici – Proglasite”.\nProtestima su ovaj put prisustvovale i predstavnice te organizacije iz Bosne i Hercegovine, Crne Gore te gošće iz Izraela i Palestine.\nKoordinatorka “Žena u crnom” Staša Zajović je, pošto je pročitan proglas kojim se traži da se 11. juli proglasi danom sjećanja na genocid u Srebrenici, saopštila kako od Borisa Tadića, predsjednika Srbije očekuje da “odlučnije krene u obračunavanje s nekažnjivošću nasilja”.\n“Predsjednika Tadića takođe podržavamo u onome što je govorio o potrebi zabrane neonacističkih i klerofašističkih organizacija.”, rekla je Zajovićeva.\n“Žene u crnom”, zajedno sa drugim nevladinim organizacijama već 18 godina rade na “planetarnoj izgradnji mira”.\nObjavljeno u Sarajevske novostiOznačeno Beograd,genocid,protest,Radovan Karadžić,Srebrenica,Tuzla,žene\nNazad BiH reprezentacija na 26. mjestu UEFA liste\nNaprijed Sarajevo 92-95: Petites histories de la guerre


Objavljeno Nedelja, 07 Oktobar 2012 18:30\nObjavljeno Nedelja, 07 Oktobar 2012 18:28\nObjavljeno Nedelja, 07 Oktobar 2012 18:23\nObjavljeno Nedelja, 07 Oktobar 2012 18:27\nObjavljeno Nedelja, 07 Oktobar 2012 18:22\nJedinstven događaj u okviru tradicionalne međunarodne letnje kulturne manifestacije "Tešnjarke večeri" u Internacionalnom umetničkom studiju "Radovan - Mića Trnavac" u Valjevu bila je grupna izložba pod imenom "Aboridžinska umetnost". Zahvaljujući jednom od najpoznatijih kustosa umetnosti Aboridžina, Teriju Katklifu, imali smo čast da vidimo kako izgleda ova umetnost kroz 26 dela slikara iz Australije. Reč je o stvaraocima koji žive urođeničkim životom u centralnoj Australiji u regionu Utopije, koji se nalazi tri stotine kilometara od grada Elis Springs i pustinje Tanami. Aboridžinska umetnost je nadahnuta snoviđenjem t.j odnosom duhovnih, prirodnih i etičkih\nObjavljeno Nedelja, 07 Oktobar 2012 18:26\nProfesionalna ekipa slovenačke nacionalne televizije posetila je ovih dana Maribor i u Štajerskoj prestonici snimila kadrove o običajima pravoslavnih vernika. Sašo Pauković, urednik TV Slovenija već godinama obaveštava slovenačku javnost o raznim običajima pojedinih verskih grupa. Ekipa TV Slovenije zabeležila je scene, koje se ne viđaju često na televizijskim ekranima. U svojoj emisiji prikazaće lepote jednog od najvećih crkvenih praznika, koga vernici provode u krugu najbližih. Suština Božića kao praznika jeste okupljanje porodice i obnavljanje njenog zajedništva - kad se pod jednim krovom sretnu članovi familije iz raznih krajeva. Tog dana se vidi\nObjavljeno Nedelja, 07 Oktobar 2012 18:20\nObjavljeno Nedelja, 07 Oktobar 2012 18:19\nDara Bubamara je nedavno održala nekoliko fantastičnih koncerata u Australiji, u kojoj je provela 15 dana. Iako je uživala u obilascima kulturnih znamenitosti i popularnih turističkih destinacija, kao i u šopingu, jako su joj nedostajali suprug Milan i sin Kosta. Inače, novosadska pevačica od kada se udala živi na relaciji Srbija- Francuska jer njen suprug, biznismen iz Pariza, živi u "gradu svetlosti".


GAJ apartman Beograd Vukov spomenik « Stan Na Dan Beograd\nGAJ - Centar, - Centar, Gajeva Gajeva\nDoplata 10 eur/dan\nApartman na dan GAJ je povoljan smeštaj u centru Beograda, lociran nadomak Bulevara Kralja Aleksandra. Dvosoban po strukturi i ukusno namešten, ovaj stan je preporučen za dve osobe. Dnevni boravak nudi udobnu ugaonu sofu, niski kafe-stolić i komodu sa LED TV-om. Direktan izlaz na terasu pruža mogućnost za predah na svežem vazduhu. Spavaća soba poseduje super udoban bračni ležaj sa tapaciranim uzglavljem. Čisti peškiri su uredno srolani i spremni za korišćenje. Dodatna vrednost je LED TV, postavljen na mali garderobni kabinet. U kuhinji susrećemo fino izrađene ormariće i bazične aparate poput šporeta i frižidera. Za pripremu brzog jela ili toplog napitka, raspoloživa oprema će odlično poslužiti. Ispred kuhinje je manji trpezarijski sto sa stolicama, što je zgodno za serviranje kafe i doručka. Kupatilo se može pohvaliti kvalitetnim krem-crnim pločicama i besprekornom opremom. Na raspolaganju su tuš kabina, bojler, veš mašina i osnovne sanitarije.\nKada sagledamo lokaciju, Vukov spomenik je na deset minuta pešice. Na par koraka je Bulevar Kralja Aleksandra, što podrazumeva više korisnih linija autobusa i tramvaja. U blizini su KBC Zvezdara i čuvena pijaca Đeram. U okolnim ulicama nalaze se kafići, restorani i popularne kafane. S obzirom da je ovo apartman sa garažom, privatno parking mesto je omogućeno uz manju doplatu. Ukoliko vam je potrebno prenoćište za romantični par, stan za izdavanje GAJ je zaista povoljna prilika. Prijatan boravak!\nPAŽNJA: Mini bar dostupan\nSimpatičan apartman sa dve spavaće sobe za 3 osobe. Beplatno parking mesto je obezbeđeno iza zgrade.\nApartman sa zasebnom spavaćm sobom u širem centru grada na tromedji Vračara, Zvezdare i Crvenog krsta. Parking u garaži je besplatan.\nIzuzetno prostran dvosoban apartman na Vračaru od 110 kvadrata i to sve za samo dva para ili dve poslovne osobe. Cena izuzetno povoljna posebno s obzirom na prostranost i kvalitet izrade. Dobrodošli!!!\nUSPEŠNO STE POSLALI UPIT ZA APARTMAN GAJ


Solarni sistemi, Bački Monoštor :: Daibau.rs\nSOLARNI SISTEMI, BAČKI MONOŠTOR\nTražim dobrog ponuđača, montera solarnih sistema: Skupili smo i proverili ponuđače, montere solarnih sistema, koji rade u mestu Bački Monoštor i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani ponuđači, monteri solarnih sistema će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tUgodan ponuđač, monter solarnih sistema Bački Monoštor više\nApatin, SOLARNI SISTEMI\n✓ SOLARNI SISTEMI\t, Apatin\nDRUŠTVO ZA PROMET I USLUGE MIDBAU D.O.O. APATIN\nStapar, SOLARNI SISTEMI\nPreduzeće E I M iz Stapara aktivno je na tržištu od 1995. godine i uspešno se bavi fotonaponskim postrojenjima i elektroinstalaterskim poslovima. Ukoliko vam je potrebno postavljanje instalacija nisk...\n✓ SOLARNI SISTEMI\t, Stapar\nJOVAN RADAKOVIĆ PR, SAMOSTALNA ZANATSKA USLUŽNA RADNJA IZRADA PLOVNIH OBJEKATA I GRAĐEVINSKIH PROJEKATA ČELIK MONT APATIN\nKula, SOLARNI SISTEMI\n✓ SOLARNI SISTEMI\t, Kula\nZadnji projekti u kategoriji SOLARNI SISTEMI, BAČKI MONOŠTOR\nSolarni sistem , Bački Monoštor\nPoštovani, potreban čitav solarni sistem za vikendicu. Hvala


Ima li promjena godinu dana nakon izbora Vrhovnog državnog tužioca?\n9. oktobar/listopad, 2015.\nVrhovni državni tužioc Ivica Stanković\nProšlo je godinu dana od izbora Vrhovnog državnog tužioca Ivice Stanković. U prethodnom periodu tužilaštvo je važilo za jednu od najzatvorenijih i najneefikasnijih institucija u sistemu. Da li se u ovih godinu dana nešto promijenilo?\nDo prije godinu dana tužilaštvo je od strane kritičara vlasti kvalifikovano kao neefikasno i potčinjeno. Optuživano je i za nestručnost sa argumentacijom da mnoge ozbiljne optužnice nisu izdržale sudsku provjeru. Otvoreno se sumnjalo i da se mnogi predmeti drže u fiokama, a tužilaštvu je često zamjerano da ignoriše prijave, dokaze i ozbiljne sumnje u rad onih koji uživaju političku zaštitu.\nIzborom novog Vrhovnog državnog tužioca koji je po prvi put u Parlamentu biran dvotrećinskom većinom došlo je od određenih pomaka, ali većina naših sagovornika i dalje ocjenu o radu tužilaštva daje sa rezervom.\nDritan Abazović iz Ujedinjene reformske akcije kaže da je nakon početne skepse koja je pratila izbor VDT-a Ivice Stankovića, djelimično zadovoljan rezultatima tek nakon izbora glavnog specijalnog tužioca Milivoja Katnića:\n„Sada u posljednje vrijeme, da li je to posledica nekog pritiska ili očekivanje nekih međunaordnih aktivnosti, prije svega očekivanje pozivnice za NATO, možemo da konstatujemo određeni napredak, ali to je i dalje daleko od jednog sistematskog, institucionalnog uzdignuća tužilaštva i onoga što bi tužilaštvo trebalo da bude u budućnosti“.\nPoslanik DEMOS-a Zoran Miljanić kaže da su određeni rezultati evidentni u poslednjih nekoliko mjeseci i da pozdravlja napore VDT-a i glavnog specijalnog tužioca da procesuiraju neke predmete koji se već godinama nalaze u fiokama:\n„Međutim primjetno je da se većina predmeta odnosi na opštinu Budva, a nije valjda Budva čitava Crna Gora. Vjerovatno da i u ostalim opštinama kao i u ministarstvima ima takvih stvari, da ne zaboravim sektor javnih nabavki gdje je bilo preko milijardu ipo eura javnih nabavki, a da nemamo nijedan jedini procesuiran slučaj korupcije. Tako da ipak ocjenjujem da su ovo tek početni napori.“\nU manjoj vladajućoj Socijaldemokratkoj partiji ne kriju zadovljstvo.\n„Najkraće rečeno, SDP je zadovljan rezulatima VDT-a i specijalnog tužilaštva u posljednjih godinu dana," kaže portparol SDP-a Mirko Stanić.\nU Demokratskoj partiji socijalista kažu da je ta partija zaslužna za kreiranje ambijenta u kojem se tužilaštvu omogućava nesmetan rad.\n„U svakom slučaju rezulati su u ovom trenutku vidljivi a očekujemo da u narednom periodu to bude još uspješnije,“ smatra njihov poslanik Predrag Sekulić.\nOpozicija međutim tvrdi da vlast i dalje pokušava ostvariti pritisak na tužilaštvo i da je i poslednjih mjeseci evidentna opstrukcija i pritisak koji imaju za cilj da se rad tužilaštva drži pod partijskom kontrolom.\n„Primjetno je nešto što je totalni nonsens da režimski mediji stavljaju na tapet državnog tužioca i specijalnog tužioca vezano za brojne slučajeve što je dokaz jednog nepostojanja demokratske kulture i jasnog miješanja i pokušaja da se pravi pritisak na njihove buduće aktivnosti," smatra Abazović.\nI Miljanić iz DEMOS-a primjećuje kampanju protiv tužilaštva:\n„Što imamo priliku da vidimo u medijskim ppunktovima DPS-a, amožemo da primijetimo oprečne izjave iz DPS-a gdje jedan dan podržavaju aktivnosti tužilaštva, a drugi dan neki visoki funkcioner pokušava da opstruira ili da negira rezultate tužilaštva“.\nSekulić, međutim, podsjeća da bez političke volje DPS-a ne bi bile moguće ustavne izmjene, izbor VDT-a dvotrećinskom većinom kao ni, kaže Sekulić, zakonskih inovacija koje tužilaštvu olakšavaju rad:\n„Nažalost, naše kolege iz dijela opozicije su zarobljene negdje u prošlosti. I bez obzira što pokušavaju da nametnu tezu o tome da nema političke volje više je nego očigledno da bez DPS-a svega ovoga ne bi bilo“.\nNa pitanje da li u Socijaldemokratskoj partiji prepoznaju pokušaje opstrukcije rada tužilaštva Stanić kaže:\n„Ne bih komentarisao koji su napadi, koje vrste napada na Vrhovno državno tužilaštvo, ono što i dlaje ponavljam je da svi društveni i politički činioci moraju dati puni doprinos kako bi tužialštvo bilo lišeno bilo kakvih uticaja sa strane, bilo kakvih uticaja dnevne politike, ili odnosa u svijetu medija i ostalih činilaca.“


Klonovi, klupske, brendirane jabuke sve su veća konkurencija standardnim sortama – Portal NAŠE SELO\nPosted on August 21, 2020 August 26, 2020 Author Sonja Cvetković\tComment(0)\nInteresantna su tržišta Velike Britanije, Ruminije i zemalja Bliskog Istoka\nNakon 15 godina rada na mnogobrojnim izazovnim poslovima i projektima u okviru jednog od najvećih agro sistema u Srbiji, Julka Toskić je od septembra 2017. osnivač specijalizovane agencije AGROBRAND koja se bavi marketingom, projektima i konsaltingom u poljoprivredi. U toku 2018. godine bila je angažovana, u okviru USAID-ovog projekta “Konkurentna privreda” koji je imao za cilj da pripremi kompanije za zajednički nastup na novom izvoznom tržištu (UK) i omogući izvoz za proizvođače jabuka iz Srbije u Veliku Britaniju.\nTakođe, inicijator je osnivanja prve profesionalne poslovne asocijacije proizvođača jabuka “Serbia Does Apples” u novembru 2018. u kojoj se danas nalazi 11 kompanija čija zajednička godišnja proizvodnja jabuka iznosi više od trećine ukupne proizvodnje jabuka u Srbiji, u kojoj obavlja funkciju profesionalnog menadžera.\nTokom godina učestvovala je na mnogobrojnim domaćim i inostranim sajmovima, konferencijama, seminarima i radionicama. Dobitnica je nekoliko nagrada od kojih joj je najdraža nagrada za najbolju ženu u agrobiznisu 2019 za afirmaciju srpske proizvodnje i tržišta jabuka, dodeljenu od strane Poljoprivrednog sajma u Novom Sadu.\nAgencija Agrobrand se pored sprovođenja projekata u poljoprivredi, bavi i registracijom sredstava za zaštitu i ishanu biljaka, registracijom voćnih sorti, kao i svim marketing aktivnostima.\nNa ovaj korak se, kako kaže, odlučila jer je želela da se iskaže u nekim drugim poslovima i da umesto promocije jedne kompanije i njenog proizvodnog programa, radi na promociji i brendiranju industrije i time doprinese kreiranju pozitivnog imidža naše zemlje i naših proizvođača u svetu jer zna koliko nam to nedostaje, kao što nam generalno nedostaju marketing aktivnosti u poljoprivredi. Kroz rad u asocijaciji Serbia Does Apples u proteklih godinu dana imala je priliku da kreira vizuelni identitet asocijacije, organizuje nastup na jednom prestižnom sajmu u Velikoj Britaniji, organizuje trejd misiju u Rumuniji, nakon koje je započeo izvoz naših jabuka na rumunsko tržište, da nas predstavi na međunarodnim manifestacijama. “Zaista, za mene je izuzetno zadovoljstvo kada mogu da radim na ovakvim projektima”, kaže Toskićeva.\nSa dipl. ing zaštite bilja i prehrambenih proizvoda i sertifikovanim marketing menadžerom Julkom Toskić, razgovarali smo o proizvodnji jabuka u Srbiji, trendovima koji je prate, domaćem, evropskom i svetskom tržištu, poziciji naše zemlje na tim tržištima, neophodnim aktivnostima za bolji plasman domaćih jabuka, faktorima koji utiču na pozicioniranje srpskih proizvođača ovog voća.\nKakva je situacija na evropskom i svetskom tržištu jabuka ?\n-Tržište jabuka, kao i svako drugo tržište podložno je promenama uzrokovanim različitim faktorima iz sezone u sezonu, od klimatskih faktora koji utiči na proizvodnju jabuka, do promena na samim tržištima na kojima se jabuke plasiraju. Tako je, na primer, u sezoni 2018/2019 proizvedeno rekordnih 13.275.000 tona jabuka u Evropi, što je prouzrokovalo značajan pad njihovih prodajnih cena. Ove sezone 2019/2020 proizvodnja je bila manjeg obima oko 10.550.000 tona jabuka i svedoci smo da su cene znatno više u odnosu na prošlogodišnju sezonu. S druge strane, na ruskom tržištu koje je glavno izvozno tržište za jabuke iz Srbije, dešavaju se već nekoliko godina promene u smislu povećanja proizvodnje jabuka u toj zemlji, kao i pojave novih zemalja uvoznica, pa se ukupan izvoz srpskih jabuka na to tržište polako smanjuje i proizvođači se okreću iznalaženju novih tržišta, što je dobar potez jer ima daje izbor da odluče na koje će tržište izvoziti ukoliko promene na ruskom tržištu dovedu do pada cena i obima izvoza. Sorte jabuka čija se tražnja globalno povećava su pre svega gala, zlatni i crveni delišes, greni smit, fudži, jonagold, jonagored i druge.\nU kolikoj meri se menjaju trendovi kada je sortiment u pitanju?\n-Što se tiče sortimenta on je manje više isti u proteklih 5 do 10 godina. Ono što je novo je pojava novih klonova već poznatih sorti koje takođe pružaju mogućnost da se unapredi proizvodnja i proširi ponuda jabuka inostranim tržištima. Sa druge strane tu je značajan broj klupskih, brendiranih jabuka čija proizvodnja mora biti licencirana, a koje u neku ruku prestavljaju konkurenciju standardnim sortama jabuka kako zbog inovativnih svojstava koje poseduju, poput specifične obojenosti, strukture ploda, specifičnog ukusa, mogućnosti dugog čuvanja, zatim otpornosti na najvažnije prouzrokovače bolesti jabuke, tako i zbog činjenice da su kod brendiranih jabuka velika ulaganja u marketing i promociju, čime uz savremena pakovanja polako zauzimaju sve veći prostor na policama velikih maloprodajnih lanaca širom sveta iako je njihova cena po pravilu značajno viša od cena standardnih sorti.\nKoliko je Srbija usklađena sa ovim trendovima?\n-Generalno, Srbija ima veliki broj proizvođača jabuka, a tu pre svega spadaju svi koji su podigli intenzivne zasade jabuka sa oko 4.000 stabala po hektaru i opremili ih protivgradnim mrežama, sistemom za zaštitu od mraza i sistemima za navodnjavanje i prihranu. U takvim zasadima su prisutne sve sorte jabuka čija tražnja u svetu raste. Dobro je što su se sa povećavanjem proizvodnje jabuka povećavali i skladišni kapaciteti u vidu savremenih hladnjača koje omogućavaju čuvanje jabuka do sledeće sezone. Svakako će se ukupna ponuda kvalitetnih jabuka iz Srbije povećavati tempom kojim novi zasadi budu dolazili u punu rodnost a stari zasadi sa malim brojem stabala i niskim prinosom po hektaru se budu krčili.\nKoje zemlje su najveći proizvođači i gde je na toj listi Srbija?\n-Prema zvaničnim prognozama za rod 2019. najveći evropski proizvođači jabuka su: Turska (3.548.000 t),Poljska (2.910.000. t), Italija ( 2.093.000 t), Francuska (1.650.000 t), Ukrajina (1.164.000 t), Rusija (1.000.000 t), Nemačka (950.000 t), dok je Srbija sa očekivanom proizvodnjom od 500.000 t na 10. mestu u Evropi. Kina je svakako najveći svetski proizvođač jabuka sa očekivanih 41.000.000 t, dok Amerika proizvede 4.999.000 t jabuka. Sa porastom proizvodnje jabuka u Srbiji, naša zemlja će postati sve značajniji izvor kvalitetnih jabuka za velika internacionalna tržišta. Sa druge strane povećanje proizvodnje će iziskivati i određene marketing veštine za otvaranje novih izvoznih tržišta, da se ne bi došla u situaciju, kao na primer Poljska, koja pod pritiskom enormne proizvodnje prodaje jabuke po relativno niskim cenama, posebno od kada je zabranjen izvoz u Rusiju.\nKako se odvijao izvoz naših jabuka?\n-Ako pogledamo period od 10 godina, polako je rastao broj tržišta na koja su se izvozile jabuke iz Srbije.Neke ozbiljnije količine jabuka su se počele izvoziti 2009. godine kada je izvezeno 40.000 t jabuka na 13 izvoznih tržišta, da bi se rod jabuka 2018. izvozio na neverovatnih 40 različitih tržišta. Glavno izvozno tržište je i dalje rusko, ali se povećava izvoz na tržišta kao što su zemlje u okruženju (BiH, Crna Gora, Severna Makedonija), italijansko tržište i tržište Velike Britanije na kom se sprske jabuke značajnije nalaze od sezone 2018/2019. Toliki zabeleženi broj izvoznih tržišta, zapravo nije dobar i ne doprinosi nikakvoj promociji srpske proizvodnje jabuka, koja sa pravom može da se poredi sa jednom Italijom i drugim vodećim evropskim zemljama u proizvodnji jabuka. Da bi se naša zemlja pozicionirala kao ozbiljan ponuđač kvalitetnih jabuka, potreban je sistemski pristup za promociju i zajednički ulazak proizvođača jabuka na nova tržišta. Da se to može uraditi, primer je Asocijacija proizvođača jabuka – Serbia Does Apples, zahvaljujući čijim aktivnostima su kompanije članice zajedničkim pripremama i nastupom na zahtevnom tržištu Velike Britanije, uspele za kratko vreme da uspostave saradnju sa vodećim kupcima tamo. A da je kvalitet srpskih jabuka prepoznat u Velikoj Britaniji, govori činjenica da je do kraja aprila 2020. izvezeno 92 odsto više jabuka u odnosu na celu proteklu sezonu 2018/2019.\nKoliko ovog voća imamo na zalihama i šta se predviđa sa tom količinom?\n-Zvanični podaci o zalihama ne postoje, ali se na osnovu do sada izvezenih količina jabuka i raspoloživih kapaciteta za čuvanje, može reći da je lager uobičajen i da će se preostale količine jabuka prodati do kraja sezone.\nUredba kojom je usporen izvoz jabuka na rusko tržište u mnogome je poremetila promet ovog voća. Da li su nam se otvorila nova ili nekadašnja tržišta?\nOno što mogu da dodam jeste da je potrebno na osnovu obimnih marketing analiza utvrditi gde je najveći potencijal za plasman naših jabuka po tržišnim cenama. Kada se govori o izvozu, prvenstveno se govori o jabukama prve klase, a svaku proizvodnju prati i određen procenat jabuka u drugoj klasi, kao i jabuka za industriju. Na osnovu marketing analize, pokazalo se da je npr. Rumunija, kao nama susedna zemlja, vrlo interesantno tržište za plasman druge klase jabuka. U sezoni 2019/2020 srpski proizvođači su izvezli više od 6.000 tona jabuka druge klase. Takođe, kako raste industrija proizvodnje sokova, počela je značajno da raste i tražnja za industrijskom jabukom za koju se dobija vrlo pristojna cena.\nPored tržišta Velike Britanije i Rumunije u kojima do skoro naše jabuke praknično nisu bile ni prisutne, tu je i tržište zemalja sa Bliskog istoka koje opet traže specifičan kalibar i pakovanje jabuka.\nKoji su zahtevi tih tržišta i da li na njih adekvatno odgovaramo?\n-Svako tržište ima neke svoje zahteve po pitanju kvaliteta, posedovanja sertifikata, specifičnog pakovanja, ostataka pesticida i može se reći da svi koji su spremni da se posvete ispunjavanju zahteva kupaca sa tržišta na koji žele da izvoze, imaju šansu da uspostave dugoročnu saradnju sa inostranim kupcima i da na taj način ne kreću svake godine u novu trku za novim kupcima.\nNaravno svi zahtevi jednog tržišta ili jednog globalnog kupca jabuka, važe za ceo svet i mogu se ispuniti.\nKoliko će aktuelna situacija sa koronavirusom uticati na tržište jabuka (plasman i cene)?\n-Iako se situacija menjala iz dana u dan, kako kod nas, tako i u ostatku sveta zahvaćenom korona virusom, može se reći da je izvoz protekao bez većih problema, jedino je transport bio malo usporen zbog raznih procedura prolaska kroz različite zemlje do finalne destinacije. Bitno je da nije bilo uticaja pandemije na cene jabuka i da su one ove sezone značajnije bolje nego u sezoni 2018/2019. jer je potražnja bila čak i veća nego protekle sezone. Agroportal\nTagged jabuke, KLUBSKE JABUKE\nIznenadni sneg i mraz jutros su oštetili rano voće, šljive, jabuke, kruške, višnje, ali ukupna šteta će se znati tek kada prodju najavljene niske temperature za noćas i petak, rekao je šef katedre za voćarstvo i vinogradarstvo na Poljoprivrednom fakultetu u Novom Sadu Nenad Magazin. On je za Betu rekao da je najosetljivija faza vegetacije […]\nDa li Srbi plaćaju hranu skuplje ili jeftinije nego građani Evropske unije?


MILION I PO MUSLIMANA SA BALKANA PROTJERANO JE U ANADOLIJU – Ljubušaci\nPosted on : May 15, 2013 By Faruk\nTragom vijesti agencije Anadolija (AA) o tome da je Turska koalicija u Americi (TCA) izdala historijsku kartu uglednog americkog historicara Justina McCarthya u kojoj se detaljno opisuju ubistva i prisilne seobe balkanskih muslimana za vrijeme Balkanskih ratova 1912.-1913. godine, studenti Univerziteta u Sarajevu Hikmet Karcic i Emir Ašceric preveli su kartu na bosanski jezik i tehnicki je uredili.\nKarta je, inace, objavljena povodom obilježavanja 100. godina Balkanskih ratova.\nKarcic i Ašceric su u stupili u kontakt sa TCA cije vodstvo je dalo saglasnost da se karta objavi i na bosanskom jeziku. Izdavac karte je Institut za istraživanje zlocina protiv covjecnosti i medunarodnog prava Univerziteta u Sarajevu\nHikmet Karcic se zahvalio Turskoj koaliciji u Americi (TCA) i Institutu na uspješnoj saradnji, kao i agenciji Anadolija putem koje je i saznao za ovaj “veoma važan historijski dokument”.\n“Cilj ovog projekta bio je da obogatimo bh. literaturu i upoznamo javnost u Bosni i Hercegovini i regionu s dogadajima iz historije o kojima se može sasvim šturo procitati u postojecim udžbenicima historije. Želja nam je, i trenutno radimo na tome, da dovedemo profesora McCarthyja u Bosnu i Hercegovinu, jer je rijec o jednom od rijetkih eksperata historije ovog podneblja koji stvari iz prošlosti naziva njihovim pravim imenima”, rekao je Karcic.\nProfesor McCarthy s Univerziteta Louisvilleu u SAD-u, u historijskoj karti otkriva kako je više od 1,5 miliona muslimana sa Balkana zbog prijeteceg genocida i nasilja moralo napustiti svoje domove, te se uputilo u turske gradove u Anadoliji.\nU historijskoj karti izneseni su i statisticki podaci o broju muslimana koji su bili direktna žrtva Balkanskih ratova, a što do sada skoro da nije ni spominjano u historijskoj literaturi u zemljama Zapada.\nPrema ovoj studiji, prije izbijanja Balkanskih ratova na ovo podrucju živjelo je 3.242.000 muslimana, odnosno 51 posto ukupnog broja stanovnika.\nBalkanski ratovi su, kako se navodi, u velikoj mjeri utjecali i na demografiju regije i znacajno izmijenili strukturu stanovništva, što se osjeti i danas.\nPrema historijskoj karti, od 2.315.000 balkanskih muslimana koji su do 1912. i 1913. godine živjeli u Osmanskom carstvu, njih 632 hiljade ili 27 posto su bili žrtve Balkanskih ratova. Znacajan dio populacije umirao je od gladi i raznih bolesti u toku migracija.\nPodaci u ovoj karti, koji opisuju stradanje muslimana na tom podrucju, prikupljeni su i na osnovu dokumentacije koju su prikupljale britanske diplomate.\nU tim dokumentima navode se cak i detaljni podaci o ubijanju muslimana, kao što su spaljivanje njihovih domova, strijeljanja, silovanja mladih žena i masovna premlacivanja.\nU karti se, takoder, navode podaci o tome kako je u potrazi za spasom i boljim mjestom za život oko 813 hiljada muslimana ili 33 posto uspjelo stici na teritorij Anadolije, gdje su se naselili, pretežno na podrucje Trakije i Sredozemlja.\nPrema ovom izvoru, oko 870 hiljada muslimana na Balkanu, odnosno 38 posto, je nastavilo da živi na tom podrucju u toku Balkanskih ratova.\nMcCarthy je ranije za agenciju Anadolija (AA) kazao da se u historijskim naukama ne poklanja dovoljna pažnja ovom znacajnom dogadaju.\n“O temi Balkanskih ratova do sada se u historijskim knjigama pisalo vrlo malo, ili nikako, iako je to vrlo znacajan dogadaj za svjetsku historiju. Skoro da nijedan ozbiljan historicar do sada nije temeljito obradio temu prisilnih seoba muslimana za vrijeme Balkanskih ratova, odnosno zabilježio nasilje i krvoprolice kojem su bili loženi”, istakao je McCarthy.\nOn je napomenuo da Balkanski ratovi zasigurno spadaju u najstrašnije ratove i najvecu ljudsku tragediju na tim prostorima. Njima je, veli, stradao veliki broj civila.\n“Balkanski ratovi su jedna od najvecih ljudskih tragedija u svijetu, jer je tada oko 27 posto balkanskih muslimana stradalo na razne nacine, dok je trecina njih našla utocište u Anadoliji”, tvrdi McCarthy.\nMcCarthy napominje da teme koje opisuju stradanja muslimana na Balkanu u vrijeme Balkanskih ratova moraju postati znacajan dio svjetske historijske literature.\n“Možete pronaci historijske knjige u kojima se opisuje nasilje kojem su bili izloženi narodi Bugarske i Grcke, ali je teško naci relevantan izvor koji govori i stradanju muslimana na Balkanu. Mislim da je to cinjenica zbog predrasuda koje postoje prema muslimanima”, istakao je McCarthy.\nPoznati americki profesor napominje da su Grci, Bugari, Srbi i Crnogorci po svaku cijenu htjeli da izmijene strukturu stanovništva na Balkanu i protjeraju muslimane s njihovih ognjišta.\n“Ovi narodi su željeli da protjeraju muslimane na Balkanu kako bi došli u posjed njihovih imanja i zemljišta. Isto tako, zvanicne vlasti su preporucivale muslimanima da napuštaju zemlju, jer su ih vidjeli kao politicku prijetnju. Tako da je sve ovo rezultiralo velikim nasiljem i stradanjem muslimana na Balkanu za vrijeme krvavih Balkanskih ratova”, pojasnio McCarthy.\nZakljucuje da se i danas mogu osjetiti meduetnicki antagonizmi i mržnja u pojedinim zemljama na Balkanu.\n“Cak i danas, kao što se može vidjeti u Bosni i Hercegovini i na Kosovu, traju antagonizmi prema muslimanskom miljeu”, rekao je, na kraju, McCarthy.


FLY FROM NIŠ: Germania Flug danas zvanično prestao da leti za Cirih\nGermania Flug danas zvanično prestao da leti za Cirih\nŠvajcarski avio-prevoznik Germania Flug danas je zvanično prestao da leti sa niškog aerodroma "Konstantin Veliki". Kako su već ranije saopštili iz ove avio-kompanije za "Fly from Niš", iz ekonomskih razloga.\nPodsetimo da je Germania Flug zvanično prvi let iz Niša za Cirih uspostavila 23.juna prošle godine gde je svakog petka (zajedno sa SWISS-om) i ponedeljka prevozila putnike odnosno tokom ovih novogodišnjih praznika.\nKako saopštavaju sa aerodroma "Konstantin Veliki", putnicima će jedini prevoznik do Ciriha biti švajcarski nacionalni avio-prevoznik SWISS, koji je 2.aprila prošle godine uspostavio zvanično prve letove iz Niša i koji će do kraja zimske odnosno letnje sezone leteti svakog petka i nedelje, a od 20.juna i sredom.\nOno što je putnicima takođe na raspolaganju jeste i linija Wizz Air-a do Bazela ka kojoj će ovaj niskotarifni avio-prevoznik saobraćati do kraja zimske sezone svakog utorka i subote, a to letnje sezone svakog utorka, četvrtka i subote.\nPosted by Fly from Niš at 18:01\nLabels: aerodrom Niš, analiza, Bazel, Cirih, dijaspora, Germania, letovi, Niš, niski aerodrom, putnici, srbija, statistika, SWISS, Wizz Air\nOzvaničena saradnja Aerodroma Niš i Saobraćajnog f...\nUkrcavanje u avion - tema i dilema svakog putnika ...\nOd leta moguć veći avion na liniji za Bazel\nNovom akcijom Wizz Tours-a uštedite 50€\nPlanovi Aerodroma u 2018.godini - zanavljanje opre...\nDEBATA JV: Da li se razvoj aerodroma Niš opet dovo...\n30€ uštede sa Wizz Tours-om\nKakve nam to promene sutra donosi Ryanair?\nWizz Air prevezao rekordni broj putnika u 2017.god...\nAKCIJA PRODUŽENA! 20% sniženja na letovima Ryanair...\n[VEST DANA] Od 15.novembra direktna linija Wizz Ai...\n20% sniženja na letovima Ryanair-a iz Niša\nGermania Flug danas zvanično prestao da leti za Ci...\nRyanair uvodi nova pravila za prtljag od 15.januar...\nMinimum jedna nova linija u 2018.godini\nSa Wizz Tours-om i u 2018.godini uštedite na hotel...\nAerodrom Niš poziva svoje putnike da danas dođu ra...\nLet za Malme pomeren za sutra\nVikend akcija Wizz Air-a od 20% popusta na avio-ka...\nIstorijski rezultati Aerodroma Niš u 2017.godini\nNovogodišnja akcija Wizz Air-a za članove WDC-a\nPrva promo akcija Ryanair-a u 2018.godini!\naerodrom Niš (1309)\nAerodromi Srbije (36)\nDiseldorf Weeze (174)\nDušan Knežević (5)\nfly from nis (32)\njeftine karte (116)\nkupovina karata online (102)\nMilano Bergamo (179)\nniski aerodrom (946)\nred letenja (87)\nsvetski aerodromi (299)\nWizz Air (735)


Lak dogovor i realizacija, sve preporuke za saradnju!\nOdlican za saradnju. .. .\nSjajna saradnja i brza realizacija. Sve preporuke za gospodina Slavka.\nIzvrsena razmena, u najkracem mogucem roku, za svaku preporuku. .! predmet opisan 100% tacno, cista 10ka. .!\nHuawei G510 Bele na Mtsu\nVredestein Snowtrac2 175/65 R14 -2 gume


Preminuo od posljedica koronavirusa iako je primio obje doze vakcine – Haber.ba\nPreminuli pacijent imao tri teške hronične bolesti\nU bolnici u Tetovu preminuo je 62-godišnji pacijent koji se zarazio koronavirusom, iako je primio dvije doze vakcine “Sinopharm”, prenose mediji. Rukovodilac Covid centra u Tetovu, Gzim Nuredini, je rekao da je preminuli pacijent drugu dozu vakcine primio 6. jula, napominjući kako je ima tri teške hronične bolesti.\nKako je naveo, radi se o 62-godišnjem pacijentu koji je imao hroničnu bubrežnu insufijenciju, visok krvni pritisak i kardiomiopatiju.\n– Vakcinisan je 6. jula vakcinom “Sinopharm”. Primljen je s teškom kliničkom slikom i zbog drugih komorbiditeta je u utorak preminuo. Poslije vakcinisanja svakako može da se dogodi infekcija. Pri imunom odgovoru na vakcinaciju možda imunološka odbrana nije bila kompletna ili kod ovog pacijenta zbog hroničnih bolesti nije mogao da se kreira imunitet protiv koronavirusa – rekao je Nuredini,piše Avaz\nTeme:korona virus, preminuo, vakcinisan


Ovo je PET najvažnijih osobina svakog DOBROG RODITELJA! | Happy BSC portal\nKada nas roditelji vaspitavaju, često nam govore da ćemo mi imati iste probleme kad budemo imali svoju decu.\nA kad konačno dobijemo svoje dete, počinjemo da se pitamo da li smo dobar roditelj i da li sve stvari radimo ispravno.\nUvek treba da osluškujete detetove potrebe, ali vam takođe mogu pomoći i saveti kako da budete što bolji roditelj detetu.\nDa biste bili dobar roditelj, najpre morate upoznati sebe, svoje mogućnosti i sposobnosti. Razmislite o tome koje su vaše snage, a ovo je 5 najvažnijih stvari koje dobar roditelj treba da poseduje.\nDobri roditelji uživaju u vremenu koje provode sa svojom decom i raduju se zajedničkim aktivnostima.\nKada razmišljate o roditeljstvu, obratite pažnju na to da li ste u proteklom periodu imali neke zajedničke aktivnosti sa svojom decom, kao i šta biste novo mogli zajedno da probate. Jednako kao i vama, deci je važno da provode dovoljno vremena sa svojim roditeljima.\nKad nešto radimo s lakoćom, obično imamo utisak da nam takve stvari dolaze “prirodno”. Setite se kad ste se poslednji put osećali tako dok ste obavljali svoju roditeljsku ulogu. Zapamtite koje stvari ste radili u tom periodu i ponovite ih opet. Tako ćete mnogo više uživati u periodu koji provodite sa svojim detetom.\nRazmislite o tome u kojim područjima roditeljstva ste bili dobri. Da li je u pitanju davanje saveta oko svakodnevnih problema sa kojim se dete susreće ili je u pitanju nešto jednostavnije, poput pomaganja oko domaćih zadataka?\nTo su uglavnom one stvari koje su i drugi ljudi primetili kod vas. Razmislite kad vas je poslednji put neko pohvalio u nečemu kad je u pitanju roditeljstvo i nastavite da praktikujete iste stvari.\nIako deca mogu da vas iscrpe do krajnih granica, sutradan ste opet spremni da budete najbolji roditelj na svetu. To je istinska snaga koja vas zapravo čini snažnijima nego što ste ikada bili.\nZavršavanje svakodnevnih obaveza može dovesti do toga da nemate dovoljno vremena da se zabavite sa decom. Međutim, dobar roditelj će uvek naći makar malo vremena za uživanje sa detetom. Dobrom roditelju je porodica na prvom mestu.


Izvor: Beta,N1,Lokalne novine | Obrenovac, 11.03.2020.\nKOMS: Više od 84 odsto mladih smatra da nema za koga da glasa\n"Čak 52,6 odsto mladih uopšte ne prati izbornu kampanju, dok 82 odsto njih smatra da im se političari ne obraćaju, a 88 odsto njih smatra da problemi mladih nisu zastupljeni u medijima", kazala je Borjanić.\nKako je naveo, prema zvaničnim podacima "mladi čine 17 odsto od ukupnog stanovništva, dok je u republičkom parlamentu samo četiri mlade osobe", odnosno onih do 30 godina, kako zvanična statistika registruje mlade.


Konačnih 3:0 rpelepim golom iz slobodnog udarca postavio je u 88. minutu Hames Rodrigez.\n"Jasno je da nam rezultati (ovaj, i poraz od Milana sa 1:0) nisu dobri, ali najvažnija je naša igra, a ona se popravlja. Nisam zabrinut što ne dajemo glovoe, jer sam siguran da će Inter biti dobar kada to bude važno. Uskoro će nam se pridružiti Jovetić, a kako je on drugačiji od Ikardija i Palasija, biće nam važan igrač", rekao je strateg nerazura Roberto Manćini.\nNjegov kolega sa klupe Reala, Rafa Benitez, prilično se šalio sa novinarima, koji su ga pitali koliko istine ima u odlasku Serhija Ramosa i, zauzvrat, dolaska Davida de Hee iz Junajteda u istom "paketu".\n"De Hea? Sve što znam u ovom trenutku je da smo mi dali tri gola i da sam zato veoma srećan. Što se Ramosa tiče, baš sam pitao (predsednika) Pereza kako je protekao razgovor sa Serhijom u nedelju posle večere, a on mi je odgovorio da su obe strane optimistične (da će doći do nastavka saradnje). I ja sam optimista", rekao je Benitez.


/ MEDICINSKI FAKULTET\t/ MEDICINA\nTip studija: AKADEMSKE\nI Doktor medicine je osposobljen (kompetentan) da uradi:\nKliničke vještine: Prikupi anamnestičke podatke od pacijenta, njegovih srodnika i pratioca, samostalno kompletno pregleda pacijenta i napravi adekvatan plan daljih aktivnosti.\nPraktične procedure: Kompetentan je da sprovede niz praktičnih procedura u dijagnostičke i terapijske svrhe: mjerenje kliničkih parametara, doziranje, priprema i davanje terapije, kardiopulmonalna reanimacija odraslih i djece, obrada rane i imobilizacija, uzimanje uzoraka, venski put, plasiranje sondi i katetera.\nMedicinske pretrage: Planira ispitivanja (laboratorijska, radiološka i klinička), kako bi definisao zdravstveni problem i došao do dijagnoze bolesti, analizira i tumači dobijene podatke iz anamneze, fizikalnog pregleda i sprovedenih pretraga i postavlja dijagnozu, koristeći holistički pristup.\nLiječenje: Formuliše i određuje osnovni terapijski plan kod svih kategorija bolesnika (hitni, akutni, hronični, hirurški, traumatizovani, palijativni, djeca), ordinira terapiju, upućuje pacijenta na konsultacije i dalje liječenje, prati i procjenjuje tok bolesti i efekte terapije, uključujući i neželjena dejstva lijeka.\nPromocija zdravlja: Primjenjuje principe unapređenja i promocije zdravlja i prevencije bolesti i kompetentan je da prepozna individualni i populacijski rizik i zaštiti pojedinca od rizika.\nKomunikacijske vještine: Posjeduje razvijene komunikacijske vještine u kontaktu sa pacijentima i njihovom porodicom, kolegama i medicinskim osobljem, policijom i pravosudnim organima, medijima i zna da štiti i promoviše prava pacijenta. Sposoban je da učestvuje u timskom radu i podučava.\nMedicinska dokumentacija i informatika: Kompetentno vodi neophodnu medicinsku dokumentaciju (u papirnoj i elektronskoj formi), formira doktorski izvještaj sa dijagnozom i terapijom, kodira (šifrira) i klasifikuje bolesti i medicinske intervencije, prijavljuje zakonom predviđene bolesti i stanja, dostavlja periodične izvještaje, koristi literaturu, služi se uobičajenim kompjuterskim operativnim sistemima i engleskim jezikom.\nII Doktor medicine posjeduje osnovna znanja koja mu omogućavaju kompetentno postupanje\nPosjeduje znanje o građi i funkciji i poremećajima građe i funkcije ljudskog organizma kao cjeline i pojedinih organa i organskih sistema, uzrocima nastanka bolesti, ponašanju zdrave i bolesne osobe, prirodnim, psihološkim i socijalnim aspektima zdravlja i bolesti pojedinca i stanovništva i uticaj društvenog okruženja na zdravlje čovjeka.\nPoznaje etička i bioetička načela, odgovornosti doktora medicine u pogledu liječenja, propisivanja ljekova, ljekarske greške, smrti, kliničkih studija, prava pacijenta, kulturoloških i religijskih razlika. Ostvaruje holistički pristup u liječenju pacijenata, poštuje prava pacijenta i uključuje ga u donošenje odluka o njegovom zdravlju, poštuje kolege i medicinske institucije.\nPosjeduje vještine kliničkog razmišljanja i donošenja odluka: postavka problema, postavljanje prioriteta, primjena medicine zasnovane na dokazima, kreiranje istraživanja i statistička evaluacije i zaključivanje.\nIII Profesionalne aktivnosti doktora medicine\nPoznaje ulogu i obaveze doktora medicine u zdravstvenom i obrazovnom sistemu, u istraživačkom radu, u akademskoj i društvenoj zajednici i spreman je da se posveti medicinskoj praksi.\nSvjestan je svojih kompetencija i potrebe kontinuirane kritičke provjere i unapređenja znanja i vještina, kroz dalje specijalističko obrazovanje i kontinuiranu medicinsku edukaciju.\n1 PRVA POMOĆ 2019 1+2+0 4 O\n1 ISTORIJA MEDICINE 2019 2+1+0 3 O\n1, 2 ANATOMIJA 2019 7+4+0 24 O\n1, 2 HISTOLOGIJA I EMBRIOLOGIJA 2019 4+3+0 14 O\n1, 2 MEDICINSKI ENGLESKI I I II 2019 2+1+0 5 O\n2 HUMANA GENETIKA 2019 3+3+0 6 O\n2 OSNOVI KLINIČKE PRAKSE I 2019 1+1+0 2 O\n2 MEDICINSKA TERMINOLOGIJA LATINSKI JEZIK 2019 1+1+0 2 O\n3 OSNOVE NIR-A 2019 2+1+0 3 O\n3 OSNOVI KLINIČKE PRAKSE II 2019 1+1+0 2 O\n3, 4 MEDICINSKA FIZIOLOGIJA (BIOFIZIKA 18) 2004 5.93+3+0 22 O\n3, 4 MEDICINSKA FIZIOLOGIJA 2019 6.5+3+0 22 O\n3, 4 MEDICINSKA BIOHEMIJA I HEMIJA (HEMIJA 64) 2004 4.4+3+0 19 O\n3, 4 MEDICINSKA BIOHEMIJA I HEMIJA 2019 5.5+3+0 17 O\n3, 4 MIKROBIOLOGIJA I IMUNOLOGIJA 2019 4+2+0 12 O\n3, 4 MEDICINSKI ENGLESKI III I IV 2019 2+1+0 4 O\n3, 4 ENGLESKI JEZIK II NIVO 2004 1+1+0 3 O\n5 FARMAKOLOGIJA SA TOKSIKOLOGIJOM 2004 5.87+2+0 8 O\n5 IZBORNA NASTAVA (OBAVEZNO 60 ČAS.) 2004 2+2+0 4 O\n5 VJEŠTINE KOMUNIKACIJE U MEDICINI 2019 2+2+0 4 O\n5 MEDICINSKA STATISTIKA I INFORMATIKA 2019 2+2+0 4 O\n5 BIOETIKA I BIOMEDICINA 2019 3++0 3 O\n5 KLINIČKA MIKROBIOLOGIJA 2019 1++0 2 O\n5, 6 PATOLOŠKA ANATOMIJA 2019 5.5+3+0 17 O\n5, 6 PATOLOŠKA FIZIOLOGIJA I LABORATORIJSKA MEDICINA 2019 3+2.5+0 12 O\n5, 6 PATOLOŠKA FIZIOLOGIJA 2004 3+3+0 11 O\n6 KLINIČKA PROPEDEVTIKA 2019 4+5+0 9 O\n6 EPIDEMIOLOGIJA 2019 3+2+0 5 O\n6 FARMAKOLOGIJA SA TOKSIKOLOGIJOM 2019 3+2+0 4 O\n7 NEUROLOGIJA (FIZIKAL.MED.6,MED.RADA 3 SPEC.EPID.1) 2004 2.67+4+0 7 O\n7 INFEKTIVNE BOLESTI 2019 3+3+0 7 O\n7 DERMATOVENEROLOGIJA(MEDICINA RADA 3) 2004 3.53+2+0 6 O\n7 DERMATOVENEROLOGIJA 2019 3+2+0 5 O\n7 FARMAKOLOGIJA SA TOKSIKOLOGIJOM 2019 3+2+0 5 O\n7, 8 INTERNA MEDICINA(FIZ.MED.25MED.RADA 6,SPEC.EPID.4) 2004 5.53+8+0 28 O\n7, 8 INTERNA MEDICINA 2019 5.5+7.5+0 23 O\n7, 8 INFEKTIVNE BOLESTI(SPECIJALNA EPIDEMIOLOGIJA 10) 2004 1.7+2+0 7 O\n8 PSIHIJATRIJA (MEDICINA RADA 3) 2004 2.2+4+0 6 O\n8 NEUROLOGIJA 2019 3+3+0 6 O\n8 RADIOLOGIJA I NUKLEARNA MEDICINA 2019 4+2+0 6 O\n8 PSIHIJATRIJA 2019 3+3+0 5 O\n8 KLINIČKE VJEŠTINE 2019 1+2+0 3 O\n8 ENGLESKI JEZIK IV 2004 1+1+0 2 O\n8 PORODIČNA MEDICINA 2004 1+1+0 2 O\n9 SOCIJALNA MEDICINA 2019 2+1+0 4 O\n9 STRANI JEZIK ( ENGLESKI JEZIK V) 2004 1+1+0 2 O\n9, 10 HIRURGIJA (FIZ.MED.10,MED.RADA 6,SPEC.EPID.2) 2004 5.5+9.5+0 28 O\n9, 10 HIRURGIJA 2019 5.5+7.5+0 24 O\n9, 10 GINEKOLOGIJA SA AKUŠERSTVOM (MEDICINA RADA 3) 2004 3+3+0 13 O\n9, 10 PEDIJATRIJA (FIZIKALNA MEDICINA 8,MEDICINA.RADA 3) 2004 3.5+2+0 12 O\n9, 10 PEDIJATRIJA 2019 4+2.5+0 12 O\n9, 10 GINEKOLOGIJA I AKUŠERSTVO 2019 3+3+0 12 O\n10 PORODIČNA MEDICINA 2019 3+2+0 4 O\n10 KLINIČKA GENETIKA 2019 2+2+0 4 O\n10 PORODIČNA MEDICINA(IZBORNA NASTAVA) 2004 1.2+.8+0 2 O\n11 OTORINOLARINGOLOGIJA (MEDICINA RADA 3) 2004 5+1+0 6.5 O\n11 HIGIJENA I MEDICINA RADA 2004 2.77+4+0 6.5 O\n11 SUDSKA MEDICINA 2004 4+1.5+0 5 O\n11 OFTALMOLOGIJA (MEDICINA RADA 3,SPEC.EPIDEM. 1) 2004 3+2+0 5 O\n11 KLINIČKA FARMAKOLOGIJA 2004 3++0 3 O\n11 OPŠTA MEDICINA 2004 +2+0 2 O\n11 OSNOVI KLINIČKE ONKOLOGIJE 2004 1+1+0 2 O\n12 KLINIČKI STAŽ 2004 +42+0 21 O\n12 ZAVRŠNI RAD 2004 +11+0 9 O\nRezultati Ispita iz Hemije, martovski rok (korona rok)\nRASPORED STUDENATA PO GRUPAMA ZA PRAKTIČNU NASTAVU – HIRURGIJA\nRaspored prakticne nastave


Postnatal – Vježbe poslije porođaja – Lose your mummy tummy – APOLON CENTAR ZAGREB\nPostnatal – Vježbe poslije porođaja – Lose your mummy tummy\nObjavioApoloncentar Zagreb 27/06/2009 05/01/2019 Objavljeno uBITI ŽENA, Majčinstvo -Bebe, Postnatal poslije porođaja, VJEŽBE ZA ŽENE, Vježbe poslije porođaja-Postnatal, YOGAOznake:Postnatal - Vježbe poslije porođaja, VJEŽBE ZA ŽENE\nFor Moms of any age – no matter when you had a baby – classes in Croatian and English\nWe welcome and invite all our dear ladies, clients of Prenatal classes, fresh moms, to join us for this course.\nPozivamo sve naše drage polaznice Prenatal – tečaja Joge za trudnice, mlade mame, da nam se pridruže u na ovom novom tečaju!\nInstruktorica: Jasna Maceljski\n2 misli o “Postnatal – Vježbe poslije porođaja – Lose your mummy tummy”\n23/09/2009 u 08:30\nZanima me malo više informacija o tečaju. Da li su i bebe na treninzima, koliko traju, koliko koštaju, kad se treba prijaviti, kolike su grupe, koliko dijete smije bitii staro….\n25/09/2009 u 16:05\nda, bebe mogu biti na treninzima, jer neke majke nemaju opciju čuvanja djeteta dok one vježbaju, sigurnije su i mirnije dok je dijete uz njih i mogu se bolje opustiti. Dijete donesite u nosiljci, u kojoj će najvjerojatnije spavati 🙂 dok ste vi na tečaju. Prijavite se što prije, naravno bez obaveze ,no bolje je ako ste zainteresirani. Tečaj će početi za otprilike mjesec dana, grupe nisu velike, kao ni na jednom našem tečaju. Naglasak je na kvaliteti i pažnji, a ne na kvantiteti.\nUskoru ću napisati opširniji članak o postporođajnom tečaju za sajt, jer vaša pitanja stižu, a do tada ako vas još bilo što zanima pišite na apolon.studio@gmail.com i rado ću vam odgovoriti.\nlijepi pozdrav sretnim mamama, postojećim i budućim 🙂


Peščanik Spoljna politika Srbije - Wolfgang Klotz - Peščanik\nPosted By Wolfgang Klotz On 05/05/2012 @ 13:18 In Ispod Slajdera,Prevodi,Tekstovi | Comments Disabled\nPredavanje na Forumu za međunarodne odnose – Evropski pokret u Srbiji\nPripremajući današnju prezentaciju – i postavljajući pitanje: „Gde početi?” – odlučio sam da se vratim korenima srpske spoljne politike i prvom tomu knjige Miloša Bogičevića o srpskoj diplomatiji s kraja 19. i početkom 20. veka. Dovoljno je, zapravo, pročitati prvih nekoliko strana na kojima Bogičević piše o smeni dinastije 1903. godine. Da bismo ovaj tekst prilagodili današnjoj situaciji, Austriju ili Balhausplac zamenićemo Briselom ili aktuelnom administracijom Evropske unije. Autor opisuje duboke veze Srbije pod Obrenovićima sa Austrijom (Vuk Karadžić, Dositej Obradović, Đura Daničić i Branko Radičević su stekli obrazovanje u austrijskoj tradiciji i bili posvećeni modernizaciji i napretku Srbije). S druge strane, dinastija Karađorđević bila je povezana s Rusijom – njihov princ školovan je u Sankt Petersburgu, a njihove sveslovenske ideje označile su raskid sa srpskim projektom koji je Knez Mihajlo započeo 50 godina ranije na osnovu Garašaninovih ideja.\nVeć nakon šeste strane, današnji čitalac saznaje mnogo o čitavom spektru političko-ideoloških opcija u današnjoj Srbiji. Čini se da na sva osnovna pitanja vezana za fin de siècle do danas nije dobijen odgovor niti su rešena. Međutim, ove istorijske opcije koje su nekada predstavljale ozbiljne vizije budućnosti Srbije, danas su samo oronuli ukrasi političke retorike, izlomljeni poput fasade beogradskog hotela Bristol iz istog perioda. Mogu ih nasumično koristiti svi pripadnici političke klase u Srbiji zarad ukrašavanja bilo koje političke izjave, bez obzira na to kojoj viziji naginju danas ili će možda naginjati sutra.\nŽivim ovde od pre tri godine. Radim za fondaciju nemačke Partije zelenih i Evropskog pokreta Zelenih. Ja sam agent Beča (kao 1900. godine) ili Brisela (danas). Od samog početka, morao sam da naučim da u Srbiji postoji snažna politička pozicija koja agente poput mene smatra ogromnom armijom zapadnih nevladinih organizacija finansiranih milionima dolara i eura u cilju neke vrste pranja mozga srpskog društva, lišavajući Srbe njihovog kulturnog identiteta i vodeći ih u potrošački raj koji, u stvari, ne predstavlja ništa drugo do modernu zapadnu dekadenciju.\nNasuprot tome, uvek sam smatrao prisustvo Fondacije Hajnrih Bel u Srbiji anticipacijom buduće integrisane Evrope, uključujući Srbiju i čitav Zapadni Balkan. Međutim, za mene, ta buduća Evropa i njena politička i kulturna kohezija sastoje se iz nečega što je nemački filozof Habermas nazvao Diskurszusammenhang – komunicirajuća mreža čiji su elementi međusobno povezani diskursom. A diskurs je, prema Habermasovoj teoriji, suštinski zasnovan na određenim pravilima kao što je, na primer, jednakost onih koji u takvoj mreži komuniciraju. On govori o komunikaciji lišenoj prevlasti jedne strane nad drugom.\nAnticipacija potpuno integrisane Evrope za mene, pak, predstavlja suprotnost prevlasti jedne strane nad drugom. Međutim, sagledavajući multilateralnu komunikaciju između Evropske unije i Zapadnog Balkana, moram priznati da se stvara potpuno drugačiji utisak. Zašto?\nKada je reč o predstojećim izborima i njihovom značaju za budući položaj Srbije unutar međunarodne zajednice, moram izneti samo jednu uvodnu napomenu: Vi svakako imate mnogo veće iskustvo da procenite u kojoj meri međunarodna zajednica već utiče na politički scenario s kojim se trenutno suočavamo u Srbiji. Međunarodna zajednica neće biti u pasivnom stanju do 7. maja, pa se otvara pitanje da li je, na primer, odluku o raspisivanju predsedničkih izbora u maju predsednik Tadić doneo nakon konsultacija sa stranim diplomatama? Ili je tako odlučio samo na osnovu unutarsrpskih kriterijuma i konsultacija sa svojim bliskim okruženjem u Demokratskoj stranci i ljudima koje smatra relevantnim u srpskoj privredi, medijima i (možda) u akademskom životu?\nTokom proteklih nedelja kolale su glasine da je predsednik pre donošenja odluke zahtevao od međunarodnih diplomata neku vrstu garancija da neće biti novih eskalacija sukoba na Kosovu i oko Kosova koje bi ometale njegovu kampanju. Ako su mu evropska i američka administracija pružile takvu garanciju, da li to ilustruje želju ovih sila da se predsednički izbori održe pola godine pre isteka mandata?\nPostoji li ozbiljno očekivanje unutar međunarodne zajednice da će 6. maj, zajedno sa drugim krugom predsedničkih izbora, stvoriti novu situaciju – novu prvenstveno zato što će onda sve osnovne poluge državne vlasti (parlament / premijer / predsednik) moći da započnu nov proces zasnovan na osveženom demokratskom legitimitetu?\nI, ukoliko strane vlade daju veći prioritet takvom novom legitimitetu nasuprot pitanju KO će zapravo biti njihovi budući pandani u srpskoj administraciji, šta to znači?\nOno u šta sam potpuno siguran jeste da su međunarodna zajednica i, posebno, Evropska unija u vremenskom tesnacu da pronađu rešenje za čitav Zapadni Balkan. A s obzirom na to da se takvo rešenje ne može postići bez Srbije, međunarodna diplomatija je u vremenskom tesnacu kada je reč o srpskom pitanju. Ali, srpsko pitanje prvenstveno znači: srpsko-albansko pitanje. Činjenica je da je svaka srpska vlada u odnosu na pitanje Kosova ograničena ustavom. Ipak, postoji neka vrsta međunarodnog konsenzusa da način na koji su se srpske vlasti bavile ovim pitanjem nakon izbora 2008. godine otkriva njihovu slabost. A pošto se svaka vlast završava sa predsednikom, radi se, konačno, o slabosti predsednika.\nOna se zasniva na činjenici da bilo koja srpska partija ili političar koji iskažu bilo koju vrstu saglasnosti sa evropskim ili američkim pozicijama naspram Kosova rizikuju da budu momentalno uklonjeni sa vlasti. Drugim rečima: dogma srpske politike je da se nijedni izbori u zemlji do sada nisu mogli dobiti bez značajnih elemenata patriotizma u kampanji i političkoj retorici. Svaka vlada koja ispolji saglasnost sa opcijama za rešavanje kosovskog pitanja koje zastupa Evropska unija, istog trenutka bi dopustila opoziciji da monopolizuje temu patriotizma i izađe na ulice.\nSvi smo upoznati sa različitim načinima kojima se ova dilema opisuje: Vladimir Gligorov kaže da Srbija mora konačno izabrati između politike nacionalnog interesa i politike državnog interesa. Drugi je nazivaju alternativom između simbolične i pragmatične politike, dok treći govore o stvarnim potrebama običnih ljudi tog društva nasuprot njihovim imaginarnim potrebama koje proizvodi manipulativna propaganda. Sve ove formulacije sadrže mnogo ISTINE, ali se PREOKRET još ne nazire.\nMislim da se problem, u stvari, mora opisati na složeniji način jer, ukoliko je tačno da niko u Srbiji danas ne može pobediti na izborima bez znatnijih količina patriotizma ili simbolične politike, to znači da predsednik očigledno sprovodi simboličnu politiku iz krajnje pragmatičnih razloga, naime da bi ostao na vlasti. Međutim, šta god on ili bilo koja druga vlast uradili da zadovolje patriotske zahteve ovog društva, umanjiće poverenje koje uživaju kod međunarodnih kolega i diplomatskog korpusa. Pored toga, šta god on uradio da zadovolji zahteve međunarodne zajednice, kod kuće to može da bude i biće upotrebljeno da se u javnosti on osudi kao kukavica koja popušta pred međunarodnim pritiskom i ucenama, izdajnik nacionalnih interesa, itd.\nMnogi se dive visokorazvijenoj sposobnosti srpskih (i drugih) političara koji poput akrobata balansiraju na tankoj žici između ovih alternativa. Jedan novinar je u listu Frankfurter rundšau 2010. godine čak predložio Borisa Tadića za Nobelovu nagradu za mir kao priznanje njegovom izvanrednom umeću da održava stabilnost stalnim okretanjem svih svojih protivnika jednih protiv drugih. Doduše, isti autor je nekoliko godina ranije izdao monografiju pod naslovom Balkanska mafija, pa je možda suviše podložan fascinaciji tom umetnošću upravljanja neupravljivim.\nU političkoj stvarnosti, umetnost balansiranja, iako dostojna divljenja, za rezultat ima trajni stav ambivalentnosti koja postaje suštinska garancija vlasti. Čak i ako se, ponekad, reč „diplomatija” koristi kao vrsta sinonima za „ambivalentnost”, moramo razumeti da današnju spoljnopolitičku komunikaciju između Srbije i mnogih stranih vlada ili nadnacionalnih institucija odlikuje duboko međusobno nepoverenje, uprkos svim međusobnim razmenama komplimenata koje sačinjavaju diplomatsku fasadu.\nSrpski analitičari rado se usredsređuju na srpske razloge takvog nepoverenja: žale se na ponižavajući način na koji se Srbija poput školarca tretira na međunarodnoj sceni, na sveprisutnu tendenciju nametanja pritisaka Srbiji da nešto učini ili prestane sa činjenjem nečeg drugog. Ono što ih tako često uzrujava je politika štapa i šargarepe koju primenjuje Evropska unija ili, u manje agresivnoj verziji: politika uslovljavanja kao trajni izazov nacionalnom suverenitetu.\nMeđutim, ja stvari posmatram sa druge strane i sa te tačke gledišta dolazim do drugačije dijagnoze. Nikako nisam ljubitelj takve politike uslovljavanja. Ne slažem se s njom jer je smatram prvenstveno izrazom ili simptomom duboko trulog procesa ili načina komunikacije. Čak i ako zvuči naivno uvesti takvu kategoriju u političku debatu: uslovljavanje je, u osnovi, rezultat nedostatka poverenja. Da bih ovu pojavu opisao na detaljniji način, molim vas da mi dopustite kratak izlet u prethodne procese evropskog proširenja:\nKada se osvrnem na period u kome je Evropska unija radila na integraciji Poljske, Češke, Slovačke, baltičkih republika i Mađarske, ne sećam se da sam ikada čuo da neko govori ili piše o uslovljavanju. Postojali su kriterijumi koji su se morali ispuniti zarad pristupanja. Vlade su radile na transformaciji svojih država, administracija, privreda i društava u cilju usklađivanja sa datim kriterijumima. Međutim, ni Balcerovič ni Vaclav Klaus, niti bilo koji njihov kolega, nikada nisu izrazili osećaj da su gurani, pritiskani, ucenjivani ili na bilo koji drugi način primoravani da usvoje zakone ili pravila protiv svoje izričite volje ili, što je još važnije, protiv očigledne volje svojih društava. Čak je i Vaclav Klaus počeo sa kritikama Evropske unije i smanjenja nacionalnog suvereniteta tek pošto je Republika Češka postala država članica.\nU tom periodu, „Instrument za predpristupnu pomoć” opravdavao je svoj naziv. Radilo se o pomoći, pri čemu ova reč označava podršku procesu koji ionako promovišu lokalni političari i društva koja oni predstavljaju i koji je zasnovan na širokom društvenom konsenzusu o budućnosti njihovih zemalja. Danas, u zemljama Zapadnog Balkana, predpristupni procesi se iznova prekidaju, privremeno blokiraju, ponovo odmrzavaju, ponovo zaustavljaju – uglavnom u zavisnosti od datog uslova koji valja ispuniti da bi se nastavilo dalje.\nSećam se jednog intervjua ministra Ljajića prošlog leta, koji je dao u kontekstu jedne od redovnih i ozloglašenih poseta Serža Bramerca. U jednom trenutku, Rasim Ljajić izgubio je pribranost i na oštar način pripisao krivicu međunarodnoj zajednici zato što je poslala emisara sa spiskom narednih deset uslova, dok srpska vlada i dalje ozbiljno radi na sedmoj stavki prethodnog spiska. Rekao je – da, mogu da dođu u Beograd; da, mogu predati spisak zahteva; ali onda bi trebalo da odu i puste nas da radimo svoj posao umesto što stalno iznova intervenišu, jer u suprotnom vlada mora da troši više vremena i energije na smirivanje javnog mnjenja nego na ispunjavanje uslova Evropske unije.\nLako je razumeti ministrovu žestoku izjavu koju su nekoliko meseci kasnije, nakon posete Angele Merkel Srbiji u avgustu, pratile mnoge slične. Ostaje moje pitanje: da li se sećamo slične izjave u komunikaciji između bilo koje institucije Evropske unije i zemlje kandidata tokom prethodno navedenih procesa proširenja? Ne mogu da se setim nijedne. Osim toga, pošto je danas reciprocitet postao toliko važan: možemo li se setiti bilo koje izjave političara Evropske unije, u Viljnusu, Varšavi ili Bratislavi, koja bi se mogla porediti, kako stilom tako i sadržajem, sa izjavama Vestervelea 2009. godine ili Angele Merkel prošlog leta? Ponovo ne mogu da se setim nijedne.\nNaravno, možemo pronaći pregršt razloga za takvu situaciju. Nije bilo čeških ratnih zločinaca čije je izručenje zahtevao međunarodni sud. Ni u Poljskoj, a čak ni u Letoniji, nije bio neophodan proces izgradnje države. Nije bilo teritorijalnog konflikta – čak ni između Rusije i Litvanije u vezi sa kaljingradskom oblašću. I, što je najvažnije, nije bilo posleratnih društava koje je trebalo (1) pomiriti jedne s drugim i unutar njih samih i (2) obnoviti u smislu njihovih privrednih, infrastrukturnih i društvenih sistema. Svi ovi argumenti, kao i more drugih, su tačni. Međutim, sa svim problemima s kojima se suočavamo, dospeli smo u neobičnu situaciju koju bih u ovom uporednom kontekstu opisao kao gomilu konfuzije:\nTokom devedesetih godina prošlog veka – dugo pre nego što je g. Ramsfeld uveo razliku između „stare Evrope” i „nove Evrope” – Unija se navikla na činjenicu da očigledno predstavlja najpoželjniji klub za sve svoje susede. Svaki prethodni korak u pravcu proširenja počinjao je političkom voljom – koju je svaki kandidat jasno izražavao i davao joj demokratski legitimitet – za uključivanje u članstvo. Budući koraci proširenja nakon integracije Hrvatske, tj. integracija svih preostalih država Zapadnog Balkana, otpočeli su na osnovu poimanja neophodnosti. Čak ni patetična deklaracija Solunskog samita kojom se obećava perspektiva budućeg članstva svim ovim zemljama ne može da prikrije nedostatak neambivalentne političke volje na obe strane.\nNe zanima me ko bi prvi trebalo da isporuči takvu jasnu izjavu o nameri – Unija ili zemlja kandidat. Mnogo me više zanima način međunarodne komunikacije u tom procesu. Ukoliko se diplomatska komunikacija ograničava na pregovore, odnosno na cenkanje oko uzajamnih interesa, onda se svaki izraz namere odmah pretvara u neku vrstu zavisnosti. Šta god želim, može se s druge strane koristiti kao instrument za vršenje pritiska na mene. I obratno – svaki zahtev s druge strane ću koristiti na isti način. Sve ima svoju cenu, o kojoj se pregovara pre naplate. Ako je nešto nesumnjivo ponižavajuće u našem regionu, to je činjenica da se veoma dragoceno vreme visokih evropskih diplomata troši na pregovore o registarskim tablicama kosovskih ili srpskih automobila koji voze između Zubinog potoka i Kuršumlije. To je ponižavajuće za sve strane, čak i ako izađu sa svojih pregovora i predstave nam jednu fusnotu kao da je u pitanju Kolumbovo jaje.\nI ne samo da je ponižavajuće: pre svega je neukusno izvoditi takvu predstavu u društvima u kojima bi samo jedan dan proveden u Kliničkom centru bio dovoljan da se uvide stvarni prioriteti kojima bi politika trebalo da se bavi. Može li neko da proceni nemerljivu razdaljinu između svečane Solunske deklaracije 2003. i rasprave oko fusnote u nekim briselskim kancelarijama 2011. godine? Ko bi mogao da opiše taj dug put na kome je – nakon Soluna – Evropska unija sve dublje ulazila u ulogu na koju nije navikla: bavljenje društvima poput srpskog, u kome politička volja za članstvom ostaje ambivalentna; bosanskohercegovačkog, u kome javnost, teoretski, snažno podržava pristupanje ali bez političke snage ili volje da se konačno izgradi moderna demokratska država i administracija. Da ne govorimo o Kosovu, gde ni sama Unija nije u stanju da zauzme zajedničku poziciju kada je reč o državnosti i međunarodnom priznanju.\nDa rezimiram: Evropska unija našla se u novoj i nepoznatoj misiji („misija” u strogom smislu te reči). Pre nego što se može pružiti bilo kakva predpristupna pomoć, prvenstveno se javlja potreba za stvaranjem društvene i političke volje i konsenzusa u vezi sa pristupanjem. Istovremeno, Unija ne može da odbije ovu misiju i zanemari navedena društva, jer ostaje bojazan da bi za nju njihovo nepristupanje na duže staze bilo daleko skuplje. Evropske integracije predstavljaju jedini način obnavljanja čitavog regiona na principima demokratije, mira i prosperiteta.\nI, kao što uvek moramo imati na umu: Evropljani u ovom procesu nemaju vremena za gubljenje! Ne treba nepotrebno trošiti novac na razne KFOR-ove, UNMIK-e, EULEX-e i OEBS misije – možda čak ni na razne Fondacije Hajnrih Bel! Potrebne su prekretnice, rokovi, isporuke, rezultati i učinci!\nTo je pragmatičan izvor sa koga dolazi politika uslovljavanja. Pored toga, postoji i teorijski izvor koji toj politici daje barem očigledan, ako već ne stvaran legitimitet: oni koji definišu uslove u Briselu ili na drugim mestima, tvrde da deluju u ime regionalnog stanovništva, u ime društava – po potrebi, čak i nasuprot njihovih lokalnih političkih predstavnika na vlasti koji zapravo ne zastupaju interese svojih društava. Kao što neprekidno pokazuju lokalni politički akteri, stav političke ambivalentnosti pruža legitimitet politici uslovljavanja koju nameće međunarodna zajednica.\nAko lokalne političke elite, kao i Evropska unija, imaju viziju društvene, političke i privredne budućnosti ovog regiona, one nisu međusobno usaglašene. To važi čak i za ovdašnje proevropske političke snage. Ova činjenica postaje očigledna ako pogledamo nedavni sukob između mađarske vlade i javnog i političkog stava Evropske unije. Jasna odlika politike Viktora Orbana je prioritet koji, za njega i njegovu partiju, prevazilazi vrednost i koncept moderne liberalne demokratije. Čini se da su njemu važniji nacionalni identitet i nacionalna čast. Samim tim, uklanjanje iz javne sfere svakog ko, s Orbanove tačke gledišta, deluje protiv ovih vrednosti, predstavlja legitiman potez.\nČini mi se da su u Srbiji svi zaokupljeni borbom za specifične ciljeve – mnogi od njih su krajnje vredni i poželjni ciljevi, ali ipak specifični. Po cenu da zvučim prilično apstraktno: kao pripadnik nemačkih Zelenih koji radi u Srbiji, uvek čekam da neko prosto kaže: „Demokratija na prvom mestu!” To je jedina politička dogma koju prihvatam i nastojim da sprovedem bez izuzetka. „Demokratija na prvom mestu!” jedini je izlaz iz te zle ambivalentnosti koja odlikuje celokupnu srpsku politiku.\nPozabavimo se spekulativnim očekivanjima od predstojećih izbora:\nTrenutno mi se čini da će Ivica Dačić biti taj koji će odlučiti pobednika drugog kruga predsedničkih izbora. Iako to nije empirijski očigledno, Ivica Dačić će tvrditi da je uspešno postavio novog kralja. Taj uspeh se ne odnosi na budućeg kralja već na samog Dačića, jer se cena takve uloge mora unapred utvrditi. Cena će biti mesto predsednika vlade.\nDakle, suočavamo se sa stvarnom mogućnošću da premijer postane neko ko nam do danas nije objasnio kako su on i njegova partija našli put do moderne demokratije i kako, gledajući iz današnje perspektive tog dostignuća vrednog poštovanja, razmišljaju o istoriji svoje partije i njenog prethodnog učinka iz devedesetih godina prošlog veka. Ne samo da nam nisu objasnili – oni čak smatraju potpuno nepotrebnim da srpskom društvu objasne takav suštinski preobražaj. Srbija će, dakle, imati predsednika vlade koji je od svog koalicionog partnera g. Palme dobio priznanje za uspešnu borbu protiv zapadne dekadencije zabranom prošlogodišnjeg okupljanja nekoliko stotina srpskih homoseksualaca, dok je godinu dana ranije primio komplimente međunarodne zajednice za potpuno suprotan postupak. Čovek koji je nedavno, nakon nekoliko godina na mestu ministra unutrašnjih poslova, objavio da je lično željan da vidi dosijee službe bezbednosti iz perioda Jugoslavije, ali i Miloševića, konačno otvorene i dostupne – on, koji je četiri godine imao na raspolaganju vreme i moć da iz tih dosijea ukloni sve što bi eventualno moglo da kompromituje njega i njegove drugove.\nPogledajmo DSS: oni svakako imaju gomilu „vrednosti” kojima daju mnogo veći prioritet u odnosu na demokratiju. Kao i u mađarskom slučaju sa Orbanom, navode se „suverenitet ispred demokratije”, „teritorijalni integritet ispred demokratije” i, naravno, „nacionalna čast”, „identitet”, itd.\nPogledajmo radikale: situacija je manje-više slična kao i sa DSS, s tim što oni daju prednost manje obrazovanom i prizemnijem načinu izražavanja svojih političkih ideja, ostajući verni svom predsedniku u izgnanstvu.\nPogledajmo krupne takmace – Srpsku naprednu stranku i Demokratsku stranku. One se, zapravo, takmiče u tome ko je sposobniji da postavlja uslove Evropskoj uniji, umesto da ona uslovljava Srbiju. One nastoje da iskoriste srpsko opiranje pristupanju kao sredstvo za uvećavanje cene koju Evropa treba da plati Srbiji za odustajanje od takvog stava. Kada cena bude plaćena, obećavaju da će svoje društvo odvesti u Evropsku uniju. Obe stranke će nastaviti spoljnu politiku prema Evropskoj uniji u vidu procesa cenkanja gde je jedino pitanje ko će u njemu biti umešniji.\nKonačno, pogledajmo i LDP i SPO: da, Preokret predstavlja snažan pokušaj da se Srbija vrati vrednostima transformacije iz 2002. ili čak oktobra 2000. godine i ponovo ih oživi. Međutim, barem je to moj lični utisak, taj pokušaj nije uspeo da pokrene znatniji deo društva. Pre je pokazao da možda postoje mnogobrojni građani Srbije koji danas sanjaju o nekadašnjim vrednostima, ali je očigledno energija protesta koja je nekada bila povezana s njima i koja je izvodila ljude na ulice gde su provodili nedelje i mesece, potpuno nestala. Pri tome, usred tog propalog napora mobilizacije društva za Istinu, vođa SPO daje izjave o rehabilitaciji poznate ličnosti srpske nacionalne istorije koje pokazuju u kojoj meri je njegov način razmišljanja suštinski nespojiv sa modernim liberalizmom za koji želi da se zalaže njegov partner LDP.\nU noći između 6. i 7. maja, srpska politika pretvoriće se u prenatrpanu pijacu, što neće začuditi nikog u ostatku zemlje, s obzirom da odavno znaju da je Srbijom oduvek vladala beogradska čaršija i da će tako zauvek i ostati. Na osnovu svega što sam razumeo u vezi sa samim karakterom fenomena čaršije, radi se o krajnje ekskluzivnom i elitističkom društvenom miljeu sa čudnovatim pravilima izopštenosti i uključenosti, gde politički kredo definitivno ne predstavlja odlučujući kriterijum.\nPre odluke o budućem predsedniku neće biti mogući ni pregovori o budućoj vladi. Cene budućih koalicija u vladi neće biti jedini premet cenkanja, već i podrška kandidatima u drugom krugu predsedničkih izbora (što će biti još skuplje).\nU junu, nakon nekoliko nedelja praćenja pregovora, srpsko društvo će biti u daleko dubljoj depresiji nego 5. maja, ali će oni koji ne rade za US Steel, TV Avalu ili leskovačke fabrike tekstila, prosto otići na odmor.\nNovi saziv skupštine neće imati političku snagu koja zastupa političku volju ili program kakav do sada nije viđen. Bez obzira na to da li će predsednik biti Boris Tadić ili Tomislav Nikolić, evropska politika uslovljavanja ostaće nepromenjena, kao dokazano najbolji način postizanja legislativnih i administrativnih promena. Slučaj Kosova će za međunarodnu zajednicu ostati pitanje svih pitanja. Ali i u tom slučaju, predsednik u ostavci je već najavio kontinuitet sa svojom politikom „I Evropa i Kosovo”, što znači nastavak ambivalentnosti.\nEvropska unija traži rešenje putem izmene ustava. S obzirom na to da na vidiku i dalje nema političke partije (uključujući čak i potencijalnu koaliciju dve najveće stranke) koja bi mogla i htela da preuzme odgovornost za takvu odluku, maksimalni rezultat za Evropsku uniju može biti nova vlada spremna da raspiše referendum o ustavnoj preambuli.\nPošto takve spremnosti verovatno neće biti, Evropska unija mogla bi takav referendum da postavi kao novi uslov za početak pregovora o pristupanju. Postoji mogućnost da bi i Boris Tadić i Tomislav Nikolić prihvatili takav uslov. Međutim, obojica bi takvu odluku prikazali građanima Srbije kao još jedan evropski zahtev, a NE kao suštinsko pitanje s kojim građani i društvo konačno i kolektivno moraju da se pomire.\nDakle, ponovo bi u srpskoj istoriji građani odlučivali o jednom od suštinskih pitanja srpske državnosti, ali bi rezultati tog referenduma bili proglašeni nebitnim još pre brojanja glasova. Građani koji bi ujutro i popodne otišli na glasanje, te večeri bi gledali televizijske vesti i ćaskali – Da, uradili smo to, ali ne zaista ozbiljno. Uradili smo to samo da bismo zadovoljili one evropske idiote koji su tražili referendum. Živeli!\n„Demokratija na prvom mestu!” automatski znači „Srbija na prvom mestu!”. Srpska demokratija nije zaista potrebna Evropskoj uniji. Srpska demokratija potrebna je samo Srbiji (mada bi i neki od njenih suseda verovatno imali koristi od nje). Dokle god se srpski političari ponašaju kao da je demokratija u Srbiji nešto što je potrebno za sticanje članstva, ona neće doći. „Demokratija na prvom mestu!” znači, naravno, da demokratija ima prioritet nad članstvom u Evropskoj uniji. Demokratija se mora želeti, mora biti predmet borbe i mora biti postignuta bez obzira na uslove koje nameće Brisel. Demokratija nije uslov ni za šta. Ona je vrednost sama po sebi. A kada se demokratija uspešno ostvari, svi uslovi postaju nepotrebni.\nDokle god „Demokratija na prvom mestu!” nije vodeći princip svake vlasti u Srbiji (ili u Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori ili na Kosovu), svaka reforma sistema pravosuđa, obrazovanja ili zdravstva, bilo koji proces privatizacije i pokušaj decentralizacije, itd. – sve će se svesti na nepovezane projekte. Biće započeti i sprovođeni (kao što je bio slučaj tokom proteklih dvanaest godina) – ali bez stvarne svesti o tome zašto, zbog čega i za koga. Međutim, bez shvatanja zašto, zbog čega i za koga, niko ne zna KAKO ih treba sprovoditi. I zbog toga ne uspevaju.\nPredavanje je održano pod naslovom: Skica multilateralne komunikacije.\nForum za međunarodne odnose – Evropski pokret u Srbiji, april 2012.\nPreveo Milan Bogdanović\nURL to article: https://pescanik.net/spoljna-politika-srbije/


Analiza stanja stabala u ilidžanskoj aleji – SARAJEVO.co.ba\nAnaliza stanja stabala u ilidžanskoj aleji\nU organizaciji Ministarstva prostornog uređenja i zaštite okoliša Kantona Sarajevo i Kantonalne javne ustanova za zaštićena prirodna područja, prezentiran je projekat “Analiza stanja stabala Aleja Ilidža – Vrelo Bosne – sa prijedlogom sanacije”.\nNa sastanku kome su, osim predstavnika resornog ministarstva i Općine Ilidža, prisustvovali i stručnjaci Šumarskog fakulteta Univerziteta u Sarajevu ukazano je na trenutno stanje, kao i mjere koje je potrebno poduzeti kako bi se sačuvale prirodne i kulturno-historijske vrijednosti ovog područja.\nOvo je jedinstven projekat u BiH i okruženju koje je Kanton Sarajevo izradio u saradnji sa Šumarskim fakultetom.\n“Polazeći od činjenice da je Velika aleja Ilidža-Vrelo Bosne kulturno-historijski spomenik i bitan faktor rekreativno- turističkog značaja za grad Sarajevo, bilo bi neophodno sačuvati svako stablo ili sanacionim mjerama omogućiti mu što duži vijek egzistencije”, istakao je Mirza Dautbašić, koordinator projekta.\nOvom prilikom konstatovao je i da su stabla u aleji u prilično lošem stanju i narušnog vitaliteta.\nS tim u vezi dodao je da bi aktivnosti koje su vezane za očuvanje i unapređenje stanja aleje trebalo provoditi etapno, sa težištem na sanaciju oštećenih i bolesnih stabala, te čišćenju i održavanju krošnji, kako bi se poboljšali stanišni uvjeti za dalji rast stabala platana i kestena.\nPrema riječima pomoćnice ministra prostornog uređenja i zaštite okoliša Kantona Sarajevo, Zijade Krvavac, prvu fazu projekta ministarstvo je podržalo sa 50'000 KM, a istakla je i kako će ova institucija u skladu sa finansijskim mogućnostima podržati i drugu fazu, u okviru koje je planirana stručna analiza kompletnog drvoreda Aleje sa preporukama i mjerama za njeno očuvanje.\nNazad Kulturna baština jugoistočne Evrope\nNaprijed Dani organske proizvodnje Ilidža 2010


ugradnja senzora za kisu na toyotu rav4 - Forum 024\nugradnja senzora za kisu na toyotu rav4\n#1 Post od savrseno » Čet Sep 27, 2018 11:32 am\nVeliki pozdrav drugari... planirao sam da na toyotu rav4 2002god pokusam da ugradim senzor za automatsko ukjucenje brisaca... video sam na youtube da je to moguce uraditi pomocu senzora arduina i nekih releja... sobzirom da su svi senzori sa youtube projekata kontaktni tacnije reaguju kada na njih fizicki padne voda ili kisa u ovom slucaju meni bi trebali originalni senzori koji se ugradjuju u automobile naravno sa unutrasnje strane stakla.... na aliexpressu sam nasao neke senzore za vw golf 6 na primer... e sad u dilemi sam da li da narucim taj senzor i da li bih mogao njega da prilagodim da radi sa tim arduinom recimo... nadam se da sam uspeo da objasnim razumljivo\nRe: ugradnja senzora za kisu na toyotu rav4\n#2 Post od zokce » Čet Sep 27, 2018 4:36 pm\nDobra ideja, ali bi morali da se znaju bar osnovni elektricni podaci o senzoru.\n#3 Post od savrseno » Čet Sep 27, 2018 6:33 pm\nna samoj strani za porucivanje senzora ne postoje nikakve informacije osim za koja vozila odgovara... potrazicu jos malo na netu postoje li informacije za konkretno taj senzor inace sam senzor ima 3 pina za razliku od kontaktnog koji koriste na youtube koji ima 2 pina ali kapiram da je ta razlika u broju pinova zbog toga sto ovaj senzor za automobile pored kise detektuje i svetlost tj sam ukljucuje farove kad padne mrak... ili mozda gresim?\n#4 Post od zokce » Pet Sep 28, 2018 9:55 am\nNajverovatnije je da senzor ima prikljucak za + i - i treci za podatke koje preuzima racunar. Zavisi od proizvodjaca vozila, neki digitalizuju podatak i tako ga salju na magistralu kojom upravlja racunar.\n#5 Post od savrseno » Pet Sep 28, 2018 8:49 pm\ndanas sam nesto citao o tim senzorima koji se ugradjuju na automobile i saznao sam da su to opticki senzori i kao takvi se verovatno totalno razlikuju od onih senzora koje su koristili ljudi na youtube kanalima koji verovatno rade na principu promene otpornosti izmedju ta dva pina... za opticke je kao sto si i rekao potrebno napajanje tj + i - pin i treci data za podatke koje salje na kontrolni modul\n#6 Post od DenisHD » Ned Sep 30, 2018 6:28 am\n@savrseno Ako ti nije problem "baci" ti nama link do tog senzora. Jer ovako možemo samo da pretpostavljamo! Ako je senzor optički, može da bude da pin za data šalje preko nekog digitalnog protokola podatke o količini svetla koje pada na tu fotodiodu, a može da bude i da šalje analogni signal i ti onda treba da znaš na koliko volti radi taj senzor, kakav je odziv na izlazu i onda tako isprogramiraš arduino... Ali kao što rekoh bez tačnog modela senzora možemo samo da nagadjamo!\n#7 Post od savrseno » Ned Sep 30, 2018 2:31 pm\nEvo linka tog senzora koji sam nasao na aliju i koji je po ceni prihvatljiv da se poruci\nhttps://www.aliexpress.com/item/READXT- ... autifyAB=0\n#8 Post od zokce » Pon Okt 01, 2018 8:11 am\nTo je dvonamenski senzor, i za kisu i za svetlo. Ima logike da je to jedan senzor sa dvostrukom ulogom, danju daje podatak da li pada kisa a kada jacina svetla padne na bas nizak nivo (pada noc) onda se koristi za ukljucivanje svetala. Ne znam samo da li detektuje kisu po noci. Ako ulozis novac u njega, trebalo bi da se izmere karakteristike.


Pravni informator - pravni časopis za savremene pravnike | NEKE DILEME U POGLEDU OSNOVNE ZARADE\nNEKE DILEME U POGLEDU OSNOVNE ZARADE\nZaključak: Po slovu zakona odgovaajuća zarada ima različito značenje od osnovne zarade, zarade poosnovu radnog učinka i uvećane zarade. Osnovna zarada se ugovara u neto vrednosti. Njena vrednost može biti manja od vrednosti ugovorene zarade ako zato postoje razumno opravdani razlozi na strani poslodavca. Isplata osnovne zaradeu vrednosti nižoj od ugovorene saglasna je pravu ako odgovara stvarno ostvarenom učinku i vremenu ppovedenom na radu. Mutatis mutandis isto vredi i kada je reč o minimalnoj zaradi koja ima zaštitnu funkciju: zabrane ugovoranja osnovne zarade u nižoj vrednoisti.\nKljučne reči: odgovarajuća zarada,zarada, osnovna zarada, zarada za radni učinaк, uvećana zarada, minimalna zarada, cena rada


Festival omladinskih pozorišta RS po 18. put: Mladi se danas više interesuju za pozorište | Srpskainfo\nTradicionalna manifestacija koja se organizuje od 1998. godine, Festival omladinskih pozorišta Republike Srpske, počinje danas u Narodnoj biblioteci „Branko Radičević“ Derventa i trajaće do subote.\nFoto: Narodna biblioteka Derventa\nOvo je 18. festival, a koncept je da svake godine drugi grad bude domaćin i da se čitav Fesitval tu godinu preseli organizacijski u taj grad.\nNakon svakog Festivala u mjestu u kojem je održan, ostane ili nešto meterijalno ili se osnaži jedna pozorišna grupa da dalje nastavi samostalno da radi. Koliko nam je cilj i želja da afirmišemo i osnažimo omladinska pozorišta, toliko nastojimo pronaći i pogodna mjesta gdje bi se pozorišna aktivnost mogla proširiti – rekao je ovogodišnji selektor Festivala Novica Bogdanović.\nFestival omladinskih pozorišta organizuje Asocijacija omladinskih pozorišta Republike Srpske, a izvršni organizator je DIS pozorište mladih iz Banjaluke.\nOvogodišnji domaćin Festivala je Narodna biblioteka Derventa, te će se tamo igrati predstave koje su prošle selekciju.\n– Ponuda prijavljenih predstava bila je veoma velika. Od 21 prijavljenje predstave selektovao sam pet predstava za takmičarski deo Festivala. U okviru Festivala predviđen je i prateći program, te će posjetioci moći pogledati ukupno 10 predstava – rekao je Bogdanović.\nPredstave koje su prošle selekciju su iz Srpca, Laktaša, Doboja, Trebinja i Mrkonjić Grada.\nŽiri na ovogodišnjem Festivalu čine Mioljub Mijatović glumac pozorišta u Zenici, Ognjen Bogdanović, dramatur i Siniša Tešanović, takođe dramaturg.\n– Sam Festival je tako da kažem finale, jer čitavu godinu traju pripreme za ovu manifestaciju. Sa druge strane važno nam je da animiramo sredinu i da pokažemo koliki kapacitet imaju. Divno je to što Derventa širi Festivalski duh, te što će kroz Festival proći 147 glumaca. Očekujemo veliki broj publike. Napravili smo jednu vrlo zanimljivu kamernu scenu u okviru Biblioteke koja bi možda mogla i da ostane kao kamerna scena nakon Festivala. Odziv je za sada odličan zbog dobre saradnje sa opštinom Derventa i podrške škola – objasnio je selektor.\nNagrade koje se dodjeljuju na Festivalu su nagrada za najbolju predstavu, nagrada za najboljeg glumca i glumicu, takođe za scenografiju, kostim, muziku i drugo.\nU toku Festivala održaće se i svakodnevne radionice za mlade glumce.\n– Predstavnici pozorišta koji su u Asocijaciji omladinskih pozorišta će sarađivati sa članovima žirija, te će poslije svake odgledane predstave organizovati okrugli sto na temu predstave, gdje će se publika i učesnici Festivala moći družiti i razmijeniti mišljenja – rekao je.\nPrateće predstave su prilagođene različitim uzrastima pa će neke od njih biti namijenjene i najmlađoj publici.\n– Veoma nas raduje što se mladi u posljednje vrijeme sve više interesuju i organizovano ili manje organizovano bave glumom i pozorištem. To je sreća jer je pozorište simbioza različitih umjetnosti tako da i mladi kreativni ljudi koji nisu glumci po prvenstvenom opredjeljenju mogu učestvovati kao muzičari, kreatori, odnosno kreativci bilo koje vrste. Primjetno je da postoji veliki broj grupa koje pripremaju i izvode predstave. Sa druge strane, primijetili smo da se broj posjetilaca na pozorišnim predstavama povećava – kaže Bogdanović.\nDanas u 19 časova biće upriličeno svečano otvaranje Festivala. Sa početkom u 19.15 časova biće prikazana predstava „Šta je zapravo uradio Tom“ koja se igra izvan konkurencije, po motivima Marka Tvena. Predstavu izvodi Dis – Pozorište mladih Banjaluka\nNaredni dan u 19 časova biće prikazana predstava “Čekaonica za bolje sutra”, drama sa elementima komedije, nastala u produkciji Dramskog studia „Daske“, „Centra za kulturu i obrazovanje“ Laktaši.\nU srijedu u 17. časova igraće drama „Nada“. Predstavu izvodi Dramska grupa Medicinske škole Doboj. Isti dan u 19 časova biće prikazana predstava „Klasni neprijatelj drama“ koju igra Gradsko pozorište Mrkonjić Grad. Naredni dan sa početkom u 19 časova Amaterska pozorišna trupa „Milenijum“ Srbac izvešće parodiju za djecu i odrasle „Ah ti bogovi“.\nU petak će biti prikazana drama „Koferi“, Dramske grupe Gimnazije “Jovan Dučić“ Trebinje. Predstava igra u 19 časova i govori o odlasku mladih iz države.\nKultura DerventaFestival omladinskih pozorišta RS


Programska direktorka Ana Milićević - Zašto baš ti da budeš deo StartIN 2.0 startap programa? - InCentar\nProgramska direktorka Ana Milićević – Zašto baš ti da budeš deo StartIN 2.0 startap programa?\n20 februara, 2020 20.02.2020. Blog, Naslovi\nNa inicijativu InCentra, poslovnog haba, smeštenog u centru grada, okupilo se malo društvo koje je zacrtalo da realizuje delotvoran i jedinstven, startup program, koji kreira vrednost. Tako je nastao StartIN program namenjen tehnološkim ali i tradicionalnim biznisima, poseban po konceptu, intenzitetu i kontinuiranoj podršci svih u programu.\nProgram svakom timu dodeljuje lead mentora; na nedeljnom nivou prate predavanja koja, po radioničarsko – inkluzivnom principu, izvode domenski eksperti; obavezne timske konsultacije sa mentorom. U okviru 13 sesija, koliko ih ima u programu, redovno se prati progres timova, prolazi kroz set znanja i alata startup pristupa kroz module: startup journey, formiranje startapa, validacija i proces izgradnje startapa, rast kod startapa.\n“Budne oči” svih saradnika na programu blagovremeno reaguju na prevazilaženje zastoja, vrlo uobičajenih kada je pokretanje startapa u pitanju. Na nedostajuća pojašnjenja, program reaguje brzom organizacijom mentorskih kosultacija, dodatnih radionica, gostujućih uskostručnih predavanja. Krize i dileme, pivotiranje su sastavni deo startup puta, te su mentori i program uvek bili na raspolaganju a u prilog tome ide i činjenica da od programa niko nije odustao! I ne samo to, na finalnoj sesiji, pred investicionim žirijem, predstavilo se 5 kvalitetnih za dalju podršku spremnih timova. Posebnost programa je i u tome, što po završetku, timovi imaju podršku i narednih nekoliko meseci, ostaju “zaraženi” startup načinom razmišljanja i odnosom prema realnosti kreiranja biznisa, postaju deo startup zajednice.\nImpact na zajednicu StartIN programa\nSvako ko se upusti u fokusiran, metodološki vođen a opet dovoljno fleksibilan, mentorskim iskustvom i znanjem vođen proces razvoja poslovne ideje, i to od početka i na vreme, itekako doprinosi prvo sebi a zatim i startup okruženju. Poduhvati ili timovi u inicijaloj fazi (u programu se ne mogu svi nazvati startapi) sami sebi skraćuju vreme i rasipanje resursa, ovladavaju setom generičkih alata, krucijalnim znanjem, postavljanjem pravih pitanja i pretpostavki čije preispitivanje, potvrda ili odbacivanje, vodi do rešenja i novih izazova, te stvara kontinuitet i drži kurs u procesu svog razvoja.\nSa druge strane, samoj zajednici štedi isto, iz razloga što spremniji ulaze u startup ring ali su i donosioci novih prilika, partnerstava ili konkurencije, dusrupcije i inovacije. Po završetku programa svi timovi poseduju validirano znanje i svi prepoznaju gde su tačno u svom razvoju, koji resursi i šta im je dalje potrebno. U potpunosti razumeju startup pristup, usvojili su način razmišljanja, terminologiju i mnogo lagodnije komuniciraju u startup ekosistemu. Upoznali su uspešne startupe, menadžere i eksperte, koji su se tokom programa priključivali, mentore drugih habova, investitore, promovisani su, zadržali tesnu komunikaciju sa mentorima i svim ljudima iz programa, spremniji da odlučuju o svom poduhvatu i daljem razvoju.\nO ljudima u StartIN programu\nDobra ekipa pasioniranih mentora (Aleksandar Bibovski, Miloš Došen, Miloš Erić, David Daković, Ilija Dragišić) svako poseban i zahtevan na svoj način, divni ljudi od kojih sam lično, veoma mnogo naučila.\nTimovi takođe (AlgiOx, Perun, World the Tour a na izlazu Geniefy, ModernRobin koji je pivotirao u Swoop, i FixIT koji je izašao kao Mediconnect) kako su drugačiji na intervjuu i u programu. Veliki broj izvanrednih pojedinaca, radoznalaca, mladih ali i iskusnih u svojim profesijama. Zadaci i angažovanje koje im je program nametao, izazivao je timski duh. Manje ili više stabilni, radili su na valovima svojih iluzija ali ih je plima i oseka samog programa održavala na površini, fokusirane. Svi su opstali do kraja te su na završnoj mentorskoj sesiji iskazali potencijal vredan dalje podrške.\nNeizostavno, kvalitetu programa su doprineli predavači (Milan Todorović, Nikoleta Rakočević, Jasmina Nikolić, Nenad Paunović, Ivan Bjelajac, Aleksandar Belčević, Nikola Tomašević) gosti i konsultanti, iskusni menadžeri i eksperti (Ognjen Radić, Aleksandra Grubin, Marko Tanasković, Uglješa Đurić) koji su imali sluha da uskoče u program, onako kao smo ih pozivali a shodno identifikovanim potrebama timova u programu. Gde je nedostajalo dodatno pojašnjenje finansija, biznis modela, razumevanja MVP, akvizicije korisnika, na primer, program je brzo reagovao pozivajući gostujuće eksperte. Program je eksperimentalno izmestio jednu sesiju, koju su ugostile i mentorski vodile kolege u kompaniji Zuehlke.\nTim Incentra i StartIN programa, stalno fokusiran i visoko motiviisan da svima u programu omogući rad. Dobra saradnja i posvećenost svih učesnika, ukazala je na poboljšanja i naučene lekcije koje će biti implementirane u narednom StartIN programu.\nHead of program, StartIN


Zvezdani(n) dnevnik: Venera u Skorpiji (Tranzitna)\nJer sve se zapravo tamo i dešava"...\nVenera ce od danas boraviti u Skorpiji i tu ce ostati sve do 2.Novembra...U fokusu su duboko strastveni odnosi, povrsni odnosi ovde ne mogu zadovoljiti...Ovo je vrlo emotivan, strastven, senzualan i intezivan polozaj Venere...ovde Venera ima ogromnu energiju jedne Skorpije...i nista ovde nije prosecno ili povrsno i sve se svodi na SVE ILI NISTA energiju!!!...\nIma ovde i ljubomore, posesivnosti, straha i igre moci, sto stavlja jednu senku na ovu pricu o Veneri u Skorpiji...ali takva je Skorpija. Osim ogromne strasti, dubokih odnosa ovde ima i BOLA! Ne oseca se nasa nezna, fina i blaga Venera ovde najbolje ipak je tu u egzilu...LJUBAV je ovde za Veneru vrlo ozbiljno pitanje...ona se ovde daje kompletno, verno, strasno, ljubomorno, posesivno...U ljubavi trazi dokaze, posvecenost i intezitet...sve je nekako prekomereno a tu je i nagon za velikim zadovoljstvima...Nema ovde opustanja...a cela prica nosi i elemente fatalnosti...Ova i ovakva Venera podrazumeva uzajamno davanje, naglasenu erotiku i seksualnost....kada daje daje sve ali i uzima SVE...\nI sta ovde reci? Pokusajte da izbegnete konflikte, izbegavajte krajnosti, budite manje dramaticni, posesivni, ljubomorni...a vise tolerantni i spontani...jer takva je Venera u osnovi...pokusajte da izbegnete BOL!!!\n"A dotle, nemoj, previše boli"...