Investirajte u srbiji 2012\nBuilding a Startup For Startups by ...\nNo Product, No Problem How to marke...\nBest IVF Centre in Delhi - www.sou...\nRed de computadoras duri\nINVESTIRAJTEU SRBIJIIn Privredni specijalno izdanje novembar 2012. Br.3 2.\nPočeo novi talas investiranja? ane su bruto investicije u Srbiji premašile tri mili− ba sagledati rešenja drugih zemalja i primeniti ona najbolja, L jarde dolara, pa je naša zemlja imala veći priliv investicija od svih okolnih država, čak i od Rumu− nije, koja je tri puta veća od nas, i pri tom je čla− nica EU. Po tome se može reći da Srbija ima do− bar imidž kod stranih investitora, bolji nego recimo Sloveni− ja, Hrvatska, Bugarska, ali moramo još puno da uradimo, pre svega na ukidanju birokratske procedure u izdavanju kako bi se lakše i brže izdavale dozvole i rešio ovaj veliki problem. Dodatni problem s kojim se suočavaju investitori je neefikasan pravosudni sistem − postupci traju neprihva− tljivo dugo i to je dodatna prepreka za donošenje investici− onih odluka. Praksa i ovo izdanje "Privrednog pregleda" pokazuju da su upravo gradovi i opštine koje su našle rešenje da pojed− građevinskih i drugih dozvola. nostave proceduru i brzo odgovore na zahteve investitora, Dobrim rezultatima u privlačenju investicija doprinela su ostvarili najbolje rezultate. pre svega, dva faktora. Prvo, veoma povoljan geografski U ovoj godini priliv stranih investicija je međutim, upola položaj na glavnom putu od zapada ka istoku, i drugo, po− manji nego lane. Ali, od septembra je primetan uzlazni vlastice koje Vlada daje kompanijama za otvaranje novih trend, pa se očekuje veći priliv i znatno bolji učinak u odno− radnih mesta. Pokazalo se da se te subvencije višestruko su na 600 miliona evra koliko je pristiglo u prvih šest mese− vraćaju kroz plate zaposlenima, doprinose, poreze, ci. Prema podacima SIEPE trenutno se razmatra oko 65 in− društveno odgovorno poslovanje kompanija i slično. vesticionih projekata, od kojih su neki u početnoj a neki u Da bi jedna investicija počela da radi treba pribaviti pre− završnoj fazi realizacije. To je svakako dobar rezultat ima− ko 20 različitih dozvola, a najteža procedura vezana je za jući u vidu zastoj interesovanja u vreme i neposredno posle osnivanje firmi i izdavanje građevinskih dozvola, u čemu izbora, kao i ekonomsku krizu u svetu i kod nas. smo na neslavnom začelju među ozbiljnijim zemljama. Tre− RedakcijaPrivredni pregled: Palmira Toljatija 5,11070 Novi Beograd; Izdavač: Ecoprint d.o.o. www.pregled.rs; generalni direktor: Dušan Jugović; glavni i odgovorni urednik: Slobodan Kljajić;direktor marketinga: Drago Delić; urednik specijalnih izdanja: Dinko Jeličić; novinari: Lidija Ćoćaj, Ljiljana Kostadinović, Ljiljana Lukić, Mariola Pantelić i Marija Jovanović; dizajn i marketing: Ivana Projović, Momčilo Konta, Radovinka Stojković, Duško Borović i Nebojša Marković; prelom: Zoran Mihailović i Miroslav Popović; urednik fotografije: Predrag Todorović; korektura: Ljiljana Vranić; Sekretarijat: tel./fax: 011 31 96 320; Centrala: 011 31 93 929; Redakcija: 011 31 96 318 Pretplata: tel.: 011 31 96 321; e−mail: pretplata@pregled.rs; Marketing: tel.: 011 31 96 322; 011 31 96 323; e−mail: oglasi@pregled.rs štampa: Politika a. d; novembar 2012. 3.\nMlađan Dinkić, ministar finansija i privrede Važni su nam i istok Japanci pokazuju interes da dođu u Srbiju, sa Kinezima nameravamo da gradimo auto−pute− ve, a sve je veće interesovanje američkih kom− panija za dolazak na naše tržište Emiratima firme umesto zemljišta Ministar finansija Mlađan Dinkić objasnio je da Vlada Sr− bije nije odustala od poljoprivrednog aranžmana sa inve− stitorima iz Abu Dabija, ali će dogovor biti ispunjen tako što će njima biti prepušteno strateško partnerstvo u srp− skim poljoprivrednim kombinatima. „Imajući u vidu da Srbija ima 10 kombinata iz takozva− nog zelenog pula koje želi da privatizuje i da imamo i PKB koji je u restrukturiranju i duguje državi za neplaćen po− rez oko četiri milijarde dinara, smatramo da ćemo kroz prepuštanje strateškog partnerstva kompanijama iz Emi− rata u ovim kombinatima moći da ispunimo sporazum ko− ji smo sa njima dogovorili“, rekao je Dinkić. On je novinarima na privrednoj konferenciji Rajfajzen banke objasnio da to ne znači odustajanje od aranžmana Ministar Dinkić u poseti fabrici Japan Tobako u Senti sa investitorima iz Emirata, dogovorenog tokom nedavne posete delegacije Srbije Abu Dabiju, već njegovo pre− komponovanje. elimo da sarađujemo sa svima, da idemo i na istok „Zemljište koje je Vlada nameravala da izda kompani− jima iz Abu Dabija biće izdato srpskim paorima. Tako će svi biti zadovoljni“, kazao je Dinkić. Ž i na zapad, da nalazimo partnere u svim delovima sveta. Početkom oktobra boravio sam u Japanu. I nisam tamo išao samo da bih se sreo sa predstavnicima Dinkić je pojasnio da je dogovoreno da se napravi na− Međunarodnog monetarnog fonda i Svetske banke već crt međudržavnog sporazuma, najkasnije do januara sam razgovarao i sa četiri, pet najvećih japanskih kompa− 2013, a da se ugovori konkretizuju i sprovedu do kraja nija. Oni pokazuju interes da dođu u Srbiju i sada ispituju marta iduće godine. uslove i mogućnosti za ulaganje u srpsku privredu. Namera je da novac uđe u Srbiju već na proleće iduće Očekujemo i završetak tendera za Železaru Smederevo i godine i bude uložen u poljoprivredu, rekao je Dinkić. najozbiljnija ponuda je stigla od jedne ruske kompanije. On je ocenio da je aranžman sa investitorima iz Emi− Sa Kinezima nameravamo da gradimo auto−puteve u Sr− rata jedan od najboljih za srpsku poljoprivredu u posled− biji. njih par decenija, jer ta zemlja koja ima interes za hranom Jedna američka kompanija, koja ima preko dve mili− i želi da investira ozbiljan novac u Srbiji u čišćenje kana− jarde godišnjeg prometa uložiće dvadeset miliona evra u la za navodnjavanje i odvodnjavanje i izgradnju novih. izgradnju fabrike za proizvodnju automobilskih delova u „Sa druge strane investitori iz Emirata su zaintereso− Sremskoj Mitrovici. Dakle, svako ko će u Srbiju doneti ka− vani da obrađuju zemlju u Srbiji i zanima ih da krenu sa pital, zaposliti naše ljude, napraviti proizvodnju koja ima obrađivanjem 25 do 30 hiljada hektara zemljišta“, rekao tržište dobro je došao. Naravno da strateška orijentacija je Dinkić. za otvaranje pregovora sa Evropskom unijom kod nas Poljoprivrednici iz Vojvodine usprotivili su se davanju stoji, međutim, činjenica je da osim toga moramo znati da u zakup državnog zemljišta kompanijama iz Emirata, na− je Evropska unija trenutno u velikim problemima, da je za− kon što je Dinkić tokom posete Abu Dabiju objavio da je bavljena svojim mukama i da neće baš mnogo vremena to dogovoreno. provoditi razmišljajući kako će u Srbiji biti bolje. Mi želimo što pre da otvorimo pregovore sa Evropskom unijom i računamo da će se to dogoditi već sledeće godine i da će6 INVESTIRAJTE U SRBIJI II 4.\nu Vladi Srbije Zorana Mihajlović, ministarka energetike Kraća procedura za i zapad investicije u energetici M inistarka energetike, razvoja i životne sredine Srbije Zorana Mihajlović izjavila je da će se smanjiti biro− kratska procedura za izgradnju postrojenja koja ko− riste obnovljive izvore energije. Mihajlović je na Međunarodnom forumu o obnovljivim iz− u svakom slučaju značajno doprineti stva− vorima energije u No− ranju povoljnijeg imidža Srbije na global− vom Sadu rekla da će nom investicionom tržištu. Ministarstvo broj dozvo− Dakle, sami pregovori sa EU koje treba la potrebnih za to sma− otvoriti nisu dovoljni za naš napredak. Do− njiti sa sadašnjih 27 na voljan uslov je da mi sami moramo omo− pet−šest i investitorima gućiti da našim građanima bude bolje. Vla− obezbediti svu neop− da Republike Srbije to mora da učini i to će hodnu dokumentaciju učiniti. I zato sam i rekao u izlaganju na za njihove projekte. promociji Bele knjige Saveta stranih inve− Mihajlović je navela stitora u Srbiji da ja ovde vidim uglavnom da su investitori u pro− investitore sa zapada. seku do sada čekali dve Moramo da se borimo za sve investito− do dve i po godine za re bez obzira na naciju, boju kože, veroi− dobijanje 27 dozvola. spovest, ali samo za dobre investitore, one Po njenim rečima, koji ne obećavaju i ne pričaju prazne priče udeo obnovljivih izvora energije u energetskom bilansu Srbi− nego one koji će konkretno da zaposle je je između tri i sedam odsto, ne računajući velike hidroelek− naše ljude. Kao što je Boš, kao što je Si− trane. mens, kao što je Fijat, kao što su investito− „Kao razlog zašto se obnovljivi izvori ne koriste više u Sr− ri Kuper Starsa, Mišlena, to su dobri strani biji, vidim birokratsku proceduru i tihi otpor javnih preduzeća investitori. Ali nećemo i ne smemo zabora− i političkih elita. Stav ove vlade je da takvih otpora ne sme bi− viti ni domaće kompanije i zato prvi talas ti“, kazala je ona, uz podsećanje da se Srbija obavezala da mera Vlade Srbije mora ići na poboljšanje će do 2020. udeo obnovljivih izvora u ukupnom energetskom likvidnosti domaćih preduzeća i kompanija, bilansu zemlje povećati do 27 odsto. Cilj je da 57 toplana u što smo započeli ukidanjem 138 parafi− Srbiji postepeno mazut i ugalj zameni bio−masom, kazala je skalnih nameta, smanjili smo subvencije ministarka. za gubitaše i tako smanjili deo državnih rashoda, a smanjićemo i javne nabavke i krajnje racionalizovati kupovine raznih potrošnih materija− RWE gradi TENT la i poboljšati uslove poslovanja. Ministarka energetike Zorana Mihajlović potvrdila je da će Mi ćemo razvijati saradnju i sa Republikom Srpskom. nemačka energetska kompanija RWE graditi novu termoelek− Očekujem da se krajem godine realizuje sporazum o rob− tranu "Nikola Tesla" B3 u Srbiji i navela da iza te odluke stoje nom kreditu Republike Srbije prema Republici Srpskoj za svi članovi Vlade Srbije. Odluka Vlade Srbije je da TENT B3 isporuku određenog broja roba proizvedenih u Srbiji i gradi RWE i iza toga je stala cela Vlada Srbije, kazala je kompjutera za obuku u školama s obzirom da smo opre− Mihajlović novinarima nakon sastanka sa predstavnicima mili prošle godine i ove godine 50.000 učionica u Republi− Naftne industrije Srbije i kineske korporacije Čajna Mašineri ci Srpskoj. Što se tiče saradnje u energetici pre svega u Indženiring (China Machinery Engineering Corporation). toku Drine, svakako da je to ogroman potencijal. U ovom Ona je podsetila da je potpisan memorandum o saradnji trenutku je nekoliko zemalja zainteresovano za gradnju Elektroroprivrede Srbije i nemačke kompanije RWE. elektrana na Drini, posebno Nemci, Kinezi i Japanci. Razlika koja postoji u odnosu na potpisivanje ovog i svih Dinkić je precizirao da će biti uveden porez po odbitku prethodnih memoranduma, jeste ta što je Vlada Srbije donela za transfere u poreske rajeve i da će ta poreska stopa naj− odluku da se taj memorandum potpiše. Vlada je stala iza verovatnije iznositi 30 odsto i da će u okviru poreske refor− takvog potpisa, rekla je Mihajlović. me biti uvedeno i oporezivanje nekorišćenog poljoprivred− Ona je kazala da je TENT B3 infrastrukturni objekat koji je nog i gradskog zemljišta. trebalo da se pojavi na mreži 2007. godine. Od drugih reformi, Dinkić je najavio i ograničavanje taksi i naknada na fiksni iznos, unapređenje u oblasti građevinskih dozvola i elektronske uprave. Cilj je i izgradnja malih hidroelektrana, kakvih je, kako je Dinkić je kazao da od septembra raste interesovanje navela, u Srbiji samo sedam iako postoji 900 pogodnih loka− stranih investirora za ulaganja u Srbiji i da je mnogo veće cija. nego što je ikada bilo. Ministarka je ponovila da je stav Vlade da preispita tako− Najveće interesovanje investitora je za ulaganja u zvane „fid−in“ tarife jer su one previsoke i „pitanje je da li bi enegetiku i infrastrukturu, ali i poljoprivredu. tržište to moglo da izdrži“. Beta INVESTIRAJTE U SRBIJI II 7 5.\nKostin Bork, predsednik Saveta stranih investitora Vlada pokazala da ima sluha za naše probleme Poboljšanja su, pre svega, potrebna u sektoru građevine, zakona o radu i poreza Srbija je do− bro mesto za investiranje, kaže Bork rpski premijer Ivica Dačić je poslao značajnu poru− S ku investitorima u Srbiji, a ja mogu samo da ocenim da je saradnja sa novom Vladom Srbije dobra i da je posle sto dana od kad je preuzela dužnost, Vlada pokaza− la da ima sluha za naše propbleme i da su za nas otvore− na vrata u Nemanjinoj 11, kazao je Bork. − Uložićemo sve svoje resurse da napravimo bolji po− slovni ambijent i u tom pogledu 2013. godina biće ključna, kazao je Bork. On je ocenio da je saradnja s novom Vla− dom Srbije dobra i da je FIC najbolji ambasador za sve ko− ji žele da dođu u Srbiju i investiraju. Bork je naglasio da će samo ekonomske reforme i libe− ralizacija tržišta približiti Srbiju Evropskoj uniji, a strukturu srpske privrede učiniti konkurentnijom. „Želimo predvidljivi− je i stabilnije poslovno okruženje i uložićemo sve svoje re− većavanja konkurentnosti Srbije još nije ostvaren. surse da napravimo bolju poslovnu klimu, a Srbiju poslov− „U nekim momentima Vlada je pokretala inicijative da no i investiciono privlačnijom destinacijom“, istakao je Bork. se unapredi poslovna i investiciona klima“, navodi FIC i Kako bismo u narednim godinama ostvarivali solidnu dodaje da je giljotina propisa još daleko od željenog rezul− ekonomsku strategiju trebalo bi da radimo svi zajedno. „U tata, a da formiranje Saveta za konkurentnost još nije da− ovom procesu Savet je posvećen tome da i dalje bude ak− lo vidljive rezultate. Potrebno je smanjenje i pojednosta− tivan partner u dijalogu sa Vladom, podržavajući svaku vljenje birokratskih procedura na nacionalnom i lokalnom njenu meru koja će doprineti predvidljivosti i većoj stabil− nivou. Poboljšanja su, kako se navodi, potrebna u sektoru nosti privrednog okruženja, ali se poverenje gradi pre sve− građevine, zakona o radu i poreza. ga na stvaranju i očuvanju jednakih uslova poslovanja za Kako se navodi u Beloj knjizi 2012, potrebno je stvara− sve privredne subjekte, od javnog do privatnog sektora, za nje ambijenta konkurencije u okviru dobro regulisanog domaće i strane investitore“, naglasio je on. tržišta, pružajući jednaka prava svim učesnicima, i dobrom Bork je ocenio da je Srbija dobro mesto za investici− antimonopolskom politikom. je i da ima obrazovanu i stručnu radnu snagu, ali da je Srbija treba da pojača borbu protiv korupcije, pošto se za investitore ključno poboljšanje ekonomske klime i pri− ona doživljava kao jedna od najneprijatnijih stvari u poslo− bližavanje EU. „Srbija ima dobru osnovu za industriju, vanju u Srbiji. poljoprivreda može da se unapredi, ali je za veća ulaga− „Treba voditi dobro izbalansiranu ekonomsku politiku nja potrebno stabilno i predvidivo poslovno okruženje, koja će biti podsticajna za privredu i koja će privući investi− nastavak strukturnih reformi, transparentnost, odnosno tore“, navodi se u preporukama FIC−a. bolja raspodela sredstava, javnost nabavki, moderniza− Predsednik Saveta stranih investitora, Kostin Bork, re− cija administracije“,kazao je predsednik FIC−a. I dodao kao je da je poslovno okruženje u Srbiji postalo veoma „da potrebno da se Vlada Srbije manje fokusira na krat− zahtevno, i da i dalje ima potencijal za razvoj, i zbog toga koročna rešenja, a više na dugoročna i da nas, uveri treba da se nastavi dinamičan i otvoren dijalog između in− kako će nastavkom strukturnih reformi definitivno po− vestitora i Vlade. boljšati klimu za ulaganje“. Prema podacima Bele knjige 2012. najveći napredak Što se tiče konkretnih poteza i mera koje je nametnula je ostvaren u oblastima elektronske trgovine i intelektual− kriza on je ocenio „ da su novi otkazi neminovnost, poseb− ne svojine, zatim slede poboljšanja u okviru opšteg prav− no kroz stečajeve, ali da stečajevi ne moraju da budu loši nog okvira i u oblastima duvanske industrije i telekomuni− za ekonomiju. Naprotiv“. kacija. Savet stranih investitora (FIC) poručio je Vladi Srbije Takođe, skorašnje ukidanje 130 parafiskalnih nameta da nastavi liberalizaciju tržišta, uspostavi stabilnost i pred− predstavlja korak u ispravnom pravcu. vidljivost poslovnog okruženja i nastavi približavanje Bork je istakao da FIC u Srbiji sada ima preko 130 čla− Evropskoj uniji. nica koje su investirale 17 milijardi evra, i ostvaruju 16 od− U Beloj knjizi 2012. navodi se da se tokom protekle sto bruto društvenog proizvoda Srbije i zapošljavaju godine nije popravila poslovna klima u Srbiji i da cilj po− 88.000 radnika.8 INVESTIRAJTE U SRBIJI II 6.\nVelimir Ilić, ministar građevine i urbanizma I Kinezi grade Koridor 11 lada Srbije uplatiće avans azerbejdžanskoj firmi Azvirt bejdžanske firme Azvir koja gradi od Ljiga do Preljine. Ilić jeV u iznosu većem od 60 miliona evra kako bi domaći građevinari mogli da se uključe u gradnju auto−puta odLjiga do Preljine na Koridoru 11, izjavio je ministar građevine rekao da ćemo dobiti od kineske Eksim banke veoma povo− ljan kredit sa kamatom ispod tri odsto. On je kazao da se priprema i javno privatno partnerstvoVelimir Ilić. "Taj novac će biti infuzija za oživljavanje srpskih sa Kinezima za gradnju auto−puta od kineskog mosta u Beo−putara", rekao je Ilić otvarajući sedmi Međunarodni sajam in− gradu do Obrenovca, u okviru koga će biti izgrađen velikivesticija i nekretnina BELRE na Beogradskom sajmu. Ilić je most na Savi i Surčinska petlja. „Krenuli smo Koridor 11 darekao da je na Koridoru 11 kod Ljiga i Gornjeg Milanovca već gradimo punom parom i već otvorili pet gradilišta“, naglasio jeotvoreno pet gradilišta s obzirom da je na sednici Vlade Ilić podsetivši da je rok za auto−put od Beograda do Preljinerešeno pitanje PDV−a, carine, eksproprijacije, ali i drugi pro− 38 meseci. On je dodao da se priprema i dokumentacija zablemi koji su kočili realizaciju tog projekta. On je kazao da je gradnju auto−puta od Preljine do Pojata. Ministar je najavio dasad obezbeđen i avans i da je gotova građevinska dozvola. će se uskoro graditi most preko Drine na oko 15 kilometara iz−Ilić je rekao da je započeta izgradnja dva tunela kod Ljiga i nad Ljubovije i da je već završena projektna dokumentacija.Gornjeg Milanovca. Ilić je rekao da će uskoro biti raspisan tender, ali da BiH mo− On je najavio da će za nekoliko meseci na radovima biti ra da se saglasi jer je to zajednički projekat Srbije i Republi−angažovano oko 5.000 ljudi i brojna mehanizacija. U prvom ke Srpske i dodao da će Srbija dati 450 miliona dinara, a osta−avansu će više od 30 miliona dobiti srpske firme, jer veliki broj lo RS.naših radnika radi kod azerbejdžanskih kompanija, koje suangažovane na izgradnji Koridora 11. "Nosioci posla, kada su u pitanju naša preduzeća, su Pla− Kinezi grade put Novi Sad − Šabac?num i Energoprojekt. Pokušavamo da se kao podizvođač po− Predstavnici kineske kompanije CICO (Chongqing Inter−javi firma Putevi Užice, kako bi se ubrzao proces gradnje“, is− national Construction Corporation) iz Čungkinga izrazili su in−takao je Ilić. Ministar građevine i urbanizma je najavio da se teresovanje za učešće u projektu izgradnje Koridora M21, od−za nekoliko meseci očekuje početak radova na drugom delu nosno deonice Novi Sad − Ruma. Oni su u razgovoru sa po−deonice Obrenovac−Ljig, Obrenovac−Beograd, mostu na Savi krajinskim sekretarom za privredu Miroslavom Vasinom kaza−kod Obrenovca i Surčinskoj petlji, što je sve u sklopu Korido− li da su zainteresovani za izgradnju deonice Novi Sad − Ru−ra 11. „Na ovom projektu uposliće se oko 5.000 ljudi, ali i me− ma, uključujući i izgradnju tunela kroz Frušku goru, kao i deo−hanizacija sa ovog područja“, rekao je Ilić. nicu od Rume do Šapca i do granice sa Bosnom i Hercegovi− Govoreći o ponudi kineskih kompanija da učestvuju u nom, saopštio je Pokrajinski sekretarijat za informacije. Nagradnji Koridora 11 od Beograda do Ljiga, ministar je naveo sastanku je predloženo i da se sačini memorandum o sarad−da će Vlada potvrditi izbor najpovoljnijeg kineskog ponuđača nji između Vlade Vojvodine i kineskog partnera, kojim bi seza gradnju auto−puta od Obrenovca do Ljiga, izuzev deonice definisao pravno−ekonomski okvir i mogućnosti saradnje, kojiUb − Lajkovac koju već grade domaći građevinari. Prema reči− mora biti usaglašen sa Vladom Srbije. Na sastanku je na−ma ministra, jedna kineska kompanija ponudila je da gradi de− glašeno da je projekat izgradnje Koridora M21 prioritetan zaonice od Obrenovca do Ljiga za cenu od 5,8 miliona evra po Vojvodinu, te da će Vlada Vojvodine formirati tim s Vladomkilometru, što je za oko dva miliona evra jeftinije od azer− Srbije za praćenje realizacije tog projekta.Kalanović: U 2013. prioritet regionalni putevi duće godine počeće realizacija regionalnih projekata u Na taj način će se, prema rečima Kalanović, povezatiI putnoj infrastrukturi, a budžet za te namene neće biti manji nego prethodni, ali će biti drugačije raspoređen,najavila je ministarka regionalnog razvoja i lokalne samo− sedam opština sa oko 500.000 stanovnika, među kojima su Kruševac, Kraljevo i Čačak. „Plan je da taj auto−put bude završen za četiri godine,uprave Verica Kalanović. Završetak auto−puta Kraguje− imamo predviđena sredstva, u procesu pregovora smo savac−Batočina, koji je neophodan za razvoj Šumadije kao kineskom firmom o uslovima finansiranja i realizacije“, ka−automobilskog centra Balkana, do kraja 2013. biće glavni zala je Kalanović. U planu je, osim toga, rekonstrukcija re−prioritet, rekla je Kalanović na konferenciji „Finansiranje gionalnog puta Novi Pazar−Sjenica−Aljinovići prema Pešte−infrastrukture na lokalnom nivou − mogućnosti i izazovi“. ru i izgradnja 10 kilometara novog puta u tom regionu. Ka−Kao drugi prioritet ministarka je navela početak izgradnje lanović je rekla da se u mandatu ove vlade planira za−regionalnog auto−puta na proleće 2013. koji će povezati vršetak Koridora 10 i jednog dela Koridora 11 od Obrenov−Koridor 10 i Koridor 11. ca do Čačka, a možda i od Beograda do Čačka. INVESTIRAJTE U SRBIJI II 9 7.\nBožidar Laganin, direktor Agencije za strana ulaganja Nema bolje preporuke od Lane su bruto prilivi pre− mašili tri milijarde dolara, što znači da je Srbija ima− la veći priliv investicija od svih bivših jugoslo− venskih republika, kao i Rumunije koja je tri puta veće tržište od našeg i pritom je članica Evrop− ske unije. − Najviše je zastupljen finansijski sek− tor, na drugom mestu je prerađivačka industri− ja, a trenutno najveće interesovanje je za auto− industriju. − Verujem da će krajem 2013. godine i "Ikea" otvoriti svoje objekte u Srbiji o prilivu stranih investicija prošla godina bila je izu− P zetno uspešna. Prema zvaničnim podacima Narod− ne banke Srbije, bruto prilivi su premašili tri milijar− de dolara, što znači da je Srbija imala veći priliv investici− ja od svih bivših jugoslovenskih republika kao i recimo Ru− munije koja je tri puta veće tržište od našeg i pritom je čla− nica Evropske unije. Ove godine smo se usredsredili na realizaciju velikog broja projekata, a među njima svakako jedan od posebno značajnih je izgradnja "Bošove" (Bosch) fabrike u Pećincima, jer smo time kao zemlja dobili "pečat optimizam. Priliv bruto investicija u prvoj polovini godine kvaliteta". Budući da je takav svetski prepoznatljiv brend premašio je 600 miliona dolara i u poređenju sa prošlom doneo odluku da investira u Srbiji, nama koji se bavimo godinom u prvom tromesečju on je bio manji za oko 40 od− promocijom Srbije kao investicione destinacije sada je sto, ali je u drugom tromesečju taj zaostatak smanjen, pa mnogo lakše da predstavimo poslovnu klimu u zemlji dru− je u prvom polugođu u odnosu na isti period prošle godine gim nemačkim kompanijama − ističe na početku razgovo− priliv bio za 25 odsto manji. Šta će biti do kraja godine vi− ra za specijalno izdanje "Privrednog pregleda" "Investiraj− dećemo, ali je činjenica da je veliki broj kompanija veoma te u Srbiji", Božidar Laganin, direktor Agencije za strana aktivan, ima novih interesovanja, organizovan je veliki broj ulaganja i promociju izvoza (SIEPA). sastanaka, naši savetnici su svakodnevno na terenu i ra− de sa kompanijama. Koliko je do sada došlo stranih investicija i kakve su šanse da se dostigne ranije najavljeni cilj od 2,5 Koje još investicije možemo očekivati do kraja milijardi evra? godine? − Imajući u vidu odličnu prošlu godinu kao i neke najave − Među projektima čija je realizacija u toku je i investici− iz tog perioda bilo je realno očekivati izuzetan rezultat i ja kompanije "Geoks" (Geox) u fabriku obuće u Vranju. ove godine. Međutim, u ovoj godini se svetska kriza, a na− "Geoks" je vodeći u obućarskoj industriji, a u lajfstajlu je ročito ona u Evrozoni odakle dolaze glavni investitori u Sr− drugi brend na svetu, pa imajući u vidu takvu pozicionira− biju, nastavila, pa čak i produbila. Kada se na to doda i nost i performanse kompanije možemo da budemo zado− činjenica da je ovo bila izborna godina kod nas, sa du− voljni postignutim rezultatom. Posebno je značajno i to što gačkim predizbornim i gotovo podjednako dugačkim posti− je to radno intenzivan projekat, što je i te kako bitno s ob− zbornim ciklusom, kada u Srbiji tradicionalno pada realiza− zirom na visoku stopu nezaposlenosti u našoj zemlji. U pr− cija u svemu, jer se usporava rad administracije, treba biti voj fazi u ovoj fabrici biće zaposleno 1.250 ljudi. Tako gle− realan i reći da je i ovo dobar rezultat. dano ovo je jedan od projekata koji će imati višestruko po− S tim u vezi SIEPA se ipak fokusirala na nesmetanu re− zitivan efekat na našu ekonomiju. alizaciju ugovorenih projekata. Ovih dana, međutim, pri− Treba pomenuti i "Kuper standard" (Cooper Standard), metno je veće interesovanje investitora i imamo razloga za američku kompaniju koja planira investiciju u Sremskoj Mi−10 INVESTIRAJTE U SRBIJI II 8.\ni promociju izvoza Republike Srbije (SIEPA)zadovoljnog investitora trovici koja premašuje 20 miliona evra, a u ovoj fabrici auto− mobilskih zaptivnih sistema posao će dobiti 500 ljudi. Ova kretnine, kao i informaciono−komunikacione tehnologije, kompanija je dobavljač vodećih brendova kao što se Mer− koje postižu sve bolje rezultate. cedes, BMW i drugi, a njenim dolaskom otvara se dobra perspektiva ne samo za sam grad, lokalnu samoupravu, Iz kojih zemalja je najviše investicija stiglo? Republiku, već i našu automobilsku industriju. − Prema podacima NBS najviše su ulagale Austrija, Ono što nas zaista uvek posebno raduje je trend reinve− Norveška, Grčka, Luksemburg, Nemačka, Italija, Holan− stiranja, jer nema bolje preporuke od zadovoljnog investito− dija, Rusija, Slovenija, Francuska... Uglavnom su to ze− ra. U tom pogledu vrlo je aktivno "Gorenje" koje proširuje fa− mlje EU, ali i među najvećim investitorima je svakako i briku u Valjevu i na taj način će otvoriti 400 novih radnih SAD koji ima veliki broj projekata, a dolazi i već pome− mesta, a osim toga i lokalni dobavljači "Gorenja" moraće da nuti Kuper standard. povećaju broj zaposlenih za još 200 ljudi da bi mogli ne− smetano isporučivati potrebne količine fabrici kada bude Ekonomska kriza i recesija i dalje "tresu" svet, a završena. Očekujemo da će test−proizvodnja početi 15. ja− pre svega EU, koja je naš značajan trgovinski part− nuara, a serijska proizvodnja trebalo bi da krene već 15. fe− ner i investitor. Kako se to odražava na priliv novih bruara 2013. godine. Dodatno se proširuje i kompanija "Me− investicija? gle" (Meggle) u Kragujevcu. − Mi smo deo globalnog tržišta i takva kriza se reflek− Očekujemo do kraja ove godine i neke nove ugovore. tuje i na nas. U uslovima manjeg obima poslovanja na Trenutno je najveće interesovanje u sektoru automobilske evropskim tržištima teško da su moguće ekspanzivne industrije, ali ima i dosta razgovora sa kompanijama koje aktivnosti kompanija, dakle one su konzervativnije, spo− posluju u drugim sektorima. Nadam se da ćemo uskoro rije donose odluke o novim ulaganjima. Činjenica da moći da damo konkretna imena i detalje projekata. naša zemlja nudi nešto povoljnije uslove poslovanja, omogućava nam da realizujemo i privučemo nove pro− Koliko je SDI stiglo u protekloj deceniji? jekte i investitore. Optimizam temeljim i na dosadašnjim − Na promociji Bele knjige Saveta stranih investitora, koji aktivnostima nove vlade koje se odnose prevashodno okuplja najveći broj stranih kompanija pominje se da je u na sektor energetike, a posebno su nam velika očekiva− protekloj deceniji u Srbiji uloženo oko 17 milijardi evra i da nja s obzirom na potpisivanje memoranduma sa ne− je u tim kompanijama zaposleno oko 90 hiljada ljudi. Kao mačkim gigantom RWE, koji bi trebalo ovaj sektor da što je poznato postoji više izvora podataka o stranim inve− podigne na znatno viši nivo, što podrazumeva i velika sticijama jedan je NBS, koja preuzima izveštaje od banaka ulaganja. za transfer u novcu i izveštaje od naše carine za transfer ili Osim toga Vlada najavljuje da će imovina koja nije u investicije u opremi, ali na te podatke treba dodati sve one funkciji biti ponuđena investitorima. Kao što je poznato izvore finansiranja koji dolaze iz zemlje − kreditna za− imamo veliki broj objekata koji se ne koriste, a mogli bi duženja u zemlji, reinvestiranje iz dobiti, itd. Zbog toga biti konvertovani za neke komercijalne potrebe kao što često udruženja, pa i sama agencija ima podatke o nešto su hoteli, poslovni prostori i slično. Neka preduzeća ko− većem obimu investicija od zvaničnih podataka Narodne ja su još u državnom vlasništvu mogu da dobiju manjin− banke. ske ili većinske partnere, a znatan potencijal u tom po− gledu imaju kompanije u prehrambenoj industriji i poljo− U koje delatnosti je do sada najviše investirano i da privrednom sektoru za koje već postoji interesovanje li se menja ta struktura? potencijalnih partnera. − Na naše veliko zadovoljstvo struktura priliva se menja, mada je i dalje najviše zastupljen finansijski sektor. Na dru− Nedavno ste bili u Japanu. Da li se može u neko gom mestu je prerađivačka industrija i to je ono što nas čini dogledno vreme očekivati neka investicija iz ove zadovoljnima, jer mi promovišemo zemlju kao idealnu za zemlje? proizvodne industrije. Dosta je ulaganja i u trgovinu na ma− − Godišnja skupština Svetske banke i MMF−a ove go− lo (lane je recimo belgijska kompanija "Delez" završila svo− dine u Japanu je okupila više od 20 hiljada učesnika, a ju akviziciju), kao i u sektor nekretnina, građevine, prehram− mi smo na marginama ovog događaja imali više sasta− bene industrije i poljoprivrede. Ako posmatramo Siepa ba− naka sa najvećim japanskim kompanijama sa izuzetnim zu podataka koja sadrži podatke o projektima, odnosno ula− finansijskim potencijalom. Ti sastanci su bili na visokom ganjima po kompanijama onda je sektor prehrambene indu− nivou, a mi smo dobili priliku da im prezentujemo inve− strije i poljoprivrede na prvom mestu, a zatim slede automo− sticione mogućnosti Srbije, da ih informišemo o planovi− bilska i tekstilna industrija, građevinarstvo, drvna i industri− ma Vlade, ali i da čujemo njihova razmišljanja. Izuzetno ja nameštaja, elektro, metalska, mašinska industrija, ne− smo zadovoljni ishodom ovih razgovora, jer neke od tih INVESTIRAJTE U SRBIJI II 11 9.\nkompanija kao što su "Itoču", "Micui", "Micubiši" imaju in− mo na tome da dobra iskustva iz drugih gradova prenese− teresovanja, čak i određene aktivnosti u našoj zemlji, na mo, kako bi tu zonu na adekvatan način popunili. primer "Micui" je aktivan u projektu odsumporavanja na TE "Nikola Tesla" Kompanije su pokazale konkretno intereso− Da li će stići veliki trgovinski lanci, jer to što ih ne− vanje prvenstveno za sektor energetike i očekujemo dalji ma oseća se na tržištu kroz zloupotrebu monopol− nastavak razgovora na ekspertskom nivou. Imali smo i sa− skog položaja, kartelske dogovore i slično? stanke sa onim kompanijama koje već posluju ovde kao − Procedura dolaska velikih trgovinskih lanaca može što je JTI, koji ima izuzetno ozbiljne planove i uskoro ćemo zaista da traje jako dugo. Što je na tržištu veća konku− biti svedoci uvođenja novih tehnologija i otvaranja novih rencija to je bolje za nas potrošače, jer imamo veći iz− radnih mesta. I "Panasonik" u Svilajncu ima nove planove. bor, a možemo da dođemo do kvalitetnijih proizvoda po U svakom slučaju ima razloga da očekujemo jako dobre povoljnijim cenama. Prilično dug administrativni put tre− vesti sa ovoga tržišta. ba da pređe svaki tgovinski lanac pre nego što otvori svoje objekte. Oni moraju da ispune zakonske pretpo− Od čega zavisi dolazak stranih investitora? Šta im stavke, zahteve lokalnog tržišta u vezi sa informisanjem ovde najviše smeta? potrašača preko deklaracija. Kod nas se najčešće pomi− − Puno je razloga koji utiču na konačnu investicionu od− nje dolazak "Lidla" i "Ikee", kompanija iz različitih seg− luku. Investiciona klima u zemlji podrazumeva mnogo to− menata i sa različitom praksom ulaska na nova tržišta. ga počev od poreskog, zakonskog okruženja, administra− "Lidl" recimo u zemlju naše površine ulazi samo ako cije, preko pomoći koje kompanije očekuju da bi ušle na može da obezbedi otvaranje deset objekata, a da bi se tržište. To što smo po uslovima poslovanja napredovali na toliko prostora našlo, da bi se kupilo ili zakupilo ze− rang−listi Svetske banke popevši se sa 95. na 86. mesto mljište, opremila lokacija, potrebno je vreme. U ovom možemo da zahvalimo činjenici da su olakšane admini− poslu "Lidl" je daleko odmakao i možemo očekivati da strativne procedure vezane za osniva− uskoro budu otvorena vrata njihovih pro− nje firmi i slično, ali ono što je naš veliki dajnih objekata. problem i posle toliko godina jeste izda− Strane direktne investicije S druge strane kompanija "Ikea" koja u vanje građevinskih dozvola, koje nas u Srbiji 2000−2012. godine svetu ima više od tri hiljade dobavljača, mo− drži na neslavnom začelju ove liste i za− (u milionima dolara) ra da odštampa deklaraciju za sve njih kako ista nam predstavlja ogroman problem. 2012 (jan−jul) 603 bi se ti proizvodi našli na policama. Ulazak Makedonija je, na primer, uspela da na− 2011 3,125 "Ikee" na japansko tržište recimo trajao je pravi izuzetan proboj na ovoj lestivici 2010 1,519 više od pet godina. "Ikea" je sada odabrala upravo rešavajući ovo pitanje. Mi danas 2009 2,498 lokacije, a današnja kancelarija "Ikee" u Be− imamo 19 procedura i one moraju da se 2008 3,603 ogradu predstavlja sedište za region, a ve− svedu na manji broj. Često rešenje u 2007 3,921 rujem da će krajem 2013. godine i "Ikea" nekim zemljama svodilo se na to da se 2006 5,425 otvoriti svoje objekte za potrošače. izbegne susret sa administracijom tako 2005 1,616 Da li vidite mogućnosti za dolazak in− što umesto investitora potrebne podat− 2004 987 vestitora iz zemalja iz kojih ih do sada ke i saglasnosti jedna administracija sa− 2003 1,388 nije bilo? ma traži od neke druge . Treba videti 2002 504 − Lakše je ubediti neke nove igrače da rešenja drugih zemalja i primeniti ona 2001 178 dođu ukoliko je okruženje povoljnije i verifi− najbolja, kako bi se lakše i brže dobijale 2000 52 kovano od strane neke svetske institucije dozvole. Dakle naš cilj treba da bude kao što je slučaj sa rang−listom Svetske smanjenje broja dana i procedura za banke. Mi godišnje pošaljemo hiljade pisa− dobijanje dozvola. Drugi problem s kojim se suočavamo je ma na adrese selektovanih kompanija, na neke odgovore, neefikasan pravosudni sistem − postupci traju neprihvatlji− na neke ne. To je deo standardnih aktivnosti. Obraćamo vo dugo i to je dodatni teret za donošenje investicionih od− se svuda gde mislimo da ima šanse da se nešto napra− luka. To su najuža grla u administrativnom okruženju i kre− vi.Sarađivati sa takvim tržištima je izazov, ali potrebno je iranju poslovne klime. razumeti i poslovnu kulturu tih zemalja i kako joj se prila− Ima i dobrih primera gradova i opština koje su formirale goditi i doći do obostranog interesa u nekim novim projek− industrijske zone i infrastrukturno opremili zemljište i done− tima. I do sada smo bili otvoreni prema svim tržištima, le urbanističke planove. U nekim slučajevima za samo želja nam je da i ona tržišta koja rastu budu deo i naše po− šest meseci okončavane su ne samo administrativne i slovne zajednice. Imamo dobra iskustva sa kompanijama građevinske aktivnosti, nego su pogoni počinjali i da rade. praktično iz celog sveta. Upravo takvih primera bilo je više u Vojvodini nego Imate li u vidu potencijalne partnere za veliki broj u centralnom ili južnom delu Republike. Da li se situ− preduzeća u restrukturiranju, s obzirom na to da je acija menja? Vlada predvidela da se do sredine 2014. godine reši − Verujem da se menja. U Vojvodini je nekoliko opština njihova sudbina? zaista veoma napredovalo, ali smo imali jako dobro isku− − Agencija ima ove kompanije u svojoj ponudi, ali većina stvo u Nišu gde smo uspeli da za godinu dana popunimo njih ima strukturne probleme i potrebno im je zaista ozbilj− prostor koji je bio predviđen za ove aktivnosti. Sada to isto no restrukturiranje pošto su bile projektovane za drugačije želimo da uradimo i u Vranju i "Geoksov" pogon biće tržište, bile su deo drugačijeg sistema. Ponekad je investi− smešten u novoj industrijskoj zoni, a to je nekada bilo voj− torima, iako se bave istom ili srodnom delatnošću, prihva− no zemljište koje nije dugo upotrebljavano i nalazi se na tljivije i isplativije da realizuju grinfild projekat nego da kon− dobroj lokaciji, blizu gradu i sa infrastrukturom. Sada radi− vertuju postojeći sistem u nešto što njima odgovara.12 INVESTIRAJTE U SRBIJI II 10.\nSlobodan Petrović, generalni direktor „Danjub fuds grupe“, preko koje je u Srbiji prisutan investicioni fond Salford Među devet najvećihSalford je uspešan investitor na srpskom tržištusa investiranih više od 500 miliona evra, koji jekupovinom dobrih srpskih brendova i kompani−ja nastavio da ulaže u unapređenje proizvodnjeu fabrikama koje je kupio u Srbiji počev od2003. godine alford je uspešan investitor na srpskom tržištu sa in−S vestiranih više od 500 miliona evra, koji je kupovi− nom dobrih srpskih brendova i kompanija nastavioda ulaže u unapređenje proizvodnje u fabrikama koje jekupio u Srbiji počev od 2003. godine, kaže za „Privrednipregled“ generalni direktor „Danjub fuds grupe“ (DanubeFoods Group) Slobodan Petrović. „Više se ponašamo kaostrateški partner nego kao investicioni fond jer smatramoda ćemo na taj način da postignemo više i za kompanijekojima upravljamo i za nas kao investitore, a to je u intere−su i zajednice i naših zaposlenih. Da se nismo tako po−našali, u ovim kriznim vremenima bismo se ugušili“, kažePetrović. „Značajan smo proizvođač mleka i mlečnih proiz−voda, flaširanih voda i bezalkoholnih pića, kao i u konditor−skoj industriji, sa prosečnim tržišnim učešćem od 30 odsto. predstavljalo veliki izdatak, ali se potvrdilo kao dugoročnoDanas smo direktni poslodavac 4.000 radnika u sve tri isplativo. Broj zaposlenih smo smanjili u skladu sa zako−naše kompanije, „Imlek“, „Knjaz Miloš“ i „Bambi“, a indi− nom, uz isplatu otpremnina, pa je u proseku svaki radnikrektno, taj broj je znatno veći. Tako na primer, preko 6.000 koji je otišao, na primer, iz Knjaza dobio po 15.000 evra.naših dobavljača „Imleka“ funkcioniše samostalno, ali uz Da tako nismo uradili, Knjaz Miloš danas ne bi mogao današu konsalting i finansijsku podršku, kako u povećanju postoji“, odgovara Petrović na pitanje u čemu je tajnakoličine proizvoda, tako i podizanja kvaliteta. Salford je u uspešnosti Salforda kao investitora.grupi najvećih stranih direktnih investitora u oblasti proiz− „U Srbiji je Salford imao jak lokalni menadžment, kojivodnje hrane, pošto je uložio 220 miliona dolara go− se opredelio da razvija svoje firme po međunarodnimtovine i 110 miliona evra kredita upotreblje− standardima, jer će na taj način da poveća profi−nih za kupovinu akcija firmi. Uz to smo tabilnost i razvija kompanije, koje imaju do−nastavili da investiramo u naše kom− bar imidž, sa jakom proizvodnom bazompanije iz sopstvenog keša, iz Vlasnik „Imleka“, usklađenom sa evropskim standardi−ostvarene dobiti samih kompa− „Knjaz Miloša“ ma, što povećava vrednost kompani−nija, kao i iz ukupno 120 milio− i „Bambija“ je. To je u interesu svakog vlasnika,na evra kompanijskih kredita. pa i investicionog fonda, koji će poTako smo, mimo spomenu− Britanski investicioni fond Salford je, prema prirodi svog postojanja, da prodatog, samo u 2010. godini u podacima Sijepe koji se odnose na 2011. godi− svoje firme i na taj način ostvari i„Imlek“ investirali 110 milio− nu, deveti investitor u Srbiji po veličini realizova− veću zaradu. Ogromna su našana evra − u kupovinu nove nih investicija od 2000. godine. U Srbiji je prisu− ulaganja u sopstvenu sirovinskuopreme, nove objekte, kami− tan od 2003. godine preko „Danjub fuds grupe“ bazu i to po standardima EU, štoone i slično“, navodi Petrović. kao vlasnik sadašnjeg „Imleka“ koji je objedi− nam omogućava da budemo kon− „Kupili smo jake brendove nio četiri mlekare, „Knjaz Miloša“ i „Bambi− kurentniji na međunarodnomi dobre kompanije na ovom de− ja“. Inače, Salford je investicioni fond tržištu. Opšte prilike su nametnulelu tržišta, a doveli smo i stručnja− koji najviše ulaže u tržišta zemalja da Salford u Srbiji ostane duže negoke sa Zapada da nam u Srbiji po− bivšeg SSSR−a i Istočne što je to prirodno za jedan investicionimognu u razvoju funkcije moderne Evrope. ciklus investicionog fonda. Nije kao investi−prodaje i marketinga, što se potvrdilo tor dobio nikakve državne olakšice, ali jekao dobar potez. Ovde smo već imali dobre uspešno sačuvao i podigao rejting svojih firmi u sa−kadrove u ostalim oblastima, pa smo uspešno restrukturi− mom sektoru, u ukupnoj privredi naše zemlje i regona“,rali naše firme i, na primer, spojili smo četiri mlekare u jed− kaže Petrović, navodeći da nestabilnost deviznog kursa inu, što je obezbedilo uštede po svim osnovama. Zatim inflacije, kao i otvaranje domaćeg tržišta, više odbija negosmo konsolidovali ovaj segment industrije. To je trenutno što privlači strane investitore. INVESTIRAJTE U SRBIJI II 13 11.\nAleksandar Stojkov, direktor Fonda za podršku investicija u Vojvodini (VIP Fond) Još 20 kompanija hoće da investira... Nemačka je sa oko 30 kompa− nija, 8.000 zaposlenih i gotovo 900 miliona evra ulaganja, ze− mlja sa najviše investicija u Vojvodini ond za podršku investicija u Vojvodine je institucija F koja je i te kako zaslužna za dolazak stranih kompa− nija u Vojvodinu. One su u razne oblasti industrije do sada investirale skoro sedam milijardi evra. Naš sagovor− nik je Aleksandar Stojkov, direktor VIP Fonda Vojvodine Kakvo je interesovanje stranih investitora za ula− ganja u Vojvodini. Da li je manje u odnosu na prošlu godinu? Interesovanje investitora postoji i to potvrđuje dolazak novih dvadesetak kompanija u ovoj godini, među kojima su „Mecen IPC“ u Novoj Pazovi, „Magna Seating“ i „Greiner Packaging“ u Odžacima i Novoj Pazovi, „Quivogne“ u Sta− rom Bečeju, tržni centri „Lidl“, „Big CEE“ u Novom Sadu, „Aqua Terming Invest“ je u Bačkom Petrovcu izgradila veli− ki akva park itd. Ali, investicije nisu na nivou na kojem bismo mi to želeli. Razlog tome su ekonomska kriza, ne samo kod nas, već i u zemljama iz kojih dolaze naši tradicionalni inve− stitori, kao i ukupna makroekonomska situacija u Srbiji. Koliko je do sada investirano u Vojvodini u po− slednjih desetak godina? Autoflex“, „Fornetti“), Austrija (OMV, „Lagermax“) i druge. Gotovo sve od 244 kompanija, koliko ih po našoj sta− tistici trenutno radi u Vojvodini, došle su upravo u posled− Kakvo je interesovanje domaćih investitora. Da li njih desetak godina. One su investirale 6,6 milijardi evra i i njima pružate odgovarajuću podršku? zaposlile skoro 67 hiljada radnika. VIP Fond je osnovan od strane Vlade Vojvodine sa ci− ljem da pruži podršku stranim kompanijama u Vojvodini, Koje su investicije najznačajnije? ali svakako da odgovarajuću podršku pružamo i domaćim Nemačka je sa oko 30 kompanija, 8.000 zaposlenih i kompanijama. To se prvenstveno odnosi na povezivanje gotovo 900 miliona evra ulaganja, zemlja sa najviše inve− sa stranim kompanijama koje traže dobavljače ili radi re− sticija u Vojvodini. Tu su „Frezenius“ u Vršcu, „Henkel“ u alizacije zajedničkih projekata. Inđiji, „Continental“ od prošle godine u Malom Bajmoku, „Bosch“ dolazi u Pećince, tu su i „Linde Gas“, „Tarkett Koju vrstu podrške VIP pruža kompanijama koje Sommer“, „Siemens Loher“, „ThyssenKrupp“, „DAD žele da investiraju, kako ih animirate? Draexlmaier“, „IGB Automotive Bauerhin“ i drugi. Druga ze− Stranim kompanijama pružamo svu neophodnu ope− mlja investitor je Francuska, iz koje su došle kompanije rativnu i logističku podršku koja je potrebna za realizaciju „Tarkett“, „Lactalis – Dukat“, „Bongrain“, „Saint Gobain“ i dr, investicija: pomažemo im u pronalaženju lokacije, lokal− a odnedavno je tu i kompanija „Quivogne“, koja je zakupi− nih partnera, dobavljača, u procesu dobijanja dozvola i la stari deo „Fadipa“ u Bečeju gde će već početkom sle− subvencija, pronalaženju poreskih, carinskih i drugih deće godine početi proizvodnju različitih priključnih poljo− rešenja. Mi smo njihov oslonac i kada se već počne sa ra− privrednih mašina i uložiti oko milion evra. Tradicionalni in− dom i održavanje redovne komunikacije sa postojećim in− vestitori u Vojvodini su i Italija („Fulgar“, „Fondiaria – vestitorima je za nas jednako važna aktivnost koliko i do− DDOR“, „Calzedonia“), Slovenija („Gorenje“, „Maksim Ce− vođenje novih. Primera radi, prošle godine su strani inve− lje“), Grčka („Hellenic Sugar“, „Alumil“), Rusija („Gazprom“, stitori u Vojvodini otvorili 3.188 novih radnih mesta, od ko− „Vogel&Nott“), SAD („Coca Cola“, „Pepsico“, „Alltech Fer− jih su više od 2.000 otvorili već postojeći investitori kroz min“, „Van Drunen Farms“, „Eaton“), Mađarska („Knott reinvesticije, proširenja pogona, izgradnju novih hala.14 INVESTIRAJTE U SRBIJI II 12.\nKoji su najčešći problemi sa kojima se sada Bojan Pajtić, predsednik Vlade Vojvodinesuočavaju investitori? Upravo smo nedavno organizovali četvrti „Otvoreni di−jalog između Vlade Vojvodine i stranih investitora“ koji, po−red predstavljanja novih programa i inicijative vojvođanske Brzo izdavanjevlade, za cilj ima i da investitorima omogući da Vladi ukažuna probleme koje imaju u poslovanju. Na dijalogu, kao i to− dozvola investitorimakom obilaska kompanija, investitori uvek ističu dva proble−ma: brzinu izdavanja saglasnosti i dozvola i obučenost rad−ne snage. Upravo ta dva problema pokušaćemo da rešimokroz inicijative koje će Vlada Vojvodine implementirati unarednom periodu. Priprema se sistem koji će lokalnim sa−moupravama omogućiti da ubrzaju proceduru izdavanjadozvola i saglasnosti koje su potrebne investitorima pri za−počinjanju biznisa, a formiran je i Edukativni centar uz po−moć Vlade Austrije, koji će omogućiti obuku nezaposlenihi prekvalifikaciju zaposlenih prema realnim potrebama uprivredi. Da li možete da najavite neke nove investitore, ko−je su grane ili oblasti najviše zanimljive za stranekompanije? Prošle godine su ugovorene investicije velikih kom−panija kao što su „Bosch“, „Continental“, „Swarovski“,„Siemens“ proširuje svoj proizvodni pogon,„Draexlmaier“ proširuje svoje proizvodne pogone, prak−tično duplira kapacitet, došao je i „Quivogne“ i u tomsmislu 2011. godinu ocenjujemo kao izuzetno pozitivnu. redsednik Vlade Vojvodine Bojan Pajtić izjavio jeNeki od najperspektivnijih sektora Vojvodine su se većizdvojili i pokazuju odlične rezultate kada su strane in−vesticije u pitanju. U prvom redu, tu je agrobiznis sa 53 P da je Pokrajina pripremila sistem koji će lokalnim samoupravama omogućiti da ubrzaju izdavanje dozvola investitorima pri započinjanju posla.strane kompanije, više od 2 milijarde investicija i više od Pajtić je na susretu sa investitorima na Novosad−12.100 zaposlenih. Po visini investicija, tu su odmah i fi− skom sajmu rekao da su glavne sporne tačke za novenansijski sektor, građevinska industrija, energetski sek− strane investitore vreme izdavanja saglasnosti i dozvola,tor i naftna industrija, kao i auto−industrija, metalski i i obučenost radne snage za potrebe investitora.mašinski sektor. Velike potencijale imaju i industrija in− −Zato smo formirali i Edukativni centar koji je finansi−formacionih tehnologija, naročito se Novi Sad profilisao rala Vlada Austrije, da upodobimo strukturu ljudi koji ni−kao IT centar, kao i sektor obnovljivih izvora energije, za su zaposleni onome što traže investitori", rekao je Pajtić.koji ima sve više interesovanja. Pokrajinski sekretar za privredu Miroslav Vasin rekao je da je Vojvodina region sa najviše stranih investicija u Šta preduzimate da se otvore pogoni i u nerazvi− Srbiji − sa 230 stranih kompanija sa oko 65.000 zaposle−jenim opštinama? nih. VIP Fond pruža pomoć lokalnim samoupravama u U Vojvodini je realizovano 45 odsto stranih investici−planiranju razvoja infrastrukture, kreiranju nastupa pred ja u Srbiji, rekao je Vasin.investitorima, otvaranju industrijskih zona i poslovnih in− Kao jednu od najvažnijih mera Vasin je naveo po−kubatora, edukativnim seminarima "Znanjem do investi− dršku "grinfild investicijama" većim od tri miliona evra, zacija“ čiji je cilj da one postanu još konkurentnije u pri− koje će Vlada Vojvodine finansirati zakup proizvodne ha−vlačenju stranih investicije. Nama je cilj da poboljšamo le dok ne bude sagrađen novi objekat.ukupnu ponudu Vojvodine, ali na kraju je ipak investitor Vasin je rekao da Razvojna banka Vojvodine pripre−taj koji odlučuje. Oni često idu za industrijskom tradici− ma poseban kreditni program za investitore, dok će Ga−jom, pa je tako npr. italijanski proizvođač obuće pokre− rancijski fond Vojvodine imati posebnu meru podrške po−nuo proizvodnju „Serbian Manifatture“ u Novom Bečeju, ljoprivrednicima i proizvođačima poljoprivredne mehani−u fabrici koja nije radila petnaest godina i koja je isto zacije.proizvodila obuću. Nemačke kompanije „Bauerhin“ i Na Novosadskom sajmu je od 23. do 25. oktobra„Draexlmaier“ došle su su u Inđiju, odnosno Zrenjanin, održan 7. sajam investicija "Investekspo" na kojem su in−između ostalog, i zbog prethodne tekstilne industrije i vesticione potencijale predstavile 44 lokalne samoupra−obučene radne snage, „Loher“ je u Subotici zbog ATB ve iz Srbije i regiona. Na Sajmu je prvi put organizovanSevera, koji je proizvodio elektromotore itd. Ipak, neki Dunavski biznis forum, koji ima za cilj da investiciono po−investitori se odlučuju i za manje razvijene opštine. U veže privrednike i institucije iz 18 zemalja podunavskogBelu Crkvu su, recimo, u kratkom periodu ove godine regiona. Ove godine 23 lokalne samouprave iz Srbije idošli italijanski proizvođač konfekcije „Pieffe Fashion“ i regiona predstaviće svoje investicione projekte, a okvirninemački proizvođač kerozinskih potpaljivača „Flam− budžet 95 projekata je 750 miliona evra, Projekti su naj−mat“. Sve lokalne samouprave u Vojvodini imaju neke više usmereni razvoju banjskog i gradskog turizma, iz−svoje specifičnosti i, bez obzira na to što neki imaju jaču gradnji i obnovi infrastrukture, industrijskih zona i parko−industrijsku tradiciju, gotovo sve imaju industrijsku zonu va, kao i u vezi sa energetskom efikasnošću, sportom ii bar po jednog investitora, što je ohrabrujući podatak. kulturom. Beta INVESTIRAJTE U SRBIJI II 15 13.\nBEOGRAD Milan Janković, predsednik Privredne komore Beograda Grad vrhunskih potencijala eograd je grad budućnosti, B grad najvećih potencijala i investicija, grad koji nudi najbolje administrativne, socijalne i svake druge uslove za život, i grad koji bi trebalo svojim privrednicima od onih najmanjih koje zovemo "STR Bata i Seka" do onih najvećih koji zapošljavaju stotine i hiljade radnika, da pomogne da nađu naj− bolje uslove za svoje poslovanje, kaže predsednik Privredne komore Beograda, Milan Janković. U Beogradu se nalaze naj− veće kompanije, ali i najviše malih i srednjih firmi, u Beogradu rade najveće banke i i najbolji me− nadžeri u regionu. Mi bi sada trebalo da vidimo kako da uklonimo administrativne prepreke, kako da otvorimo nove industrijske zone, kako da Skupština grada Beograda zajed− no sa nadležnim sekretarijatima i resornim službama, zajedno sa Privrednom komorom Beograda i drugim agencijama i institucijama koje zastupaju interese privrede omogući da svi zajdno imaju potpuno istu šansu. Odredni− Važan deo aktivnosti jeste međukomorska saradnja. ca koja vodi sve nas ka prosperitetu jesu investicioni pro− Mi imamo sporazume o saradnji sa Privrednom komorom jekti u Beogradu. Zagreba, sa Obrtničkom komorom Istre, odlične odnose Zato država mora da bude veoma pažljiva kada se imamo sa privrednicima iz Hrvatske, Slovenije, Crne Gore meša, a država treba da se umeša i u deo privrede, na i celog regiona, ali i sa komorama drugih velikih gradova i način da pruži podršku projektima kao što su industrijske zemalja, ka što je Komora Pariza, Komora Pekinga ili Ko− zone, čime stvara bolji ambijent za privređivanje. mora Moskve. Želimo ne samo da učestvujemo na sajmo− vima i izložbama, nego i da zajednički nastupamo na Stalni dijalog sa privrednicima trećim tržištima, da ponudimo ono što od nas očekuju pri− Privrednici moraju da imaju priliku za stalni dijalog sa vrednici i što oni ne mogu da urade sami. gradskim vlastima jer Beograd to zaslužuje. Želimo da Be− ograd bude grad institucija, da bude takmac ne onima sla− Beograd centar regiona bijim od sebe nego onima koji su na Koridoru 7 i da se tak− Privredna komora Beograda kao kuća privrede organi− mičimo u količini investicija, u broju privučenih partnera, zuje sastanke, nudi saradnju i zajednički nastup na stra− brzini izdavanja i dobijanja dozvola i dobijanju određenih nim tržištima. Jer ono što proizvedemo, treba da izvezemo prava i obaveza. i ako nastupamo pojedinačno mi smo potpuno beznačajni, Beograd zaslužuje stalni dijalog privrednika i gradskih šta više nemamo nikakve šanse ukoliko se ne udružuje− vlasti i zato što će Beograd pomoći ne samo građanima da mo. mirno žive nego i da lepo žive, jer Beograd mora da bude Beograd je najveće tržište, centralna administrativna grad investicija i najjači privredni centar u ovom delu sveta. adresa za sve u regionu jer svi prvo dolaze ovde. I kada Privredni momenat je izuzetno komplikovan i takav ka− se dolazi u ovaj region, najpre se dođe u Beograd, pa on− kav jeste, ali mi svi zajedno moramo sve da učinimo da da u druge centre. nam bude bolje. Mi smo malo tržište, nemamo dovoljno ro− Privrednici uvek prvi povlače nogu u bilateralnim odno− be, sredstava za finansiranje i marketing i moramo da se sima i prednjačiće u odnosu na političare. Hoćemo da do− usmerimo na tržišta koja nam se nude, kao što su Rusija, bijemo ono što nam pripada, i da podignemo kvalitet živo− zemlje bivšeg Sovjetskog Saveza i Kina. ta svima koji žive u ovom gradu, naglašava Janković.16 INVESTIRAJTE U SRBIJI II 14.\nBEOGRAD Dragan Ðilas, gradonačelnik Beograda Privredne zone će postati Privredne zone ćemo graditi na obodu struje i gasa. Mi ne možemo da damo besplatno, ali smo spremni da sa svakim ko hoće tu da pokrene posao i Beograda, od Batajnice do Surčina i dalje zaposli jedan broj ljudi napravimo sporazum da to obilaznicom, a 2014. godine ćemo imati i zemljište dobije tako što ćemo njegovu vrednost predstavi− most između Borče i Zemuna i to će s vre− ti kao vlasništvo firmi i omogućiti da biznis sebe otplaćuje. menom postati novi deo Beograda. Batajnica i Surčin kao Inđija − Privredne zone ćemo graditi na obodu Beograda, od Batajnice do Surčina i dalje obilaznicom, a 2014. godine ćemo imati i most između Borče i Zemuna i kilo− metre auto−puta sa Pančevom i to će s vremenom postati neki treći Beograd, neki novi deo Beograda. Danas kad pogledate mapu Beograda, vidite sa leve strane Dunava Zemun i Novi Beograd sa 500.000 ljudi, a sa druge strane vidite samo zeleno, tu nema ničega. Da biste stigli do tog zelenog dela Beograda, morate prvo kroz centar, pa preko Pančevačkog mosta. Sve će se promeniti kada stigne novi most. I nije tu važno ko je gradonačelnik, nego da će se Beograd tamo razvijati. Napravićemo prilazni deo, stambeno− poslovni kompleks, sportske terene, indus− triju, usluge i to je budućnost Beograda. Kao onda kada su se neki drugi delovi grada razvijali i u početku je izgledalo nemoguće, a danas je realnost. Most Zemun−Borča i 21 kilometar pris− tupnih saobraćajnica i obilaznica veliki su potencijal za razvoj Beograda. Kada sve na kraju spojimo, moći ćemo da kažemo da smo uspešno rešili najveći saobraćajni problem Beograda jer će građanima iz Borče trebati samo dva minuta da bi stigli do Zemuna, a onima koji dolaze iz pravca Novog Beograda trebaće isto toliko da pređu u Banat. Infrastruktura prvi korak − Bez razvoja infrastrukture i osnovnih preduslova da neko pokrene biznis, ne eograd želi da uđe u projekte razvoja privrednih može se dalje. Mislim da smo u tome dosta uradili i da će B zona oko grada. Mi danas imamo završen dobar deo obilaznice i tu ima dosta prostora za izgradnju industrijskih zona a u protekle četiri godine nismo se upuš− se nastaviti, ali neće biti potrebe da se toliko energije, toliko vremena ulaže u razvoj infrastrukture Beograda nego ćemo samo nastaviti sa tim. Ono što je bila naša tali u takmičenje sa drugim gradovima u Srbiji u privlačen− ideja, tako smo je i koncipirali, jeste da se u naredne četiri ju velikih investitora. Sada mislim da smo im dali dovoljno godine bavimo najviše ljudima. Kad kažem ljudima, znači vremena. A i iskreno se pitam zašto bi sve investicije išle da ljudi dobiju posao i da mi kao grad pomognemo da od u Inđiju, zar samo zbog toga što se graniči sa Beogradom, svog posla mogu i dobro žive, rekao je Dragan Ðilas . umesto da se ulaže u Obrenovac ili Surčin ili neke druge U proteklom periodu vodili smo politiku razvoja grada delove grada, rekao je Dragan Ðilas, gradonačelnik pre svega u oblasti socijalne politike i pokušali da onima Beograda, promovišući industrijske zone i nove pravce koji nemaju omogućimo da žive bolje. Naravno da ćemo razvoja glavnog grada u Privrednoj komori Beograda. raditi na tome i dalje i pokušavati da učinimo i nešto više, − Naša obaveza će biti da koristeći gradsko zemljište kao i da od ovog grada napravimo ono što svi ponavljaju − napravimo ove privredne zone i dovedemo tamo sve što je da je grad budućnosti, a ja želim da bude što više grad potrebno, da pripemimo sve što treba, počev od vode, sadašnjosti. Što se tiče privrede, u protekle četiri godine18 INVESTIRAJTE U SRBIJI II 15.\ntreći Beogradnaš razvoj bazirali smo na onome što je neophodno da bi va i mi iz toga možemo da dobijemo nekoliko deseti−građani u njemu normalno živeli: to su obdaništa, škole, na miliona evra i da time pokrenemo novu privredu.mostovi, sve ono što je neophodno da bi svi u gradu nor− Koja će s novim radnim mestima 80 odsto uloženogmalno živeli, rekao je sumirajući protekle četiri godine vratiti gradu Beogradu kroz budžet, pa ćemo opetkoliko je na čelu grada. ulagati u razvoj. Od plate se živi I Prokop jedan od prvih prioriteta − Za mene je najveći patriota onaj koji nekoga zapošlja− − Završetak železničkog čvora Prokop je isto takova i daje mu redovno zaradu, od koje može da se živi. jedan od prioriteta za ukupan privredni razvojOno što je naša ideja jeste da uspostavimo interaktivan Beograda, ali i cele Srbije. Intenziviraće se izrada pro−odnos sa privrednicima kako bismo došli do zajedničkog jekta stanične zgrade i prilaznih saobraćajnicazaključka šta u Beogradu može da bude bolje, počev od železničke stanice, što bi omogućilo da se privukuporeza na firme, da tadavanja budu fiksirana ilismanjena. Trudićemo se ida rešavamo neke prob−leme koji su se usputpojavljivali sa preduzetnici−ma, a i mnogo toga smo većuspeli zajedno da uradimo. Ja ne verujem u ideju dadržava može da bude velikimenadžer, ali neka našapreduzeća pokazuju da je toipak moguće, kao PKBkojim se mi danas ponosimozahvaljujući dobrim rezulta−tima. Ono što ćemo ubudućnosti raditi jeste nje−gov dalji razvoj u dogovorusa sindikatima. Jer, tamoimate ljude koji hoće darade, menadžment koji znada radi i onda možete danapravite kvalitet. Zadržaćemo sve onekoji vrede, napravićemobonuse za menadžment ibonuse za radnike u pre−duzećima koja rade uspešno i koja su u našoj nadležnosti. potencijalni investitori, koji bi mogli da ulože sredstva Nama je vraćena imovina i grad sada može da raspo− na oko 70.000 kvadratnih metara raspoloživog prosto−laže njome, Beograd ima i poslovni prostor. Nismo je do ra, koji se nalazi iznad ploče.sada prodavali jer bi deo sredstava išao i republici, ali Ispod ploče je planirano da se završi gradnja kom−sada ćemo je prodati. pletne železničke infrastrukture, a prostor iznad postao bi privlačan investitorima za komercijalne usluge, s Novac od poslovnog prostora ide u Zone obzirom na moguću frekvenciju i broj putnika na − Ne mislim da grad treba da se izdržava zauvek od železnici.rentiranja poslovnog prostora. Trebalo bi jednostavno Kompleks železničke stanice Beograd centar,omogućiti ljudima koji zakupljuju taj prostor godinama poznatiji kao Prokop, planiran je kao centralni putnič−da umesto da plaćaju nama mesečni najam, plaćaju u ki terminal glavnog grada, koji integriše sve vidovetom iznosu ratu banci i da taj poslovni prostor postane saobraćaja i obuhvata železničku i metro stanicu i sto−njihov. A kad je njihov, onda se ipak sa tim lakše raspo− varišta javnog gradskog saobraćaja. U ovoj stanicilaže, lakše se planira. Naravno, sredstva dobijena od ukrštaju se pruge Koridora 10 iz pravca Subotice, Šidaprodaje poslovnog prostora nećemo da potrošimo, nego i Niša, kao i pruga Beograd − Bar i pruga Beograd −ćemo ih upotrebiti za razvoj industrijskih zona i za pod− Vršac. Realizacija ovog projekta otvara velikesticanje zapošljavanja. Beograd će to da finansira iz mogućnosti da se posle više decenija realizuje izvrsnasvojih sredstava. ideja o iskorišćenosti Savskog amfiteatra, koji zauzi− Beograd je pored poslovnog prostora vlasnik i stano− ma veliki prostor u centralnoj gradskoj zoni. INVESTIRAJTE U SRBIJI II 19 16.\nBEOGRAD BEOGRAD – PRIVREDNE ZONE Mapiranjem, opremanjem i marketingom zona name− Grad Beograd, prestonica Srbije, nalazi se u njenih privredi, Grad investitorima želi da ponudi jasnu samom centru Jugoistočne Evrope na ušću situaciju u vezi sa pitanjem zemljišta i svojinskih Save u Dunav i na raskrsnici evropskih korido− odnosa. ra VII i X. Zbog povoljnog geografskog Osnova za izradu mreže prostora namenjenih privredi položaja, Beograd je na listi atraktivnijih grado− su Generalni plan Beograda, Plan generalne regulacije Beograda i prostorni planovi sedam rubnih opština: va za investitore. U skladu sa svojim prioriteti− Obrenovac, Surčin, Mladenovac, Lazarevac, Barajevo, ma efikasnog, socijalno ujednačenog i ekološki Grocka i Sopot. Donošenje planske dokumentacije održivog upravljanja građevinskim zemljištem, kojom će biti obuhvaćeno područje celog grada je u strateško opredeljenje Grada Beograda je da se završnoj fazi. investitorima olakša pristup zemljištu i dozvola− Direkcija za građevinsko zemljište Beograda priprema ma za gradnju. Grad Beograd će usvajanjem katalog investicionih projekata koji će sadržati zone za greenfield i brownfield investicije. Pored lokacije, strateških planskih dokumenata i razvojem sao− investitori će u njemu imati podatke o mogućnostima braćajne infrastrukture obezbediti uslove da se gradnje (odnosi se na parametre iz urbanističkih plano− investitorima ponude kompleksi privrednih va), opremljenost lokacije (u slučaju lokacija brownfield zona. investicija postojaće podatak o izgrađenim objektima na parceli), vlasničkoj strukturi. Investitor će odmah znati gde i čime raspolaže, bez20 INVESTIRAJTE U SRBIJI II 17.\ngrad mogućnosti strukturom i rešene imovinsko−pravne odnose. Beogradu su potrebne strate− gijski velike investicije, jer znamo da velike investicije u odabrane sektore industrije efektom multiplikatora mogu da ožive i druge sektore i samo velike firme sa oprobanom i dokazanom tehnologijom mogu da dovedu do osni− vanja malih i srednjih preduzeća, koja bi bila sateliti oko matične firme. U Beogradu su planskim dokumentima predviđene lokacije za sledeće privredne zone i parkove: 1. Privredna zona „Auto−put” 2. Privredna zona „Gornji Zemun” 3. Privredni parkovi Batajnica uz Dunav 4. Pribredni parkovi obilaznica Batajnica − Dobanovci 5. Privredna zona „Surčin” 6. Privredna zona uz Pančevački put 7. Privredna zona uz železničku prugu Pančevački most – Pančevo 8. Mala privredna zona uz Zrenjaninski put 9. Kompleksi: IMT, Brodogradilište, Luka Beograd planirano za transformaciju 10. Privredna zona Železnik – kompleks „Lola” 11. Privredna zona Rakovica i Resnik 12. Privredna zona Železnik 13. Privredna zona Umka 14. Privredna zona Velikoselski rit 15. Privredna zona kod „Bubanj potoka” 16. Privredna zona uz Kumodrašku ulicu 17. Privredna zona kod petlje Lasta 18. Privredna zona uz SMT između Bulevara i Mirijeva 19. Privredna zona Leštane 20. Privredna zona Rasadnik Mali Mokri Lug Mogućnost proizvodnje i prerade organske hrane u voćarskim i povr− tarskim zonama prigradskih opština jeobzira na to da li počinje od nule (greenfield investitor) ili je u naša komparativna prednost.pitanju oživljavanje starih pogona (brownfield investitor), pa U cilju povećanja atraktivnosti življenja u prigrad−će samo ulaganje biti olakšano na celoj teritoriji grada. skim oblastima,očekujemo usavršavanje primarne poljoprivredne proizvodnje, obrade i marketinga OPREMANJE KOMUNALNOM INFRASTRUKTUROM poljoprivrednih proizvoda, težeći da se u lokalnim Grad Beograd je Zakonom o javnoj svojini dobio zajednicama proizvodi što više proizvoda viših fazamogućnost upisa vlasništva na zemljištu i nepokretnosti− prerade. Ovakav koncept zanimljiv je za prigradskema koje su do sada bile korisništvo Grada, a u vlasništvu opštine kao što su Grocka, Mladenovac, Barajevo iRepublike Srbije i uskoro će i formalno dobiti status vlas− Lazarevac, gde postoji razvijeno voćarstvo i povr−nika. tarstvo. Namera Grada Beograda je da investitorima ponudi Od izuzetnog je značaja i ulaganje u razvojneophodne uslove − zemljište opremljeno osnovnom infra− lokalnih specifičnosti i razvoj banjskih lečilišta INVESTIRAJTE U SRBIJI II 21 18.\nBEOGRAD Turistička mapa Beograda22 INVESTIRAJTE U SRBIJI II 19.\n(Selters kod Mladenovca, Koraćičke banje kod propisima kao i na uvođenju pozitivnih mera i instrumenataMladenovca i Obrenovačke banje), ali i u oživljavanje poreske, kreditne, zemljišne i komunalne politike.starih zanata i tradicionalnog ugostiteljstva. PODRŠKA KOMPANIJAMA REGIONALNA RAZVOJNA AGENCIJA BEOGRADA Grad Beograd će obezbediti i podršku kompanijama čija Sve je spremno i za skoro formiranje Regionalne razvo− vrednost proizilazi iz znanja, umeća, veština i iskustvajne agencije Beograda, sa ciljem da se objedini veliki broj zaposlenih.aktivnosti koje se sada rade u sekretarijatima i agencija− Naučnotehnološki park, moderan open space prostorma. Regionalna razvojna agencija će kreirati i učestvovati teži da postane epicentar razvoja nove ekonomije grada.u planiranju, realizaciji i implementaciji strateških projeka− Kada se ovih 16.000 m2 napuni u celini, imaćemo 80ta. Zadatak RRA je da omogući stvaranje uslova i da stim− kompanija sa preko 1000 zaposlenih, uglavnom visokoo−uliše ekonomski i društveni razvoj Beograda, da ostvari brazovanih. Cilj ovog kompleksa na Zvezdari je da separtnerstvo javnog sektora, biznis sektora, kluba ekspera− komercijalizuju inovacije, transferišu znanja i tehnologije,ta, NVO sektora i finansijskog sektora. ojačaju kapaciteti naučne zajednice, stvore nove start up Za stvaranje atraktivnog poslovnog ambijenta, privlačnog kompanije. Želimo da stvorimo dobar poslovni ambijent iza ulaganje, Grad će insistirati na podršci u zakonima i zaposlimo mlade fakultetski obrazovane ljude. INVESTIRAJTE U SRBIJI II 23 20.\nBEOGRAD Gradska opština Čukarica − šansa za investitore Deo obilaznice oko Beo− grada, kao veza između evropskih puteva E 70 i E 75, prolazi preko teritorije Čukarice. Komercijalne zo− ne „Bora Kečić“ − Železnik i Ibarska magistrala, kao i privredne i komercijalne zone na Obilaznici, ma− kiškoj strani Ade Ciganlije i Hipodromu, koje trebaju da se definišu plan− skim dokumentima Grada, kao i izuzetni turi− stički potencijali sa akcentom na izgradnju smeštajnih kapaciteta, put su ka boljim uslovi− ma privrednog razvoja Čukarice ukarica je deo Grada Beograda koji se prostire duž Č desne obale Save i spada u centralne gradske opštine, sa preko 200.000 stanovnika. Od svog osnivanja pa sve do 60−ih godina 20. veka Čukarica je bila poznata kao prigradsko−radničko naselje. Od tada počinje nagla ekspanzija i razvoj Čukarice, iz− gradnjom stambenih i privrednih objekata, infrastrukture, podizanjem sportsko−rekreativnih centara na Adi Ciganliji i Košutnjaku i drugih sadržaja. Danas, Čukarica je grad za sebe, moderan i urbanizo− učešće, po broju preduzeća, ima trgovina na veliko – van deo velegrada sa gradskim i seoskim područjem, sa 2.047 preduzeća. Najviše zaposlenih je u izgradnji stam− poljoprivrednim i šumskim površinama od 12.000 hektara, benih i nestambenih objekata i u izdavačkoj delatnosti. i gradskim jezgrom koje u sklopu površina od 155 km2 Osnivanje radnji na opštini Čukarica uvek je imao za− predstavlja preduslov za dalji razvoj privrede, pre svega pažen rast tako da trenutno Čukarica broji 5.950 radnji malih i srednjih preduzeća, razvoj stanogradnje, izlet− koje zapošljavaju 9.580 radnika ili u proseku 1,6 zaposle− ničko−turističkih kapaciteta kao i za intenzivniji razvoj trgo− nih po radnji . vine i poljoprivredne proizvodnje. Od većih preduzeća sa sedištem na Čukarici posebno Na teritoriji opštine Čukarica nalaze se značajni sport− treba pomenuti „ADOC“ d.o.o. „FMP“ d.o.o, „Gradcoop“ sko−rekreativni centri: Ada Ciganlija, Hipodrom, Košutnjak, d.o.o, „Gramis invest“ d.o.o, „Doming“ d.o.o, „Beorol“ Lipovačka šuma. Atraktivnost ovih sadržaja garantuje vi− d.o.o, „Zlatibor gradnja“ a.d, „Zlatiborac“ d.o.o, „Decco sok stepen okupljanja Beograđana i gostiju glavnog grada, internacional“ d.o.o, „Graditelj Beograd“ a.d, „Beoguma“ što je i pretpostavka uspešnog poslovanja već aktivnih ali a.d, „Vračar“, „Vlatacom“, „Inos−papir servis“, „Vizartis“, i budućih objekata trgovine, zanatstava, uslužnih delatno− „Pionir“ d.o.o, „Umka“, „Ateks“. sti, turističkih agencija i drugih poslovnih subjekata koji će Prema zvaničnim podacima prosečna zaposlenost u na Čukarici naći svoj komercijalni prostor i interes. opštini Čukarica iznosila je 32.600 lica, kod privatnih Požeška ulica, sve manje kao saobraćajna, a sve više kao preduzetnika 9.800 lica i ostalih pravnih lica 22.800. Na trgovačka transferzala Čukarice, udaljena je svega 5 km evidenciji NSZ evidentirano je 13.110 lica koja traže po− od centra grada i svojom raznolikošću i bogatstvom sa− sao što čini 10,75 % svih tražioca zaposlenja u Beogra− držaja i ponude, sve češće se pominje kao „nova Knez Mi− du. Najviše nezaposlenih je sa IV stepenom stručne hailova“. spreme − 4.635 lica, zatim sa III stepenom − 2.670 lica, sa Privredni sektor opštine Čukarica broji 3.815 aktivnih I i II stepenom − 2.208 lica, sa VII stepenom 2.125 lica i preduzeća koja zapošljavaju 18.980 radnika. Najveće sa V i VI stepenom stručne spreme 1.467 lica. Posao pr−24 INVESTIRAJTE U SRBIJI II Recommended\n무료인터넷바둑이 ♤◇ ｃｌｉｃｋ１。ｋｒ ♡♧ 인터넷바둑이사이트∞온라인바둑이추천∞온라인바둑이주소 huytruong3340\nUhc measure what matters


Indeksi u plusu na početku sedmice - Klix.ba\nBerza Indeksi u plusu na početku sedmice\nIndeksi u plusu na početku sedmice\n8.11.2010. u 14:37\nDanas je na Sarajevskoj berzi trgovano u vrijednosti 254.346 KM. Najveći promet bilježi investicioni fond Bonus (SASE: BNSFRK2), čijim je dionicama trgovano u iznosu 102.999 KM.\nDionicama Bihaćke pivovare (SASE: BIPVR) prometovano je u vrijednosti 72.000 KM, dok je Fabrika duhana Sarajevo (SASE: FDSSR) ponovo među najlikvidnijim dionicama sa 20.874 KM. Sva tri indeksa su u plusu, a najveći (0,24%) rast je zabilježio BIFX. SASX-10 je ojačao za 0,16%, dok je vrijednost SASX-30 uvećana za 0,03%.\nSamo su četiri trgovane dionice u sastavu SASX-10. Neativan rezultat je upisala Fabrika duhana Sarajevo, a kurs ove dionice je spušten za minimalnih 0,01% i trenutno iznosi 71 KM. Dobitnici su sarajevska Elektroprivreda (SASE: JPESR) sa rastom od 0,54%, te BH telecom (SASE: BHTSR), čija je cijena danas dostigla 19,06 KM po dionici. Po nepromijenjenoj cijeni 14,60 KM trgovano je dionicama Bosnalijeka (SASE: BSNLR).\nNa kotaciji fondova trgovano je dionicama tri investiciona fonda. Dobitnik je Bosfin (SASE: BSNFRK2) zahvaljujući trgovini po cijeni 2,96 KM, što je rast od 9,63% u odnosu na prethodno trgovanje. Odličan promet dionicama Bonusa realizovan je po nepromijenjenoj cijeni 3 KM, dok je bihaćka Fortuna (SASE: FRTFRK1) u minusu 4,93%.


Domaći proizvođači neće praviti policijske uniforme? – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Ekonomija/Domaći proizvođači neće praviti policijske uniforme?\nSARAJEVO, BANJALUKA – Nijedan član Pravilnika o izgledu policijske uniforme u policijskim tijelima BiH nije diskriminatorski ni za jednu firmu, a posebno ne za domaće proizvođače, poručili su juče iz Ministarstva bezbjednosti BiH, a povodom brojnih apela privrednika u oblasti tekstila da se on izmijeni ili stavi van snage.\n„Ministarstvo je obavilo konsultacije i sastanke s predstavnicima domaćih firmi, upoznali ih s ovim principima i odredbama pravilnika koji se odnose na standard za izradu policijske uniforme. Smatramo da domaće firme imaju dovoljno vremena da izvrše nabavku materijala zahtijevanog kvaliteta i da prilagode proizvodnju traženim standardima i uslovima, te potpuno ravnopravno i pod istim uslovima učestvuju na tenderima za izradu uniforme za policijske službenike“, kazali su oni.\n„Napominjemo da naši proizvođači izrađuju kvalitetne proizvode koji opravdavaju svoju namjenu i kao takvi uspješno ispunjavaju sve uslove i propisane standarde, kako na domaćem, tako i na zahtjevnim inostranim tržištima. Takođe, radi se o kompanijama koje zapošljavaju veliki broj radne snage uz angažovanje dodatnih kooperanata“, stoji u pismu.\n„To smatramo nedopustivim, pogotovo kada su u pitanju javne nabavke i činjenica da se ta odijela plaćaju iz budžeta koji pune upravo ti privrednici“, kazao je Vladimir Blagojević, portparol Komore.\nHaris Sejdić, direktor preduzeća „Koteks“ iz Tešnja, koje se bavi proizvodnjom vojne, policijske i taktičke opreme, kaže kako je pravilnikom neko, namjerno ili ne, favorizovao samo jedan brend.\n„Ministar Šarović se uključio u ovu priču i dao nam poršku, te rekao kako će o ovom pitanju razgovarati na Vijeću ministara“, kazao nam je Sejdić.\n„Uporno tražimo sastanak kako bismo s predstavnicima vlasti sjeli za sto i pogledali jedni druge u oči da vidimo da li želimo da pomognemo našim proizvođačima“, kaže on i ocjenjuje kako je veoma pozitivno to što su privrednici iz cijele zemlje ujedinjeni po ovom pitanju.\nNjime su obuhvaćeni Granična policija, SIPA, Direkcija za koordinaciju policijskih tijela, Služba za poslove sa strancima i Agencija za školovanje policijskih kadrova, pišu Nezavisne novine.\nAkcija „Kavala“: Pretresi na 13 lokacija u više gradova


Palestinska delegacija u Vašingtonu - 2002-08-09\n09 avgust, 2002\nAdministracija odavno smatra da je okonèanje teroristièkih akcija protiv Izraelaca jedan od uslova za oživljavanje politièkih razgovora o izraelsko-palestinskom mirovnom sporazumu. U izjavi koju je dao posle susreta sa palestinskom delegacijom, koji je trajao više od jednog sata, Kolin Pauel je rekao da su pitanja bezbednosti dominirala amerièko palestinskim razgovorima koji su bili na najvišem nivou od njegove misije na Bliskom istoku, u aprilu:\n”Ponovio sam ministrima da je predsednik rešen da preduzme sve što je moguæe da se nadje put napred, uzimajuæi u obzir postojeæe teškoæe i uz osudu nasilja koje pogadja taj region i povremeno ometa našu sposobnost da napredujemo. Ali mi se neæemo zaustaviti i nastaviæemo sa tim. Imali smo dobar razgovor o saradnji na polju bezbednosti i o nekim stvarima koje æemo pokušati da sprovedemo u vrlo bliskoj buduænosti, tako da æemo imati još sastanaka ovde,“ rekao je Pauel.\nAmerièki državni sekretar nije izneo pojedinosti o drugim planiranim sastancima, ali ovdašnji funkcioneri kažu da æe se palestinski ministar unutrašnjih poslova Abdel Razak Jahja, koji je u novom Arafatovom kabinetu odgovoran za resor bezbednosti, sutra sastati sa direktorom Centralne obaveštajne agencije Džordžom Tenetom, koji je u znatnoj meri angažovan u nastojanjima da se obnovi izraelsko-palestinska bezbednosna saradnja. U palestinskoj delegaciji je i ministar ekonomije Maher el Masri, tesno povezan sa palestinskim nastojanjima na sprovodjenju reformi, kao i dugogodišnji Arafatov savetnik Saeb Erekat, koji drži resor ministra za lokalne odnose. Erekat je rekao da je proces reformi palestinska stvar i da se njime ne upravlja iz inostranstva. On je dodao da bi reforme bile podstaknute okonèanjem izraelskih oštrih mera, za koje je rekao da su pretvorile Zapadnu obalu i Gazu u - kako se izrazio - ”najveæi zatvor u istoriji,“ i izazvale humanitarnu katastrofu. On je takodje rekao da je palestinska strana vršila pritisak na sekretara Pauela da podrži predanost administracije osnivanju palestinske države u roku od tri godine:\n”Krajnji cilj je osnivanje palestinske države. Istinski se nadamo da æemo videti neki akcioni plan sa definisanim redosledom, mehanizmima za primenu i fazama koje æe voditi ka tom krajnjem ishodu. Uveravali smo državnog sekratara u palestinsku predanost miru, obnavljanju mirovnog procesa i njegovom vraæanju na kolosek, jer to je u istinskom interesu Palestinaca i Izraelaca.“\nPalestinska delegacija æe se danas sastati, izmedju ostalih, sa visokim funkcionerima Amerièke agencije za medjunarodni razvoj, koja je u ponedeljak objavila izveštaj o izbiljnoj neishranjenosti palestinske dece. Uoèi tog sastanka, Stejt department je objavio dodeljivanje dodatne amerièke pomoæi u hrani za Palestince, u vrednosti od 12 miliona dolara. Sekretar Kolin Pauel je rekao da je o humanitarnim pitanjima razgovarao telefonom sa generalnim sekretarom Ujedinjenih nacija Kofijem Ananom, koji mu je rekao da æe u narednih nekoliko dana poslati na Zapadnu obalu i u Gazu Katerinu Bertini, direktorku programa Ujedinjenih nacija za ishranu u svetu, kako bi na licu mesta razmotrila šta je potrebno da se ublaži tamošnja teška situacija.


INCIDENT U BANJA LUCI: Žestoko se sukobili Izetbegović i Dodik - Situacija izmakla kontroli | Portal NovaBila.info\nHome / Vijesti / Bosna i Hercegovina / INCIDENT U BANJA LUCI: Žestoko se sukobili Izetbegović i Dodik – Situacija izmakla kontroli\nObjavio: NovaBila.info on 23/01/2016\nVerbalni sukob Predsjednika Republike Srpske, Milorada Dodika i bošnjačkog člana Predsjedništva BiH, Bakira Izetbegovića obilježio je konferenciju o dvije decenije Dejtona u organizaciji Nezavisnih novina.\nSve je počelo vraćanjem u daleku prošlost i različitim tumačenjem dokumenta koji je Bosni i Hercegovini donio mir. Bakir Izetbegović i u Banjaluci je ponovio da Dejtonski sporazum mora da ide ka boljim rješenjima, na šta je Milorad Dodik odogovorio: “Ništa ne smije da se mijenja bez suglasnosti entiteta”.\nKONFERENCIJA DEJTON by bob-marley7\nPromjene Dejtonskog sporazuma različito se tumače by bob-marley7\n”Ovdje se sve događa na relaciji dobitnika-gubitnika, bar mi Srbi mislimo da međunarodna zajednica podržava koncept Muslimana, Bošjak ovdje i da od tog koncepta ne odustaje”, rekao je Milorad Dodik, predsjednik RS.\n”Zašto predominantno kršćanska međunarodna zajednica stoji uz Bošnjake? Pa možda zato što su korektni, što su spremni na kompromise, što su spremni da ispunjavaju potpisano, što se ne ponašaju, evo na ovakav način kako to danas radi gospodin Dodik i kako to inače radi gospodin Dodik, jer da se ovako svi ponašamo zaista ne znam kud bi nas sto sve odvelo”, izjavio je Bakir Izetbegović, bošnjački član Predsjedništva BiH.\nMilorad Dodik se ni u prisustvu Valentina Incka i predstavnika međunarodne zajednice nije ustručavao da iznese brojne kritike na njihov račun. Valentin Incko koji zbog referenduma ovih dana nema mira i danas je zaprijetio svojim ovlaštenjima.\nIako je jučer obećao pojasniti koji to dio Dejtonskog sporazuma Republika Srpska navodno krši, visoki predstavnik danas spominje četiri člana u kojim nema slova o referendumu, kao ni o pravosudnim institucijama koji su povod za referendum.\n”To su nadležnosti države koje ima, je li to krivično pravo, je li Ustavni sud, to su nadležnosti, ja ću o detaljima ovjde govoriti u mom govoru “, rekao je visoki predstavnik Valentin Incko.\nTijekom rasprave koja je izazvala veliku pažnju javnosti, presudni na vagi bio je predsjedavajući Predsjedništva. Dragan Čović poručio je da bi dalje zadiranje u izvorni Dejton bez suglasnosti bilo kog naroda produbilo krizu u BiH.\n”Ja sam siguran da ćemo imati dovoljno mudrosti, da i na praviti preinake kao odgovore na ono što je neko nazvao puzajuće preinake”, rekao je Čović.\nStolicu Mladena Ivanića, koji je bio na poslovnom putu, zauzeo je ministar vanjskih poslova Igor Crnadak. Jedini opozicionar koji je došao na konferenciju bio je Dragan Čavić. Svoje predstavnike na dvadesetogodišnjicu Dejtona, poslali su i garanti mira u BiH.\nVladu Srbije i Hrvatsku predstavljali su Mate Granić i Marko Đurić. Jedini regionalni lider stigao je iz Crne Gore. Filip Vujanović se i prije konferencije sastao sa predstavnicima Republike Srpske.\nPovezane objaveBakir IzetbegovićDaytonDragan ČovićMilorad DodikPredsjedništvo BiH\n← Prethodna objava [FOTO] Nesvakidašnji obračun mladića sa igrom na sreću\nSljedeća objava → Plaćali smo najskuplje dokumente u Europi


Tethertools Tether Tools TetherPro USB-C to 2.0 Mini-B 8-Pin CUC2615ORG cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nTethertools Tether Tools TetherPro USB-C to 2.0 Mini-B 8-Pin CUC2615ORG cene\nTrenutno nemamo slike za Tethertools Tether Tools TetherPro USB-C to 2.0 Mini-B 8-Pin CUC2615ORG\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Tethertools Tether Tools TetherPro USB-C to 2.0 Mini-B 8-Pin CUC2615ORG po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Tethertools Tether Tools TetherPro USB-C to 2.0 Mini-B 8-Pin CUC2615ORG na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Foto dodatna oprema cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Tethertools Foto dodatna oprema, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Tethertools Tether Tools TetherPro USB-C to 2.0 Mini-B 8-Pin CUC2615ORG sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Tethertools Tether Tools TetherPro USB-C to 2.0 Mini-B 8-Pin CUC2615ORG. Pre kupovine, podatke za Tethertools Tether Tools TetherPro USB-C to 2.0 Mini-B 8-Pin CUC2615ORG proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Kriza: Šta možemo naučiti od Kingstona? | PC Press\nKriza: Šta možemo naučiti od Kingstona?\n29. april 2009. 7. avgust 2017. Marko Herman\nDžonu F. Kenediju, bivšem predsedniku SAD se pripisuje izjava: "Kriza napisana na kineskom ima dva znaka; jedan predstavlja opasnost, a drugi šansu."\nKriza je stigla! Ne osećamo svi to direktno (po džepu), ali o njoj slušamo sa svih strana i sa zebnjom očekujemo maj-jun kada bi trebalo da je “zaista osetimo”. Naravno, neće svima to biti loš period. U IT sektoru kriza je otvorila mnoge mogućnosti, a proizvođači rešenja koja donose uštedu svakako će uspešno dočekati ponovni rast ekonomskih aktivnosti. To se najpre odnosi na one koji su koncept virtuelizacije na različite načine primenili u rešenjima namenjenim preduzećima svih veličina.\nRealno je očekivati da se neke kompanije jednostavno neće snaći u novonastalim okolnostima i da će na kraju morati da stave katanac na vrata. Podaci iz Agencije za privredne registre već sada puno govore o tome. Od početka godine je više od 10.000 preduzetničkih radnji zatvoreno. To su najmanja preduzeća, ona koja su najosetljivija na narušavanje ekonomske stabilnosti, a njihovo zatvaranje je naznaka onoga što se može postepeno dešavati i među većim kompanijama… ako kriza potraje.\nIpak, mnogo puta se pokazalo da to ne mora biti apsolutni kraj. Firme nastaju i propadaju, njihovi vlasnici od milionera postaju prosjaci, ali nalaze snagu da se saberu i započnu novi posao koji ih vrati na stari put. Jedna takva IT priča s kraja osamdesetih godina govori da to nisu samo legende, već da je nekim ljudima kriza omogućila da steknu više nego što su mislili da mogu.\nJohn Tu i David Sun su 1987. godine prodali za tri miliona dolara uspešnu korporaciju Camington, koja je pravila memorijske proizvode. Novac su uložili preko berze, očekujući lagani rast kapitala, dok ne smisle šta će dalje. A onda je došao 19. oktobar – Crni ponedeljak. Dow Jones indeks je pao za čak 508 poena, a njih dvojica su za samo jedan dan izgubili sve što su imali. I dok bi se većina ljudi u takvoj situaciji povukla i prepustila svakodnevnom bitisanju, oni su rešili da krenu ispočetka.\nSun je razumeo IT tržište i uočio je rupu u ponudi. Predložio je partneru da prave memorijske module za upgrade računara. Samo tri sata bilo mu je potrebno da projektuje prvi proizvod! Jednog prijatelja su ubedili da im besplatno napravi pet primeraka novog proizvoda da bi imali šta da pokažu potencijalnim klijentima. A ovi su bili oduševljeni, tako da je dvojac vrlo brzo imao prvu narudžbinu. Za 50.000 komada! Naručilac je s entuzijazmom sve platio unapred samo da bi što pre dobio proizvod spreman za tržište.\nVerovatno pogađate da je to priča o nastanku kompanije Kingston Technology. Od samo jednog proizvoda 1987, danas je to kompanija koja nudi dve hiljade memorijskih proizvoda za različite uređaje, od računara, preko štampača i MP3 plejera, do digitalnih fotoaparata i mobilnih telefona. Naravno, tu su i prenosive flash memorije, kao i memorijske kartice.\nTu i Sun su sa zajednička tri miliona dolara pali na nulu, a danas imaju po 600 miliona dolara. Njihova kompanija je 2007. godine imala promet od preko 4,5 milijarde dolara i više od četvrtine tržišnog udela. Kako kaže John Tu, da na Crni ponedeljak nisu izgubili sve, danas Kingston verovatno ne bi postojao.\nPouka je ono što svi instinktivno znamo: sledeći dan može biti bolji od prethodnog. Ali, to se ne dešava samo od sebe, već na tome mora da se radi. U slučaju vlasnika Kingstona, oni nisu očajavali, već su razmišljali šta mogu da urade da bi im bilo bolje, napravili proizvod koji je tržištu trebao i – uspeli. Potrebno je malo domišljatosti, poznavanja oblasti u kojoj poslujete, analize tržišta i, naravno, hrabrosti.\nAko odmah pomislite da iz našeg kutka sveta ne možete ništa da učinite, setite se čemu služi Internet priključak. Spojeni ste sa praktično svim tržištima sveta. I razvijenim i onima koja se tek razvijaju. Možete da nastupite gde god želite, da predstavite svoj proizvod ili uslugu, a potrebno je da ste makar malo odvažni i da na pravi način razumete prostor koji “napadate” kao i ono što nudite.\nIzvor: PC Press #155\nTagovi: AMD, Crni petak, Internet, Kingston, Kriza, PC Press\n← Otvoren Gadgetland\nAndroid: Predstavljena verzija 1.5 →


Nismo spremni žrtvovati BH blok, SDP neće u koaliciju sa etnonacionalnim strankama ~ VKportal.BA\nVKportal.BA > BiH > Nismo spremni žrtvovati BH blok, SDP neće u koaliciju sa etnonacionalnim strankama\n23. Januar. 2019., BiH\tIzvor vijesti: klix.ba\nNismo spremni žrtvovati BH blok, SDP neće u koaliciju sa etnonacionalnim strankama\nPredsjedništvo SDP-a BiH danas je u Sarajevu raspravljalo o mogućim postizbornim koalicijama i pripremama za sjednicu Glavnog odbora. Predsjednik stranke Nermin Nikšić nakon sastanka je kazao da SDP nije spreman žrtvovati Bh. blok i da sam ne ide u koaliciju niti s jednom nacionalnom strankom.


"Zvezda u usponu" Evrokupa je novo pojačanje Mege\nŽeljko Obradović se vratio u Partizan!\n25. jun. 2021 85


Često postavljana pitanja - Grand Lodge Kosovo\nSlobodno zidarstvo ima posebno značenje za svakog od svojih članova. Za neke, to je da ojača i proširi krug prijateljstva. Za druge je to način da se razvija i usavršava sebe i da doprinese krugu porodice, zajednice i društva u celini.\nSlobodno Zidarstvo je jedna od najstarijih organizacija na svetu, koja je ne-verska, ne-politička, dobrotvorna. Kao takvo, ono nas uči sproznaji samoga sebe kroz učesče u naprednim ritualnim ceremonijama. Njeni članovi moraju imati najviše moralne standarde\nKakav je odnos masonstva i religije?\nOčekuje se da su svi Slobodni Zidari vernici, iako Slobodno Zidarsto ne pokusava da zameni veru Slobodnog zidara. Ono se bavi interpersonalnim odnosima, a ne odnosima između ljudi i Boga.\nIma li žena u Masoneriji?\nU redovnim lozama priznatim od Ujedinjene Velike Lože Engleske, koja prati primer srednjevekovnih kamenorezaca, žene nisu prihvaćene. Isto se radi i u Velikoj Lozi Kosova.\nMeđutim, postoje druge Loze u kojima su žene prihvaćene ili su ekskluzivne samo za žene.\nZašto slobodni zidari nose svoju specificnu odeću?\nOdeca sa masonskim simbolima, koje nose masoni tokom ritualnih radova, imaju istorijski i simbolični karakter. Kao i vojne uniforme, tako i masonska odeća pokazuje rang u organizaciji svojih nosioca.\nKoliko je ukupno Slobodnih Zidara?\nŠirom sveta ima oko šest miliona Masona. Njihov broj na Kosovu je dvocifren, sa stalnim tendencijama rasta.\nKoliko stepena postoje u Slobodnom Zidarstvu?\nSlobodno Zidarstvo se sastoji od tri stepena:\nKoliko se plaća članarina?\nČlanarina se razlikuje od Loze do Loze. Po pravilu, u svakoj Loži plaća se iznos u ime godišnjeg članstva i početni iznos za prijem i promociju.


Studija otkriva da kanabis značajno umanjuje neuropatske bolove – Irka\nMari Veksler (Marie Veksler)\nStudija objavljena u Službenom glasniku američkog društva za bolove (Official Journal of the American Pain Society) je otkrila da male doze vaporizovanog kanabisa obezbeđuju značajna poboljšanja kod ljudi koji pate od neuropatskih bolova. Studija, koja je bila kontrolisana za placebo, testirala je efikasnost kanabisa u lečenju neuropatskih bolova kod pacijenata koji nisu reagovali na tradicionalne metode lečenja.\nTokom istraživanja, pacijentima sa centralnim i perifernim neuropatskim bolovima davana je ili srednja doza od 3,53%, mala doza 1,29% ili placebo putem parenja (vaporizovanja). Bol svakog pacijenta je zatim ocenjen korišćenjem vizuelne analogne lestvice intenziteta. Psihoaktivne nuspojave i funkcionisanje mozga su takođe nadgledani i procenjeni u studiji.\nAnaliza rezultata je pokazala da je kanabis obezbedio barem podjednako umanjenje bolova kao što su prijavili pacijenti koji su koristili tradicionalne lekove za neuropatske bolove. Mala (1,29%) i srednja doza (3,53%) bile su podjednako efikasne, dokazjući da čak i mala doza kanabisa donosi olakšanje simptoma.\nKao rezultat toga, studija je pokazala da „čak i u malim dozama kanabis može biti efikasna opcija za pacijente koji pate od neuropatskih bolova koji su otporni na lečenje.“ Zaključak studije je takođe naveo da „pojedinac ne bi trebalo da očekuje značajan uticaj na svakodnevno funkcionisanje.“\nŠta su neuropatski bolovi?\nNeuropatski bolovi su posledica oštećenja perifernog nervnog sistema, koji uključuje sve nerve koji se ne nalaze u mozgu i kičmenoj moždini. Pacijenti često te bolove opisuju kao hronične. Oštećeni nervi šalju pogrešne signale telu o prisustvu bola. Oštećenje na nervnim vlaknima je najčešće posledica povrede tkiva uzrokovane povredom ili infekcijom. Pacijenti te bolove opisuju kao „oštre i goruće“ i kažu da izazivaju peckanje i utrnulost.\nŠta izaziva neuropatske bolove?\nSpecifični uzrok neuropatskih bolova je često nepoznat osim ako nije posledica amputacije (sindrom fantomskog uda). Međutim, ljudi koji pate od neuropatskih bolova su često imali ili imaju jedan ili više od sledećih:\n• Probleme sa nogama, leđima ili kukovima\n• Probleme sa nervima lica\n• HIV infekciju ili SIDU\n• Multiplu sklerozu\n• Osip kože\n• Hiruršku intervenciju na kičmi\nZašto je kanabis efikasan kao sredstvo protiv neuropatskih bolova?\nKanabis je sačinjen od mnoštva različitih hemijskih jedinjenja koja su poznata kao kanabinoidi. U marihuani se može naći više od 60 kanabinoida za koje znamo da postoje, i svaki od njih različito deluje na ljudsko telo i izaziva različite reakcije. Kanabinoidi su odgovorni za sve efekte koje iskusimo posle korišćenja kanabisa.\nNažalost, znamo vrlo malo o većini kanabinoida jer istraživači imaju poteškoća u pristupu kanabisu zbog njegovog ilegalnog statusa. Obzirom da je naveden kao prva kategorija, koja se smatra najgorom od postojećih pet, smatra se da kanabis nema nikakve medicinske vrednosti u SAD. Zbog toga, istraživačima se retko odobrava federalna dozvola za proučavanje.\nNaučnici su uspeli da identifikuju najčešća lekovita svojstva koja proizvode samo sedam različitih kanabinoida. Za četiri od ovih sedam se zna da imaju analgetska svojstva, da umanjuju bolove. Četriri kanabinoida za koje se zna da deluju kao snažni analgetici su:\n• Tetrahidrokanabinol (THC)\n• Kanabidol (CBD)\n• Kanabikromen (CBC)\n• Kanabinol (CBN)\nJoš jedan od razloga zašto mnogi pacijenti prijavljuju da daju prednost medicinskoj marihuani je taj što su nuspojave izazvane kanabisom, uključujući tu i one psihoaktivne, manje iznurujuće od onih koje izazivaju snažni lekovi za bolove na bazi opijata kao što je Oksikontin (Oxycontin).\nTakvi lekovi, sa veoma snažnim dejstvom otežavaju pacijentima svakodnevno funkcionisanje, i mogu da izazovu veoma ozbiljnu zavisnost i čak da rezultiraju smrću kod predoziranja. Predoziranje kanabisom nikada nije reziltiralo smrću pacijenta. Skorašnji izveštaji su pokazali da je broj predoziranja lekovima na bazi opijata smanjen čak za 25% u saveznim državama u kojim je legalizovana medicinska marihuana, jer su pacijenti koji žive u tim državama češće koristili kanabis.\nIako još mnogo istraživanja na ovu temu treba da se uradi da bi se doneli neki konkretni zaključci, barem postoji dovoljno dokazne građe koja dokazuje da je kanabis održiva opcija za lečenje neuropatskih bolova i da ga treba i dalje istraživati.\nStudija – ‘Low-dose vaporized cannabis significantly improves neuropathic pain‘\nStudija – ‘The medicinal use of cannabis and cannabinoids–an international cross-sectional survey on administration forms‘\nRelated ItemscannabisDelovanje THC-a i CBD-aDijabetesEndocannabinoid systemEndocannabinoidsendokanabinoidiEndokanabinoidni sistemfitokanabinoidihepatitis CHIVIRKAkako se pravi ulje od kanabisakako se pravi ulje od marihuanekanabis i neuropatijaLečenje Kanabisomlečenje posledica hemoterapijeLegalizacijamarihuanamarijuanamedical marijuanamedicinska marihuananeuropatijaRSOSocijalni kanabis klubTHCUlje od cvetova kanabisaVisok pritisak


Pre nego što stupite u brak razmislite o ovim stvarima - Lifestyle - Ljubav & Sex - Vesti - Svet Plus\nPre nego što stupite u brak razmislite o ovim stvarima\nAko spremate venčanje bitno je da pre nego što stupite u brak razmislite o ovim stvarima.\n22:35 24. OKT 2017.\nNajvažnija odluka koju svaki par može da donese je ulazak u brak. Ali, pre nego što odlučite da se venčate, postoji jedno pitanje na koje morate da odgovorite. Socijalni psiholog Eli Finkel autor je knjige Sve-ili-ništa brak. On smatra kako je važno da se par suoči s dugoročnom kompatibilnošću pre nego što donesu odluku o ulasku u brak. Naime, dugoročna kompatibilnost velik je faktor u izbegavanju razlaza. Finkel smatra da kada ljudi odluče da se venčaju, veliki deo razloga za to je što misle da su kompatibilni.\nAli, na tu odluku utiče samo nekoliko godina koje je par zajedno proveo. Njihov život i budućnost neće uvek biti identični tim godinama. Trenutna kompatibilnost nimalo ne garantuje da će par biti kompatibilan za tri ili pet godina, navodi Finkel, inače profesor psihologije na prestižnom američkom univerzitetu Northwestern. Jer ako se vaši ciljevi razlikuju, ako se vaše idealne verzije onoga što želite biti ne podudaraju, onda postoji nivo nekompatibilnosti među vama.\nFinkel smatra da bi tada trebalo postaviti jedno pitanje – Kako možemo da povećamo nivo naše kompatibilnosti?\nOn zaključuje da su za to presudne dve stvari.\nOsoba u vezi mora odlučiti da joj je veza dovoljna bitna. Čak i ako se ciljevi te osobe ne poklapaju s partnerovim ciljevima. Ali, važno je da odluči da uloži trud, žrtvuje se i nađe kompromis kako bi postali još više kompatibilni.\nAko zapravo od partnera želite intenzivne filozofske debate ili da bude odličan teniski partner, postoji mogućnost da on ili ona jednostavno neće biti dobri u tome. U takvim situacijama, umesto da pokušate da postanete kompatibilniji najbolje je da to neslaganje postane nevažno, jer u takvim debatama i teniskim mečevima možete uživati s prijateljima.\nPre odluke o ulasku u brak važno je znati kako postoji rizik da ćete se vi i vaš partner promeniti i da više nećete biti toliko kompatibilni.\nIzvor: Svet Plus/avaz.ba\nBrak: Krizni periodi i kako ih ..\n19. maj 2018.. 11:48\nZanimljivo istraživanje: Venčali ..\n11. mart 2018.. 09:56\nKoji broj partnera je optimalan ..\n9. februar 2018.. 14:00\nIdealne godine za sklapanje braka: ..\n15. decembar 2017.. 21:18\nManje atraktivni muškarci su ..\n22. septembar 2017.. 11:43\n21. septembar 2017.. 12:40\nPotezi kojima možete spasiti brak ..\n23. avgust 2017.. 22:30


Gaspromnjeft želi udeo u Petrohemiji - 381 vesti\nBy RedakcijaPosted on October 8, 2019 October 8, 2019\nGaspromnjeft je zainteresovan za učešće u privatizaciji Petrohemije iz Pančeva, potvrdio je predsednik Upravnog odbora te ruske kompanije Aleksandar Djukov u razgovoru sa srpskim ministrom rudarstva i energetike Aleksandrom Antićem.\nDjukov je istakao da Gaspromnjeft ima potencijalni interes za učešće u iznalaženju adekvatnog modaliteta privatizacije Petrohemije, a dogovoreno je, kako je saopšteno, da Vlada Srbije i ta kompanija intenziviraju i konkretizuju razgovore.\nNa sastanku je analizirana realizacija tekućih projekata, pre svega “Duboka prerada” (modernizacija Rafinerije Pančevo), koji je značajan za ceo naftni sektor, a koji će osigurati da Naftna industrija Srbije (NIS) ostane lider na zahtevnom regionalnom tržištu naftnih derivata.\nTag: Gaspromnjeft investicije Petrohemija Pančevo privatizacija\nNext post: Sutra počinje Belgrade Food Show