Upustva za saradnike\nFolkloristika (ISSN 2560-4414 štampano izdanje, ISSN 2560-3191 online), časopis Udruženja folklorista Srbije je dvostruko recenzirani naučni časopis u režimu otvorenog pristupa.\nFolkloristika doprinosi misiji Udruženja folklorista Srbije objavljivanjem originalnih i preglednih naučnih radova koji unapređuju i interpretiraju naučna saznanja na polju studija folklora. Časopis objavljuje i naučnu kritiku, prikaze knjiga, naučnu bibliografiju i hroniku koji se tiču pitanja značajnih za Udruženje folklorista Srbije i za studije folklora i humanističke nauke u Srbiji i svetu. Uz to, Folkloristika objavljuje odabranu folklornu terensku i rukopisnu građu, čime podržava očuvanje nematerijalnog kulturnog nasleđa u Srbiji.\nOhrabrujući razmenu ideja i različitih teorijskih i interdisciplinarnih perspektiva, Folkloristika je posvećena kako tradicionalnim, tako i savremenim temama. Interdisciplinarne i transdisciplinarne oblasti zastupljene u časopisu ne ograničavaju se na folklor već obuhvataju i njegove veze s humanističkim i društvenim naukama kakve su: nauka o književnosti i jeziku, etnologija, etnomuzikologija, etnokoreologija, socijalna antropologija, istorija (posebno društvena i usmena istorija), studije umetnosti, religije i kulture, kao i druge srodne discipline, uključujući i njihove uzajamne veze.\nFolkloristika prima rukopise na srpskom i engleskom jeziku, a u dogovoru s uredništvom rukopis može biti i na nekom drugom slovenskom ili svetskom jeziku, sa rezimeom na engleskom ako je rad na srpskom, odnosno sa rezimeom na srpskom ako je rad na nekom drugom jeziku.\nRadovi mogu da sadrže audio, video i fotografsku dokumentaciju.\nFolkloristika izlazi polugodišnje. Časopis ne naplaćuje troškove publikovanja, a radovi se ne honorišu. Časopis objavljuje i specijalne tematske brojeve o određenim temama koje uređuje gost urednik.\nFolkloristika je indeksirana u doiFil i doiSerbia repozitorijumu i arhivirana u Digitalnom repozitorijumu Narodne biblioteke Srbije.\nGlavni urednik i redakcija su odgovorni za odluku koji će članci biti objavljeni u Folkloristici. Glavni urednik i članovi redakcije rukovode se uređivačkom politikom vodeći računa o zakonskim propisima koji se odnose na klevetu, kršenje autorskih prava i plagiranje.\nGlavni urednik zadržava diskreciono pravo da primljene rukopise ne objavi ako se utvrdi da oni ne ispunjavaju relevantne standarde vezane za sadržinska i formalna merila. Redakcija će obavestiti autore o tome da li je prihvatila tekst za objavljivanje u roku od dva meseca od datuma prijema rukopisa.\nGlavni urednik, gost urednik i članovi redakcije ne smeju biti u sukobu interesa u vezi s rukopisima koji se razmatraju za publikovanje. Ako glavni urednik smatra da može doći do sukoba interesa u vezi s postupanjem s primljenim rukopisom, on na sebe preuzima izbor recenzenata i donosi sve odluke vezane za rukopis. Glavni urednik i članovi redakcije su dužni da blagovremeno prijave postojanje mogućeg sukoba interesa.\nGlavni urednik, gost urednik i članovi redakcije procenjuju misaoni sadržaj rukopisa bez rasnih, polnih/rodnih, verskih, etničkih ili političkih predrasuda.\nUrednik i članovi redakcije ne smeju da koriste neobjavljen materijal iz predatih rukopisa bez izričite pisane dozvole autora. Informacije i ideje iznesene u predatim rukopisima moraju se čuvati kao poverljive i ne smeju se koristiti za sticanje lične koristi.\nUrednici i članovi redakcije preduzeće sve razborite mere kako bi obezbedili da recenzenti ostanu nepoznati autorima pre, tokom i nakon procesa vrednovanja, i da autori ostanu nepo-znati recenzentima do okončanja procedure recenziranja.\nAutori garantuju da rukopis predstavlja njihov originalan doprinos, da nije prethodno objavljen i da se ne razmatra za objavljivanje na drugom mestu. Paralelna predaja istog rukopisa u više časopisa predstavlja kršenje etičkih standarda i isključuje rukopis iz razmatranja za objavljivanje u Folkloristici.\nAutori takođe garantuju da rukopis nije i neće biti objavljen na drugom mestu (posle objavljivanja u Folkloristici), na bilo kom jeziku, bez saglasnosti urednika i redakcije.\nAko je poslati rukopis rezultat naučnoistraživačkog projekta ili je njegova ranija verzija izložena na skupu u vidu usmenog saopštenja (pod istim ili sličnim naslovom), detaljniji podaci o projektu, konferenciji i drugo navode se u fusnoti na početku teksta. Rad objavljen ranije u nekom časopisu ne može biti preštampan u Folkloristici.\nAutori su dužni da se pridržavaju etičkih standarda u rukopisu koji su predali za objavljivanje u Folkloristici. Autori potvrđuju da članak ne sadrži neosnovane ili nezakonite tvrdnje i da ne krši prava trećih lica. Izdavač neće snositi zakonsku odgovornost u slučaju bilo kakvih zahteva za naknadu štete.\nStandardi o referisanju\nRukopis treba da sadrži dovoljno detalja i referenci na osnovu kojih će recenzenti, a potom i čitaoci moći da provere iznete tvrdnje. Namerno iznošenje netačnih tvrdnji predstavlja kršenje etičkih standarda.\nAutori snose svu odgovornost za sadržaj predatih rukopisa i dužni su da pribave saglasnost za publikovanje podataka od svih lica uključenih u istraživanje.\nAutori koji žele da u rad unesu ilustracije, tabele ili druge materijale prethodno objavljene drugde, dužni su da za to pribave saglasnost nosilaca autorskih prava. Materijal za koji takvi dokazi nisu dostavljeni smatraće se svojinom autora.\nAutori su dužni da kao autore navedu samo ona lica koja su znatno doprinela sadržaju rukopi-sa, odnosno dužni su da sva lica koja su znatno doprinela sadržaju rukopisa navedu kao auto-re. Ako su u bitnim aspektima istraživačkog projekta i pripreme rukopisa učestvovala i druga lica koja nisu autori, njihov doprinos treba pomenuti u napomeni ili zahvalnici.\nAutori su dužni da ispravno citiraju izvore koji su bitno uticali na njihovo istraživanje i rukopis. Obaveštenja dobijena u privatnom razgovoru ili prepisci s trećim licima, prilikom recenziranja prijava projekata ili rukopisa i slično, ne smeju se koristiti bez izričite pisane dozvole izvora.\nPlagiranje ‒ preuzimanje tuđih ideja, reči ili drugih oblika stvaralačkog izražavanja kao svojih ‒ predstavlja očigledno kršenje naučne etike. Plagiranje može da uključi kršenje autorskih prava, što je zakonom kažnjivo.\n• doslovno ili gotovo doslovno preuzimanje ili hotimično parafraziranje delova teksta drugih autora bez jasnog ukazivanja na izvor ili bez obeležavanja preuzetih fragmenata (na primer, korišćenjem navodnika);\n• preuzimanje slika ili tabela iz tuđih radova bez pravilnog navođenja izvora i/ili bez dozvole autora ili nosilaca autorskih prava.\nSkrećemo pažnju autorima da se svi rukopisi temeljno proveravaju da li su plagijati.\nRukopisi kod kojih postoje jasni pokazatelji da su plagijati biće automatski odbijeni.\nAko se ustanovi da je rad koji je već objavljen u časopisu Folkloristika plagijat, rad će biti povučen u skladu s procedurom opisanom u odeljku Politika povlačenja.\nAutori u radu treba da ukažu na finansijske ili druge bitne sukobe interesa koji su mogli da uti-ču na iznete rezultate ili interpretacije.\nAko autor pronađe važnu grešku ili netačnost u objavljenom radu, obavezan je da odmah o tome obavesti urednika ili izdavača i da s njima sarađuje kako bi se rad povukao ili ispravio.\nPredavanjem rukopisa autori se obavezuju da će poštovati uredničku politiku Folkloristike.\nRecenzenti su dužni da u pisanoj formi i zadatim rokovima daju stručnu i nepristrasnu recenzi-ju o naučnim zaslugama i vrednosti rukopisa.\nRecenzenti procenjuju da li su radovi usklađeni s profilom časopisa, značaj istraživane oblasti i primenjenih metoda, originalnost i naučnu relevantnost podataka iznetih u rukopisu, stil izlaga-nja i opremljenost teksta naučnim aparatom.\nRecenzenti treba da upozore urednika ako imaju osnovane sumnje ili saznanja da su autori mogli da prekrše etičke standarde. Recenzenti treba da prepoznaju važne objavljene radove koje autori nisu citirali i da upozore urednika na znatne sličnosti između razmatranog rukopisa i bilo kog drugog objavljenog rada ili rukopisa koji je u postupku recenzije u nekom drugom časopisu, ako im je to poznato. Recenzenti takođe treba da upozore urednika da je isti rukopis ponuđen za objavljivanje drugom časopisu, ako im je to poznato.\nRecenzenti ne smeju biti u sukobu interesa u odnosu na istraživanje, autore i/ili finansijere istraživanja. Ako postoji sukob interesa, recenzenti moraju o tome odmah da obaveste uredni-ka.\nRecenzent koji smatra da nije merodavan da oceni istraživanje o kome je reč u rukopisu ili zna da ne može u naznačenom roku da napiše recenziju, treba odmah o tome da obavesti urednika. Recenziranje mora biti sprovedeno na objektivan način. Komentari na račun ličnosti autora su neprihvatljivi. Shvatanja recenzenata moraju se iskazati jasno i potkrepiti argumentima.\nRukopisi poslati na recenziju moraju se tretirati kao poverljivi dokumenti.\nRecenzenti ne smeju da koriste neobjavljen materijal iz predatih rukopisa bez izričite pisane dozvole autora. Podaci i ideje izneti u predatim rukopisima čuvaće se kao poverljivi i ne smeju se koristiti za sticanje lične koristi.\nPrimljeni radovi podležu anonimnoj recenziji. Cilj recenzije je da obezbedi dobronamernu konstruktivnu kritiku, savete i preporuke za ispravku, kako bi autor mogao da podigne kvalitet svog rukopisa, unapredi naučnu metodologiju, usavrši interpretaciju. Recenzija treba da uredniku pomogne u odlučivanju, a u komunikaciji s autorima ona može da im pomogne da poboljšaju kvalitet rukopisa.\nRecenziranje u Folkloristici je anonimno i dobrovoljno (nema honorara). Svaki rad ocenjuju dva recenzenta. Od recenzenata se očekuje da popunjene recenzentske obrasce vrate u roku od 30 dana od datuma kad su primili rukopis, da bi autori mogli da budu obavešteni o prihvatanju ili odbijanju rada u roku od dva meseca od trenutka predaje rukopisa.\nIzbor recenzenata spada u diskreciona prava urednika. Recenzenti treba da poznaju oblast kojom se rukopis bavi; ne mogu biti iz iste institucije kao autor, niti mogu biti koautori koji su u skorije vreme objavljivali publikacije zajedno s bilo kojim od autora podnesenog rada.\nU glavnoj fazi recenziranja, urednik šalje podnesene radove dvojici stručnjaka u odgovarajućoj oblasti. Recenzentski obrazac sadrži kontrolna pitanja koja recenzentima pomažu da obuhvati sve aspekte bitne za prihvatanje rukopisa. U završnom delu obrasca recenzenti treba da navedu svoja zapažanja i predloge kako da se podneti rukopis poboljša; oni se šalju autorima bez navo-đenja imena recenzenata.\nRecenzenti delaju nezavisno jedni od drugih i nije im poznat identitet drugih recenzenata.\nAko odluke recenzenata nisu iste (prihvaćeno/odbijeno), glavni urednik može da odredi dodatne recenzente.\nAko mišljenja recenzenata i dalje ne budu usklađena, glavni urednik, zajedno s gostom uredni-kom ili s redakcijom donosi konačnu odluku bez konsultovanja dodatnih recenzenata.\nTokom postupka recenziranja urednik može da zahteva od autora da dostave dodatne infor-macije (uključujući i primarne podatke), ako su one potrebne za donošenje suda o naučnom doprinosu rukopisa. Ovaj materijal se čuva kao poverljiv i ne sme se koristiti za sticanje lične koristi.\nRedakcija je dužna da obezbedi razboritu kontrolu kvaliteta recenzija. Ako autori osnovano osporavaju recenzije, s posebnom pažnjom treba obezbediti da recenzije budu objektivne i da imaju visoke akademske standarde. Ako se posumnja u objektivnost ili kvalitet recenzije, odre-diće se dodatni recenzenti.\nProcedure za razrešavanje neetičkih postupaka\nSvako, bilo kada, može da obavesti urednike i/ili redakciju o mogućem neetičkom ponašanju ili o bilo kojoj vrsti nepravilnosti tako što će dostaviti potrebne informacije/dokaze za pokretanje ispitivanja.\nUrednik odlučuje o pokretanju postupka ispitivanja čija je svrha provera iznetih činjeničkih dokaza.\nTokom ispitivanja, svi dokazi smatraće se poverljivim i biće predočeni samo onim licima koja su direktno uključena u postupak.\nOptuženima će uvek biti omogućeno da odgovore na optužbe iznete protiv njih.\nAko se na kraju ispitivanja ustanovi da je zaista došlo do nepravilnosti, proceniće se da li ih treba okarakterisati kao manji prekršaj ili grubo kršenje etičkih standarda.\nManji prekršaj rešavaće se direktno s licima koja su prekršaj učinila, bez uključivanja trećih lica, npr.:\n• obaveštavanjem autora/recenzenata da je došlo do manjeg prekršaja koji je proistekao iz nerazumevanja ili pogrešne primene akademskih standarda;\n• pismo upozorenja autoru/recenzentu u vezi s manjim prekršajem.\nGlavni urednik u saradnji s redakcijom i, ako je to potrebno, grupom stručnjaka, odlučuje o merama koji će preduzeti na osnovu dostupnih dokaza. Mogući ishodi mogu biti sledeći (mogu se primenjivati pojedinačno ili kombinovano):\n• objavljivanje zvaničnog saopštenja ili uvodnika u kom se opisuje slučaj kršenja etičkih standarda;\n• slanje službenog obaveštenja rukovodiocima ili poslodavcima autora/recenzenta;\n• zvanično povlačenje objavljenog rada iz časopisa u skladu s procedurom povlačenja objavljenih radova (v. dalje);\n• zabrana autorima da tokom određenog perioda šalju radove u časopis;\n• upoznavanje relevantnih stručnih organizacija ili nadležnih organa sa slučajem kako bi mogli da preduzmu dalju istragu i mere.\nPrilikom razrešavanja neetičkih postupaka, redakcija časopisa će se rukovoditi smernicama i preporukama Odbora za etiku u izdavaštvu (Committee on Publication Ethics – COPE): publicationethics.org/resources.\nPovlačenje rada zahtevaju zakonska ograničenja izdavača, nosilaca autorskih prava ili autora, povrede profesionalnog etičkog kodeksa, kakve su predaja rukopisa na više mesta, lažne tvrd-nje o autorstvu, plagijat, manipulacije podacima u cilju prevare i drugi slični grubi prekršaji. U nekim slučajevima rad se može povući kako bi se ispravile naknadno uočene greške u rukopisu ili objavljenom radu. Glavni razlog za povlačenje ili opoziv rukopisa je da se isprave greške i time sačuva integritet nauke, a ne da se kazni autor.\nStandarde za proceduru povlačenja radova odredila su bibliotečka i naučna tela, a ista praksa je usvojena i u Folkloristici: u elektronskoj verziji obaveštenja o povlačenju, načini se link pre-ma originalnom članku. U elektronskoj verziji originalnog članka uspostavlja se link ka obave-štenju o povlačenju, gde se jasno naznačava da je članak povučen. Povučeni članak se čuva u izvornoj formi, ali s vodenim žigom na PDF dokumentu, na svakoj stranici, koji ukazuje da je članak „opozvan“ (“retracted”).\nČasopis Folkloristika je dostupan u režimu otvorenog pristupa. Članci objavljeni u časopisu mogu se besplatno preuzeti sa sajta časopisa (www.folkloristika.org, www.folkloristics.org) i koristiti u skladu s licencom Creative Commons AutorstvoNekomercijalno-Bez prerada 3.0 Srbija (CC BY-NC-ND 3.0 RS)\nČasopis Folkloristika ne naplaćuje naknadu za objavljivanje članaka.\nČasopis Folkloristika omogućava autorima da objavljenu verziju u PDF formatu polože u insti-tucionalni repozitorijum i nekomercijalne baze podataka, ili da je objave na ličnim veb stranica-ma (uključujući i društvene mreže kao što su ResearchGate, Academia.edu itd.) i/ili na sajtu institucije u kojoj su zaposleni, a u skladu s odredbama licence Creative Commons Autorstvo-Nekomercijalno-Bez prerada 3.0 Srbija (CC BY-NC-ND 3.0 RS), u bilo koje vreme nakon publikovanja. Pri tome se moraju navesti izdavač, kao nosilac autorskih prava, i izvor rukopisa (pun bibliografski podatak originalne publikacije: autori, naslov članka, naslov časopisa, godi-na, broj sveske, strane), a mora se navesti i identifikator digitalnog objekta ‒ DOI objavljenog članka u formi HTML linka.\nNa izdavača se prenose sledeća neisključiva prava na rukopis, uključujući i dodatne materijale, i sve delove, izvode ili elemente rukopisa:\n• pravo da reprodukuje i distribuira rukopis u štampanom obliku, uključujući i štampanje na zahtev;\n• pravo na štampanje probnih primeraka, reprint i specijalnih izdanja rukopisa;\n• pravo da rukopis prevede na druge jezike;\n• pravo da rukopis reprodukuje koristeći fotomehanička ili slična sredstva, uključujući, ali ne ograničavajući se na fotokopiranje, i pravo da distribuira ove kopije;\n• pravo da rukopis reprodukuje i distribuira elektronski ili optički koristeći sve nosioce podataka ili medija za pohranjivanje, a naročito u mašinski čitljivoj/digitalizovanoj for-mi na nosačima podataka kao što su hard disk, CD-ROM, DVD, Blu-ray Disc (BD), mini disk, trake s podacima, i pravo da reprodukuje i distribuira rukopis s tih prenosni-ka podataka;\n• pravo da sačuva rukopis u bazama podataka, uključujući i onlajn baze podataka, kao i pravo prenosa rukopisa u svim tehničkim sistemima i režimima;\n• pravo da rukopis učini dostupnim javnosti ili zatvorenim grupama korisnika na osnovu pojedinačnih zahteva za upotrebu na monitoru ili drugim čitačima (uključujući i čitače elektronskih knjiga), i u štampanoj formi za korisnike, bilo putem interneta, onlajn ser-visa, ili putem internih ili eksternih mreža.\nAutori i treća lica koji žele da koriste članak na načine koji nisu obuhvaćeni licencom Creative Commons Autorstvo-Nekomercijalno-Bez prerada 3.0 Srbija (CC BY-NC-ND 3.0 RS), mora-ju zatražiti pisanu dozvolu izdavača. Zahteve za takvu upotrebu članka treba poslati u pisanoj formi na adresu izdavača (Udruženje folklorista Srbije, Birčaninova 24, 11000 Beograd), kao i na e-poštu urednika Folkloristike: folkloristika.ufs@gmail.com.\nIzneseni stavovi u objavljenim radovima ne izražavaju stavove urednika i članova redakcije časopisa Folkloristika. Autori preuzimaju pravnu i moralnu odgovornost za ideje iznete u svo-jim radovima. Izdavač neće snositi odgovornost u slučaju ispostavljanja bilo kakvih zahteva za obeštećenje. Izdavač neće biti pravno odgovoran u slučaju bilo kakvih zahteva za nadoknadu.


Durma strojevi za savijanje profila\nRobusni okvir stroja čelične konstrukcije obrađen nakon zavarivanja radi krutosti. Savijanje sa osovinama i ležajevima velikih promjera minimiziraju izvijanje. Dugi vijek stroja osiguran robusnom konstrukcijom stroja i visoko kvalitetnim komponentama stroja. Kratki vremenski ciklusi savijanja minimizirani. Niski potrošači energije i održavanja\nSpecijalni supporti za savijanje raznih profila. Digitalno očitavanje pozicija valjaka i specijalni alati za savijanje cijevi i raznih profila\nSkini katalog PBM Serije\nSkini katalog PBH Serije\nSavijačica profila motorizirana\nJedan set očvrsnutih valjaka. Mehanički bočni suporti. Mogućnost postavljanja stroja okomito i vertikalno. Nožna pedala sa „emergency“ ili „hitni“ prekid operacija (stop). Donje role pokretane sa motorom. Čelična konstrukcija.\nHidraulični strojevi za savijanje profila\nDigitalno očitavanje X i Y osi. Svi valjci pogonjeni sa hidrauličkim motorom (PBH 125) Potpuno hidraulične 3 osi (Z,U,C). Pomični kontrolni panel odvojen od stroja. (PBH 125 može se koristit i u vertikalnoj poziciji) Zaštita stroja od preopterećenja


RCUBeLearning: Centar za razvoj karijere\nCategorias de disciplinas: Univerziteti Univerziteti / Univerzitet u Beogradu Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Studije pri Univerzitetu u Beogradu Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Studije pri Univerzitetu u Beogradu / Terorizam, organizovani kriminal i bezbednost Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Ekonomski fakultet Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Elektrotehnički fakultet Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Fakultet organizacionih nauka Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Fakultet političkih nauka Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Fakultet sporta i fizičkog vaspitanja Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Fakultet za fizičku hemiju Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Arhitektonski fakultet Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Arhitektonski fakultet / 2014-2015 Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Arhitektonski fakultet / 2016-2017 Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Arhitektonski fakultet / 2013-2014 Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Arhitektonski fakultet / 2012-2013 Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Arhitektonski fakultet / 2017-2018 Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Arhitektonski fakultet / 2015-2016 Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Arhitektonski fakultet / 2011-2012 Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Arhitektonski fakultet / 2007-2008 Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Arhitektonski fakultet / 2009-2010 Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Arhitektonski fakultet / DAAD funded projects Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Arhitektonski fakultet / DAAD funded projects / 2012 GEFFA Project (DAAD) Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Arhitektonski fakultet / 2010-2011 Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Arhitektonski fakultet / 2008-2009 Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Arhitektonski fakultet / 2018-2019 Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Arhitektonski fakultet / 2019-2020 Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Filološki fakultet Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Filološki fakultet / Nemački jezik i književnost Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Filološki fakultet / Engleski jezik i književnost Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Filozofski fakultet Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Građevinski fakultet Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Građevinski fakultet / 2013/14 Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Građevinski fakultet / 2012/13 Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Građevinski fakultet / 2010/11 Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Građevinski fakultet / 2011/12 Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Matematički fakultet Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Matematički fakultet / 2018/19 Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Matematički fakultet / 2019/20 Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Matematički fakultet / 2020/21 Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Mašinski fakultet Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Mašinski fakultet / Laboratorija za toplotne turbomašine Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Medicinski fakultet Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Stomatološki fakultet Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Obuke na Univerzitetu u Beogradu Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Obuke na Univerzitetu u Beogradu / Obuka 02 Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Obuke na Univerzitetu u Beogradu / Obuka 03 Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Obuke na Univerzitetu u Beogradu / Obuka 01 Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Obuke na Univerzitetu u Beogradu / Obuka 04 Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Obuke na Univerzitetu u Beogradu / Obuka 05 Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Obuke na Univerzitetu u Beogradu / Obuka 07 Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Obuke na Univerzitetu u Beogradu / Obuka-08 Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Obuke na Univerzitetu u Beogradu / Obuka 06 Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Računarski centar Univerziteta u Beogradu Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Rudarsko-geološki fakultet Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Šumarski fakultet Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Centar za razvoj karijere Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Tehnički fakultet Bor Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Učiteljski fakultet Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Fizički fakultet Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Saobraćajni fakultet Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Institut za biološka istraživanja „Siniša Stanković" Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Tehnološko-metalurški fakultet Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Fakultet za specijalnu edukaciju i rehabilitaciju Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Pravoslavni bogoslovski fakultet Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Geografski fakultet Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Fakultet bezbednosti Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Pravni fakultet Univerziteti / Univerzitet u Beogradu / Zavod za fiziku tehničkih fakulteta Univerziteta u Beogradu Univerziteti / Univerzitet u Novom sadu Univerziteti / Univerzitet u Novom sadu / Ekonomski fakultet, Subotica Univerziteti / Univerzitet u Novom sadu / Filozofski fakultet Univerziteti / Univerzitet u Novom sadu / Filozofski fakultet / Odsek za Anglistiku Univerziteti / Univerzitet u Novom sadu / Medicinski fakultet Univerziteti / Univerzitet u Novom sadu / Prirodno matematički fakultet Univerziteti / Univerzitet umetnosti u Beogradu Univerziteti / Univerzitet umetnosti u Beogradu / Fakultet muzičke umetnosti Univerziteti / Univerzitet umetnosti u Beogradu / Fakultet primenjenih umetnosti Univerziteti / Univerzitet umetnosti u Beogradu / Fakultet primenjenih umetnosti / Arhitektonski sklopovi Univerziteti / Univerzitet umetnosti u Beogradu / Fakultet primenjenih umetnosti / Dizajn enterijera i nameštaja Univerziteti / Univerzitet umetnosti u Beogradu / Fakultet primenjenih umetnosti / Dizajn enterijera i nameštaja / OAS-1. godina Univerziteti / Univerzitet umetnosti u Beogradu / Fakultet primenjenih umetnosti / Dizajn enterijera i nameštaja / OAS-1. godina / Školska 2020/2021. godina Univerziteti / Univerzitet umetnosti u Beogradu / Fakultet primenjenih umetnosti / Dizajn enterijera i nameštaja / OAS-2. godina Univerziteti / Univerzitet umetnosti u Beogradu / Fakultet primenjenih umetnosti / Dizajn enterijera i nameštaja / OAS-2. godina / Školska 2020/2021. godina Univerziteti / Univerzitet umetnosti u Beogradu / Fakultet primenjenih umetnosti / Dizajn enterijera i nameštaja / OAS-3. godina Univerziteti / Univerzitet umetnosti u Beogradu / Fakultet primenjenih umetnosti / Dizajn enterijera i nameštaja / OAS-3. godina / Školska 2020/2021. godina Univerziteti / Univerzitet umetnosti u Beogradu / Fakultet primenjenih umetnosti / Dizajn enterijera i nameštaja / OAS-4. godina Univerziteti / Univerzitet umetnosti u Beogradu / Fakultet primenjenih umetnosti / Dizajn enterijera i nameštaja / OAS-4. godina / Školska 2020/2021. godina Univerziteti / Univerzitet umetnosti u Beogradu / Fakultet primenjenih umetnosti / Dizajn enterijera i nameštaja / MAS Univerziteti / Univerzitet umetnosti u Beogradu / Fakultet primenjenih umetnosti / Dizajn enterijera i nameštaja / MAS / Školska 2020/2021. godina Univerziteti / Univerzitet u Kragujevcu Univerziteti / Univerzitet u Kragujevcu / Mašinski fakultet Univerziteti / Univerzitet u Kragujevcu / Tehnički fakultet, Čačak Univerziteti / Univerzitet u Kragujevcu / Filološko-umetnički fakultet Univerziteti / Univerzitet u Prištini, Kosovska Mitrovica Univerziteti / Univerzitet u Prištini, Kosovska Mitrovica / Fakultet tehničkih nauka Univerziteti / Univerzitet u Prištini, Kosovska Mitrovica / Fakultet tehničkih nauka / Inženjerstvo zaštite životne sredine Univerziteti / Univerzitet u Prištini, Kosovska Mitrovica / Ekonomski fakultet Univerziteti / Univerzitet u Prištini, Kosovska Mitrovica / Fakultet za fizičku kulturu, Leposavić Univerziteti / Univerzitet u Prištini, Kosovska Mitrovica / Filozofski fakultet Univerziteti / Univerzitet u Prištini, Kosovska Mitrovica / Poljoprivredni fakultet Univerziteti / Univerzitet u Prištini, Kosovska Mitrovica / Medicinski fakultet Univerziteti / Univerzitet u Nišu Univerziteti / Univerzitet u Novom Pazaru Razno Razno / Master 4.0 Razno / Astronomska observatorija, Beograd Razno / Akademija strukovnih studija Šumadija Razno / Probni kursevi Razno / Beogradska akademija poslovnih i umetničkih strukovnih studija Razno / Akademija za poslovnu ekonomiju, Čačak\nVeštine upravljanja karijerom - letnji ciklus 2021\nCiljevi kursa “Veštine upravljanja karijerom“ jesu osposobljavanje studenata za upravljanje karijerom, njihovo pripremanje za uključivanje u tržište rada, kao i pružanje podrške u preuzimanju odgovornosti i aktivne uloge u svom budućem karijernom razvoju.\nKurs je fakultativan i namenjen studentima završnih godina osnovnih, master i doktorskih studija Univerziteta u Beogradu.\nPo uspešno završenom kursu “Veštine upravljanja karijerom”, studenti će biti u stanju da:\nkoriste različite izvore informacija o savremenom tržištu rada;\nistražuju i prepoznaju svoja interesovanja, potrebe, znanja, veštine i sposobnosti i povezuju ih sa zahtevima savremenog tržišta rada;\nodlučuju o svojoj karijeri, postavljaju ciljeve i kreiraju karijerni plan;\nprimenjuju različite metode i strategije traženja posla;\nsastavljaju efikasnu prijavu za posao - radnu biografiju i motivaciono pismo i biraju formu i sadržaj koji odgovaraju konkretnom konkursu;\ni uspešno se predstave poslodavcu na razgovoru za posao ili praksu.\nKurs su osmislile i vode savetnice Centra za razvoj karijere i savetovanje studenata Univerziteta u Beogradu.\nUspešno pohađanje kursa polaznicima donosi uverenje o pohađanju, dodatne ESPB bodove, kao i upis ove vannastavne aktivnosti u dodatak diplomi.\nCilj kursa “Veštine upravljanja karijerom” je osposobljavanje studenata za upravljanje karijerom, njihovo pripremanje za uključivanje u tržiše rada i kao i pružanje podrške u preuzimanju odgovornosti i aktivne uloge u svom budućem karijernom razvoju.\nE-learning treninzi za razvoj veština u okviru programa CzRK "Priprema...pozor...STAV!"\nU okviru onlajn segmenta programa „Priprema...Pozor...Stav!" studenti će moći da unaprede veštine komunikacije, timskog rada, upravljanja vremenom i dobre prezentacije uz pomoć priručnika, audio treninga i vežbi koji će im biti dostupni putem interneta tokom juna, jula i avgusta 2018.godine. Po uspešno završenom kursu učesnici će dobiti elektronski sertifikat za svaku veštinu od kompanije HRD Pro Consulting ukoliko su tačno uradili više od 75% pitanja na testu koji čini deo treninga. Sertifikati će biti izdati u septembru. Detaljnije informacije o programu pogledajte na sajtu Centra za razvoj karijere: http://www.razvojkarijere.bg.ac.rs/node/900


De Bjazi: Ne bojim se nijednog Srbina | Banjaluka.net\nDe Bjazi: Ne bojim se nijednog Srbina\nSelektor Albanije Đani de Bjazi pozvao je za predstojeće kvalifikacione mečeve sa Srbijom i Albanijom ukupno 26 igrača. Uoči okršaja sa „orlovima”, koji će biti odigran pod ogromnim merama obezbjeđenja i koji privlači veliku pažnju medija, poručio da nema straha od protivnika i da vjeruje u uspjeh.\n– Ne plašim se nijednog igrača iz tima Srbije! Ipak, moram da priznam da ih sve respektujem jer igraju u velikim evropskim klubovima. Po meni, jedan su od najjačih timova u grupi. Za mene možda i najbolji. Ipak, tabela pokazuje da imaju određenih problema i radićemo na tome da iskoristimo njihove slabosti – rekao je De Bjazi.\nOn je rekao da ga ne bi zadovoljio bod iz mečeva sa izabranicima selektora Radovana Ćurčića.\n– Kad god me to pitaju, uvijek imam isti odgovor, nikad ne izvodim svoj tim na teren s ciljem da osvojim bod. Uvijek me zanima isključivo pobjeda, pa tako i sada. Moraćemo da napadnemo da bismo pobijedili Srbiju – zaključio je italijanski stručnjak.


Posle dva meseca bez epidemioloških mera, Danska ponovo uvela propusnice – DnevniZurnal\nPosle dva meseca bez epidemioloških mera, Danska ponovo uvela propusnice\nby admin 09/11/2021, 00:52 1.3k Views\nPosle gotovo dva meseca bez bilo kakvih epidemioloških mera, Vlada Danske je odlučila da ponovo uvede kovid potvrde zbog naglog povećanja broja zaraženih.\n„Tim za praćenje epidemije preporučilo nam je da kovid klasifikujemo kao bolest koja preti društvu i da ponovo uvedemo propusnice i Vlada će to poštovati“, rekla je premijerka Mete Frederiksen na konferenciji za novinare.\nKrajem prošle nedelje zdravstvene vlasti su upozorile na opasnost preopterećenosti bolnica zbog kovida, gripa i drugih zaraznih bolesti. Danas je u Danskoj, peti dan zaredom, bilo više od 2.000 novozaraženih, a 36 obolelih je na intenzivnoj nezi.


VIDEO: Na današnji dan 1992. godine formirane su bihaćke brigade - Ratni put i akcije Besmrtne i Legendarne! - USKinfo.ba\n19. juli 1992.\nObjavljeno na dan 19.07.2019 - 09:50 | Izvor: USKinfo.ba |\n501. Slavna brdska brigada formirana je 19. jula 1992. kao Prva bihaćka pješadijska brigada u mjestu Kamenica kod Bihaća s ciljem odbrane Bihaća i okoline od srpskog agresora. Iako brigada nije imala problema sa brojem ljudstva, glavni problem ove brigade kao i čitave Armije Republike Bosne i Hercegovine je predstavljao nedostatak oružja i vojne opreme, uprkos tome njen doprinos tokom Rata u Bosni i Hercegovini je bio izuzetno značajan i velik.\n501. Slavna brdska brigada formirana je 19. jula 1992. u samom početku napada srpskih paravojnih formacija na opkoljeni Bihaćki okrug, koji su tokom sljedećih dana dobivali svoj pravi oblik i intezitet. Brigada je bila sastavljena od mladih dobrovoljaca s područja općine Bihać i pridošlih izbjeglica iz okolne okupirane teritorije. Pri formiranju brigada se sastojala iz:\n1. odred TO Ljutoč\n2. odred TO Centar\n3. odred TO Bakšaiš\nvod minobacača iz Općinskog štaba TO Bihać\ndio izviđačkog voda iz Općinskog štaba TO Bihać\nVeć u osvit rata a pogotovo nakon što je zvanično i otpočeo, patriote širom Bosne i Hercegovine su otpočele sa formiranjem vojnih jedinica i organiziranjem otpora. Cazinska krajina ni po čemu nije bila izuzetak. Čak štaviše, ljuti krajišnici su poučeni iskustvom kroz historiju, možda i ranije od ostalih shvatili ozbiljnost situacije i predano počeli sa formiranjem odbrane. Nakon formiranja manjih odreda i jedinica krenulo se u njihovo okrupnjavanje. Od već formiranih jedinica 19. jula 1992. godine, prema naredbi načelnika Glavnog štaba Oružanih snaga RBiH Sefera Halilovića, u bihaćkom naselju Žegar formirana je 2. bihaćka brigade. Proglašena je 2. muslimansko-hrvatskom pješadijskom brigadom. Za prvog komandanta imenovan je major Atif Dudaković dok je za njegovog zamjenika i načelnika štaba brigade postavljen Vlado Šantić. Sastojala se od komande sa prištabskim i logističkim jedinicama, tri pješadijska bataljona, jedinice za borbenu podršku sa mješovitom minobacačkom baterijom 82 i 120 mm, protivoklopnog mješovitog voda i mješovitog lahkog artiljerijsko-raketnog voda protivzračne odbrane. Prvi bataljon se sastojao od boraca hrvatske nacionalnosti iz naselja oko Bihaća te je zbog toga brigadi i pridodat prefiks hrvatska. Drugi bataljon je formiran od boraca i starješina dotadašnjeg odreda Teritorijalna odbrana Vrsta a treći od boraca najbrojnijeg odreda Prekounje.\nNa dan osnivanja brojno stanje brigade je bilo slijedeće: 83 oficira, 120 podoficira, 1136 boraca što znači ukupno 1339 boraca i starješina. Samo oko trećina ljudstva brigade posjedovala je pješadijsko naoružanje različitog kalibra.\n501. Slavna brigada 502. Viteška brigada Peti korpus godišnjica


"Ja jesam fina al’ do neke granice, a posle toga samo lete varnice" Anastasija Ražnatović NA SVOJ ROĐENDAN obradovala sve\nFoto: Nemanja Novaković / Ustupljene fotografije\nMlada muzička zvezda Anastasija Ražnatović danas proslavlja 23. rođendan, a to je bio razlog da publiku obraduje sa čak dve nove pesme.\nNumere „Izvini“ i „Gotovo“ ugledali su svetlost dana, a ono što je interesantno radi se o modernim spotovima u kojim Anastasiju možemo videti u dva izdanja, prvo kao Šeron Stoun iz čuvenog filma „Niske strasti“, dok će drugi spot najviše oduševiti tinejdžere koji vole njene pesme.\nOd samog početka stvaranja, Anastasija je vredno učestovala u svemu i vodila računa oko svakog detalja, od snimanja pesme, do realizacije spotova. Pesma „Gotovo“ je snimljena još prošle godine, a „Izvini“ pre nekoliko nedelja.\n- Bila sam izuzetno uzbuđena, inspirisana i ispunjena dok sam snimala u studiju i kasnije kad smo snimali spotove! Mislim da će se to i osetiti u pesmama i videti! Vrlo sam zadovoljna kako je sve ispalo i sigurna sam da će se i publici dopasti koliko i meni - rekla je Anastasija ovim povodom i dodala koja pesma je njen favorit:\n- Teško mi je da se odlučim za jednu. I jedna i druga pesma su mi mnogo drage i prirasle srcu i zaista ne mogu da odaberem samo jednu. Drugačije su potpuno i svaka ima neki svoj šmek i nešto svoje jedinstveno što se meni dopada - izjavila je Ražnatovićeva. Osim toga, na pitanje u kojoj pesmi se više pronalazi, kaže:\n- Pa u svakoj se svaka devojka može pronaći u nekom delu! (smeh) Što se tiče pesme Gotovo, ne mogu da kažem da se pronalazim u njoj skroz jer se radi o patološkoj vezi, a ja bih za svoju rekla da je vrlo stabilna i normalna! Ali verujem da se nađem u takvom odnosu da bih se mogla poistovetiti sa tim, ipak sam je ja napisala! (smeh) A što se “Izvini” tiče, deo teksta s kojim se saosećam bi verovatno bio “Ja jesam fina al’ do neke granice, a posle toga samo lete varnice”- izjavila je Anastasija ovim povodom.\nOno što je interesantno, jeste da je spot „Gotovo“ snimljen na Belom dvoru, na lokacijama gde do sada niko nije snimao.\nSa druge strane, Anastasije je autor teksta za pesmu „Gotovo“, dok je muziku radila Teodora Pavlovska, poznatija kao Teya Dora. Za pesmu „Izvini“ tekst i muziku je radio Vuksan Bilanović. Po prvi put Anastasija sarađuje sa ovim timom iz muzičke produckije.\n"ŽELJKO JE JEDNOM REKAO 'TETKA' I NIKAD VIŠE" Anastasija o slavlju koje se sprema i ljudima sa kojima je završila: "Imali su previše šansi"


16.10.20. - Biznis.rs - Vodeći poslovni portal\nSAD JE I ZVANIČNO Međunarodni monetarni fond potvrdio: Još bolji izgledi Srbije, pad BDP minus 1,5, a ne minus 2,5 odsto\nIzdvajamoSrbijaVesti 16.10.20. 21:00 0\nMeđunarodni monetarni fond (MMF) zvanično je potvrdio da je ponovo poboljšao prognozu bruto domaćeg proizvoda Srbije za 2020. godinu, i sada procenjuje pad od minus 1,5 posto, a ne minus 2,5 procenata, kako je predvideo u jesenjem izveštaju objavljenom ranije ove nedelje.Ove projekcije zasnivaju se na najnovijim podacima koji... Pročitaj više\nSTABILNA INFLACIONA OČEKIVANJA Neznatno niža nego u avgustu\nBankeNovacSrbijaVesti 16.10.20. 16:52 2\nKratkoročna i srednjoročna inflaciona očekivanja finansijskog sektora i privrede, prema rezultatima septembarske ankete, kreću se u granicama cilja (3 plus/minus 1,5 odsto), saopštila je Narodna banka Srbije (NBS).Inflaciona očekivanja finansijskog sektora za godinu dana unapred nastavila su da se kreću oko nivoa trenutne inflacije i prema rezultatima septembarske ankete... Pročitaj više\nPAD TRGOVINSKIH AKTIVNOSTI EVROZONE U AVGUSTU Prihod od izvoza manji za 12 odsto\nEUVesti 16.10.20. 18:02 0\nPrve procene pokazuju da je izvoz robe iz zemalja Evrozone u ostatak sveta u avgustu 2020. godine iznosio 156,3 milijardi evra, što je za 12,2 odsto manje nego u istom mesecu prošle godine, saopštila je Kancelarije za statistiku Evropske unije, Eurostat.Uvoz iz ostatka sveta u zemlje Evrozone manji je... Pročitaj više\nEUIzdvajamoSvetVesti 16.10.20. 19:44 1\nPregovori između Velike Britanije i Evropske unije u vezi sa trgovinskim sporazumom nakon Brexita su “završeni”, saopšteno je u petak sa adrese Downing Street 10 u Londonu.Britanski premijer Boris Džonson (Boris Johnson)ocenio je da nastavljanje rasprave iduće nedelje “nema smisla”, osim ako EU nije spremna da razgovara o detaljnom... Pročitaj više\nHi-techLifestylePoreziPreduzetnikSrbijaVesti 16.10.20. 15:49 5\nPovodom zahteva Poreske uprave da frilenseri i jutjuberi moraju da plate porez, u javnosti su se pojavila oprečna mišljenja. Nadležni ističu da prijavljivanje i plaćanje poreza na prihode iz inostranstva nije ništa novo, kao i da je Poreska uprava sada samo saopštila da je indentifikovala one koji to ne... Pročitaj više\nU SRBIJI SKORO 28.000 MILIONERA, UGLAVNOM MUŠKARCI Najviše imućnih na Novom Beogradu, a najmanje u Vranju\nLifestyleNovacPoreziPreduzetnikSrbijaVesti 16.10.20. 16:59 3\nPoreska uprava primila je 27.866 prijava za utvrđivanje godišnjeg poreza na dohodak građana čija su primanja u 2019. godini premašila 2,7 miliona dinara.Prijavljeni prihodi za prvih sto podnosilaca poreskih prijava sa najvećim iskazanim prihodima kreću se u rasponu od oko 61 do oko 749 miliona dinara, navode u Poreskoj... Pročitaj više\nNovacSvetVesti 16.10.20. 15:05 0\nBritanska funta izgubila je u petak 0,3 odsto vrednosti prema američkom dolaru, posle komentara premijera Velike Britanije Borisa Džonsona (Boris Johnson) u kojima je nagovestio mogućnost Brexita bez dogovora.Džonson je rekao da je Evropska unija napustila ideju sporazuma o slobodnoj trgovini, i ako suštinski ne promeni takav pristup, Velika... Pročitaj više\nDAN PRIJATELJSTVA SRBA I SLOVENACA 12. JUNA Odlična saradanja dva naroda\nEULifestyleSrbijaVestiZabava 16.10.20. 14:56 4\nSrbi u Sloveniji napisali su pismo predsednicima Srbije i Slovenije, Aleksandru Vučiću i Borutu Pahoru, da se 12. jun proglasi Danom prijateljstva između Srba i Slovenaca, izjavio je gradonačelnik Ljubljane Zoran Janković.„Danas se Vučić saglasio da će to pismo potpisati. Čekam da to kaže i predsednik Pahor. To znači... Pročitaj više\nSRBIJA NAJBOLJE PLOVI KROZ KORONA KRIZU Prvobitne procene korigovao i MMF\nAnalizaSrbijaU fokusuVesti 16.10.20. 13:47 0\nDok se svet bori sa novim talasom pandemije korona virusa, većina međunarodnih finansijskih institucija ublažila je procene ekonomskih posledica ove epidemije. Naravno, pod uslovom da se epidemiološka situacija pred predstojeću zimu dodatno ne pogorša.Makroekonomski pokazatelji i procene međunarodnih finansijskih institucija govore da bi Srbija u ovoj godini mogla da... Pročitaj više\nNAJVIŠE ZARAŽENIH KORONOM OD POČETKA TREĆEG TALASA, 265 U poslednja 24 sata preminula dva pacijenta\nSrbijaVesti 16.10.20. 15:16 1\nU Srbiji je do 15 časova u petak, 16. oktobra 2020. godine registrovano ukupno 35.719 potvrđenih slučajeva Covid-19.Od poslednjeg izveštaja testirani su uzorci 7.429 osoba, od kojih je 265 pozitivno, objavljeno je na sajtu Ministarstva zdravlja.Do 15 časova u Republici Srbiji testirane su ukupno 1.227.333 osobe, koje su ispunjavale... Pročitaj više\nPUTOVANJE SUPERSONIČNOM BRZINOM PONOVO AKTUELNO Amerikanci konstruišu novi Konkord\nHi-techLifestyleSvetVesti 16.10.20. 16:57 3\nIdeja upotrebe putničkih aviona nadzvučne brzine posle više od pola veka ponovo je aktuelizovana. Američka kompanija Boom Technology najavila je da će iduće godine obaviti prvi probni let svog supersoničnog tromotornog aviona XB-1, koji je već prošao testiranja u vazdušnim tunelima.Model XB-1 je jednosed i predstavlja fazu u razvoju... Pročitaj više\nPreduzetnikSrbijaVesti 16.10.20. 14:10 1\nPravo na žig Čuvarkuća, potvrđeno je za 81 proizvod tekstilne, prehrambene kao i za prve proizvode srpske građevinske i hemijske industrije.Iz Privredne komore Srbije navode da su za žig Čuvarkuća prvi put konkurisali proizvodi hemijske i industrije građevinskog materijala. Pravo na žig osvojili su blokovi i crep firmi „AD... Pročitaj više\nKONTRASTI EKONOMSKE STVARNOSTI – od indeksa siromaštva do luksuznih stanova\nAnalizaSrbijaU fokusuVesti 16.10.20. 12:53 0\nPažnju ekonomske ali i šire javnosti proteklih dana privukla su dva interesantna statistička podatka, sa dva kraja naše ekonomske stvarnosti.Sa jedne strane, prema zvaničnim statističkim podacima, u prošloj godini stopa rizika od siromaštva u Srbiji iznosila je 23,2 odsto. U odnosu na 2018. godinu niža je za 1,1 procentni... Pročitaj više


Karakteristike italijanskog stila u unutrašnjosti - Kuća 2017 - Modni Ženski Časopis 2017\nModni Ženski Časopis ⇒ Kuća 2017 ⇒ Karakteristike italijanskog stila u unutrašnjosti\ntalijanski Unutrašnjost je višestruk, zbog raznolikosti kulture u ovoj zemlji: od obale do podnožja Alpa. Svaki stanovnik teži da okružuje svoj dom udobnošću i tradicijom, važno mesto daju emocijama koje se osećaju u svakom predmetu unutrašnjosti. Veoma je važno koristiti odgovarajuće boje u dekoraciji, uz njihovu pomoć stvarajući pravu atmosferu. Efekat na suncu Mediterana dom je dobiveni prirodnim toplim bojama: žuta, krem, terakota, oker, maslina, od slonovače. U isto vrijeme, odlikuje italijanski unutrašnjost izražajna i temperamentna svijetle boje: lavanda, zelena, narančasta, narančasta, kamen\n. Prilikom stvaranja italijanskog enterijera često se koriste prirodni materijali: drvo i kamen. Iz mramora napraviti pult i pod, stilizacija pod prirodnim kamenom stvara efekat kamena ili cigla. Uz pomoć drvenih panela, plafona, poda, zidovi su izrađeni. Od solidnog hrasta ili bora, stvoren je tradicionalni italijanski nameštaj, masivan i lagan. Izgleda vrlo elegantna kombinacija drveta i kamena sa Kovani elementi - originalna kovanog noge, noćni ormarići, lampe, svijećnjaci dati uvjete udobnosti\n. Italijanski dizajneri imaju neprevaziđeni osećaj prefinjenosti i ukusa, što im omogućava stvaranje vrlo udobnog i lijepog nameštaja. U savremenoj italijanski kući često možete naći nameštaj na niskim nogama, koji se lako mogu transformisati i premestiti. Divani, ottomani, kauči su ukrašeni ukrasnim jastucima različitih veličina i boja.\nPoslednjih godina, moderna krznarska vrata, proizvodnja ručica od visokokvalitetne kože. I, naravno, bit će tradicionalni ukras komada namještaja: Cassone grudi, ukrašen zlatom i dragim izrezbarenim stolovima, ukrašena mozaicima, mali bazilici SS sto za čuvanje kruha, kao i antikviteta, vaze i još mnogo toga.\nPrethodni Članak Morski stil: izaberite namještaj\nKako izračunati idealnu težinu, zasnovan na rastu\nPupak piercing: kako da probije pupka kod kuće\nKako funkcioniše ženska logika


OBAVEŠTENJE: U vezi primene novog Zakona o STANOVANJU i ODRŽAVANJU zgrada na teritoriji opštine Palilula, sve informacije o registraciji i preregistraciji Skupštine stanara, možete dobiti u službi Uprave Gradske opštine Palilula putem elektronske pošte na: brziodgovor@palilula.eu ili pozivom na broj telefona 018/282-380. UPRAVA Gradske …\nTradicionalna manifestacija u kulturi “Palilulsko veče 2017”, koju Gradska opština Palilula organizuje u okviru slave Grada Niša, održana je 3.jula na platou pored palilulske rampe, u Episkopskoj i ulici Vojvode Gojka. Niška Palilula je prepoznatljiva kao deo grada gde se neguje duh stare čaršije, …\nViše od četrdeset autora iz Srbije predstavilo je svoja dela na jubilarnoj 15. godišnjoj izložbi Multimedijalnog udruženja umetnika „Car Konstantin“ koja je 3.juna otvorena u Galeriji Niškog kulturnog centra. Izložba najprestižnijeg i najstarijeg udruženja likovnih umetnika u Nišu deo je programa proslave gradske slave …\nTradicionalna manifestacija u kulturi „PALILULSKO VEČE 2017“, koju organizuje Gradska opština Palilula-Niš u okviru gradske slave Dani „Svetog cara Konstantina i carice Jelena“ održaće se na platou pored PALILULSKE RAMPE i u „Episkopskoj“ ulici i „Vojvode Gojka“. Niška Palilula je prepoznatljiva kao deo grada, …


U Zoranovom gradu "Zoranovi dani" - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » U Zoranovom gradu „Zoranovi dani“\nJ. B. Krečković15.10.2021. 18:27\nV. Đurićić Foto: J. B- Krečković\nU Zaječaru se odbrojavaju poslednji sati pred sutrašnji početak jubilarnog, 30. Festivala “Dani Zorana Radmilovića” koji će ove godine biti posvećen ženama.\nU pozorištu i na festivalu koji nosi ime velikog glumca od sutra pa do iduće subote biće igrane pažljivo odabrane predstave, mahom u ženskom rodu: Emilija Galoti, Ona će biti ista, Ana Karenjina, Gospođica Julija, Tri sorele, Ko je ubio Dženis Džoplin, Pokondirena tikva…\nJubilarni, 30. festival pripreman je godinu dana, na tome je radio tim iz Srbije i regiona, a podrška je, između ostalog, stigla od Ministarstva kulture i Grada Zaječara, kazao je na današnjoj konferenciji za novinare direktor Narodnog pozorišta Timočke Krajine “Zoran Radmilović” Vladimir Đuričić.\n„To je pomoglo da ovaj festival bude najkvalitetniji mogući u ovom trenutku. I verujem da ćete i vi i publika oceniti kao jedan od odličnih festivala ili odličnih izdanja ‘Dana Zorana Radmilovića'“, kazao je Đuričić.\nSutra će posvetu Zoranu Radmiloviću, pred spomenikom ovom Zaječarcu, pesmom “ispisati” čuveni jugoslovenski i srpski pesnik iz Vojvodine Pero Zubac, traddicionalnu besedi o Zoranu na otvaranju festival govoriće glumac Goran Sultanović, a o svom druženju sa Zoranom, očekuje se, govoriće i Zubac.\nPrva u nizu predstava je premijera zaječarskog teatra Emlija Galoti”, u režiji mlade perspektivnea Tare Manić.\n„U holu pozorišta, svake večeri odvijaće se prateći festivalski programi. Priredićemo omaž Milošu Šobajiću i promovisati njegovu knjigu Vecin circus u izdanju naše kuće, a izložbu slika Veljka Mihajlovića, slikara Ateljea 212, otvoriće Aljoša Vučković“, istakao je Đuričić.\nOrganizuje se i stručni skup „Festival u funkciji bolje vidljivosti lokalne zajednice“: „Neće izostati ni promocija novih izdanja Strijinog pozorja, kao ni knjige Zjapina koju je po motivima Žike Pavlovića napisao direktor Bitef teatra, književnik Miloš Latinović. Nebojša Bradić promovisaće svoju najnoviju knjigu „Put do pozorišta“ i za nas posebno važno promovisaćemo monografiju 30 godina festivala koji je pripremio Aleksandar Milosavljević.\nNakon svake predstave u pozorišnoj sali biće održan okrugli sto, a učesnici će biti nagrađeni glumac, neko od članova ansambla, predstavnik pozorišta, a osim novinara pitanja će moći da postavljaju i zainteresovani gledaoci.\n„Bojimo se do zadnjeg dana da neko zbog bolesti ili nečeg drugog ne iskoči, da nam se program ne poremeti, ali kao i svi organizatori koji neki posao rade godinama imamo spremne varijante i za takvu situaciju do koje ne bismo voleli da dođe“, objašnjava prvi čovek zaječarskog teatra.\nIako je planirano da večeras, predfestivalsko veče bude posvećeno pesniku sa ovih prostora Tomi Mijoviću, njegovo zdravstveno stanje to ne dozvoljava, pa će uvod u jubilarne “Dane Zorana Radmilovića” biti zaječarska premijera dokumentarnog filma Glumčina posvećenog bardu srpskog glumišta.\nRuska monodrama „Moskva priča“ biće izvedena u nedelju 17. oktobra i to na ruskom. Reč je o književnim delima i pismima jedine ćerke Josifa Visarionovič Staljina – poznate spisateljice Svetlane Alilujeve.\n„Mi smo hteli da je prevedemo na srpski, ali je glumica koja to izvodi insistirala da to ne radimo, jer je to probano, prevedeno je na nekoliko jezika i odvlačilo je pažnju publike. Umesto prevoda, biće štampan siže predstave kako bi gledaoci bili upoznati sa sadržajem. Ova monodrama se izvodi širom sveta, a nama je to prilika da uspostavimo vezu Rusijom. Pogotovo nas raduje što njihovo ministarstvo kulture pristaje da finansira troškove njihovog puta i honorare, tako da oni nama dolaze kao poklon bratske Rusije“, naglasio je Đuričić.\nDani Zorana RadmilovićaFestivalZaječar


Pozorištem đecu učiti empatiji | ZRCALO\nPozorištem đecu učiti empatiji\nProteklog četvrtka, u okviru pratećeg programa ovogodišnjeg „Ljetopisa“, odigrana je predstava za đecu „Legenda o hrabrosti“, po tekstu i u režiji Mateje Popović. „Legenda o Hrabrosti“ je mjuzikl sa elementima akrobacije. U sebičnoj i neobičnoj potjeri protagonista i antagonista za onim za čime žude, obrađena je ideja morala i pravih vrijednosti. Neobična ljubavna priča upotpunjuje poruku predstave.\nPoznata mlada glumica Dragana Dabović, rođena u Herceg Novom, član je ovog brojnog ansambla koji se zove Čiča Mičino pozorište. Dabovićeva , koja tumači lik kaže da najviše voli da igra za đecu, i da sa njima radi, a da li ima razlike između igranja za odrasle i djecu, Dabovićeva kaže:\n„Napornije je igrati za djecu, nekako traži fizički više davanja. Večernje predstave su rad iznutra, i zapravo jednako je samo se dajete na različite načine. Ja sam od šeste godine u hercegnovskom amaterskom pozorištu, mama je to kod mene rano registrovala, i od tada se nije desilo 15 dana da prođe, a da ne odem. Pozorište je moj život i u njemu sam 25 godina.“\nKoncept predstave je zasnovan na klasičnom đečjem teatru. Kostimi su bliži realnim i istorijskim, nego fiktivnim. Scenografski koncept je đečja igra, svaki prostor se određuje drugačijim slaganjem kocki, različito dizajniranih strana. Namijenjena je đeci školskog uzrasta i prema riječima Dabovićeve, pozorište i te kako može da oblikuje đečje ukuse i ponašanje:\n„Ako se sa pet-šest godina već identifikuju sa nekim likom to je već korak. Kako nauče da se ponašaju u pozorištu, nikada se na ulici neće ponašati kao vandali. Uvijek će prihvatiti staricu za ruku, ili u saobraćaju stati na zebru da prođu pješaci. Mislim da je pozorište važno za svako dijete i svakog od nas da nas nauči da poštujemo drugog čovjeka i da razvijamo empatiju.“\nOvaj veliki ansambl pored Dabovićeve čine: Vaja Dujović, Anđela Jovanović, Ivan Mihailović, Stevan Piale, Stojan Đorđević, Mateja Popović, Bogdan Bogdanović, Božidar Marović, Dušan Popović i Gavrilo Ilić. Ova talentovana Novljanka kaže da je „Legenda o hrabrosti“ jedna od najistrajnijih predstava, te da se kroz različite uloge oprobalo preko 25 glumaca. Prema njenim riječima ova predstava se nikada nije otkazala a djeca je vole jer ne predstavlja puko prepričavanje i nešto što su već prevazišli.\nKratki URL: http://zrcalo.me/?p=7519


Kej Si Rivers stigao u Beograd: Ništa još nije završeno - Sportska centrala\nKej Si Rivers stigao u Beograd: Ništa još nije završeno\n10 feb 2019. 14:51\nDoskorašnji košarkaš Ređo Emilije Kej Si Rivers doputovao je danas u Beograd gde će obaviti završne pregovore, a potom i potpisati ugovor sa Crvenom zvezdom.\nAmerički plejmejker bi trebalo da bude veliko pojačanje za crveno-bele u nastavku sezone, gde će se ekipa Milana Tomića boriti za titulu u ABA ligi, Kupu Radivoja Koraća i domaćem prvenstvu. Međutim, Rivers ističe da ništa još nije završeno.\n– Osećam se odlično, ovde sam da se vidim sa mojim agentom, da diskutujemo o opcijama koje postoje, otvoreni smo, a Zvezda je opcija. Trenutno, ovde smo da vidimo šta se nudi, pa ćemo videti šta je najbolje – kazao je Rivers za ,,Telegraf“.\nRivers je u svojoj karijeri igrao za neke od najvećih klubova u Evropi među kojima su Himki, Fenerbahče i Real Madrid, sa kojim je osvojio titulu Evrolige. Kako kaže, novom timu donosi iskustvo.\nAmerikanac je otkrio da ne poznaje nikog od aktuelnih igrača Crvene zvezde i još jednom je ponovio da ništa nije završeno.\n– Ne znam… Znate, tek bi trebalo da vidim šta će se desiti, pre nego što upoznam bilo koga – završio je Rivers.\nKej Si Rivers je u subotu odigrao svoj poslednji meč za Ređo Emiliju i postigao 30 poena.


Krivokapić: Budući saziv Vlade da ispravi nepravdu prema majkama - Vijesti.me\n"NEODGOVORAN ODNOS VRHA BS I DPS"\nPredsjednik Socijaldemokratske partije Ranko Krivokapić, rekao je da budući saziv Vlade Crne Gore mora pronaći način da ispravi nepravdu prema majkama sa troje i više djece.\nOn je, tokom posjete Petnjici, gostujući na lokalnom radiju, rekao da je krajnje neodgovoran odnos vrha Bošnjačke stranke (BS) i Demokratske partije socijalista prema majkama sa troje i više djece.\nKrivokapić je istakao da će oko 300 korisnica naknada iz Petnjice doći u veoma težak i nezavidan materijalni položaj nakon ukidanja naknada, prenosi portal RTCG.\nLider SDP-a je, govoreći o političkoj situaciji u Crnoj Gori, rekao da je svrha nedavno predstavljenog "Manifesta za okupljanje progresivnih snaga" upravo okupljanje svih onih snaga koje baštine ideju građanske, evroatlantske i nezavisne Crne Gore, i postizanje opšteg dogovora oko ekonomskog oporavka i budućeg plana razvoja Crne Gore.\nSDP je, kako je rekao, oduvijek bio programski lider.\n"Ostvarivanje ključnih državnih interesa za SDP je najveći politički cilj", rekao je Krivokapić.\nOn je istakao ulogu SDP-a u vraćanju statusa opštine Petnjici.\n"Ono što je sada poražavajuće, jeste problem iseljavanja ljudi iz Petnjice u dijasporu radi traženja bojih uslova za život. Kada ljudi prestanu da se iseljavaju iz Crne Gore, znaćemo da smo na pravom putu. Sa ovom i ovakvom vlašću, to je za sada nemoguće. Država u kojoj sjeverna regija nije razvijena, nije prava država. Potrebno je takođe, u najkraćem roku, spojiti putnu infrastrukturu sa najbližim magistralnim putem kako bi se opština Petnica pretvorila u saobraćajno - tranzitnu opštinu. Podsjetio bih javnost da je za probijanje puta od Bioče do Petnjice veoma zaslužan tadašnji potpredsjednik SDP-a Rifat Rastoder uz pomoć naših ljudi u dijaspori", poručio je Krivokapić.\nko god bude bio clan sljedece vlade nece izglasat naknade majkama\nDa nije sdp imao.u prošlost izrazito negativan stav prema svemu što nosi prefiks srpsko imali bi moj glas! Ljudi se mijenjaju, možda je ovo njihov novi početak što pozdravljam, da vidimo.. sve u svemu partija vaspitanih ljudi i respect zbog toga!\nzbun mali 1 godinu i 3 mjeseca\nkad je posao odmah je otkriveno kako se kralo u Skupstini... Kad je posao - usli smo u NATO. Evo nad dolazi i americki podpredsjenik. Bas nas je lose krenulo od kad je ovaj posao!!! Ocaj. Evo vele Rasko place (sto nije ranije posao u BS)\nRanko ima dosta gresaka u proslosti. Stvorio je Ivana Brajovica, Vujicu Lazovica, porodicu Orlandic (juniora i seniora ). Oni su sada najvece stetovine. Cuo sam da ga je Dzavid Sabovic upozorio za Damira Sa ehovica da nije neki materjal, ali Ranko nije htio da cuje, Juduf Kalamperovic ga je upozorio da mu Mico Orlandic radi o glavi, Ranko ni da cuje, evo mu ga sada\nbuduca vlada da ispravi sve neparvde prema gradjanima cg pa i one koje si ti sa dps-om zajedno napravili!!\nTako je Ranko, svaka ti cast! Treba majkama vratiti njihovo steceno pravo!


crveni tepih - Azra Magazin\nPočeo „Azra Preholiday Party“: Crvenim tepihom prošetale brojne poznate ličnosti\nNa zabavi koju organizira grupacija “Avaz”, “Azra Preholiday Party” okupile su se brojne zvijezde Regiona. Crvenim tepihom prošetale su se imena iz glumačkog, sportskog, muzičkog svijeta i svijeta modelinga, kao…\nNakon što je prošlogodišnji otkazan zbog pandemije COVID-19, znali smo da će ovogodišnji ELLE 2021 Women in Hollywood događaj biti još glamurozniji nego inače. Event je održan u novom Academy…\nZadivljujuća scena na crvenom tepihu: Glumac napravio zavodljivi gest koji je sve oduševio\nGlumac Oscar Isaac je na crvenom tepihu na 78. Filmskom festivalu u Veneciji napravio je jednu senzaciju koja je postala glavna tema na društvenim mrežama. On je ispred kamera i…\nAdriana Lima zasjala je na crvenom tepihu filmskog festivala u Veneciji. Pratnja joj je bio novi dečko, kojeg je dosad skrivala od javnosti. Iako se dalo naslutiti kako ljubi novog…


Justin Timberlake producirat će novi MTV reality show - Klix.ba\nJustin Timberlake producirat će novi MTV reality show\n10.5.2008. u 09:50\nPredstavnici mreže kablovske televizije MTV, koja je orijentisana ka mlađoj populaciji, izjavili su da će emitovati novu igru-reality show pod nazivom "The Phone", čiji će izvršni producent biti pop zvijezda Justin Timberlake.\nSvaka epizoda serija, utemeljene na formatu nizozemskog reality showa, počinje sa zvonjavom dva mobitela na suprotnim krajevima odabranog grada.\nUčesnici igre-reality showa, koji odgovore na mobitele, imat će pet sekundi da se odluče da li žele igrati za nagradu u gotovini, da bi im, ukoliko se odluče, vodič sa drugog kraja telefonske linije dao misiju koju trebaju izvršiti prije isteka vremena.\nDok se učesnici, u svojoj avanturi, utrkuju kroz grad, helikopter ih prati u stopu. MTV je opisao show kao divlju, filmičnu vožnju koja podsjeća na vožnje iz filmova "Bourneov identitet" i "Igra".\nIgra, koju će producirati stručnjak reality showa, FremantleMedia North America, počet će se emitovati u Sjedinjenim Američkim Državama ove jeseni, iako se tačan datum još uvijek ne zna. Timberlake će se pojaviti u ulozi izvršnog producenta, objavio je američki portal Yahoo!.\nJustin Timberlake se proslavio nastupajući sa boy bendom 'N Sync, a njegova solo karijerira je započela u posljednjih nekoliko godina, nakon što je lansirao hit kao što je "SexyBack".\nReper DMX uhapšen zbog posjedovanja droga i maltretiranja životinja\n10.05.2008. u 12:30\nUma Thurman tuži Lancome\n10.05.2008. u 09:18


Interpolova potjernica – Uhapšen Aleksandar Milić Mili osnivač grupe "Miligram"! – Haber.ba\nInterpolova potjernica – Uhapšen Aleksandar Milić Mili osnivač grupe "Miligram"!\nObjavljeno 18.10. 2013.\nKompozitor Aleksandar Milić Mili uhapšen je danas kada je svojim automobilom pokušao da uđe na teritoriju Hrvatske.\nAleksandar Milić Mili (Foto: Wikimedia)\nNaime, kako piše “Story.rs”, nakon pregleda vozila kojim je Milić pokušao da pređe granicu, navodno je ustanovljeno da se automobil nalazi na potjernici Interpola, pa je muzičar priveden u policijsku stanicu.\nAleksandar Milić Mili poznati je srbijanski kompozitor, muzički producent, aranžer i vlasnik diskografske kuće “Miligram Music”. Osnivač je grupe “Miligram”, a najuspješniju muzičku saradnju ostvario je sa Svetlanom Cecom Ražnatović.\nTeme:Aleksandar Milić Mili, automobil, hapšenje, Hrvatska, Interpol, Miligram


Općina Babina Greda, Dobrodošli, 2020 ožujak 19\nHome → 19 ožu. 2020\nKupite domaće proizvode od lokalnih OPG-a sa područja LAGa BN, na siguran način preuzmite proizvode na kućnom pragu OPGa ili dostavom za one koji istu omogućavaju!\nPozivamo sve OPGe sa našeg područja da nam u inbox fb LAG-a BN ili na lag.bosutski.niz@gmail.com ostave kontakte s lokacijom OPGa, proizvodima, opcijom dostave ili ne i kontaktima kako bismo iste mogli objaviti te povezati proizvođače s kupcima!\nODLUKA O MJERAMA OGRANIČAVANJA DRUŠTVENIH OKUPLJANJA, RADA U TRGOVINI, USLUŽNIH DJELATNOSTI I ODRŽAVANJA KULTURNIH I SPORTSKIH DOGAĐANJA


Neznanje, nerazumevanje, manipulacija u slikarstvu\nNaslov: Neznanje, nerazumevanje, manipulacija u slikarstvu Pon 11 Jun - 14:18\nmeni nije jasno jedno. koliki slikari su za života bili bez priznjanje, slave, para, nepriznati i umrli u bedi.\ntek iza smrti se ustanovilo kako su oni genijalni.\nda li je ceo umetnički svet u njihovo vreme bio glup pa nije uvideo njihovu genijalnost?\nda li su se zamerili nekom moćniku pa je umetnički svet bio manipulisan i imao zabranu da ih hvali?\nda li je svet sazreo u umetničkom smislu i otvorio oči?\nda li je dosta godina iza njihove smrti neko skupio hrpetinu njihovih slika i manipulacijom ih proglasio za majstore, genijalce, zaradivši tako ogromne pare?\nNaslov: Re: Neznanje, nerazumevanje, manipulacija u slikarstvu Pon 11 Jun - 14:21\nne mora da bude samo slikar u pitanju. može i vajar, kompozitor, pisac,.....\nNaslov: Re: Neznanje, nerazumevanje, manipulacija u slikarstvu Sre 13 Jun - 14:10\nOvaj umetnik je svom slikarstvu stvorio poredak koji se suprotstavlja haosu stvarnosti kakvom je bio okružen. Njegova umetnost bila je pokušaj da uredi svet sa kojim, očigledno nije mogao da izađe na kraj.\nVan Gogov umetnički dar priznat je tek posle njegove smrti. Građansko društvo čiji mu je sistem vrednosti čitavog života bio oduran, sada ga je nazivao genijem.\nModerno doba voli da se poigrava sa predstavom usamljenog, neshvaćenog umetnika, i sudbina Van Goga je savršen primer za predstavnike avangarde, koji prvo biva proganjan i osporavan, a kasnije postaje cenjen i slavljen. Autsajder umetnosti sa periferije društva, on sada postaje važna umetnička ličnost i decenijama posle smrti jedna je od najuticajnijih figura u umetnosti.\nVan Gog je za svog života prodao samo jednu sliku, a njegova najbolja dela nastala su za manje od tri godine i to pred kraj života. Specifična su po strastvenim pokretima četke, intenzivnim bojama, kao i u kretanju linije i forme.\nMeđu najpoznatijim su dela iz serije "Suncokreti", zatim "Irisi", autoportreti, "Žitno polje sa čempresima"... Bio je veoma plodan umetnik, s obzirom na to da je za 10 godina, koliko je slikao, napravio oko 900 dela.\nPostavljena još tokom 18. veka, u filozofskim delima Edmunda Berka i Denija Didroa, estetika ružnog postaje odlika Van Gogovog dela, a deformacije i vrišteće boje postaju njegov lični doprinos umetničkoj kreativnosti.\nNjegov slikarski jezik je uvek ostao utemeljen u konkretnoj stvarnosti isto koliko je bio komentar na nju. Bio je i toliko ličan da bi ga primena opštih konvencija slikarskog jezika potpuno uništila.\nOd kada mu je umro otac, 1885, život mu je u Nojnenu, u kojem je živeo, postajao sve teži. Meštani su zazirali od njegovog nepredvidljivog ponašanja. Mada je voleo te ljude i osećao da je deo njih, ipak nije pronalazio način da im se približi, tako da je odlazak u Antverpen označio promenu ne samo u njegovom ličnom životu, nego i tematsku promenu unutar njihovih dela.\nOsim što je bio veliki umetnik, Van Gog je ostao poznat i po svojoj ekscentričnosti i ćudljivoj naravi što je i pokazao kada je u napadu besa i ljubomore sam sebi odsekao uho.\nPočetkom 1886. godine odlazi u Pariz gđe upoznaje Anri de Tuluz-Lotreka, Pola Gogena i Pola Sezana. Iako u Parizu niko nije želeo njegove slike, smogao je snage i vere u sebe da nastavi da slika.\nIz Pariza odlazi u Arl, na jugu Francuske, gde je našao nadahnuće za svoja dela, a tu mu se u jednom momentu pridružuje i Gogen pre odlaska na Južna mora.\nZbog duboke depresije 1889. godine na vlastiti zahtev je primljen u psihijatrijsku bolnicu u San Remi, a sledeće godine, u svojoj 37. godini, puca sebi u prsa i umire nakon dva dana, 29. jula 1890. godine.\nVan Gogova dela danas su među najskupljim na svetu, a mogu ih priuštiti samo najbogatiji, s obzirom na to da se slike, koje nije mogao da proda za života, sada procenjuju u milionima dolara.\nNaslov: Re: Neznanje, nerazumevanje, manipulacija u slikarstvu Sre 13 Jun - 14:51\nTačno tako..upravo je Vincent primer.Samo ja to nebih nazvala manipulacijom,mada ima i toga...\nViše je to priča o nesrećnom i neshvaćenom čoveku,koji je bio u neskladu sa sobom a i sa svojom\nokolinom..Beskrajno iskrenom čoveku,koji nije mogao da dokaže da on "vidi" kako prostor,vazduh,\nnije prazan,već je živ i pun kretanja i dešavanja..Ako sam dobro shvaćena,drago mi je..\nManipulacije se dešavaju stalno,od samih umetnika,preko galerista,mecena i kolekcionara..do\nNaslov: Re: Neznanje, nerazumevanje, manipulacija u slikarstvu Sre 13 Jun - 14:55\ntražio sam izmenu naslova teme. mislim da bi ovo bolje odgovaralo.\nNaslov: Re: Neznanje, nerazumevanje, manipulacija u slikarstvu Sre 13 Jun - 15:02\nNemoj da staviš neznanje,vidiš da mene pojedoše zbog toga.Manipulacija i nerazumevanje\numetnika i umetnosti..tako nekako\nNaslov: Re: Neznanje, nerazumevanje, manipulacija u slikarstvu Sre 13 Jun - 15:03\nne brini, volim ja gladne\nNaslov: Re: Neznanje, nerazumevanje, manipulacija u slikarstvu Sre 13 Jun - 16:31\nNiko nikoga neće pojesti.. taman posla.. na autoru je da po svojoj volji i znanju odredi i da naziv odredjenoj temi. Nečije (ne)znanje se neće i ne smije komentarisati u negativnom kontekstu, a sve drugo je stvar dogovora i medjusobnog uvažavanja. Tema je odlična, samo nastavite.\nNaslov: Re: Neznanje, nerazumevanje, manipulacija u slikarstvu Sre 13 Jun - 21:40\nManipulacije su iz niskih ili isključivo materijalnih pobuda.Zato su mnogi umetnici potcenili svoj\nrad i talenat,i počeli da rade komercijalne slike,koje nikako nisu odraz njihovih sposobnosti,ali\nsu bili po volji mase...i lakše su se prodavale..Tako su zarađivali za život,platna i boje,ili u vajarstvu\nda bi odlili neku skulpturu..\nNaslov: Re: Neznanje, nerazumevanje, manipulacija u slikarstvu Čet 14 Jun - 15:10\nPoly, nisam ja nešto u toj priči, ali da li znaš neki slučaj kad su likovni kritičari od nekog mućka uradili "priznatog umetnika"?\nNaslov: Re: Neznanje, nerazumevanje, manipulacija u slikarstvu Čet 14 Jun - 15:17\nZnam,ali pošto je savremenik,ne mogu to da iznesem,ali režimski slikari u vreme socrealizma\nimali su sve privilegije..kao i u svim oblastima danas i uvek je tako bilo..Onaj ko se ne uklapa ,\ntaj je gubitnik..Ništa novo.\nNaslov: Re: Neznanje, nerazumevanje, manipulacija u slikarstvu Pet 15 Jun - 14:25\nznači ima toga, to sam mislio pod manipulacijom. likovni kritičari ustvari modifikuju tržište i sami mogu da promovišu slikare "u modi".\npitanje je da li tu padne i neka para.\nNaslov: Re: Neznanje, nerazumevanje, manipulacija u slikarstvu Pet 15 Jun - 15:53\nPa sigurno..Lično sam galeristi prodala za jednu cenu,kasnije sam u izlogu videla svoju sliku,cena je bila trostruka..I šta reći?A imam i kolege koji mućkaju sa galeristima,a ovi opet sa likovnim kritičarom,koji objavi u štampi ono što mu je naručeno..i tako krug se zatvara tako što su pare obišle krug,i na kraju neku crkavicu dobio je i slikar...ali tako se pravi ime.Ima i drugačijih primera.\nNaslov: Re: Neznanje, nerazumevanje, manipulacija u slikarstvu Uto 19 Jun - 11:01\nJoš kao osnovac crtao sam u školi portrete svojih vršnjaka i to vrlo uspješno.. mnogi moji radovi su krasili panoe u hodnicima škole.. Odlaskom u srednju školu taj neki nit ljubavi prema crtanju naglo se prekinuo.. neka nova interesovanja su me preokupirala.\nVolim slikarstvo i dosta znam o njemu.. mnoge slikare sam ipak ovdje otkrio na forumu i saznao dosta toga.. ali ne mogu baš za sve biti saglasan da spada u neko slikarstvo a pogotovo da dobije epitet umjetnika..\nSkoro negdjesam naletio na slikara Franca Klajna.. kako god bio fleksibilan njega ne mogu okarakterisati kao slikara.. kada ukucam na google pretrazi dobijem ovo;\nE, sad bih ja baš volio da ako može neko da mi objasni kako par ili nekoliko švrljotina iliti poteza se može okarakterisati kao umjetno djelo??\nŠta bih rekao za njegov rad kad bolje pogleedam, mogu slobodno napisati da njegova slika može biti "nacrtana" za par minuta, sati pa eto i dana.. za razliku od nekih koji su jednu sliku crtali mjesecima, godinama.. znate.\nŠto je još frapantnije, pogledajte za koliko je prodata jedna njegova slika; [You must be registered and logged in to see this link.]\nNemam ja ništa protiv tog slikara, ali za mene je to ništa..\nNaslov: Re: Neznanje, nerazumevanje, manipulacija u slikarstvu Uto 19 Jun - 13:48\nRazvojni put tih slikara je uglavnom sličan..i povinuje se tokovima vremena,a ne svom unutarnjem\nbiću.Jer slikar koji ne slika ono što mu njegov um i duša govori,to je manirista..i slika stihijski ono\nšto se dopada nekim slojevima društva.I zato su to slike bez duše i emocije..To je kao u muzici..\njedan Monteno,Dedić,Balašević..i dr.Nikad nisu podlegli ukusima mase.Zato su za mene veliki.Ima\nmnogo primera,ali da vidimo taj razvojni put našeg Franca K.\nI ko zna gde se još može stići?\nZato sam negde na Forumu rekla da nam nisu neophodni baš svi slikari,na koje naiđemo...da bi ih bio što veći broj,\nveć treba da postavljamo ono što nam se dopada,i onda da stojimo iza svojih izbora..E onda sam\nprekorena da promovišem elitizam,i diktaturu stručnjaka,šta znam već.I zato je bolje ćutati..ali evo\npodržavam ovom temom svog iskrenog druga Erotica\nNaslov: Re: Neznanje, nerazumevanje, manipulacija u slikarstvu Uto 19 Jun - 14:48\nUvjeren sam da tu njegovu sliku nije kupio pravi poznavalac umjetnosti nego neko ko vjeruje da će je prodati još skuplje.. složio bih sa ovim komentarom.. možda je to kupio neki umišljeni kolekcionar da bi se istakao i pokazao da je iz visokog društva..\nna nama je izbor, kome se svidja, ok kome ne, Bože moj.. neko u nečemu vidi neki sklad, dinamičnost a neko običnu švrljotinu..\nU sferi umjetnosti, kulture mnogi se trude pa postignu savršenstvo ali ovdje u ovom slučaju je to daleko od toga.. barem po meni.\nProcijeniti da je nešto umjetno djelo ili ne je vrlo diskutabilno pogotovo što u zadnje vrijeme ima mnogo slikara koji bježe u pravcu da ih slabo ko može da razume.. možda je u tome poenta.. vjerujem da se umjetnost vrednuje kroz publiku, posjećenost, u pozitivnim komentarima, obožavanju njihovih djela..\nNaslov: Re: Neznanje, nerazumevanje, manipulacija u slikarstvu Uto 19 Jun - 15:42\nKolekcionari jesu veliko zlo,jer se bogate preprodavanjem,a neretko i pranjem prljavog novca..\nAko treba da se opere neki novac,onda se ne pita kolika je cena,a profit raste za obe strane..\nNaslov: Re: Neznanje, nerazumevanje, manipulacija u slikarstvu Sre 20 Jun - 14:12\nima on i komplikovanih slika\nevo, njegov slučaj mi podloga za scenario. čovek umro 1964, neko se primio posla i nabavio za male pare kamion njegovih slika, umetno s nekim stvorio priču i klimu o Klajnovoj genijalnosti i nakon toga namlatili dva kamiona para prodajući onaj kamion slika s početka priče.\nNaslov: Re: Neznanje, nerazumevanje, manipulacija u slikarstvu Uto 26 Jun - 18:25\nNaslov: Re: Neznanje, nerazumevanje, manipulacija u slikarstvu


Sprema se velika izmena u vezi sa naplatom dugova preko izvršitelja - Infobrif\nSprema se velika izmena u vezi sa naplatom dugova preko izvršitelja\nObjavljeno 3.01.2019. u 13:17\nUskoro bi Zakon o izvršenju i obezbeđenju trebalo da se promeni, a izmene ovog Zakona trebalo bi da u skupštinsku proceduru uđu u prvoj polovini ove godine, prenosi b92.net.\nNaime, mnogi građani su zbog dugova od nekoliko hiljada evra ostali bez prilično velike imovine i nekretnina. To bi od ove godine trebalo da se promeni jer je formirana radna grupa koja već nekoliko meseci radi na izmeni propisa koji regulišu ovu oblast.\nJedna od bitnih novina je da ubuduće izvršitelji neće moći da prodaju jedinu nekretninu, pod određenim uslovima, pojedincima i porodici koji bi posle te prodaje praktično ostali na ulici. Takođe, trebalo bi i da se preispita deo plate ili penzije koja može biti predmet izvršenja, piše Dnevnik.\nDa se radi o izmeni koja je i više nego neohodna govori i to da je ovaj način namirenja dospelih obaveza dosta čest. Tako je 2017. godine preko izvršitelja prodato čak 3.736 nekretnina ili po 300 svakog meseca. U kakvom su se položaju danas našli neki od tih ljudi ne treba posebno objašnjavati.\nO izmenama Zakona o izvršenju i obezbeđenju ministraka pravde Nela Kuburović kaže da se u praksi pokazalo da se nepokretna imovina i ona pokretna veće vrednosti od potraživanja prodaju i zbog dugova manje vrednosti.\n„Mora se voditi računa o načelu srazmere i preispitati da li se načelo srazmere na odgovarajući način primenjuje“, kaže Nela Kuburović.\nIzvršitelji neplaćene obaveze često namiruju iz redovnih primanja – plata i penzija. Nova rešenja išla bi na to da je moguće blokirati samo polovinu plate ili penzije. Od trećine plate ili penzije malo ko u Srbiji može da živi pa dužnik tako zapada u još veće probleme i nove dugove, odnosno čeka sledeće izvršenje. Blokada polovine primanja trebalo bi da im pomogne da stanu na noge.\nImovinaNela KuburovićOduzimanje imovineZakon\nEvo šta možete da uradite ako primetite da je vaš pas PREVIŠE VEZAN ZA VAS\nNova stranka: Građani, izađite u subotu na proteste u Nišu


By Emergency Live\t Poslednje ažurirano Septembar 27, 2016\nAutor je stručnjak za sistem upravljanja indijskim hitnim slučajevima i radio je u različitim segmentima kriznih situacija u Indiji\n[visina jaza = "25"]\nHitne medicinske pomoći po svojoj prirodi mogu se desiti u bilo kom trenutku bez upozorenja i ne moraju se nužno naći u kliničkom okruženju. Zbog toga je od suštinskog značaja biti sposoban prepoznati prirodu vanredne situacije čim se to desi i da ima znanje, stručnost i pouzdanost da bi mogla preduzeti odgovarajuće korektivne mjere.\nPregled procjene i liječenja\nHitna medicinska pomoć se može opisati kao situacija u kojoj život pacijenta može biti izložen riziku.\nPojedine strategije upravljanja su korišćene za ove uslove. Međutim, takođe je korisno pregledati procjenu i upravljanje bolesnom pacijentu kako bi se identificirali principi koji su uobičajeni za sve medicinske krize. To će pomoći racionalizaciji preduzetih akcija i razvijanja zajedničkog i racionalnog pristupa.\nZajednički principi koji se primenjuju u upravljanju hitnim slučajevima.\nViči da kolega pomogne\nDa li je pacijent svjestan ili nesvesan?\nPomirite svesnog pacijenta i procenite njihov nivo svesti\nRazmotrite položaj pacijenta\nPristupite i nadgledajte Airways.\nDa li bi Dtepisi pomažu?\nProcjena, praćenje i upravljanje disanje, disanje, cirkulacija i razmatranje administracije lekova su uobičajeni elementi u brizi o akutno bolesnom pacijentu.\nKorisno je pregledati neku osnovnu fiziologiju koja je relevantna za upravljanje medicinskim hitnim slučajevima.\nOvo će pomoći u proceni kako su kardiovaskularni i respiratorni sistemi kompleksno povezani i omogućavaju svim tkivima i organima da ostanu dobro perfuzirani i oksigenirani. Ovo takođe objašnjava zašto je položaj pacijenta važan i kako lekovi mogu biti od pomoći.\nkiseonik, koji je neophodan za održavanje ljudskog života, udahuje u respiratorni trakt i apsorbuje kroz alveolarne membrane pluća. Krv bogata oksihemoglobinom se tada distribuira svim tkivima tela zbog pritiska koji je izazvano srcem. Venska cirkulacija vraća krvlju od krvnih sudova do pluća preko desne strane srca. Da bi se održao srčani izlaz, krv treba stalno proticati u krugu - ovaj protok se može prekinuti u hitnim slučajevima. Ako se krv 'bazira' izvan centralnog cirkulacije (na primer u nogama), to će efikasno smanjiti venski povrat, što rezultira smanjenjem srčanog izlaza i krvnog pritiska\nKao posledica ovoga dolazi do smanjenja količine oksigenirane krvi koja dostiže mozak i rezultat cerebralna hipoksija (niska koncentracija kiseonika u mozgu) dovesti do gubitka svesti i kolapsa. Ova promena položaja žrtve, izazvana kolapsom pacijenta, treba da pomogne venskom povratku i poboljša cerebralni protok krvi i dozvoli oporavak\nVenus povratak i cerebralni protok krvi se ne samo poboljšavaju ležeći pacijenta ravnomerno (kao u zajedničkom slabljenju), već se može vratiti i uz upotrebu lekova. Primjer gdje je zapremina krvi u krvi smanjena anafilaksija. U anafilaksiji, periferna vazodilatacija može nastati kao posledica alergijske reakcije, a kapilari takođe ulivaju tečnost u tkiva. Ova dva postupka uzrokuju smanjenje zapremine krvi u krvi, što može rezultirati kolapsom krvotoka. Ovo se može popraviti lekovima i zamenom intravenskih tečnosti. Prva linija koja može pomoći u obnavljanju cirkulacije jeste adrenalin (epinefrin); ovo uzrokuje vazokonstrikciju i stimuliše srce da brže bije i sa većom snagom. U hitnim slučajevima takođe je neophodno da je cirkulaciona krv bogata oksihhemlobinom, zbog čega treba uzeti u obzir i administraciju kiseonika za sve hitne slučajeve. Kada pacijenti imaju probleme sa disanjem zbog sužavanja bronhijalnih disajnih puteva kao što je to astma, udahnuti salbutamol trebalo bi primenjivati jer uzrokuje bronhodilataciju. Neki zdravstveni uslovi će zahtevati davanje lijekova da ispravi metaboličku neravnotežu i poboljša stabilnost pacijenta; glukoza i glikogen su primeri ovoga kod pacijenata sa niskim nivoom šećera u krvi.\nPrimer: medicinski hitni slučajevi u savremenoj stomatologiji\nMedicinski hitni slučajevi se retko javljaju u praksi stomatologije. Ipak, higijeničari i terapeuti imaju obavezu da osiguraju da imaju odgovarajuće znanje i vještine to dijagnoza i upravljati uobičajene hitne medicinske situacije koje se mogu naći u stomatološkoj praksi. Stomatološki higijeničari i terapeuti bi trebalo da budu sposobni da prepoznaju kada su pacijenti previše bolesni da primaju zubnu terapiju i kada treba pozvati stručnu pomoć. Treba da budu upoznati sa lokacijom, pripremom i administracijom hitne opreme i lekova. Autori smatraju da higijeničari i terapeuti treba da budu obučeni da koriste sledeće lekove: kiseonik, adrenalin, glukoza, glukagon, midazolam, gliceril trinitrat aspirin i salbutamol. Oni redovno ažuriraju svoje znanje i usavršavaju svoje veštine treningom scenarija sa svim članovima stomatološkog tima; obučene kolege su neprocenjivi resurs u bilo kojoj krizi.


Ekonomisti upozoravaju da petrohemijski kompleks Srbije ne treba olako ugasiti | Novosadski informativni portal 021\nEkonomisti upozoravaju da petrohemijski kompleks Srbije ne treba olako ugasiti\nNe treba olako ugasiti tri fabrike petrohemijskog kompleksa Srbije HIP Azotaru i Petrohemiju iz Pančeva, i Metanolsko-sirćetni kompleks iz Kikinde, već im treba tražiti kupca u svetu, što praktikuju sve zemlje, rekao je profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu Ljubodrag Savić.\nInfo 10.10.2018. | 22:15\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je juče, tokom posete Kazahstanu, rekao da će se boriti, i da će rešiti pitanje Petrohemije, "kao što je rešen problem sa Železarom, RTB Borom, i PKB-om".\n"Ne vidim ništa neuobičajeno u tome da se te fabrike nude na prodaju u direktnim susretima predstavnika naše vlasti sa političarima drugih zemalja. Barak Obama je kao predsednik Amerike posredovao u prodaji Boingovih aviona saudijskom kralju za 26 milijardi dolara i niko to nije ocenio kao lošu stvar", rekao je Ljubodrag Savić.\nOcenio je da Srbiju ne treba pretvoriti ni u samo poljoprivrednu zemlju i proizvodjača sirovina, jer sve zemlje koje imaju takvu politiku, spadaju u red najsiromašnijih.\nFabrike petrohemijskog kompleksa su nekoliko puta nudjene na prodaju, ali se niko nije javio, a HIP Azotara je od 10. septembra ove godine u stečaju.\n12.10.2018 • 10:08\n""Ne vidim ništa neuobičajeno u tome da se te fabrike nude na prodaju u direktnim susretima predstavnika naše vlasti sa političarima drugih zemalja. Barak Obama je kao predsednik Amerike posredovao u prodaji Boingovih aviona saudijskom kralju za 26 milijardi dolara i niko to nije ocenio kao lošu stvar", rekao je Ljubodrag Savić."\nRazlika je izmedju prodaje proizvoda fabrike i prodaje same fabrike, tj. kompanije. Nuditi proizvode kompanije koja posluje u tvojoj zemlji je ok. Nuditi svoje "porodično srebro" na prodaju strancima nije.