Telefoni usijani zbog invalidskih penzija | Glas Banja Luke - Nezavisni online magazin\nTelefoni usijani zbog invalidskih penzija\nBANJALUKA, 13. decembra – Prijave putem besplatnih telefonskih linija, kao i putem info-mejla, a koje se odnose na sporne invalidske penzije, u posljednja tri dana su udesetostručene, potvrđeno je danas iz Fonda PIO.\nMladen Milić, direktor Fonda, nakon sjednice Upravnog odbora Fonda, rekao je da sve te prijave zaprime, obrade te odmah proslijede Upravi krim-policije MUP-a RS.\n“Posebnu pažnju sada obraćamo na to što u nekim regionima imamo neuporedivo veliki procenat korisnika prava na invalidsku penziju u odnosu na ostale korisnike. Tako u Filijali Trebinje imamo više od 25 odsto korisnika prava na invalidsku penziju u ukupnoj strukturi”, rekao je Milić, objavile su Nezavisne novine.\nOn je pritom potvrdio da je dužnosti razriješen Milorad Kuzmanović, načelnik Odjeljenja za ocjenu radne sposobnosti u prvom stepenu, a na to mjesto je imenovan Milenko Pađen. Dužnosti je razriješen i Zoran Perduv, načelnik Odjeljenja za reviziju ocjena nalaza i mišljenja u prvom i drugom stepenu, a na tu funkciju imenovana je Milica Obradović.\nMilorad Solaković, predsjednik Upravnog odbora (UO) Fonda PIO RS, rekao je da je UO na jučerašnjoj sjednici usvojio plan i program rada te institucije za narednu poslovnu godinu, kao i rebalans finansijskog plana za tekuću godinu.\nKomentarišući nezakonitosti u vezi sa dodjelom invalidskih penzija, Solaković kaže da UO Fonda PIO osuđuje nezakonitosti.\n“UO je donio zaključak da se daje podrška organima kriminalističke istrage za utvrđenje svih nezakonitosti. Takođe, zahtijeva se od odgovornih u Stručnoj službi Fonda da, što su činili i do sada, i dalje pružaju podršku istražnim organima”, kazao je Solaković.\nPrethodni članakBanjaluka: Pod prijetnjom uzeo 500 evra\nNaredni članakDomaći izvođači uveseljavaće Banjalučane: Maja Tatić i trubači za Novu godinu


TROJANSKI KONJ U NAŠEM ORGANIZMU: HRANA OD KOJE UBRZANO STARIMO | Web-Tribune.com\nHome / SPEKTAR / TROJANSKI KONJ U NAŠEM ORGANIZMU: HRANA OD KOJE UBRZANO STARIMO\n3. juna 2014.\tSPEKTAR 1 Comment\nZbog biohemijskih reakcija koje se javljaju u telu uz svaku vrstu hrane koju jedete, neke namirnice vas čine starijim, dok druge pomažu u borbi protiv starenja.\nAko redovno jedete pogrešnu hranu, možete se osetiti i izgledati 10 ili više godina stariji, ali ako jedete pravu hranu, tokom vremena, možete izgledati 5-10 godina mlađi.\nTri procesa koja se odvijaju u telu, a koji imaju veliki uticaj na stopu starenja su „glikacija“, „upala“, i „oksidacija“.\nKada govorimo o starenju, ne govorimo samo o borama na koži ili gustini kose već o faktorima koji se ne mogu videti, kao što je npr. koliko dobro vaši organi funkcionišu, što je važnije nego ono na površini.\nNajgora hrana za brzo starenje: Hrana na bazi pšenice\n“Glikacije“ u telu, i supstance zvane Advanced Glycation End Products (napredna glikacija krajnjih proizvoda), poznate kao AGEs. Ova jedinjenja se nazivaju lošim jer ubrzavaju proces starenja, uključujući i, tokom vremena, oštećenje organa, zglobova, i naravno, bore.\nKoji je jedan od najvećih faktora koji povećavaju proizvodnju AGEs u telu? Možda iznenađujuće, ali visok nivo šećera u krvi tokom vremena drastično povećava godine. To je razlog zašto dijabetičari izgledaju starije od njihovih stvarnih godina. Ali to nije samo ograničeno na dijabetičare.\nOvo je malo poznata činjenica često prikrivena od strane masovnih marketinških kampanja i giganta prehrambene kompanije koje žele da vas uvere da su „sve pšenice“ zdrave za vas … ali činjenica je da pšenica sadrži veoma neobičnu vrstu ugljenih hidrata (koje se ne mogu naći u drugim namirnicama) zvanu amilopektin, koji je pronađen u nekim testovima na šećer u krvi, koji je veći čak i od čistog šećera .\nZapravo, amilopektin (od pšenice) podiže nivo šećera u krvi više od bilo kog drugog izvora ugljenih hidrata na zemlji. Ovo znači da hrana na bazi žita, kao što su hleb, žitarice, pogačice, i drugi pekarski proizvodi često izazivaju mnogo veći nivo šećera u krvi od većine drugih izvora ugljenih hidrata.\nVeći prosečan nivo šećera u krvi tokom vremena i više AGEs koji su formirani unutar tela, ubrzavaju starost. Verovatno ste čuli i o potencijalnim zdravstveno-štetnim efekatima glutena (još jedno problematično jedinjenje koje se nalazi u pšenici i koje može da izazove upalu u digestivnom sistemu). Eto još jedan razlog da se smanji ili eliminiše hrana na bazi pšenice. Vaše telo će vam se zahvaliti na sporijem starenju i mlađem izgledu.\nI gubljenje telesnih masti je još jedan sporedni efekat eliminisanja ili smanjenja pšenice u ishrani.\nAli, još jedan problem sa ovom hranom je, kako se ispostavilo, to što proizvodi od pečene pšenice sadrže kancerogene hemikalije koje se zovu akrilamidi koji nastaju kada porumeni hleb, žitarice, pogačice,… U studijama su povezani sa povećanim rizikom od raka i ubrzanog starenja. Akrilamidi se takođe mogu naći u visokom nivou i u drugim porumenelim izvorima ugljenih hidrata kao što je pomfrit.\nPazite se i drugih namirnica koje povećavaju starenje, uključujući one na bazi kukuruza koje takođe povećavaju nivo šećera u krvi (kukuruzne žitarice, čips, kukuruzni sirup), sojino ulje i druga „povrćna“ ulja koja sadrže preterano prefinjene i obrađene masti koje izazivaju upale u telu, kao i šećera iz bombona, kolača, i zaslađenih pića.\nTags bombona faktor formira gluten govori hram hrana izgled kampanja kompanije kukuruz masovni namirnice proizvodnju pronađen reakcija šećer starenje studija ubrzano žitarice\nPrevious “PREKO EVROAZIJSKOG SAVEZA RUSIJA STIŽE NA BALKAN“\nNext MALO POZNATE ČINJENICE IZ SRPSKE ISTORIJE


Home Politika BiH Ministar Katica: BiH ne upravlja migracijama na pravi način, policija je spriječila...\nNakon nereda u migrantskom kampu u Blažuju, ministar unutrašnjih poslova Kantona Sarajevo Admir Katica je rekao da je policija efikasno i pravovremeno reagovala, ali je dodao da država BiH ne upravlja migracijama na pravi način.\nKatica smatra da su neredi rezultat prekomjernog broja migranata na jednom mjestu te da je potrebna njihova disperzija.\n“Činjenica je da do ovakvih nemira dolazi zbog velike koncentracije migranata na jednom mjestu, jer država BiH ne upravlja migracijama na pravi način. Država upravlja migracijama tako što je migrante smjestila u Kanton Sarajevo i Unsko-sanski kanton, a potrebno je broj migranata disperzirati na području cijele BiH”, rekao je Katica u izjavi objavljenoj na zvaničnoj internet-stranici MUP-a KS.\nSituacija u kojoj se nalaze migranti razlog je za zabrinutost jer postoji rizik ponavljanja sličnih incidenata. Pozvao je na rješavanje problema s ciljem zaštite građana.\n“Ne bismo imali izražen problem da se u jednom migrantskom kampu nalazi 200 ljudi, ali ako imate 3.500 ljudi na jednom mjestu kao što je to slučaj s kampom u Blažuju, i to ljudi koji se, zbog situacije u kojoj jesu, nalaze u posebnom psihološkom stanju, onda možemo očekivati da se ovakvi neredi dešavaju”, istakao je ministar Katica.\nDodao je da se mora krenuti u proaktivnu komunikaciju s državnim nivoima vlasti sa zahtjevima da se počnu rješavati ova pitanja, kako bi se zaštitili i građani i policija koja snosi veliki teret ove krize.\n“Naredne sedmice će biti održan sastanak s ministrom sigurnosti BiH, kojem će prisustvovati i policijski komesar KS, kao i ministar unutrašnjih poslova i policijski komesar Unsko-sanskog kantona, kako bi se dogovorili dalji koraci i mjere u sprečavanju i odgovoru na nemire koji se u posljednje vrijeme dešavaju u migrantskim kampovima”, najavio je ministar.\nTakođer, Vlada Kantona Sarajevo je zakazala za 28. januar 2021. godine tematsku sjednicu o migrantskoj krizi u Kantonu Sarajevo na koju će biti pozvani i članovi Koordinacionog tima KS za pitanja migranata. Bit će održan sastanak i s novom šeficom misije IOM-a u BiH.\n“Uključit ćemo sve sudionike koji mogu doprinijeti da ovaj problem bude što manji. Ne smijemo čekati, ići ćemo ususret ovom problemu i pokušavati ga rješavati na najbolji mogući način”, zaključio je Katica.\nPrevious articleŠest učesnika nereda u migrantskom centru u Blažuju bit će protjerano iz BiH\nNext articlePosao za inspekcije: Odlukom Vlade FBIH pojeftinuju hljeb,mlijeko i brašno!?


Lenovo IdeaPad 3 14ALC6 - 82KT007DRM laptop | ePonuda.com\nLenovo IdeaPad 3 14ALC6 - 82KT007DRM laptop cene\nTrenutno nemamo slike za Lenovo IdeaPad 3 14ALC6 - 82KT007DRM laptop\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Lenovo IdeaPad 3 14ALC6 - 82KT007DRM laptop po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Lenovo IdeaPad 3 14ALC6 - 82KT007DRM laptop na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Laptopovi cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Lenovo Laptopovi, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Lenovo IdeaPad 3 14ALC6 - 82KT007DRM laptop sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Lenovo IdeaPad 3 14ALC6 - 82KT007DRM laptop. Pre kupovine, podatke za Lenovo IdeaPad 3 14ALC6 - 82KT007DRM laptop proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Energyobserver - BIH / ERS PLANIRA DA U NAREDNIH DESET GODINA IZGRADI ELEKTRANE NA OIE SNAGE 1.000 MW /AUTOR: VLADIMIR SPASIĆ / BGEN\n“Kompanija ima ogroman potencijal za korišćenje OIE i naše opredjeljenje je da u narednih deset godina izgradimo objekte instalisane snage 1.000 MW, prvenstveno koristeći energiju vetra i sunca, ali i da bolje iskoristimo hidropotencijale, a to su i zahtevi Energetske zajednice”, rekao je Petrović na otvaranju Petog energetskog samita u Neumu.\nOn je istakao da za sve objekte čija je realizacija u toku, kao i one koji su još u fazi projektnih rešenja ERS ima punu podršku Vlade Republike Srpske i resornog ministarstva, ali i da očekuje podršku EU fondova i kreditnih institucija.\n“Elektroprivreda je Akcionim planom poslovanja predvidela izgradnju solarne elektrane od 100 MW u Trebinju, izgradnju Vetroparka Hrgud, snage 50 MW, ali i hidroelektrana Dabar, Dubrovnik 2, Buk Bijela, Cijevna 3, kao i elektrane na slivu reke Drine”, rekao je Petrović.\nOn je naveo da vrednost ovih investicija iznosi oko 1,25 milijardi evra, a učešće ERS–a biće oko 15 procenata.\n“U toku je planiranje sredstava koje će osigurati učešće u izgradnji pomenutih projekata jer su to zahtevi finansijskih institucija”, pojasnio je Petrović.\nIzgradnja novih elektrana, prema njegovim rečima, značiće i siguran izvoz električne energije ERS-a, odnosno sigurne prihode, nova radna mesta, ostanak ljudi na ovim prostorima, pomoć lokalnim zajednicama gdje se objekti nalaze, angažovanje izvođača i podizvođača.\nTema ovogodišnjeg samita je Energetska tranzicija – politika dugoročnih strukturalnih promena u energetskim sistemima. Samit organizuju USAID i GIZ.\nNa samitu je prisutno oko 650 učesnika, predstavnika državnog i privatnog energetskog sektora u BiH, kao i međunarodne zajednice, koji su apelovali na nadležne da se usvoji set zakonskih mera kako bi bio omogućen nastavak reformi u ovom sektoru.


Lidl, Bangladeš i keruša Maša | MonopolList\nEkonomija, Reč urednika – Rubrika ekonomija 08/11/2018\nKada se na Guglu ukuca pojam društvene odgovornosti, izlazi niz stranica gde se poziva na odgovornost prema zaposlenima, zajednici i životnoj sredini – samo se imena kompanija menjaju. Odlično. Gde bi društvo bilo da nema društveno odgovornih kompanija?\nNedavno, komšiluk oko Lidlovog objekta na Adi zabrinulo je pitanje lutalice Maše, koja tu živi a čiji je boravak bio ugrožen izgradnjom. Naslutivši da će Maša postati nepoželjna, brižna sugrađanka pisala je menadžmentu Lidla. Svojim odgovorom Lidl je, javljaju Novosti, osvojio srca Čukaričana: Kao društveno odgovorna kompanija koja brine o zajednici u kojoj posluje i svojim komšijama, Lidl će za Mašu pronaći mesto na parceli i obezbediti joj novu kućicu. Dodatno, kompanija će osobama koje već godinama brinu o Maši obezbediti i određenu količinu hrane, kako bi svakoga dana imala kvalitetan obrok. Građani su potez nemačke kompanije pohvalili kao veliko delo i primer ostalim kompanijama.\nAli, ne lezi vraže – postoje nevladine organizacije i istraživači koji zaista proveravaju poslovanje multinacionalnih korporacija. Mnoge su žestoko kritikovane sa stanovišta društvene odgovornosti, a među njima i Lidl, nova zvezda srpske maloprodaje.\nKao deo najvećeg nemačkog trgovačkog koncerna Schwarz, Lidl je, uz britanski Tesco i francuski Carrefour, najveći lanac supermarketa u Evropi, sa godišnjim prometom od oko 40 milijardi evra. Profitabilnost obezbeđuje, što se kaže, ostvarivanjem vrednosti za kupce – ali i na kreativnije načine.\nMeđunarodna organizacija Clean Clothes Campaign ispitala je 2012. godine radne uslove u tekstilnim fabrikama odeće za lance Aldi i Lidl. Njihov izveštaj na 48 strana svedoči o različitim oblicima izrabljivanja, sprečavanja sindikalnog udruživanja i čak nasilja nad radnicima. Iste se godine i nemačka državna televizija ARD u dokumentarcu Der Lidl-Check osvrnula na, ispostavilo se, užasne radne uslove: nesnosno vruću proizvodnu halu, radnice bez propisane opreme i bez dopuštenja da koriste toalet. Dok su novinari sprovođeni halom, šef pogona se, misleći da razgovara sa budućim partnerima, hvalio kako su im plate radnika niže nego u regionu, zbog čega može ponuditi dobre uslove.\nDa ovo, premda neodoljivo poznato, nije bio opis Srbije već Bangladeša svedoči i sledeće. Pre pet godina, u provinciji Daka, urušila se jedna višespratna tekstilna fabrika. Zbog niskih bezbednosnih standarda i nelegalnog dozidavanja tri sprata povrh postojećih pet, stradalo je 1.130 ljudi, a 2.438 je povređeno. Tu se proizvodila odeća za dvadeset devet lanaca, kao što su Benetton, Mango, Walmart i dr. Samo dvanaest kompanija priznalo je da su se njihovi proizvodi ovde šili, dok su ostale ceo događaj ignorisale ili negirale svoju povezanost. Ovo je najveća u nizu katastrofa u ovoj zemlji. Samo nekoliko meseci ranije i nekoliko kilometara dalje, izgorela je devetospratna fabrika i poginulo 112 osoba. Od desetak lanaca, za koje se u ovoj fabrici radilo, samo je C&A platio odštetu žrtvama.\nBangladeš je, sa svojih 163 miliona stanovnika, siromašna zemlja. Jedna od najvažnijih grana upravo je tekstilna industrija, dok se danas odeća nigde ne pravi jeftinije. Najveći je svetski izvoznik posle Kine, gde radnici već zarađuju preko četiri puta više. U Bangladešu se odeća proizvodi za najveće svetske modne i maloprodajne lance. Njihov izuzetno brz tempo poslovanja tera dobavljače da povećavaju svoju konkurentnost – a čime drugo nego uštedama na bezbednosnoj i radnoj opremi ili platama. Najveći kupac bangladeške robe je švedski H&M, koji je kao takav dobrim delom odgovoran za stanje u Bangladešu, ali i u Kambodži i Etiopiji, gde takođe imaju dobavljače.\nŠto se našeg Lidla tiče, ARD je bio objavio da se često i na domaće radnike vrši veliki pritisak, postavljanjem radnih normi koje se tokom radnog vremena ne mogu postići, zbog čega moraju da rade prekovremeno, čak bez nadoknade. Eto, i to se dešava.\nSve ovo, srećom, ne mora da ima veze sa Lidlom u Srbiji. Nešto drugo, ipak, može imati. Naime, 2014. godine međunarodno ekološko udruženje Greenpeace kritikovalo je upotrebu genetski modifikovane hrane pri uzgoju kokošaka koje su kasnije prodavane u Lidlu i drugim lancima. Takva piletina je povoljna. Međutim, koliko je drugi deo Lidlovog svetog trojstva jednostavno, bolje, povoljnije ispunjen – odnosno koliko je takvo meso kvalitetno – ostaje upitno.\nNije Lidl najgori na svetu. Jednostavno, priroda savremenog kapitalističkog sistema omogućava korporacijama da, bez skrupula, posredno i neposredno, jeftino eksploatišu radnu snagu. Da stvar bude još gora, one se kod kupaca uspešno profilišu kao društveno odgovorne kompanije, deformišući samo shvatanje pojma društvene odgovornosti.\nLepo je kada neka kompanija otvori košarkaški teren ili donira računarsku opremu školi. Još lepše je kada ne izbegava plaćanje poreza zemlji u kojoj stvara profit – a najlepše je kada zaposlenima obezbedi dostojanstvene uslove za život i rad.\nAko ništa drugo, barem je Maša zadovoljna.\nPrevious articleDeset godina kasnije – Iz ekonomske u društvenu krizu\nNext articleEkonomski tigar socijalizma\nSrbija se nalazi u grupi zemalja istočne Evrope u kojima postoji visoka potreba za seksualnim obrazovanjem, jer samo 6,3% mladih ima dovoljno znanja o…


Predstavljeni rezultati Centra za digitalnu transformaciju Komore i dodijeljeni sertifkati konsultantima | Privredna Komora Republike Srpske – Привредна комора Републике Српске – Chamber of Commerce and Industry of Republic Srpska\nBy Vladimir Blagojevic 22. јуна 2021. DigIT SME, Digitalna transformacija, Novosti iz Komore, slide No Comments\nPrivredna komora Republike Srpske predstavila je danas rezultate rada Centra za digitalnu transformaciju Privredne komore Republike Srpske.\nUspostavljanje i jačanje kapaciteta Centra za digitalnu transformaciju Privredne komore Republike Srpske podržano je od strane EU4Business programa kroz realizaciju Projekta „Centar za digitalizaciju, podizanje konkurentnosti i inovacije u MSP – DigIT SME“, koji implementira Privredna komora Republike Srpske, u saradnji sa partnerima.\nCentar je osnovan s ciljem da pruži podršku privredi i privrednim društvima u njihovoj transformaciji ka uspješnijim poslovnim modelima i aktivnostima, izjavila je direktor Sektora za ekonomske i pravne poslove Komore Dragana Kokot.\n– Cilj je da privredna društva transformišu svoju organizaciju tako da ostvare optimalne rezultate uz najmanji utrošak energije i resursa, te da rade na organizaciji i razvoju ljudskih potencijala i, što je najznačajnije, na uvođenju novih tehnologija. Time postaju konkurentniji i stiču bolje uslove za izvoz proizvoda i usluga – rekla je Kokotova novinarima nakon promocije ovog centra.\nRazvoj Centra podržan je i izvodi se u saradnji sa njemačkom organizacijom za međunarodnu saradnju GIZ, kroz projekat „Inovacije i digitalizacija u malim i srednjim preduzećima u BiH“, koji ova organizacija implementira u ime njemačke vlade.\nU okviru prezentacije, organizovana je i dodjela međunarodno priznatih sertifikata za 10 uspješno obučenih konsultanata za digitalnu transformaciju.\nPrema riječima Kokotove, konsultanti koji su dobili ovaj sertifikat ići će u privredna društva i izrađivati digitalne mape koje predstavljaju pregled stanja i preporuka za svako konkretno privredno društvo – kako da pospješi svoje poslovanje i prođe kroz određene oblike transformacije.\n– Osim toga što privrednim društvima pružamo standardizovanu uslugu i edukaciju, do kraja godine imamo i mogućnost da pružimo podršku u sprovođenju konkretnih projekata koji budu prepoznati kroz digitalnu strategiju – rekla je Kokotova.\nGojko Rodić, jedan od konsultanata kojem je uručen sertifikat, rekao je da konsultant treba da postavi dobra pitanja i kroz njih pomogne kompanijama da uoče gdje leži potencijal za razvoj i unapređenje poslovnih procesa kroz digitalizaciju.\n– Digitalizacija je nešto što se dešava svuda oko nas i one kompanije koje zaostanu u tom procesu će teško izgurati tržišnu utakmicu – naveo je Rodić.\nOvom događaju prisustvovali su i pomoćnik ministra za naučnotehnološki razvoj Republike Srpske Miodrag Peranović i pomoćnik ministra privrede i preduzetništva Rajko Lajić.


STEFANOVIĆ I ČEPURIN: Dobra saradnja Srbije i Rusije u oblasti organizovanog kriminala, trgovine narkoticima... | Vesti | Kurir\nSTEFANOVIĆ I ČEPURIN: Dobra saradnja Srbije i Rusije u oblasti organizovanog kriminala, trgovine narkoticima...\nDruštvo 03.04.2018. 13:56h 03.04.2018. 15:56h\nBEOGRAD - Potpredsednik Vlade Srbije i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović razgovarao je danas sa ambasadorom Rusije u Beogradu Aleksandrom Čepurinom o saradnji dveju zemalja i mogućnostima za njeno dalje unapređenje.\nSagovornici su saradnju dve zemlje ocenili dobrom, i istakli saradnju u borbi protiv terorizma, organizovanog kriminala, trgovine narkoticima i trgovine ljudima.\nNa sastanku je bilo reči i o realizaciji obuka i kurseva na kojima bi pripadnici srpske i ruske policije razmenili iskustva, navodi se u saopštenju Ministarstva unutrašnjih poslova.\nStefanović i Čepurin saglasili su se da bi takva razmena iskustva dobrinela dodatnom poboljšanju odnosa i saradnje Rusije i Srbije.\nNebojša StefanovićAleksandar Čepurin


Renoviranje mosta u Nišu se toliko “otegla” da je zbog toga pokrenut sajt koji meri koliko traju radovi i upoređuje to vreme sa nekim velikim svetskim građevinskim poduhvatima, ali ne samo građevinskim.\nPut do Marsa, prvo putovanje Kristofera Kolumba do Amerike, izgradnja Empajer stejt bildinga – neka su od ljudskih dostignuća koja su okončana brže od Tvrđavskog mosta u Nišu čije renoviranje trenutno traje 510 dana. Ta dostignuća nalaze se na sajtu “Je l’ gotov most” koji su pokrenuli građani.\nNa spisku koji stoji na sajtu je i izgradnja Sava centra koja je završena za 340 dana, tridesetospratnog hotela u Kini koji je bio gotov za 15 dana, kao i dva Balkanska rata koja su ukupno trajala 283 dana.\nAdministratori su naveli i da je Dong Yaohui prešao ceo Kineski zid za 508 dana, što je za sada poslednje dostignuće koje je završeno brže od mosta u Nišu.\n“Na čekanju” su i Put do Marsa i nazad, konstruisanje Titanika i izgradnja Ajfelove kule.\nNišlije na društvenim mrežama ideju o pokretanju ovog sajta opisuju kao genijalnu, pitaju da li će most na Nišavi oboriti sve rekorde i da li će biti svečanog otvaranja i spektakla kada bude završen. Takođe, daju nove predloge, kako na društvenim mrežama, tako i putem mejla jelgotovmost@gmail.com.\nNije poznato ko je autor ove internet stranice.\nPodsetimo, rok za završetak radova na mostu na Nišavi dugačkom 50 metara, koji su počeli 3. marta prošle godine, najpre je bio 4 meseca, ali on još nije završen.\n03/02/2022 | 12:17\nZašto svako ko se seća ovih 5 stvari ne bi trebalo da bude gradonačelnik Beograd...


Saopštenje stručnog žirija 25. JPF\nčetvrtak, 10 jun 2021 05:50\n04 – 09. JUNA 2021.\nStručni žiri 25. Jugoslovenskog pozorišnog festivala, u sastavu:\nProfesor emeritus Svetozar Rapajić, reditelj - predsednik žirija\nDragana Varagić, glumica - član žirija\nJanko Ljumović, producent - član žirija\n1. Nagrada ARDALION ZA NAJBOLJU PREDSTAVU – Dodeljuje se predstavi „ČITAČ“ u koprodukciji Beogradskog dramskog pozorišta i BEO ARTA produkcije Beograd, nastaloj po motivima romana Bernharda Šlinka u dramatizaciji Fedora Šilija i režiji Borisa Liješevića. Predstava temu krivice i odgovornosti prikazuje uzbudljivim i visoko artikulisanim umetničkim sredstvima.\n2. Nagrada ARDALION ZA NAJBOLJU REŽIJU – Dodeljuje se BORISU LIJEŠEVIĆU za režiju predstava „ČITAČ“ i „UPOTREBA ČOVEKA“. U ovim predstavama reditelj je uspešno povezao sredstva nekadašnjeg ekspresionizma sa modernim scenskim jezikom.\n3. Nagrada ARDALION ZA NAJBOLJU ŽENSKU ULOGU – Dodeljuje se MIRJANI KARANOVIĆ za ulogu Hane Šmic u predstavi „ČITAČ“ “ u koprodukciji Beogradskog dramskog pozorišta i BEO ARTA Beograd nastaloj po motivima romana Bernharda Šlinka u dramatizaciji Fedora Šilija i režiji Borisa Liješevića. Ona je probranim i preciznim glumačkim sredstvima na uzbudljiv način ostvarila složene transformacije lika i iznela temu krivice i odgovornosti.\n4. Nagrada ARDALION ZA NAJBOLJU MUŠKU ULOGU - Dodeljuje se MARKU GRABEŽU za ulogu Mihaela Berga u predstavi „ČITAČ“ u koprodukciji Beogradskog dramskog pozorišta i BEO ARTA produkcije Beograd nastaloj po motivima romana Bernharda Šlinka u dramatizaciji Fedora Šilija i režiji Borisa Liješevića. On glumački suvereno, emotivno i inteligentno dokazuje mogućnost ljudskosti i u najtežim vremenima.\n5. Nagrada ARDALION ZA NAJBOLJU SCENOGRAFIJU – Dodeljuje se ŽELJKU PIŠKORIĆU za predstavu „UPOTREBA ČOVEKA“ prema romanu Aleksandra Tišme u koprodukciji Novi tvrđava teatar Novi Sad, Novosadsko pozorište - Ujvideki Szinhaz, Grad teatar Budva, East West Centar Sarajevo, u dramatizaciji Fedora Šilija i režiji Borisa Liješevića. Jednostavnim rešenjima ostvarila je mnogoznačnost scenskog prostora i simbolički i poetski obogatila predstavu.\n6. Nagrada ARDALION ZA NAJBOLJU KOSTIMOGRAFIJU – Dodeljuje se MARINI SREMAC za predstavu „UPOTREBA ČOVEKA“ prema romanu Aleksandra Tišme u koprodukciji Novi tvrđava teatar Novi Sad, Novosadsko pozorište - Ujvideki Szinhaz, Grad teatar Budva, East West Centar Sarajevo, u dramatizaciji Fedora Šilija i režiji Borisa Liješevića. Izuzetnim osećajem za kolorit i detalj, ona je sivu istorijsku epohu učinila vizuelno bogatom i funkcionalno označila pojedinačne sudbine brojnih likova.\n7. Nagrada ARDALION ZA EPIZODNU ULOGU – Dodeljuje se SANJI MARKOVIĆ za ulogu Simke u predstavi „PUTUJUĆE POZORIŠTE ŠOPALOVIĆ“ po drami Ljubomira Simovića u produkciji Jugoslovenskog dramskog pozorišta Beograd i režiji Jagoša Markovića. Njena Simka je ostvarena na inovativan način koji je otkrio nove slojeve tumačenja toga lika.\n8. Nagrada ARDALION ZA NAJBOLJEG MLADOG GLUMCA i Nagrada POLITIKE «AVDO MUJČINOVIĆ» - Dodeljuje se ALJOŠI ĐIDIĆU za uloge u predstavi „UPOTREBA ČOVEKA“ prema romanu Aleksandra Tišme u koprodukciji Novi tvrđava teatar Novi Sad, Novosadsko pozorište - Ujvideki Szinhaz, Grad teatar Budva, East West Centar Sarajevo, u dramatizaciji Fedora Šilija i režiji Borisa Liješevića. Velikom glumačkom energijom, a preciznim sredstvima, on se uspešno kretao kroz različite likove koje je tumačio.\n9. Specijalna NAGRADA ARDALION – Dodeljuje se autorskom timu i ansamblu predstave „RADNIČKA HRONIKA“, u produkciji Narodnog pozorišta iz Subotice, po komadu Petra Mihailovića u režiji Veljka Mićunovića. Predstava propituje mogućnost pobune i sudbinu malog čoveka kroz preciznu i displinovanu kolektivnu igru, koja kritički posmatra moguće protivrečnosti ove teme.\n10. Nagrade su donete većinom glasova.\nRead 262 times Last modified on četvrtak, 10 jun 2021 06:57\nMore in this category: « Gostovanje u Čajetini Gostovanje u Beranama »


Afera „Atlas” potresa Crnu Goru | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna KOMŠIJE CG Afera „Atlas” potresa Crnu Goru\nAfera „Atlas” potresa Crnu Goru\nDuško Knežević, za kojim je raspisana poternica, optužio predsednika Crne Gore da je „šef kriminalne hobotnice” i tvrdi da ima 20 hiljada dokumenata, video i audio zapisa koje će iznositi u javnost u fazama.\nPredsednik Atlas grupe Duško Knežević proteklih dana optužio je predsednika Crne Gore i vladajuće Demokratske partije socijalista Mila Đukanovića da je „šef kriminalne hobotnice” u Crnoj Gori.\nKnežević, za koga se spekuliše da će narednih dana biti isporučen iz Londona po zahtevu Tužilaštva Crne Gore za finansijske malverzacije, tvrdi da ima najmanje 20 hiljada dokumenata, video i audio zapisa, kojima će u fazama iznositi dokaze o tome da govori istinu.\nKnežević je, između ostalog, kazao kako je Đukanoviću „pokrivao” dugove na karticama, plaćao odmor u Dubaiju i garantovao za njegove kredite, a objavljivanjem snimka na kome bivši gradonačelnik Podgorice, sada sekretar Predsedništva Crne Gore Slavoljub Stijepović od Kneževića preuzima kovertu sa 97 hiljada evra (uoči lokalnih i parlamentarnih izbora 2016. godine), pokrenuta je afera „koverta”.\nDuško Knežević, predsednik Atlas Grupe, kojeg Crna Gora potražuje zbog finansijskih malverzacija, oglasio se iz Londona sa novim optužbama na račun aktuelnog predsednika Mila Đukanovića, između ostalog, i da su mu, kako kaže, prijatelji iz “poslova tranzita cigara” pomogli oko obezbeđivanja sredstava za kredit.\nGarant za taj kredit bila je navodno Kneževićeva kompanija o čemu, kako kaže, poseduje dokumentaciju, a naplaćen je od prodaje akcija Prve banke, koje je Đukanović kupio odmah po dobijanju kredita.\nOvom “fingiranom pravnom radnjom”, tvrdi Knežević, Đukanović je “preko noći” zaradio milion i po evra.\nTu navodnu berzansku transakciju omogućio mu je Knežević, koji, šefa crnogorske države optužuje za pokušaj da mu zatvori sve njegove biznise u Crnoj Gori.\nDPS je u potpunosti odbacio navode Kneževića, ocenjujući ih kao lažne i izmišljene optužbe, kojima pokušava da sebe spasi krivične odgovornosti.\nDPS ističe da „odbeglo lice s poternice”, sa bezbedne destinacije, „nastavlja sa hiperprodukcijom klasičnih izmišljotina, podmetanja i manipulacija na račun šefa crnogorske države”, dok crnogorski politički analitičar Igor Damjanović smatra da, ukoliko „spoljni faktor” založi svoj autoritet ,afera može čak biti početak Đukanovićevog kraja.\nUrednik podgoričkog „Dana” Nikola Marković kaže za Tanjug da se ne može predvideti kako će se završiti afera Atlas i da veruje da u Crnoj Gori to niko ne zna, ali, kako naglašava, najveći problem za vladajuću garnituru u Crnoj Gori je taj što je „Đukanović ogoljen”.\nPrema njegovim rečima, približava se vreme da se posle trideset godina neke „prljave i nečasne stvari otkriju”.\nEvropska komisija (EP) pozvala je još ranije crnogorske vlasti da brzo i efikasno istraže navode vlasnika Atlas grupe Duška Kneževića o donacijama Demokratskoj partiji socijalista uoči lokalnih i parlamentarnih izbora 2016. godine. (Tanjug, Novosti)\nPrethodni tekstMogući prekidi u emitovanju TV programa 1. februara od ponoći do 5 časova\nSledeći tekstNikad dovoljno zaštite na radu


Fortuna između euforije i straha | TEME | DW | 18.08.2012\nFortuna između euforije i straha\nNogometni klub Fortuna iz Duesseldorfa će nakon 15 godina ponovo zaigrati u Bundesligi. Trener Norber Meier i njegovi igrači stoje pred velikim izazovima i teškim zadacima.\nNavijači slave ulazak Fortune u Bundesligu (16.05.2012)\nJoš samo prije desetak godina Fortuna je igrala u Oberligi (četvrta liga). Tada je ovaj klub stajao pred sportskom i finansijskom propasti, bio je opterećen dugovima sa više od četiri miliona eura. No, Fortuna se nije predala i ostvarila je jedno malo čudo: sportski uspjeh se vratio u glavni grad njemačke savezne pokrajine Sjeverne Rajne Vestfalije. Ovaj klub više nema dugova. Preko regionalne lige, nogometaši Duesselodrfa su se samo za pet godina uspjeli plasirati u elitni razred njemačkog nogometa. Nakon 15 godina navijači i odgovorni iz kluba mogu se radovati i utakmicama Bundeslige u tom gradu.\nTrener Fortune Norbert Meier koji je od 2008. odgovoran za sportski uspjeh kluba, sada stoji pred velikim izazovima jer su najbolji igrači kao što su Sascha Roesler, Maximilian Beister ili odbrambeni strateg Assani Lukimya, napustili klub. Roesler i Beister su se u protekloj sezoni pobrinuli za 24 gola i mnogo su doprinijeli ulasku kluba u Bundesligu. Meier je morao preorganizirati svoj tim: sa 18 novih igrača Duesseldorf je, kada je riječ o transferima, pretekao trenera Wolfsburga Felixa Magatha. Uprkos kupovini velikog broja igrača, Fortuna je potrošila relativno malo novca. Ovaj klub je investirao tek 2,1 milion eura u kupovinu novih igrača. "Nećemo sići sa puta solidnog ekonomisanja", izjavio je šef upravnog odbora Fortune Peter Frymuth.\nEkipa Fortune Duesseldorf\nUkrajinski reprezentativac Andrej Voronjin kojeg u Duesseldorfu nazivaju "kraljevskim transferom" trebao bi se pobrinuti za postizanje golova u Bundesligi. Za klub će u predstojećoj sezoni pored njega igrati još iskusni igrači poput Nando Rafaela koji je došao iz FC Augsburga, Du-Ri Chaa iz Celtic Glasgova, Stefana Reisingera iz Freiburga i Axela Bellinghausena iz Augsburga. Sa ovim igračima se Fortuna želi izboriti za opstanak u Bundesligi. "Još nikada nisam igrao protiv ispadanja i to ne želim ni ubuduće. Sve ekipe na početku počinju sa nula bodova i mi moramo dati sve što možemo", rekao je Voronjin.\nUprkos mnogim novim igračima, Fortuna Duesseldorf će u predstojećoj sezoni zadržati i izvjestan kontinuitet - kapitena Andreasa "Lumpija" Lambertza. Ovaj 27-godišnji vezni igrač za klub igra još od 2003. i u Duesseldorfu je postao kultna ličnost. Posebno ga odlikuje borbeni duh, a od 2004. kada je Fortuna igrala u Regionalnoj ligi, on je jedan od standardnih igrača. Lambertz je uspio ući i u nogometnu historiju: on je kao prvi igrao za jedan klub na putu iz četvrte do Prve Bundeslige.\nNorbert Meier se može osloniti na maratonca Lambertza. Uz njega je Axel Bellinghausen i odbrambeni igrač Jens Langeneke koji bi za protivničku ekipu mogao postati neugodan suparnik. Ovaj 29-godišnjak je za Fortunu igrao i u periodu od 1998. do 2005. i zajedno sa Lambertzom je miljenik publike.\nAndreas Lambertz (naprijed u crvenom dresu) za Fortunu igra od 2003.\nUlazak u Bundesligu euforiju nije unio samo među igrače već i među navijače. Još tokom prošle sezone grad je u danima u kojima su igrane utakmice bio "obojen" u crveno bijelo - klupske boje. Sa 31.000 prodatih godišnjih karata oboren je čak i klupski rekord.\nDa bi ostvario svoj cilj, odnosno opstanak u Bundesligi, trener Norbert Meier na teren mora izvesti ekipu koju će karakterisati timski i borbeni duh. "Nećemo biti tehnički nadmoćniji od Bayerna ili Dortmunda. Za nas je važno da možemo dobro parirati i navijače podići na noge", naglašava Meier.\nPrva utakmica Bundeslige je istovremeno i pravi vrhunac: Fortuna će igrati protiv Borussie Mönchengladbacha. Mjesta na stadionu, međutim, neće biti rasprodana jer zbog indicenata za vrijeme baraža protiv Herthe iz Berlina, na stadionu smije biti samo 30.000 navijača. Uprkos tome, ekipa očekuje emocionalan prvi suret Bundeslige jer tim Norbert Meiera se ne želi tako brzo vratiti među drugoligaše.\nAutori: Thomas Klein/Belma Fazlagić-Šestić\nTagovi Sport, Fudbal, Fortuna Duesseldorf, Lambertz, Norbert Meier


Prestaje podrška za “Windows 7” - Portal 072info\nPrestaje podrška za “Windows 7”\n14. Januara 2020. Vrijeme objave: 7:40 sati\nKorisnici računara koji imaju sistem “Windows 7” trebalo bi da instaliraju noviji sistem kako bi izbjegli eventualne hakerske upade pošto se završava podrška za ovaj softver.\nOperativni sistem “Windows 7” od utorka više neće dobijati kritične dodatke, što znači da američki softverski gigant Microsoft neće popravljati bilo kakve nedostatke koji se pojave, zbog čega će računari biti podložni hakerskim upadima.\nPrema podacima agencije NetMarketShare sa kraja prošle godine, “Windows 7” je i dalje je jedan od najpopularnijih operativnih sistema Microsofta.\nNa prvom mjestu je najnoviji sistem “Windows 10”.\nBezbjednosne agencije upozoravaju korisnike da, ukoliko i dalje kod kuće imaju stari sistem sa tih računara ne unose osjetljive podatke o bankarstvu, elektronskoj pošti i drugim uslugama.\nRačunari sa “Windows 7” operativnim sistemom i dalje će biti funkcionalni, ali ne i bezbjedni.\nKompanije koje nisu spremne za prijelaz mogu da plaćaju Microsoftu produženu zaštitu do januara 2023. godine, mada će to biti prodavano od slučaja do slučaja i cijena će po isteku godine rasti.\nZenica: Škola hifza počinje sa radom\nZašto je dobro jesti jogurt


Total War: Warhammer - Strana 10 - Forum Sveta kompjutera\n14.5.2016, 11:54 #181\nJos nedelju dana do izlaska. Samo se molim da ne bude ubagovano g***o.\nPoslednja ispravka: Leonida (15.5.2016 u 12:14)\n16.5.2016, 19:34 #182\nI zvanicno zahtevi\n17.5.2016, 9:20 #183\nOd cetvrtka mozemo ocekivati i opise da izlaze.\n17.5.2016, 12:18 #184\nIiii, dal moze neko malo detaljnije da kaze svoje misljenje o specifikacijama? Koliko je zahtjevniji od proslog TW i sta misli o njima?\n17.5.2016, 15:34 #185\n18.5.2016, 16:48 #186\n19.5.2016, 15:28 #187\nProsao je review embargo.\nEvery system and piece feeds into others, and your choices make all the difference. It's a triumph of real-time strategy design, and the best the Total War series has ever been.\nIgra je daleko bolja optimizovana nego Rome II i Attila. GTX970 je dovoljan za ultra i 60fps.\nPoslednja ispravka: Leonida (19.5.2016 u 15:42)\n19.5.2016, 16:04 #188\n19.5.2016, 19:09 #189\nPrilično cool video sa poređenjem pre i posle:\nBattle Alpha and release\n19.5.2016, 23:32 #190\nFina recenzija, na pocetku nesto i o tehnickim detaljima.\n21.5.2016, 7:30 #191\nR7 370 i AMD FX-4100 CPU su dovoljni za High podesavanja i neki prosek od 40fps.\n21.5.2016, 9:42 #192\nAli opet nije neka velika razlika izmedu LOW i HIGH podesavanja. Al dobro, samo da gameplay bude dobar. Nadam se da ce uskoro izbaciti DLC sa Elfovima\n22.5.2016, 2:44 #193\nJa mislim da DLC-a nece biti, Elfovi ce verovatno doci u ekspanziji.\n22.5.2016, 14:42 #194\nMa kako god bilo samo da naprave igru sto boljom Jel neko kupio igru? Cekam Vase prve utiske ovih dana pa ako bude zanimljivija i mnogo dobra kupujem i ja.\n22.5.2016, 15:29 #195\nМожда ово и буде најбоља Total War игра, али када сам гледао све оне снимке, сва та магија на ратном пољу, створења, чудновата оружја и све оно, мени је то некако одбојно. Не иде ми никако уз овај серијал, не знам зашто, без обзира што ће ова игра оборити рекорд у продаји, без обзира не оцене и све остало.\nНека друга фантазија са мање магије и чудноватих створења би ми можда била прихватљивија (иако комплексност не би била као за Warhammer). Али добро, све док се људима свиђа, шта мањина мисли је небитно посебно за CA. Некако се више питам шта ће нам спремити након што заврше трилогију ове игре, јер ако наставе са истим концептом, енџином... ...\n22.5.2016, 16:49 #196\nJa ne razumem šta u sandbox igri može da bude osnov za triologiju? Priča neka? vs Chaos?\n22.5.2016, 17:21 #197\nPa dobro, TW nije bas potpuni Sandbox. Isto kao sto u ostalim TW-ovima periodi imaju ulogu (invazija Zlatne Horde, kuge, pad nekog carstva, otkrice baruta, kontakt sa zapadnjacima (Shogun 2) itd.) tako i u Warhammer-u. Chaos, pa dolazak Lizardmen-a itd. Sam Chaos ima dosta potencijala, sa nizom mogucih invazija, opasnosti od korupcije itd.\nWarhammer u sebi ima niz kvestova koji prate svoju pricu, moze tu itekako da se isprica mnogo stvari (i unapredi). Sve to pod uslovom da prva igra ostvari potencijal.\n22.5.2016, 17:31 #198\nSvaki deo ce imati svoju mapu i svoje rase, ako imas sva tri dela moci ces da igras veliku kampanju koja uljucuje sve rase i sve teritorije.\n22.5.2016, 17:45 #199\nNa kraju bi trebalo da ima ukupno oko 16 rasa\n22.5.2016, 17:56 #200


Košaračka vrba može da se koristi kao stelja, biogorivo, ogrev, malč - Poljoprivredne vesti | Agroklub.rs\nСтоиљковић Маријана je lajkovala fotografiju na KLUB-u pre 3 minuta\nKošaračka vrba može da se koristi kao stelja, biogorivo, ogrev, malč\nKošaračka vrba (Salix viminalis) je drvo koje se, kako joj i ime kaže, koristi za izradu pletenih korpi, ali i drugih predmeta. Ali, ova brzorastuća drvenasta kultura prema novoj studiji može da bude i izvrstan izvor obnovljive energije. Nadzemni deo se bere i pretvara u strugotinu, koja se može koristiti za ogrev, malč, kao stelja za životinje i biogorivo.\nPozitivan uticaj na okolinu\nU studiji koja je objavljena u časopisu "Agronomy Journal", istraživači su uzgajali ovu vrstu te razvili, kako kažu, ključna znanja koja mogu da prenesu potencijalnim uzgajivačima zainteresovanim za ovu kulturu.\n"Početak njene sadnje može biti skup", ističe autor studije Armen Kemanian koji je ujedno i član Američkog društva za agronomiju i dodaje da je potrebno paziti kako je proizvoditi uz niske troškove i visoke prinose. Ali, tvrdi, košaračka vrba nudi brojne prednosti kada je u pitanju bioenergija.\n"Uspeva u vlažnijim područjima sa hladnim zimama i blagim letima", napomenuo je. Njen važan kvalitet je sposobnost skladištenja ogromne količine ugljenika što je korisno jer kad ga je više pohranjeno u biljkama, ima ga manje u atmosferi i predstavlja manju opasnost kao štetni gas.\nOsim toga, ova drvenasta kultura ima ogromnu genetsku varijabilnost što omogućava otpornost na štetočine.\n"Studija je pokazala da je sadnja mešavine vrsta od velikog značaja", kaže autor. Pojašnjava da je to zato što neke privlače štetočine, poput buba. Dakle, u blizini ove vrbe se sade one koje su na njih otporne kako bi ih usporili i sprečili nastanak štete.\n"U poređenju sa uzgojem jednogodišnjih useva, ovde je potrebna drugačija strategija", objašnjava Kemanian. Naime, ova se vrsta može brati svake dve do četiri godine i tako 20 godina uzastopno. Stoga, autor studije napominje da je uzgoj različitih varijeteta presudan.\n"Njen relativno dug životni vek takođe znači da je planiranje od vitalne važnosti", upozorava rekavši da trošak seče čini veliki deo ukupnih operativnih izdataka tokom životnog ciklusa ove vrste.\nOmogućiti kretanje mašina za berbu\nStudija je utvrdila da je dobro "dizajnirano" polje lakše poseći. Iako su prinosi važni, uzgoj što više vrba na manjoj površini bila bi najgora odluka koja otežava tu radnju. Stoga je važno zasad osmisliti tako da se omogući što bolje manevrisanje mašina.\n"Ona uspeva na produktivnim zemljištima", kaže ovaj naučnik pojasnivši da uzgoj na šljunkovitim može povećati troškove sadnje i berbe i smanjiti prinose.\nIstraživači napominju da kada je reč o uzgoju ove vrste, biljna masa koja se bere nije jedini finansijski rezultat. Smatraju da treba naplatiti i njene usluge koje pruža ekosistemu. To su, na primer, skladištenje ugljenika, privlačenje oprašivača, smanjenje oticanja vode i zadržavanje hraniva poput azota u zemljištu.\n"Vrba može da poboljša najintenzivnije obrađivana zemljišta", zaključuje dodajući da ova biljka ima veliki potencijal u klimatski održivoj poljoprivredi.\nKošaračka vrba Biomasa Strugotina Bioenergija Studija Održiva poljoprivreda Stelja Malč Isplativost


Pravni informator - pravni časopis za savremene pravnike | Separat - Novembar 2018.\nSeparat - Novembar 2018.\nTROŠKOVI I TAKSE U SUDSKIM POSTUPCIMA\nBROJ 11. GODINA 2018\nTROŠKOVI I TAKSE U SUDSKIM POSTUPCIMA – KRIVIČNI POSTUPAK, PARNIČNI POSTUPAK, PREKRŠAJNI POSTUPAK, UPRAVNI SPOR – Propisi i sudska praksa – Naslovna strana i impresum separata\nTROŠKOVI I TAKSE U SUDSKIM POSTUPCIMA – KRIVIČNI POSTUPAK, PARNIČNI POSTUPAK, PREKRŠAJNI POSTUPAK, UPRAVNI SPOR – Propisi i sudska praksa – SADRŽAJ separata\nTakse, naknade troškova, tarife – I deo – Propisi – Zakon o sudskim taksama ("Sl. glasnik RS", br. 28/94, 53/95, 16/97, 34/2001, 9/2002, 29/2004, 61/2005, 116/2008, 31/2009, 101/2011, 93/2012, 93/2014, 106/2015)\nTakse, naknade troškova, tarife – I deo – Propisi – Pravilnik o naknadi troškova u sudskim postupcima ("Sl. glasnik RS", br. 9/2016, 62/2016)\nTakse, naknade troškova, tarife – I deo – Propisi – Tarifa o nagradama i naknadama troškova za rad advokata ("Sl. glasnik RS", br. 121/2012)\nTakse, naknade troškova, tarife – I deo – Propisi – Pravilnik o visini nagrade za rad advokata za odbrane po službenoj dužnosti ("Sl. glasnik RS", br. 23/2014)\nTakse, naknade troškova, tarife – I deo – Propisi – Tarifa o nagradi i nadoknadi troškova za zastupnika po službenoj dužnosti - advokata u poreskom postupku ("Sl. glasnik RS", br. 55/2004, 59/2013)\nTakse, naknade troškova, tarife – I deo – Propisi – Javnobeležnička tarifa - javnog beležnika kao poverenika suda u postupku za raspravljanje zaostavštine ("Sl. glasnik RS", br. 12/2016)\nTakse, naknade troškova, tarife – I deo – Propisi – Javnoizvršiteljska tarifa ("Sl. glasnik RS", br. 59/2016)\nTroškovi postupka – II deo – Izvodi iz zakona – 1 – Krivični postupak – Izvodi iz Zakonika o krivičnom postupku\nTroškovi postupka – II deo – Izvodi iz zakona – 1 – Krivični postupak – Izvodi iz Zakona o maloletnim učiniocima krivičnih dela i krivičnopravnoj zaštiti maloletnih lica\nTroškovi postupka – II deo – Izvodi iz zakona – 1 – Krivični postupak – Izvodi iz Zakona o oduzimanju imovine proistekle iz krivičnog dela\nTroškovi postupka – II deo – Izvodi iz zakona – 1 – Krivični postupak – Izvodi iz Zakona o odgovornosti pravnih lica za krivična dela\nTroškovi postupka – II deo – Sudska praksa – 1 – Krivični postupak\nTroškovi postupka – II deo – Izvodi iz zakona – 2 – Prekršaji i privredni prestupi – Izvodi iz Zakona o prekršajima ("Sl. glasnik RS", br. 65/2013, 13/2016, 98/2016)\nTroškovi postupka – II deo – Izvodi iz zakona – 2 – Prekršaji i privredni prestupi – Izvodi iz Zakona o privrednim prestupima ("Sl. list SFRJ", br. 4/77, 36/77, 14/85, 74/87, 57/89, 3/90; "Sl. list SRJ", br. 27/92, 24/94, 28/96, 64/2001;"Sl. glasnik RS", br. 101/2005)\nTroškovi postupka – II deo – Sudska praksa – 2 – Prekršaji i privredni prestupi\nTroškovi postupka – II deo – Izvodi iz zakona – 3 – Parnični, vanparnični i izvršni postupaki – Izvodi iz Zakona o parničnom postupku ("Sl. glasnik RS", br. 72/2011, 49/2013, 74/2013, 55/2014)\nTroškovi postupka – II deo – Izvodi iz zakona – 3 – Parnični, vanparnični i izvršni postupaki – Izvodi iz Zakona o vanparničnom postupku ("Sl. glasnik SRS", br. 25/82, 48/88; "Sl. glasnik RS", br. 46/95, 18/2005, 85/2012, 45/2013, 55/2014, 6/2015, 106/2015)\nTroškovi postupka – II deo – Izvodi iz zakona – 3 – Parnični, vanparnični i izvršni postupaki – Izvodi iz Zakona o izvršenju i obezbeđenju ("Sl. glasnik RS", br. 106/2015, 106/2016 - Autentično tumačenje, 113/2017 - Autentično tumačenje)\nTroškovi postupka – II deo – Sudska praksa – 3 – Parnični, vanparnični i izvršni postupak\nTroškovi postupka – II deo – Izvodi iz zakona – 4 – Upravni spor – Izvodi iz Zakona o upravnim sporovima ("Sl. glasnik RS", br. 111/2009)\nTroškovi postupka – II deo – Sudska praksa – 4 – Upravni spor


Milorad Dodik - Istinomjer\nPredsjednik Republike Srpske (RS) Milorad Dodik je rođen 1959. godine u Banjoj Luci. Diplomirao je sa 24 godine na Fakultetu političkih nauka u Beogradu.\nMilorad Dodik je 1996. godine formirao Stranku nezavisnih socijaldemokrata koja je poslije promijenila ime u Savez nezavisnih socijaldemokrata (SNSD). Na čelu Stranke je od 2002. godine.\nNa općinskim izborima u BiH 2008. godine Dodik ponovo osvaja vijećnički mandat u Skupštini Općine Laktaši, ali ga po treći put ne preuzima.\nNa Općim izborima 2014. godine potvrdio je svoj predsjednički mandat.\nDodik je vlasnik dva stana u Beogradu i jednog u Laktašima koje je ukupno procijenio na 740.000 KM. U imovinskom kartonu prijavio je i kuću u Laktašima, vrijednu 300.000 KM, te kuću u Srbiji koju je procijenio na 1,7 miliona KM.\nNjegova supruga je vlasnica oko 20 hektara zemljišta kod Laktaša koje je procijenio na 89.000 KM te poslovnog prostora vrijednog 100.000 KM.\nOn vozi automobil od 40.000 KM, a supruga od 25.000 KM. Automobil njihovog sina Igora vrijedan je 50.000 KM.\nDodik je još naveo da je lično uštedio 49.000 KM, dok je njegov sin vlasnik štednog uloga od 22.000 KM. Igor Dodik je suvlasnik voćarske firme „Fruit Eco“. Udio sina u ovoj firmi Dodik je 2010. godine procijenio na 2,6 miliona KM. Međutim, u imovinskom kartonu 2014. nije mogao iznijeti novu procjenu zbog, kako je objasnio, elementarnih nepogoda.\nIzvor : cin.ba\nNapredak u poštovanju ljudskih prava, borbi protiv rasne, spolne ili bilo koje druge vrste diskriminacije i...\nNa sastanku vladajuće koalicije u RS na kojem su prisustvovali predstavnici SNSD-a, DNS-a i SP-a, govoreći između ostalog i o migrantskoj krizi, predsjednik SNSD-a Milorad Dodik najavio je “da će...\nMilorad Dodik ima još 260 članak/a na Istinomjeru, više informacija o ovom akteru možete naći ovdje\nU jednom od poslijednjih intervjua, predsjednik Republike Srpske, Milorad Dodik iznio je nekoliko netačnih konstatacija, a s ciljem prebacivanja odgovornosti i širenjem dezinformacija. Ovakvi navodi,...\nDodik opet zaboravio kako je SNSD glasao 2002. godine\nProsječna plata u Republici Srpskoj – veća od regiona ili ne?\nOdluke OHR-a ne dokazuju Dodikove tvrdnje o “pravnoj otimačini” imovine RS\nPotpuni zaokret Dodikovih stavova o PDV-u\nNeće biti referenduma o samostalnosti Republike Srpske u 2018.\nNova “crna lista” State Department-a demantovala Dodika\nOpozicija ipak bez skupštinske većine\nDodik vidi manjak radne snage u RS\nSarajevo još uvijek glavni grad Republike Srpske\nRS nije ispunila sve obaveze iz Reformske agende\nAutoput Banja Luka-Doboj: Istekao još jedan rok\nIstraživanje Istinomjera: Laži plaćene novcem građana/ki RS (II)


Za opštine iz kase 520 miliona: Konkurs Ministarstva za pomoæ lokalnim projektima - B92.net\nBeograd -- Budžetski fond Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave, u cilju podrške opštinama, obezbedio je 520 miliona dinara.\nIzvor: Veèernje novosti ponedeljak, 27.01.2020. | 09:00\nKonkurs æe biti raspisan do kraja nedelje, a sredstva su do sada ulagana u infrastrukturne projekte, razvoj e-uprave, organizaciju kulturnih sportskih, turistièkih i drugih manifestacija, kao i preventivno delovanje na smanjenju rizika od klimatskih promena, elementarnih i drugih nepogoda.\nMinistarstvo je tokom poslednje dve godine u ove projekte ukljuèilo 106 gradova i opština, a uloženo je 810 miliona dinara u 136 programa, pišu "Novosti".\nOd 2017. godine, kada su sredstva u ovom fondu iznosila 10 miliona dinara, ona se iz godine u godinu poveæavaju, pa je naredne bilo 320, 2019. dodeljeno je 490, da bi sada MDULS opredelio 520 miliona dinara.\n"Pozitivno sam iznenaðen dosadašnjim odzivom opština, jer su iskazale veliku potrebu za ovakvim fondom", kaže Branko Ružiæ, ministar državne uprave i lokalne samouprave.\nMeðu uspešnim projektima prethodnih godina bili su izgradnja mosta u selu Hrvati u opštini Raška, zatim adaptacija robne pijace u Kraljevu, obnovljena je stara škola u Sevojnu, zgrada opštine u Žitištu, izgraðen je fudbalski teren u Vrnjaèkoj Banji.\nU Kragujevcu je saniran most preko Lepenice, psi i maèke lutalice dobili su prihvatilište u Novom Pazaru, izgraðena je vodovodna mreža u Æiæevcu, dok su Babušnièani i Bujanovèani dobili moguænost elektronskog voðenja sednice.\nZa osiguranje imovinskih interesa i poljoprivrede podršku su dobili Bogatiæ, Aleksandrovac, Žitište, Blace, Merošina, Veliko Gradište i gradovi Požarevac i Èaèak.\nRealizacijom ovih projekata smanjuje se rizik od direktne štete na poljoprivrednim kulturama i na imovini lokalne samouprave.\nSrbija u utorak šalje prvi kontingent pomoæi Republici Srpskoj\n"Ovako sveobuhvatne mere podrške privreda nikada nije videla"\n"Paket mera dobar i neizbežan"\nNALED: Najveæi izazov naplata, najvažnije odlaganje poreza\nPoveæanje plata zdravstvenim radnicima od 10 odsto od 1. aprila\nSve je spremno u Nišu! "Èair" ureðen isto kao Beogradski sajam!\nMUP vrši pojaèanu kontrolu poštovanja mere o zabrani kretanja! (VIDEO)\nKatalonci u ogromnom gubitku zbog koronavirusa\nSaudijska Arabija bombardovala iranske snage!\nMladi fudbaler isprièao "vatreno krštenje" sa kapitenom Srbije! Kakav doèek\nMeðu rekorderima Mondijala su dva Srbina i legende Zvezde i Partizana\nIma li kraja degradaciji farmaceutske struke?\nEurosuper nakon dugog niza godina ispod osam kuna\nBrnabiæ: Domaæi struènjaci æe se o svim buduæim odlukama konsultovati s kineskim\nKoronavirus u ponudi ruskih kladionica\nGoogle s 800 milijuna dolara pomaže u borbi protiv pandemije\nUNCTAD: Zemljama u razvoju treba 2,5 bilijuna dolara protiv epidemije


Volme prekrasan stan na odličnoj lokaciji| Elite nekretnine | Elite nekretnine\nVolme - prekrasan stan na odličnoj lokaciji\n180.000 € 175.500 € 1.354.624 kn\nCijena /m2 2.222,22 €\nProdaje se dvoetažni apartman, na prvom katu zgrade, na lijepoj i mirnoj lokaciji!\nStan se sastoji od kuhinje, blagovaonice, dnevnog boravka, spavaće sobe, kupaonice, loggie, te galerije na kojoj se nalaze još jedna spavaća soba, kupaonica i terasa.\nApartman se prodaje opremljen sa namještajem, te postoji mogućnost prodaje i nenamještenog stana.


Preporuka: 170 / Link / Replika: 3 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 340 / Link / Replika: 10 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 765 / Link / Replika: 2 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.


Nikada u istoriji Jagodina nije imala ovoliki broj navijača na tribinama, Crvena zvezda je u tadašnjem Svetozarevu gostovala samo jednom, daleke 1964. godine, i slavila u Kupu sa 11:1.\nTribine su zadrhtale već u osmom minutu, kada je najbolji pojedinac meča Pavle Ninkov sa 20-tak metara pogodio desni ugao gola golmana Pustinjakovića i doveo goste u vođstvo – 0:1.\nSamo minut kasnije Pavlović je uzvratio istom merom, tribine su ponovo eksplodirale, ovog puta radovali su se domaći navijači - 1:1.\n- Utakmica je počela nervozom, ali smo, ipak, rano došli u vođstvo, što je jako značajno. Usledila je ubrzo naša greška i izjednačenje, pa smo morali da počnemo meč ispočetka. Taj gol nas je zbunio. Video sam u tom periodu mnogo loših pasova mojih igrača i izgubljenih lopti, što je podiglo moral domaćem timu. Znali smo posle poluvremena da moramo da idemo u napad, a ne da branimo rezultat. Akcija kod trećeg gola je bila najlepša, voleo bih da moji igrači igraju na taj način. Jagodina je nakon toga posustala i dala nam više prostora, gde smo mogli da kontrolišemo igru. Zasluženo smo dobili utakmicu – rekao je Čedomir Janevski, trener Crvene zvezde.\nKoroman je u 11. minutu iz dva puta propustio da pogodi mrežu domaćina. Prvo mu je Pustinjaković odbranio udarac sa bele tačke, da bi iz odbitka sa pet metara šutirao pored gola.\nCrvena zvezda je, čini se prelomila utakmicu u poslednjim trenucima prvog poluvremena. Domaćin kao da je jedva čekao da ode na odmor, Subašić je trenutak nepažnje domaće odbrane iskoristio da uposli Somea, koji ponovo donosi prednost gostima – 1:2.\nIskustvo i kvalitet i definitivno su bili na strani Crvene zvezde, Burzanović je ulaskom u igru uneo živost u redove crveno – belih, a upravo na njegov pas odlično je reagovao Lazetić, koji je golom rešio sve nedoumice oko pobednika – 1:3.\nKoroman je propustio da realizuje kazneni udarac na samom početku utakmice, ni kasnije nije uspeo da postigao gol, ali je, ipak, uzeo učešće kod postavljanja konačnog rezultata, jer je posle njegovog centaršuta Živković sproveo loptu u mrežu svoje ekipe – 1:4.\nMiljojko Gošić, strateg Jagodine, bio je potpuno miran i realan u analizi utakmice.\n- Potpuno zaslužena pobeda Crvene zvezde. Ključni momenat bio je drugi gol našeg rivala. Spreman sam da prihvatim odgovornost za današnji rezultatski debakl pred ogromnim brojem gledalaca. Stojim iza pružene igre, nije to bio maksimum mojih igrača, ali Zvezda je mnogo kvalitetniji tim. Kada stvari krenu nizbrdo primi se i četvrti gol. Skupili smo 20 bodova, Jagodinu vode pametni ljudi i mislim da je vreme za rekonstrukciju stručnog štaba i igračkog kadra. Žao mi je što smo razočarali ovoliki broj gledalaca, jer je jako teško kad se kod kuće primi četiri gola. Moramo potpuno da se presaberemo.\nDa li vam je neko iz rukovodstva prigovorio zbog rezultata?\n- Jagodinu ne vode ljudi koji upadaju u svlačionicu i menjaju trenera na poluvremenu, već racionalni fudbalski radnici. Ja sam samokritičan i teško mi pada poraz visokim rezultatom. Ni jednog trenutlka neću dozvoliti da Jagodina posustane – završio je Gošić.


sri jul 01, 2020 2:14 pm\nKoeficijent je samo kontinuitet. Ne moras nikoga proci u 5 godina budi 3 puta sampion i bices nosioc jer je cini mi se bod prvaku ide bez obzira na ishod pretkola u ligi sampiona. Evo primjer Sarajeva. Zrinjski ima cini mi se jos veci koeficijent. Mi nismo sampioni bili 7 godina, a poslije Standarda ne izborimo evropu, pa sad zadnju godinu u aferi " uplatnica". Skupo nas je to sve kostalo, pa ce trebati par godina proci da dostignemo level Zrinjskog i komsija s Koseva barem sto se tice koeficijenta.\nAli opet ko zna, jedna je tekma, korona, pauze...to puno vise odgovara autsajderima. Bice iznenadjenja vise nego ikad.\nCekamo nesto Amarovo u evropi. Mada je stvarno nezahvalno nesto planirati i postavljati imperative s obzirom na okolnosti na koje ne mozemo uticati. Nikad necu zaboraviti izbacivanje Serifa i preuzimanje statusa nosioca i ono boom Makabi, a mogli dobiti Alesund ili neke prosjecne Madjare. Sa onom ekipom i naletom u kojem smo bili siguran sam da bi igrali plej of, ali eto odes na Sehtera i Medunjanina.\nTa ekipa je sve rekorde srusila i u aprilu sampioni bili. Nek se vrate slavni dani.\nTrenutno korisnika/ca: Bing [Bot], Faca Sa Ulica, Google [Bot], ZeljinManijak i 14 gostiju.


Četiri srpska znamenija\nPONOS SRPSTVA « ČITAONICA « Ponos roda svog « Četiri srpska znamenija\nAutor Tema: Četiri srpska znamenija (Pročitano 6032 puta)\n« poslato: Decembar 28, 2014, 11:47:42 pm »\nVideste li čudo i znamenje\nKa se dvije munje prekstriše?\nA nad Srpskim nebom su se četiri munje ukrstile, četiri vatre razgorele u mladim srcima seoskih sinova, koja su od rane mladosti bila skrivena pod čojom vojničkih koporana, koji za drugu nauku, sem za tu za koju su se spremali, nauku ljubavi prema svojoj zemlji, žrtvovanju i pogibiji, skoro da nisu ni znali, više nego uspešno su je položili, a pred njima su svi drugi pali.\nVojvoda Radomir Putnik, najstariji među njima, rođen 24. januara 1847. godine u Kragujevcu, u porodici učitelja koji nije imao platu nego regraciju (naturalno izvršavanje obaveza učenika), "trezven i marljiv" dečak, vredan i dobar učenik, rano se opredelio za vojnički poziv. U školi je više zapamćen po radoznalosti i svojim pitanjima, na koja učitelji često nisu znali da mu daju odgovor, nego po briljantnim zadacima.\nSvoje vojevanje je započeo 1876. godine porazom na Kalipolju, što je na njemu i te kako ostavilo traga. Bio je komandant Rudničke brigade u srpsko–turskim ratovima 1876. godine. Ni jedan ga rat više neće mimoići. 1878. godine je Načelnik štaba Dunavske divizije, a 1893. Komandat Šumadijske oblasti. Cenio je samo rad i trud. Kada je kralj Milan, iznenada došao na teritoriju Šumadijske divizije sačekao ga je neki njegov oficir a ne Putnik lično. Kralju to nije bilo svejedno. Drugi put mu se, kao predsedniku ispitne komisije, obratio sa željom da jedan major položi ispit, on mu je odgovorio: "Položiće ako bude znao".\nOficir nije pokazao znanje na ispitu i zbog toga je pao. A zbog nepoštovanja njegove želje kralj Milan ga je 1896. godine navodno "plašeći" se zavereništva penzionisao. Odstranjen je iz aktivne službe ali nije bio odstranjen i iz nastave. 1903. godine Kralj Petar ga postavlja za načelnika Generalštaba i na tom položaju će ostati čitavih 12 godina. Predavaće tu dužnost samo u vreme kada bude bio postavljan (u tri navrata) za ministra vojnog. A sa tih mesta, oformiće jak stalni vojni kadar, savremenu armiju naoružanu evropskim naoružanjem. U Balkanskim ratovim će dobiti čin vojvode, i balkanske kao i Prvi general, odbio je da dnevnice viših oficira budu veće od dnevnica narednika i potporučnika. Na napomenu da on kao general ima veće potrebe, odgovorio je da je to tačno ali da potporučnik ima zdraviji stomak i više jede.\nPred izbijanje prvog svetskog rata Vojvoda Putnik lečio se u Glajhenbergu. Kada je objavljen rat Srbiji, srpski poslanik u Beču, Jovanović, uručio je Putniku zahtev srpske vlade da krene za Srbiju. Putnik je krenuo sa ćerkom Radojkom koja ga je pratila na lečenju. Uz maltretiranja i zastrašivanje u Pešti, krenuo je za Oršavu, jer su putovanja preko Novog Sada bila zabranjena. A 27. jula 1914. godine u "Štampi" je objavljena vest:\n"Vojvoda Putnik pušten iz zatvora. On je doputovao u Turn Severin odakle se javio našoj vladi. Vojvoda je telegrafisao da će u Turnu ostati još dva dana da bi odležao događaje sa mađarske stanice Kelenfeld."1\nSvoje uticanje da puste Putnika da ode u Srbiju Načelnik generalštaba Austrougarske Konrad je objasnio: "Ja sam caru predložio puštanje Putnika. Mnogo je bolje da Srbima komanduje stari neobrazovani Putnik nego jedan od mlađih generala školovan u Francuskoj".\nPutnik je stigao u Turn Severin 27. jula u 13 časova i tu ostao čitavih osam dana, jer je u međuvremenu dobio upalu pluća. Među velikim brojem Srba, koji su živeli u Oršavi i ovim krajevima, bio je i sin generala Franasovića koji mu je pružio gostoprimstvo, a o njegovom zdravlju su brinula tri lekara, profesora univerziteta u Bukureštu, koje je poslao lično rumunski kralj Karolj. Posle osam dana Putnik će preko Prahova, Zaječara i Paraćina stići u Kragujevac, gde će odmah od Kralja Petra tražiti razrešenje dužnosti Načelnika generalštaba što će mu biti odbijeno. Sa tog mesta će biti upućen 1915. godine na lečenje u Nicu.\nVojvoda Živojin Mišić, sin seljaka iz Struganika, rođen je 1855. godine. Učestvovao je u svih 6 ratova, Srpsko turskim, bugarskom, balkanskim i Velikom svetskom ratu. Sa pašnjaka je poneo predanosta poslu, domaće vaspitanje, upornost i bistar um. Uspešno je završio sve škole u zemlji i inostranstvu (školu gađanja). Beskompromisan i nepotkupljiv služio je na svim granicama i upoznao svaki kutak Srbije. Ženi se Nemicom, ćerkom nemačkog biznismena protiv njegove volje, koji mu zbog toga uskraćuje miraz. Od 1890. do 1892. godine službovao je i u Kladovu, gde je vojska bila smeštena u tvrđavi Fetislam. U svojoj knjizi "Moje uspomene" gotovo da i ne pominje taj period ali ipak ostaje zabeleženo da je baš u Kladovu dočekivao i ispraćao kraljevića Aleksandra i Kraljicu Nataliju, ženu kralja Milana, u odlascima i povratcima iz Moldavije, u čijoj je pratnji bila i Draga Mašin.\nJedno vreme je bio ađutant Kralja Aleksandra kome prigovara zbog ženidbe sa Dragom Mašin. Aleksandar ga "nagrađuje" slanjem u zapadnu Srbiju na službovanje. Posle prevrata rekao je Apisu: "Moglo je to da se uradi i bez krvi. Ne boli me kralj. Boli me Srbin i srpska krv". Sasvim dovoljno da se izazove podozrenje pa je penzionisan odmah po dolasku Karađorđevića na vlast. Iz penzije ga vraćaju zbog Balkanskih ratova, u kojima vrši dužnost pomoćnika Načelnika generalštaba a odmah posle rata ponovo ga penzionišu. Razočaran, prodaje kuću u Beogradu da bi udao dve ćerke i sa ostatkom para se seli u Prokuplje, u trošnu kućicu na periferiji, gde pokušava da podigne voćnjak od koga bi živeo.\nGeneralska peznija od 300 dinara nije bila dovoljna za podizanje i školovanje trojice sinova. Kad je Austrougarska (1914) objavila rat, ponovo ga vraćaju u službu. Mišić je spreman da služi narodu i ulazi u zgradu Generalštaba da primi dužnost, u civilu. Uniformu generala nije imao, jer ju je morao prodati. Novu uniformu, na koju će mu posle bitke na Kolubari lično Kralj prikačiti čin vojvode i ordenje, kupio mu je venčani kum kao i čizme i konja.\nU Balkanskim i Velikom ratu, više se oslanjao na iskustvo i znanje, ne dozvoljavajući nikakvo mešanje političara i vladara u vojne poslove. To mu nikada nisu zaboravili i oprostili pa vojvoda pretrpeo posledice. Rat je završio na funkciji Načelnika Vrhovne komande. U sastavu njegove jedinice u Prvom svetskom ratu bila su i njegova dva sina.\nVojvoda Stepa Stepanović rođen 1856. godine u Kumodražu, tada selu pored Beograda. Bio je svedok burnih događaja i bombardovanja Beograda posle događaja na Čukur česmi (1862) što je na njega uticalo da se opredeli za vojni a ne sveštenički posao. Pratio je pokušaje srpskog Kneza Mihajla, da stvori Narodnu vojsku, što je u njemu samo raspirivalo žar prema vojnom pozivu. Uspešno je završio sve škole i predano se uključio u stvaranje narodne vojske, stalnog sastava i celog sistema odbrane.\nNekoliko puta je bio postavljan i za ministra vojnog, što mu je omogućilo da utiče na stvaranje jedne savremene, dobro naoružane vojske i efikasnog sistema odbrane. I on je učestvovao u svim ratovima: sprsko-turskim, bugarskom, balkanskim i Velikom svetskom ratu. Stamen, siguran u sebe, iskusan, znao je da u pravo vreme povuče taktički potez koji bi iznenadio protivnika. Znao je i tvrdoglavo da zatraži razrešenje, jer vojska nije bila obezbeđena potrebnom opremom i municijom. Nije znao da ustukne, mada je i to radio kad je morao da izbegne neminovne žrtve. Čin vojvode je stekao posle bitke na Ceru. Po završetku rata sa svojom armijom je ušao u Bosnu i godinu dana proveo kao komandat Druge armije i Komandant Sarajevse vojne oblasti.\nVojvoda Petar Bojović, seljački sin, rođen u Miševićima kod Nove Varoši 16. jula 1858. godine, je kao i njegova tri prethodnika učestvovao u svim ratovima za stvaranje Srbije. Najbolji učenik, prvak u svojoj klasi, briljantan teoretičar. Učesnik je srpsko-turskih ratova tokom kojih je bio u štabu Vrhovne komande, posle srpsko-bugarskog rata postao je vodnik konjice, a zatim je 1891. položio ispit i dobio čin kapetana. Istovremeno je postavljen za vršioca dužnosti načelnika štaba Moravske divizije u Nišu, gde je ostao pet godina. Menjao je nekoliko dužnosti sve do izbijanja Balkanskih ratova 1912. godine, kada je postao komandant Konjičke divizije. U Prvom balkanskom ratu Bojović je bio načelnik Štaba Prve armije od oktobra 1912. godine. Istakao se tokom Kumanovske i Bitoljske bitke, posle kojih je dobio čin generala. U Drugom balkanskom ratu bio je načelnik Štaba Prve armije koja je odnela pobedu u bici na Bregalnici. U Prvom svetskom ratu je bio komandant Prve armije do ranjavanja. Kada je doneta odluka da se trupe povlače ka Albaniji, Bojović je tada (decembar 1915.) postavljen za načelnika Vrhovne komande. Podneo je ostavku načelnika Vrhovne komande 19. juna 1918. godine, zbog neslaganja oko proširenja Solunskog fronta. Zatim je opet postavljen za komandanta Prve armije, kojom je komandovao i u bici kod Dobrog polja. Zbog ratnih zasluga 13. septembra 1918. dobio je čin vojvode. Posle rata postao je komandant Prve armijske oblasti i na toj funkciji je ostao do decembra 1920. godine. Imenovan je načelnikom Glavnog generalštaba vojske Kraljevine SHS u martu 1921. godine. Zbog predloga da se oformi Vrhovni vojni sovjet, koji bi ocenjivao i postavljao kadar, je penzionisan. Bio je to predlog kojim se zalazi u kompetencije Vrhovnog komandanta — kralja a ovaj to nije mogao da mu oprosti.\nČetiri vojvode, četiri srpska znamenja. Učestvovali u svim ratovima za stvaranje države Srbije, gradili vojsku i odbranu, vodeći računa o deci i omladini svog naroda. Ni jednom kralju nisu bili pokorni, ni jednom političaru ponizni. Osluškivali su samo dah i bilo svog naroda. Vodili su šest ratova, izvojevali sjajne pobede na Kumanovu, Bregalnici, Bitolju, Ceru, Kolubari, Solunskom frontu. Nisu se kitili ordenjem i znamenijem. "Moje su dekoracije ispod mundira" govorio je Vojvoda Putnik, koji ordenje nikada nije nosio.\nA onda su njihove zvezde počele da se gase. Prvi se od vojske i naroda rastao Radomir Putnik. Teško oboleo prenesen je na rukama svojih vojnika preko Albanije. Regent je već počeo da optužuje Vrhovnu komandu, "što je u toku povlačenja prekinula veze sa drugim armijama, uz insinuacije i preterivanja kao i uvek kada vojska nije bila zauzeta operacijama..." Putnik je zatražio da mu se odobri petomesečno odsustvo za lečenje koje mu je Kralj odobrio. Prebacio se u Italiju, odakle je pošao na lečenje u Nicu. Već 9. decembra 1915. godine zamenjen je.\n"Mnogo sam patio i mnogo sam mučen. Ali sve praštam — sve zaboravljam. Samo me boli to što sam sa položaja načelnika štaba Vrhovne komande uklonjen onako, kako ja ni svog rđavog posilnog nisam terao natrag u komandu. Da ni posilnog dobar oficir ne tera od sebe ovako i na ovaj način. A mene, tek mene su oterali kao najgoreg, jer je trebao neko da plati ceh. I to me boli i boleće me do groba".2\nDa je mogao dalje da gleda bio bi još tužniji. Umro je 17. maja 1917. godine u Nici gde je i sahranjen u crkvi na Ruskom groblju. Jedan od srpskih novinara prolazeći sedam godina kasnije tuda zaprepašćeno je pisao: "Veliki vođa naše vojske još uvek leži u crkvenom prozoru i otadžbina ne može još uvek da se seti svog velikog sina kome toliko duguje". Na to su mu dva francuska đenerala rekla: "Ili ga prenesite u svoju zemlju i sahranite, ili dajte da ga mi Francuzi sahranimo". Novembra 1926. godine, više od devet godina od njegove smrti na beogradsku železničku stanicu stigli su posmrtni ostaci Vojvode Putnika, Stojana Novakovića i Andre Nikolića. "Istorija će, Veliki vojvodo, najbolje reći zasluge koje si stekao za vojsku, i zasluge za oslobođenje i ujedinjenje" — rekao je govornik na sahrani. A istorija kao da je zaćutala.\nKada su ratne trube umukle Živojin Mišić je ostao na mestu Načelnika Štaba Vrhovne Komande, sada Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca. Kralj ga šalje u Split da snimi situaciju i predloži kralju određena rešenja. Odande se vraća preneražen i piše izveštaj: "Iz svega što sam čuo i video ja sam duboko zažalio što smo se mi na silu Boga obmanjivali nekakvom idejom bratstva i zajednice ... Svi oni jednako misle, to je svet za sebe, ma sa kakvim predlogom da se pojaviš ... stvar je propala ... Ništa se ne može zajaziti, ničim što bi joj se ponudilo. Ja sam s tim načisto. Dvoje nam kao neminovno predstoji: potpuno se otcepiti od njih, dati im državu, nezavisnu samoupravnu, pa neka lome glavu kako znaju, a drugo je, upravo prvo, da u zemlji zavedemo vojnu upravu za dvadeset godina, i da se zemlja sva baci na privredno i ekonomsko podizanje, daleko od svih političkih uticaja. Ako to ne može, onda se otcepiti, dati im njihovu državu.\nGranice će biti gde mi povučemo, a mi ćemo ih povući ne onde gde naše ambicije izbijaju na površinu, nego onde gde istorija i etnografija kažu, jezik i običaji, tradicija i najzad gde se sam narod po slobodnoj volji opredeli, pa će biti i pravo i Bogu drago. A Italijani? Neka im je sa srećom. Neka se oni sa Hrvatima usreće. Ja sam duboko uveren da se mi njima nećemo usrećiti ... Ti su ljudi odreda, prozirni kao čaša, nezajažljivi i u tolikoj meri lažni i dvolični da sumnjam da na kugli zemaljskoj ima većih podlaca, prevaranata i samoživih ljudi. Ne zaboravite Visočanstvo, moje reči. Ako ovako ne postupite siguran sam da ćete se ljuto kajati".3 Ali, Visočanstvo i ovoga puta ne čuje svoje generale. Mišić je teško oboleo, odlazi na lečenje, ali leka nema. Kad su mu u posetu došla deca i žena obratio im se slabim, pokajničkim glasom, svestan da Visočanstvo neće održati svoju reč datu posle Kolubare, i podići im kuću u Beogradu. Milujući im ruke, rekao im je: "Oprostite što odlazim, a ništa vam ne ostavljam. Ama baš ništa, sem jedno časno ime". Tako se još jedna zvezda na srpskom nebu ugasila. Živojin Mišić je umro 20. januara 1921. godine u bolnici, a sahranjen je na Novom groblju. Njegov najstariji sin Aleksandar, kao i mlađi Radovan, prošli su sve ratove ratujući sa ocem. Aleksandar je u Drugom svetskom ratu, sa generalom Dražom Mihajlovićem, bio pripadnik Kraljeve vojske u otadžbini. Streljali su ga Nemci decembra 1941. godine. Mlađi Radovan je umro u logoru u Nemačkoj. Najmlađi Vojislav je bio u partizanima, Nemci su ga uhvatili, a sa Banjice ga je spasila majka Lujza. Posle rata bio je zatočenik Golog otoka. Muških potomaka nema.\nNajtvrdokorniji od njih, ili možda jedini koji je znao ponekad da zaobiđe nevolje, Stepa Stepanović, govorio je da se opredelio za vojnički poziv ne iz želje za avanturama i doživljajima, nego iz prostot saznanja "da samo vojnik može izvojevati mesto njegovom narodu na koje on ima pravo". Kada je 1919. godine na svoj zahtev penzionisan odmah se povukao u Čačak i u miran život. Tu je sebi podigao grobnicu i provodio poslednje dane života. Kada su iz Sarajeva došla dva predstavnika grada da mu uruče diplomu počasnog građanina, pozdravili su ga, pomenuli sve njegove pobede i zasluge "zato što im je doneo slobodu i nacionalno ujedinjenje"... Stepa im je odgovorio da su vekovne težnje naroda za stvaranjem zajedničke države, a: "Ja vam nisam doneo slobodu ... U meni su samo skoncetrisane neizmerne žrtve i ogromne utrošene energije onih mnogih koji se žrtvovaše za pobedu pravde i slobodu braće svoje"...4 Stepina zvezda je ugašena 27. aprila 1929. godine.\nPoslednji od njih Petar Bojović, je živeo u penziji do 1941. godine. Vraćen je u službu 1941. i postavljen za Vrhovnog inspektora vojske Kraljevine Jugoslavije. Tokom Aprilskog rata postavljen je za pomoćnika vrhovnog komandanta Kraljevske jugoslovenske vojske, mladog kralja Petra II, a posle kapitulacije vojske bio je u kućnom pritvoru u Beogradu sve do kraja rata. Po oslobođenju Beograda uhapsila ga je OZNA. U pritvoru je mučen, pa zatim pušten, a ubrzo je i preminuo. Sahranjen je bez vojnih počasti.\nTako je otišao i poslednji srpski vojvoda. Srbi su ostali bez četiri svoja znamenija. Oni su svome rodu ostavili ostvareni vekovni san o slobodi i zajedničkoj državi. Prvo su ih zaboravili oni kojima su služili, a onda je i u narodu zaborav počeo da pada na njihova vojevanja i uspomena na njih počela da bledi. A oni su radili, mnogo postigli i ostavili nam poruke. Mišić je otvoreno rekao šta misli o novoj državi a Stepa je bio suzdržan. Kažu da je Stepa pred smrt pokušao nešto da kaže. Nepregnuo se i slabačkim glasom rekao: "Polazite napred! Dovoljno jasno! I po pravcu i po namerama."\n1 Savo Skoko : Vojvoda Radomir Putnik, BIGZ 1990. godine, drugi deo, str. 34\n2 Savo Skoko : Vojvoda Radomir Putnik, BIGZ 1990. godine, drugi deo, str. 291\n3 Mića Živojinović: Život pretočen u pamćenje, zapisi sekretara vojvode Mišića Milorada Pavlovića\n4 Savo Skoko: Vojvoda Stepa Stepanović, BIGZ 1990. godine, drugi deo, str. 297\nTekst preuzet iz časopisa za književnost, umetnost i kulturu "BUKTINJA" Broj 39 | Izdavač "Krajinski književni klub" Negotin | Negotin, 2014


zatvoreni pripadnici R.O. Zavera vatrenih ćelija | Contra Info\nTag Archives: zatvoreni pripadnici R.O. Zavera vatrenih ćelija


Volim.. Dakle, postojim! | Nisu loša vremena, loši su ljudi...\nОбјављено од стране: Milica | август 18, 2010\nVolim.. Dakle, postojim!\nNijedan osećaj na svetu nije tako jak kao osećaj kada nekog volite. Ne morate da skačete sa ogromne visine, izlagati se opasnostima, raditi nešto neobično da biste osetili adrenalin ili da biste se uzdrmali.. Dovoljno je da nekog jako volite..!\n„Onaj ko voli taj je pobedio svet i ne plaši se da će išta izgubiti“.\n„Onaj ko voli mora da zna i da se izgubi i da se povrati“.\nKažu da, da bi bili voljeni, moramo biti dostojni ljubavi. Sve dok volimo, mi smo sposobni da se menjamo, razvijamo, napredujemo kao ljudi. Jedino ljubav može da promeni čoveka, da ga natera da postane bolji. Ne mora to da bude ljubav prema osobi suprotnog pola, prava je i ljubav roditelja, prijatelja, ljubav prema umetnosti, životinjama, životu..\nLjubav je stalna samo se odredjeno telo od koga očekujemo ovakvo osećanje menja.. Ona nas uvek okružuje, samo smo mi ponekad zaslepljeni strahom pa je ne vidimo. Ljubav je prirodno nasledje, a strah je proizvod našeg uma. Svi se nečega plašimo, ali ne možemo zbog toga da prestanemo da živimo.. Moramo da pobedimo strah.. A to jedino možemo učiniti ako se suočimo sa njim!\nBOLJE JE VOLETI I IZGUBITI NEGO NIKAD NE VOLETI!!!\nOsećanja nisu svojstva slabih! Emocije ne pričinjavaju uvek samo bol! Savršenstvo nije moguće, ono je samo poželjno! Onaj ko voli, stvara ljubav.. A ljubav se samo ljubavlju otkriva! I baš u ljubavi je klica našeg sazrevanja!\n..Godine prolaze, nemam ništa s’ tim, volim i postojim…!!!\n« ♥ AKO ♥\nZašto žene žive duže? »


Portal:SFRJ - Wikipedia\nGlavna stranica Kategorije Wiki projekti, potrebni članci...\nSocijalistička Federativna Republika Jugoslavija (SFRJ; skraćeno Jugoslavija; također poznata i kao "Druga Jugoslavija") bila je država nastala 29. novembra 1943. na drugom zasjedanju AVNOJ-a u Jajcu kao zajednica 5 naroda i 6 republika, sa prvobitnim imenom Demokratska Federativna Jugoslavija (DFJ). To je ime promijenjeno 29. novembra 1945. na trećem zasjedanju AVNOJ-a u Beogradu u Federativna Narodna Republika Jugoslavija (FNRJ), da bi konačno 7. aprila 1963. dobila ime Socijalistička Federativna Republika Jugoslavija (SFRJ). Bila je članica Ujedinjenih nacija, te jedna od osnivača Pokreta nesvrstanih.\nSFRJ je bila nasljednica Kraljevine Jugoslavije (1918-41). Prestala je postojati 1992. godine osamostaljivanjem Slovenije, Hrvatske i Makedonije (1991), zatim i Bosne i Hercegovine (1992) iz federacije. Preostale republike, Srbija i Crna Gora, formirale su novu zajednicu; prvo u aprilu 1992. SR Jugoslaviju, potom 2003. državnu zajednicu Srbija i Crna Gora, a na referendumu 21. maja 2006. godine Crna Gora je istupila iz državne zajednice, stvorivši samostalnu republiku. Kosovo se 2008. godine odvojilo od Srbije proglašavanjem nezavisnosti.\nHistorija · Geografija· Politika· Sport· Oružane snage · Kultura\nSocijalistička Republika Slovenija (slovenski: Socialistična republika Slovenija) bila je jedna od šest republika Socijalističke federativne republike Jugoslavije. Preimenovana je u "Socijalističku republiku" kad i ostale jugoslavenske republike, Ustavom iz 1963., a nezavisnost je proglasila 1991., skupa s Hrvatskom. Naziv joj je promijenjen u "Republika Slovenija". Bila je privredno najrazvijenija jugoslavenska republika, a po veličini bila ja predzadnja (veća samo od SR Crne Gore). Glavni grad SR Slovenije bio je Ljubljana.\nLaza Ristovski (23. januar 1956. godine, Novi Pazar - 6. oktobar 2007. godine, Beograd) je poznati jugoslavenski muzičar, kompozitor i klavijaturista, a svirao je sa najznačajnijim muzičkim rok grupama kao što su "Smak" i "Bijelo dugme". Pripada muzičarima koji su obilježili jugoslavensku rok scenu krajem prošlog vijeka. Laza Ristovski je počeo da se bavi muzikom još u petoj godini, a tri godine kasnije počeo je da pohađa muzičku školu. Kao dječak postao je član grupe "Bezimeni" koja je svirala u Kraljevu.\nNakon "Bezimenih" kratko sarađuje sa Bokijem Miloševićem oko narodne muzike, a onda prelazi u grupu "Smak". Održao je 1975. godine prvi koncert s kragujevačkom grupom "Smak" na Filološkom fakultetu u Beogradu. Svojim zvukom obogatio je albume "Smak" (1975), „R.M. Točak” (1976), kao i singlove "Ulazak u Harem" (1975), "Satelit" (1976), i „Ljudi nije fer” (1976), kasnije sakupljene u kompilaciju "Ulazak u Harem" (1977).\n13. 9. Orden Republike, 10. 2. Peti kongres KPJ, 9. 2. Četvrta zemaljska konferencija KPJ 2. 2. Bratstvo i jedinstvo, 11. dalmatinska udarna brigada 31. 1. Masakr na Kočevskom Rogu, Simo Dubajić 4. 1. Suad Jakirlić 4. 12. Savez komunista Hrvatske 25. 11. Geografija SFRJ 2. 9. Biatlon u Jugoslaviji\nNovi članci po godinama: 2018\nSport u SFRJ\nAlpsko skijanje, atletika, biatlon, brzo klizanje, košarka, nogomet, nordijska kombinacija, nordijsko skijanje, odbojka, rukomet skijaški skokovi, stoni tenis, streljaštvo, šah, vaterpolo\nLjetne olimpijske igre: 1920, 1924, 1928, 1932, 1936, 1948, 1952, 1956, 1960, 1964, 1968, 1972, 1976, 1980, 1984, 1988\nZimske olimpijske igre: 1924, 1928, 1932, 1936, 1948, 1952, 1956, 1960, 1964, 1968, 1972, 1976, 1980, 1984, 1988, 1992\nXIV zimske olimpijske igre održane su od 8. do 19. februara 1984. u Sarajevu u tadašnjoj Jugoslaviji (danas Bosni i Hercegovini) Ovo su bile prve zimske i druge olimpijske igre održane u nekoj socijalističkoj državi nakon XXI olimpijskih igara održanih 1980. u Moskvi. Na Igrama su u 6 sportova nastupila 1272 takmičara iz 49 zemalja (998 takmičara i 274 takmičarke).\n... da je sahrana Josipa Broza Tita zvanično najposjećenija sahrana jednog državnika u ХХ vijeku?\nDrugo zasjedanje AVNOJ-a, Grb SFRJ, Himna SFRJ, Jugonostalgija, Jugoslavenska narodna armija, Jugoslavenski dinar, Narodni heroj Jugoslavije, Predsjedništvo SFRJ, Savez komunista Jugoslavije, Spisak brigada NOVJ, Zastava Jugoslavije\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Portal:SFRJ&oldid=2970247"\nOva stranica je posljednji put izmijenjena na datum 28 novembar 2018 u 22:39.


03.07.2021. / 14:08\nSARAJEVO – Savjet za regionalnu saradnju (RCC) pozvao je telekom operatere i nacionalna regulatorna tijela na zapadnom Balkanu da obezbijede adekvatno obavještavanje i primjenu Sporazuma o smanjenju cijena rominga, nakon što je 1. jula stupio na snagu model “roming kao kod kuće”.\nIz RCC-a su naglasili da je sada u potpunosti operativan regionalni sporazum o smanjenju cijena rominga koji je zapadnobalkanska šestorka potpisala u aprilu 2019. godine i da svi građani treba da imaju mogućnost da uživaju u njegovim koristima.\nU saopštenju se ističe da je taj proces rezultat napornog rada vlada, regulatornih tijela i mobilnih operatera iz regiona, uz podršku RCC-a i Evropske komisije.\nSavjet građanima je da za dodatne informacije kontaktiraju svoje mobilne operatere.\nSavjet za regionalnu sadanju raduje se početku rada sa EU na smanjivanju cijena rominga između zapadnog Balkana i EU.\n„Isto težimo postići i kada je riječ o slobodnom kretanju ljudi i robe, te nastaviti, kad god i gdje bude moguće da radimo na ostvarivanju dublje ekonomske integracije našeg regiona“, ističe se u saopštenju RCC-a.\nRoming između Srbije, BiH, Crne Gore, Sjeverne Makedonije i Albanije ukinut je od 1. jula. To znači da će cijene razgovora, slanja SMS poruke i korištenja podataka na mobilnim mrežama u nacionalnom saobraćaju biti identične na ovim teritorijama.\nOvo je posljednja faza realizacije sporazuma koji je zaključen u Beogradu još u aprilu 2019. godine. Prva faza primjene sporazuma započela je 2019. godine, kada je cijena rominga smanjena za 80 odsto. Srna\nTagovi: cijeneromingzapadni balkan\n30.06.2021 | 10:58


SAMO U DANAŠNJEM INFORMERU! ŠOKANTNO OTKRIĆE! Zoran izbegao smrt na Ibarskoj! - Informer\nZoran Marjanović bio je vozač Veselina Boškovića, brata Danice Drašković. Na dan atentata 3. oktobra 1999. godine trebalo je da Boškovića i Vuka Draškovića vozi na Ravnu goru. Veselin ipak, sam seo za volan * U atentatu na Ibarskoj poginuli Bošković i još trojica telohranitelja Vuka Draškovića* Zoran: Tog dana me je Bog spasao sigurne smrti\nMIROSLAV LAZANSKI ZVANIČNO POTVRDIO: Srbija je kupila 'pancir', HOĆEMO I S-400!\nKao vojno neutralna država, Srbija mora da maksimalno ojača svoje odbrambene kapacitete\nHOROR U SONTI KOD APATINA: Bebu bacila u septičku jamu\nSabrina N. (25) uhapšena pošto je u njenom dvorištu pronađeno mrtvo novorođenče\nINFORMEROVA NOVA GODINA! Najluđa ŽURKA u Srbiji!\nČak 1.500 naših gostiju sjajno se provelo na sada već tradicionalnoj prvoj i najboljoj novogodišnjoj žurci\nInformer naslovna strana dodatak najava hit dnevne novine štampano izdanje\nSAMO U DANAŠNJEM INFORMERU! PREDSEDNIK VUČIĆ PORUČUJE: Hapsimo političara pedofila! Juriću, kaži ko je taj!\nMa kako da nije sa 20 godina, on da vozi nekoga, gluposti\n(FOTO) AUUUU KAKVA BOMBA! Legenda i NBA as blizu potpisa!


Fernand Mayembo (Le Havre) - Profil igrača - Rezultati.com\nFernand Mayembo - Kongo / Le Havre\nPomoć: Nalazite se na profiu igrača Fernand Mayembo, Le Havre. Pogledajte statistiku (nastupi, golovi, kartoni / liga, kupovi, reprezentacija) i povijest transfera. Pregledajte profile igrača (npr. Fernand Mayembo profil), stranice momčadi (npr. Le Havre) i stranice natjecanja (Liga Prvaka, 1. HNL i više od 5000 natjecanja u preko 30 sportova diljem svijeta) na Rezultati.com stranici!


Qatar Airways vraća svoje A380 za zimsku sezonu\nPOČETNA » Najnoviji članci vijesti » Airlines » Qatar Airways vraća svoje A380 za zimsku sezonu\nAirlines • aerodrom • avijacija • Najnovije međunarodne vijesti • Najnovije vijesti o putovanjima • Poslovna putovanja • vijesti • ljudi • Katarske najnovije vijesti • Obnova • odgovoran • tehnologija • turizam • transport • Travel Wire vijesti\nQatar Airways vraća svoj A380 za zimsku sezonu.\nNedavno prizemljenje flote 19 Airbus A350 od strane regulatora zbog tekućeg problema u vezi sa ubrzanom degradacijom površine ispod boje rezultiralo je nevoljnom odlukom da se A380 vrati u upotrebu.\nKontinuirano povećanje potražnje za putnicima i kapaciteta letova širom globalne mreže predviđeno je tokom zimskog perioda 2021.\nQatar Airways nevoljko donosi odluku o vraćanju flote A380 u pogon zbog tekućeg nedostatka kapaciteta.\nNacionalni prijevoznik države Katar nastavlja s obnovom svoje mreže koja trenutno broji preko 140 destinacija.\nA Qatar Airways Airbus A380 podigao se u nebo prvi put u više od 18 mjeseci ranije ove sedmice, pozicionirajući avion od međunarodnog aerodroma Doha (DIA) do međunarodnog aerodroma Hamad (HIA) nakon što je aviokompanija nevoljko donijela odluku da primi flotu natrag u rada zbog tekućeg nedostatka kapaciteta.\nPredviđa se da će najmanje pet od 10 aviokompanije Airbus Avion A380 će biti vraćen u upotrebu na privremenoj osnovi u narednim sedmicama kako bi se podržao kapacitet flote na ključnim zimskim rutama, uključujući London Heathrow (LHR) i Pariz (CDG), od 15. decembra 2021.\nNacionalni avioprijevoznik za Državu Katar trenutno se suočava sa značajnim ograničenjima kapaciteta svoje flote kao rezultat nedavnog prizemljenja 19 njegovih Airbus Flota A350 zbog ubrzane degradacije površine koja utječe na površinu aviona ispod boje, kako je naložila Uprava za civilno zrakoplovstvo Katara (QCAA).\nAviokompanija je također nedavno ponovo uvela nekoliko svojih Airbus Flota A330 nakon kontinuiranog povećanja zahtjeva za kapacitetom zbog ublažavanja ograničenja putovanja i predstojećeg vrhunca perioda zimskih praznika, za koje se očekuje povratak na nivoe prije COVID-a.\nQatar Airways Izvršni direktor grupe, Njegova Ekselencija g. Akbar Al Baker, rekao je: “Nedavno prizemljenje 19 flote Qatar Airwaysa A350 nije nam ostavilo drugu alternativu osim da privremeno vratimo dio naše flote A380 na ključne zimske rute.\n“Ova uzemljenja su posljedica stalnog problema koji se odnosi na ubrzanu degradaciju površine trupa ispod boje, što još uvijek ostaje neriješeno pitanje između Qatar Airways i proizvođača čiji osnovni uzrok tek treba razumjeti.


Musicology: Nik Vest - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Muzika » Koncerti » Musicology: Nik Vest\nNeko drugi 15. mart 2019. Koncerti Postavite komentar\nAmerička fank basistkinja, pevačica i štićenica legendarnog Prinsa, Nik Vest, nastupiće 26. marta u Bitefartcafe-u u okviru serijala Musicology.\nNik Vest je talentovana basistkinja i virtuoz 21. veka, kojoj ne nedostaju ni muzička kreativnost, ni scenski pokret. Specifična je po „čiroki“ frizuri koja je, simbolično – baš u obliku bas ključa.\nUz biografiju koja uključuje rad sa produkcijom Kvinsi Džons, Prinsom, Džonom Mejerom, Mejsi Grej, Dejvom Stjuartom i mnogim drugim muzičarima, Nik Vest je mnogo više od samo još jednog lepog lica.\nNik Vest čini svet boljim!\nPoznati muzički novinar Alek Henderson je u magazinu „Billboard“ opisao ovu talentovanu basistkinju kao jednu od retkih umetnica 21. veka kojoj ne nedostaju ni muzičke ideje ni virtuozitet i koji savršeno poznaje svoj instrument.\nNjen talenat je okupirao pažnju i Stivena Tajlera i Lenija Krevica, kojima je Nik Vest postala jedan od omiljenih mladih autora i scenskih licnosti. „Osetio sam energiju te devojke već prvi put kada sam bio u istoj prostoriji sa njom – znao sam da je nešto posebno“, rekao je Tajler.\nNjene fotografije bile su na naslovnim stranama mnogih svetskih magazina. Bila je jedan od prvih muzičara koji su svirali na prvom šestožičanom „Fender“ basu.\nMusicology je jedinstveni koncept muzičkog festivala koji u Srbiju dovodi neke od najvirtuoznijih svetski priznatih muzičara jazz, funk, blues, soul, worldmusic i r’n’b pravaca.\nBeogradska publika imaće prilike da u narednom periodu prisustvuje i koncertu Matije Dedića i Manua Kačea, kao i benda Snarki Papi čijim se koncertom na Kalemegdanu završava prolećna sezona koncertnog serijala.\nTagovibitefartcafe izlasci koncerti musicology muzika nik vest\nPrethodni Sinhrono plivanje: Memorijal Maje Kos\nSledeći Leto 2019: Alitalia uvodi nove destinacije


Građani BiH neće poslove prodavača, konobara, ali ni profesora: “Očekuju da za 400 KM rade sedam dana po 10 sati”\nMilica prevarila cijelu BiH – Majka iz BiH potrošila sve…\nNezaposleni građani u BiH od početka ove godine najčešće su odbijali da rade poslove prodavača, vozača teretnih vozila, kuhara, konobara, ali i profesora njemačkog, te matematike iz ličnih razloga, a neki od njih su i izbrisani sa biroa za zapošljavanje širom BiH.\nU Zavodu za zapošljavanje RS kažu da su u ovoj godini nezaposlena lica odbijala zaposlenje u okviru zanimanja prodavača, vozača teretnih vozila, komercijalnih tehničara i profesora matematike.\n“Najčešći razlog brisanja s evidencije zbog odbijanja zaposlenja je nepojavljivanje na razgovoru za posao, a nakon prethodno uručenog poziva. Sva lica brisana sa evidencije po ovom osnovu potpisala su dostavnicu da su uredno primila poziv na razgovor za posao. Međutim, nakon nedolaska na razgovor navedena lica nisu davala nikakvo objašnjenje u vezi s nejavljanjem, odnosno zašto nisu mogli da dođu”, rekao je Teodor Savić iz Zavoda za zapošljavanje RS.\nOni ističu da je zbog odbijanja zaposlenja u struci od početka ove godine s evidencije obrisano šest lica. Ukupan broj obrisanih sa evidencije od početka godine je 38.008 osoba. Razlozi tome su razni poput zaključivanja ugovora o radu, odjavljivanja sa evidencije, ostvarivanja penzije, nesposobnosti za rad i slično.\nAmela Makul, stručni saradnik za informisanje u Službi za zapošljavanje Tuzlanskog kantona, kaže za “Nezavisne” da su u opštinama ovog kantona u ovoj godini zbog odbijanja posla sa evidencije obrisane dvije osobe.\n“Najčešći poslovi koje nude poslodavci, a evidentirani nezaposleni odbijaju, su konobar, frizer, kozmetičar, zidar, tesar te profesori njemačkog jezika”, kaže Makulova.\nOna kaže da su razlozi odbijanja razni, a to je da poslodavci nude ili nisku platu ili je uopšte nema, već plaćaju po procentu.\n“Razlog je i to što nezaposlene osobe nikad nisu radile u struci, ne posjeduju radno iskustvo u struci, te su obično radili neke druge poslove. Zdravstveni razlozi su takođe uzrok odbijanja pojedinih poslova”, kaže Makulova.\nDodala je da u većini odbijanja zaposlenja osobe dostave opravdanje, koje je najčešće ljekarski nalaz.\nPojasnili su da profesori njemačkog jezika odbijaju poslove jer uglavnom drže privatne časove koji im se više isplate nego da su zaposleni u nekoj školi.\nIda Hadžimuratović iz Službe za zapošljavanje Kantona Sarajevo kaže da nezaposleni u ovom kantonu odbijaju poslove frizera, prodavača, kuhara i konobara koje im nudi ova služba.\n“Oni rijetko odbijaju posao, a razlog je najčešće, kako navode, da se radi o poslu koji nije odgovarajući i da ne odgovaraju uslovi poput male plate, loših uslova rada, zdravstvenog stanja koje ne odgovara ponuđenom poslu i slično”, kaže Hadžimuratovićeva.\nOna kao primjer navodi nerealne uslove koje ponekad daju i poslodavci, koji očekuju da radnik radi sedam dana u sedmici po 10 sati za 400 KM.\nHadžimuratovićeva je dodala da do sada nisu imali situaciju prestanka vođenja nezaposlene osobe u evidenciji zbog odbijanja odgovarajućeg posla.\nDodik: Izmjena Dejtona bi bila smrtna presuda za...\nSvi trebamo podržati Radončićev novi pristup rješavanju migrantske...\nShvatili da su pogriješili – Dalila i Dejan...\nRadončić i Auweraert razgovarali o migrantskoj situaciji u...\nMilica prevarila cijelu BiH – Majka iz BiH...\n“Oslobodite Ratka Mladića” – U Parizu osvanula 4S...


Ukinuta presuda u korist Mileta Dragića\nUkinuta presuda u korist Mileta Dragića 20.Maj.2009, 15:37, Izvor: Blic\nViši trgovinski sud ukinuo je presudu Trgovinskog suda u Beogradu kojom je država Srbija bila obavezana da ispuni ugovor zaključen između Vojske SCG i firme "Mile Dragić" o kupovini opreme od tog zrenjaninskog preduzeća i naložio novo suđenje.Portparolka Višeg trgovinskog suda u Beogradu Marina Ivanović rekla je danas Tanjugu da je taj sud, odlučujući po žalbi Republičkog >> Pročitaj celu vest na sajtu Blic << javnog pravobranilaštva ukinuo prvostepenu presudu zbog nepravilno i nepotpuno utvrđenog činjeničnog stanja i naložio novo suđenje. Trgovinski sud je prošle godine odbio, kao neosnovanu, tužbu Republičkog pravobranilaštva kojom je zatraženo poništenje ugovora između Vojske SCG i firme "Mile Dragić" o kupovini opreme od tog zrenjaninskog preduzeća i obavezao državu da ispuni ugovor, odnosno preuzme opremu i firmi čiji je vlasnik Mile Dragić plati 176 miliona evra.Zbog zaključenja ugovora 2005. godine je pred Okružnim sudom u Beogradu pokrenut i krivični postupak protiv tadašnjeg ministra odbrane SCG Prvoslava Davinića, general-majora Miluna Kokanovića i pukovnika Jovice Vučkovića. Oni su osumnjičeni da su sklapanjem ugovora štetnog po državu iskoristili službeni položaj i vlasniku preduzeća "Mile Dragić" omogućili da dobije posao snabdevanja Vojske SCG. Prema Dragiću, koji je optužen za prevaru u vezi sa sklapanjem tog posla, postupak je razdvojen i prosleđen opštinskom sudu u Zrenjaninu.\n20:27: Poslanici završili posetu Kosmetu20:27: Ovde se ne kradu lubenice20:26: Jeziva fotka najbrže transplantacije lica svih vremena! 20:26: Đavolska posla: Mojes sklonio Fergijeve saradnike! 20:26: Bivši gradonačelnik Maribora osuđen na zatvor20:26: Čović: Ne garantujem evropsku licencu za Zvezdu ...20:25: Banjaluka: "Dukatfest" od 15. do 19. juna20:25: NEZAUSTAVLJIVI MUTANTI: Bubašvabe evoluirale kako bi izbegle zam...20:25: MAJSTOR: Slobu Vasića okitili novčanicama20:24: Maljković: Ne pozivam strane igračice20:24: Peticija na Fejsbuku za oslobađanje Beograđanina koji je u svom...20:24: Budimir večeras napušta pritvor20:23: Hadžić: Budimir večeras na slobodi20:23: Kamion koji je udario u most izazvao rušenje20:23: Brčaci ispratili štafetu bratstva i jedinstva20:23: DA NIJE PRERANO? Emina Jahović istetovirala sina20:22: Maljković: Ne pozivam strane igračice20:20: Osumnjičenima iz RBV određen pritvor do 30 dana20:20: Strip o Supermenu iz 1938. pronadjen u zidu kuće20:20: Rukometašice Srbije minimalno izgubile od Norveške20:19: Reuters: Mercedes prodaje predstavništva da bi smanjio troškove20:18: Meri Džej Blajdž preti zaplena imovine20:18: Putnik šoferu: Izvinite, pobegao mi je piton20:18: Telegraf vas vodi na Kanski festival! (FOTO)20:17: I Ceca izašla u provod20:17: Premijera: Goca Tržan predstavila spot za pesmu “Voleo si skot...20:17: Hit na internetu - najgledanije nezgode20:16: CEFL: Vukovi čekaju šampione20:16: Živko Budimir večeras izlazi iz pritvora?!20:16: Profesorki koja je dve godine “muvala” učenika zabranjeno da...20:15: Maljkovićeva neće strane igračice20:15: JUTARNJA RADNA AKCIJA Danijela Pantić trudna!20:15: Nove ambulante u tri naselja20:15: Papastatopulos postao "Milioner"20:15: Hoće li i Kosovo stopama Gibraltara!?20:14: 24.05.2013 ::: Ford otpočinje s novom kampanjom tokom finala UEF...20:14: ŠPANIJA NA NOGAMA: Gibraltar punopravni član UEFA20:13: Bubašvabe naučile da izbegavaju zamke20:13: Manjak isterivača đavola u Madridu20:13: Imidž Pariza poboljšan kod stranih investitora20:13: Italijani novi vlasnici industrije Prvi maj20:13: LSV o krađi glasova na izborima20:12: Prolom oblaka u Banjaluci20:12: Janet Jackson postala milijarderka20:12: Kako muškarci gledaju na ženske tetovaže?20:11: Sertić: Pomoći MSP20:11: ZBOG DODELE STANA: Osuđen bivši gradonačelnik Maribora20:11: Rukometašice izgubile od Norveške20:11: Vlada Kosova usvojila plan o implementaciji sporazuma sa Beogrado...20:09: Venecuela formira radničku miliciju20:09: Novi Sad: Pretnje članovima Studentskog parlamenta20:09: Rukometašice Srbije poražene od Norvežanki20:09: Pomoć kolegi Branislavu Grubačkom20:09: Invalidske organizacije bez novca20:09: Oštećen put u Buđanovcima20:09: Banat prvak Srbije20:09: Preusmeren pakistanski avion20:09: Srušio se most kod Sijetla, "krivac" kamion20:09: Na aukciji prva venčanica Elizabete Tejlor20:09: Promovisana knjiga o Momčilu Vukotiću\n20.Maj.200920.Maj.2009: Hronika20.Maj.2009: BlicDan pre: 19.Maj.2009Dan pre: HronikaDan pre: BlicDan posle: 21.Maj.2009Dan posle: HronikaDan posle: Blic


Plaža u Ulcinju koja je namenjena samo damama: Ženska plaža je mnogima pomogla da ispune veliki san - Telegraf.rs\n15/06/21 | 10:44 ≫ 11:31\nDa li zbog legende koja prati njen nastanak, tek mnoge dame koje posete Žensku plažu u Ulcinju uspeju da pronađu svoj mir, ali i da dobiju dugo očekivano potomstvo\nFoto: screenshot/Youtube/BALKAN MEDIA HD\nPlaža na crnogorskoj rivijeri, na kojoj je zabranjen ulazak muškarcima u periodu od maja do oktobra, izuzetno je posećena od pripadnica nežnijeg pola u toku sezone. To i nije čudno, ako se zna da je njen naziv vrlo jednostavan – Ženska plaža.\nIpak, mnoge dame na tu plažu ne dolaze iz razonode, nego iz želje za potomstvom. Zahvaljujući vodi bogatoj sumporom, na prvom mestu, koja izvire baš na Ženskoj plaži u Ulcinju, mnoge od njih su tu želju i ostvarile.\nSasvim očekivano, mesto koje se pročulo po takvoj lekovitosti i, slobodno se može reći čudima, prati i legenda o nastanku. Ismet Karamanaga, poreklom iz Ulcinja je u svojoj knjizi „Stari grad, legende i umjetnost“, tu legendu i zabeležio.\nU njoj se pominje izvesni Alija Uručij, koji je bio gusar iz Ulcinja. Bio je oženjen Sultanetom, koju je mnogo voleo.\nNažalost, nisu mogli da imaju potomstvo, pa je po tadašnjim zakonima Alija trebalo da ostavi suprugu i oženi drugu, sa kojom će moći da ima decu. Kako dalje veli narodna legenda, budući da je Sultanetu izuzetno voleo, nije mogao da zamisli da žive razdvojeni, ona sa drugim čovekom, on sa drugom ženom.\nОбјава коју дели ЧЕРНОГОРИЯ Аренда и Экскурсии (@grigorytsuverkalov)\nNegde se pominje verzija da je Alija u očaju odlučio da je ubije i to saopštio svojoj majci.\nIpak, bilo kako bilo, svekrvi je snaja bila baš mila, pa joj se valjda zato u snu i javio anđeo. On je rekao svekrvi da odvede snaju na mesto u blizini Ulcinja, gde se nalaze izvori sumporne vode i da se 21 dan u njima kupa.\nTako su i uradile.\nVrlo brzo posle toga su Alija i Sultaneta dobili potomstvo, navodi legenda.\nRanije su se poštovali brojni rituali, koji su opisani u pomenutoj knjizi. Ali kako se vreme menjalo, tako su se menjali i rituali.\nDanas se na ovoj plaži u toku većeg dela godine okupljaju žene iz cele zemlje, ali i zemalja okruženja, pa i sveta, koje imaju samo jednu želju. Prema svedočenjima mnogih, ta želja im se i ispunjava.\nPored tronedeljnog kupanja u sumpornoj vodi i sunčanja na Ženskoj plaži, većina njih tu uspe i da pronađe svoj mir.\nОбјава коју дели 🅉🄸🅅🄾🅃🄽🄰 🅂🄸🄻🄰 👩🏼💻 (@zivotna_sila)\nMuškarcima je pristup plaži zabranjen. Doduše, dozvoljeno im je da posete ovu plažu, ali u periodu van onoga kada je pristup dozvoljen samo damama, što je u ovom slučaju od maja do oktobra.\nUlazak na Žensku plažu se naplaćuje simbolično, a radno vreme plaže je ranijih godina bilo od 7 do 19 časova.\nLekovita voda na ovoj plaži je ispitana prvi put polovinom prošlog veka. Postoje informacije da je pre prvih ispitivanja vode na Ženskoj plaži Mihailo Pupin bio zainteresovan za istraživanja i da je o tome uputio pismo knjazu Nikoli.\nDanas se zna da osim sumporne vode, lekovitost ima i vazduh na ovoj plaži, ali i blato, koje se mahom koristi za određena kožna oboljenja.\nPored toga što tronedeljni boravak na Ženskoj plaži i kupanje u sumpornoj vodi može da pomogne nerotkinjama, takođe je utvrđeno i da generalno pomaže ženama za sanaciju različitih ginekoloških tegoba.\nKonobari blago vama.\nA koji pastuv ordinira? Ne može to bez „kabla“.\nJedinstvena ljepota crna gora