Electronic Music Festival "Creamfields" 10-11 July 2009.\nPutujući festival elektronske muzike Creamfields 2009. u julu mesecu posetiće Vilnius glavni grad Litvanije. Od kada postoji, ovo je jedan od glavnih festivala ovog tipa na svetu koji svake godine posećuje glavne gradove, a svoje putovanje je započeo iz Vinčestera ( Velika Britanija ) 1998. god. i do sada je posetio ne samo gradove u evropi već i van nje tj. neke zemlje Južne i Centralne Amerike.\nAutor musicfestival ( Generalna ) :: Komentari (3) :: Permalink :: Trekbekovi (0)\nXXXPERIENCE ELECTRONIC MUSIC FESTIVAL BRASIL 15.11.2008.\nXXXPERIENCE muzički festival ove godine slavi 12. godina postojanja. Održaće se pored Sao Paola a organizatori očekuju preko 40,000 ljudi. Jedan je od najvećih festivala elektronske muzike u Brazilu. Pored glavne bine gde će nastupiti neka od najvećih imena trance scene, organizatori su se odlučili i za nekoliko manjih, sa drugačije uređenim muzičkim pravcima kao što su ambijent,daun-tempo,tehno ... itd. Pored internacionalnih muzičkih zvezda nastupiće i jedna naša. Species projekat iza kojeg stoji beogradski dj Aki, nastupiće po drugi put pred brazilskom publikom sa svojim novim albumom koji bi trebalo da se pojavi krajem ove godine u izdanju Ultra Groove Records-a takodje iz srbije ( www.ultragrooverec.com ).\nJean Michel Jarre u Beogradu 8.novembar ( Beogradska Arena )\nFrancuski kompozitor, producent i pionir elektronske muzike, Jean Michel Jarre, održaće koncert u Beogradskoj Areni 8.novembra. Jean Michel Jarre će u Beogradu nastupiti u okviru turneje kojom obeležava 30 godina od objavljivanja legendarnog albuma Oxygene. Smatra začetnikom elektronske muzike, sint-popa i New Age-a, i velikih spektakala na otvorenom koji uključuju svetla, lasere i vatromet. Do danas je prodao oko 80 miliona albuma i singlova.\nKao ambasador dobre volje UNESCO-a Jean Michel Jarre je u Sahari, u Maroku, održao koncert pod nazivom Voda za život (Water for Life) 16. decembra 2006. U Beogradskoj areni se očekuje koncert za pamćenje, imajući u vidu da na ovim prostorima nije držao koncert.\nAutor musicfestival ( Generalna ) :: Komentari (2) :: Permalink :: Trekbekovi (0)\nUniverso Parallelo #9, Bahia, Brazil, 28.12.2008 - 3.1.2009\nAko ne znate šta ćete za novu godinu evo jedan od predloga Universo Parallelo #9, Bahia, Brasil, 28.12.2008. - 03.01.2009. . Jedan od najboljih novogodisnjih festivala koji se održava na prelepoj plaži Bahia jug brazila . Na samom festivalu pored muzike i prelepih brazilki postoje i razne umetničke radionice i performansi . Zato ako se odlučite da baš tamo odete neće te se pokajati jer je zabava zagarantovana :).\nEvo i jedna kratka najava za festival koji ce se desiti nastupajuće 2009. godine u japanu . Totalno pomračenje sunca prirodna pojava koja se desila i kod nas 1999. godine . Ali ovoga puta malo drugačija stvar se dešava u japanu . Samo pomračenje će trajati nešto duže nego inače . Predvidja se da će totalni mrak trajati nešto duže od šest minuta što je prava stvar za ljude koji vole ovakvu vrstu prirodne pojave a i usput muzički manifestaciju koja će pratiti ceo dogadjaj . Nešto više o ovome imate na sajtu : http://www.totalsolareclipsefestival.jp/\nJedna od preporuka za vas s moje strane je Burning Man Festival koji se dešava svake godine u severnom delu pustinje Nevade - USA . Jedan je od najvećih , najstrarijih i najludjih dogadjaja na planeti s razlogom . Ako niste motorizovani ili barem ako nemate bicikl u problemu ste . Zašto ? Površina festivala je ogromna barem tako kažu oni koji su bili . Da bi obišli sve stejdzeve i videli sve radionice koji se dešavaju u sklopu festivala to sigurno nije dobro za tabane , zato je preporučljivo da imate barem nesto sto ide na gorivo ili se kotrlja . Da ne bih tupio previše tu su slike pa procenite sami .\nDa li posecujete muzičke festivale ?\nCao svima . Nadam se da ste imali barem jednom priliku da posetite neki muzički festival . Kod nas svi znamo za EXIT, i jedan je od mnogih koji se organizuju i dešavaju svake godine, a takođe spada i u kategoriju najbolje organizovanih festivala u ovom delu Evrope . Iskreno , nisam posetio mnogo festivala u životu ali , ono što sam ja video je za mene najbolji provod koji može da se doživi pa makar to bilo samo jednom u životu . Zanima me kako ste se vi proveli ne nekom super mega festivalu i kako ste to doživeli ? :)


Reklo bi se da ivent industrija i naftaši imaju malo šta zajedničko. Ipak, nije baš tako. Širom sveta naftne kompanije, kao jedni od najvećih i najprofitabilnijih poslovnih sistema, godišnje organizuju na stotine konferencija, panela, edukacija, predstavljanja svojih izveštaja. A upravo u godini korone su se u naftnoj industriji trendovi u ivent i kongresnoj industriji pratili više nego inače, pa su organizacija onlajn konferencija i panela, video-uključenja, komunikacija u virtuelnom okruženju postali svakodnevica.\nU kompaniji NIS kažu da su promene počele već u proleće protekle godine i prva novina bila je promena formata objavljivanja godišnjeg izveštaja o održivom razvoju. U Srbiji NIS je pionir u objavljivanju takvog dokumenta. Verifikovane izveštaje, po ugledu na najbolje svetske prakse, počeli su da objavljuju pre više od jedne decenije. Prošle godine, zbog ograničenja izazvanih pandemijom, nije bilo moguće organizovati panel diskusije i javna predstavljanja svih dostignuća ove kompanije u oblasti ekonomskog razvoja, oblasti društvene odgovornosti, ulaganja u ekologiju i zaposlene.\n„Komunikacija o ovako važnoj temi nije smela da trpi. Stoga smo se brzo prilagodili i prošle godine objavili onlajn izveštaj o održivom razvoju. U veoma pitkoj formi smo vizuelno dopadljivo prikazali sve ključne detalje iz izveštaja u user friendly okruženju. Izveštaj se i dalje nalazi na našem sajtu. Naravno, kompletna standardna verzija u klasičnom, pdf formatu takođe je objavljena, ali novi model je bio odličan i za deljenje putem društvenih mreža i samim tim je omogućio unapređenje dotadašnje komunikacije”, naveli su u NIS-u, dodajući da će i ove godine svoj izveštaj o održivom razvoju predstaviti u onlajn verziji, na korporativnom sajtu kompanije.\nOvo nije jedini projekat koji je NIS uspešno realizovao kroz onlajn kanale komunikacije. Stručnjaci iz NIS-a već godinama na fakultetima širom naše zemlje drže predavanja i sa studentima dele vredna inženjerska znanja. Ali sa prekidom nastave na fakultetima, ni to nije bilo jednostavno raditi, pa su predavanja prešla u onlajn sferu.\nStručnjaci NIS-a su samo u toku maja i juna prošle godine održali 25 onlajn gostujućih predavanja za studente fakulteta Beogradskog i Novosadskog univerziteta. Zbog situacije izazvane virusom kovid 19, predavanja su organizovana putem aplikacije „Skajp”, dok je podršku ovoj ideji pružilo i Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja.\n„Slično je bilo i sa internim obukama za zaposlene. Samo u toku prošle godine organizovano je 35 onlajn predavanja za zaposlene, dok je više od 400 NIS-ovaca učestvovalo u internim obukama”, objasnili su u ovoj kompaniji.\nPosebno je zanimljivo da je NIS za svoje stručnjake obezbedio i obuku na virtuelnim naftnim poljima, koja su verni prikaz postojećih naftnih polja NIS-a, dok je u Naučno-tehnološkom centru ove kompanije počela da radi digitalna laboratorija, gde stručnjaci intenzivno rade na digitalnim projektima i njihovoj primeni u naftnoj industriji.\n„Digitalni kanali komunikacije su posebno došli do izražaja za vreme vanrednog stanja prošle godine, kada je bilo neophodno da sve informacije iz različitih oblasti poslovanja dopru do potrošača u što kraćem roku”, navode u NIS-u, posebno naglašavajući da su u toku prošle godine na svom sajtu kreirali potpuno novi pres-centar, kao svojevrsnu digitalnu bazu velikog broja informacija o kompaniji koje mogu zatrebati medijima.\n„Posvećeni smo unapređenju našeg nastupa na društvenim mrežama, u šta svakodnevno ulažemo dosta napora. Posebno smo ponosni na činjenicu da smo ove godine dobitnici priznanja časopisa ’PC Press’ za ’Top 50 najboljih onlajn sadržaja’, u kategoriji LinkedIn, jer je reč o specifičnoj mreži, namenjenoj komunikaciji sa poslovnom i profesionalnom zajednicom”, zaključili su u NIS-u.\n20/04/2022 | 13:17\n04/03/2022 | 00:30


Poslao: 17 Jan 2020 13:35\n4Ovo se svidja korisnicima: voja64, Huawei, zlaya011, nradukic\nE sad interesuje me jedna teorija o kojoj sam negde procitao da mi objasnis koliko je moguce. Posto smo utvrdili da su metrasi “majka mara” za stealth ali neprecizni koliko je moguca sledeca upotreba. VHF radarom se otkriva pozicija stealth aviona/grupe sta god. Da li je moguce posto je poznata priblizna pozicija suzavanjem snopa centimetrasa i usmeravanjem u taj reon dobiti vecu snagu pretrazivanja pa onda taj avion “videti” i njime?\nSamo mala "ograda"....kod "nepreciznosti" metraša, ja sam i gore napisao da se to odnosi na radare starije generacije tipa P-12, P-18 i slično. VHF radar iz tripleta Nebo je AESA radar sa elektronskim skeniranjem i veoma dobrom rezolucijom i preciznošću određivanja parametara cilja.\nŠto se tiče "sužavanja snopa centimetraša" kako si ti to naveo, imate onu skicu za S-300PMU-2 koju sam ja preradio i preveo. Tu se lepo vidi da VHF radar iz tripleta Nebo (a mogu i sva 3 radara iz tripleta) otkrivaju i prate cilj sa VLO na srednjim i većim daljinama. Komandno-informacionim integrisanim sistemom upravljanja, te podatke šalju na komandnu stanicu sistema S-300PMU-2 (nema je na skici koja je pojjednostavljena), a odatle na nišanski radar sistema S-300PMU-2 koji vrši pretraživanje u užem sektoru (tzv. sektorsko pretraživanje) i tako naravno lakše otkrije cilj jer pretražuje manji sektor sa velikom brzinom elektronskog skeniranja. Tada se i mogućnosti centimetraša znatno uvećavaju kod otkrivanja VLO!\nPa šta mislite kako je nišanski radar Neve otkrio F-117A? Pa tako što je metrašem P-18 cilj otkriven, a komandir baterije (formacijska dužnost u Stanici za vođenje raketa) je oficira za vođenje precizno naveo u najbliži mogući sektor cilja i naravno da je cilj otkriven. Da je centimetarac nišanac sam pretraživao po nekim "okvirnim" podacima - mrka kapa drugari...\nE sad...vraćamo se na S-300 PMU-2. Kada je cilj otkriven nišanskim radarom, postoji mogućnost da je signal slabašan, da se gubi povremeno itd....ali nema veze. Početne parametre će INS sistem rakete dobiti od VHF Nebo (ili tripleta Nebo) i poleteti ka cilju. Cilj će se konstantno pratiti VHF Nebom i možda da, a možda i ne nišanskim radarom S-300PMU-2. Ako postoji problem kod automatskog praćenja cilja, preći će se na ručno praćenje na osnovu "slike sa VHF Nebo". Kompleti komandi upravljanja na srednjem delu, slaće se sa nišanskog radara S-300PMU-2 formirani na osnovu parametara praćenja cilja VHF Nebo i računa tačke susreta od strane Komandne stanice. Kada raketa dođe do pozicije kada RGS u raketi preuzima prijem reflektovanih signala od cilja, on te signale vraća na nišanski radar i on tada ima podatke o cilju svakako i ti podaci, zajedno sa podacima VHF Nebo idu u komandnu stanicu. Tu se formiraju paketi komandi upravljanja ( s tim da i sama raketa formira svoje pakete komandi upravljanja) i ponovo nišanskim radarom S-300PMU-2 šalju na raketu i tako u kontinuitetu. Sistem navođenja SAGG - "Praćenje projektilom uz pomoć radara sa zemlje" - srodno kao i TVM (praćenje kroz projektil) kao što koristi PAC Patriot, ali rekoh, ovde i raketa formira svoje pakete komandi upravljanja, koje se upoređuju sa paketima komandi upravljanja radara sa zemlje i onda se šalje "konačni" paket. Dakle, preciznije nego "klasični TVM". Ukoliko i nišanski radar uspeva da prati cilj, onda tu nema više nikakvih problema i biće "smlaćen".\nNe navodim primer za S-400, ali je gotovo isto, s tim da tu postoje rakete koje u završnoj fazi same preuzimaju prijem i predaju svojim aktivnim radarima u mm dijapazonu i opet će biti "smlaćen"....\nAjd ovako "na prvu ruku"....\nAko je nejasno, pokušaću da razjasnim, ali tematika i jeste "kompleksna"....\nPoslao: 17 Jan 2020 19:51\n3Ovo se svidja korisnicima: Kubovac, zlaya011, amstel\nNapisano: 17 Jan 2020 15:18\n'ebem ti nauku gdje neka vrijednost dana u metrima kvadratnim nije geometrijska vrijednost površine, i gdje metar kvadratni postane decibel\nAko ja to dobro razabirem, kada na onim kružnim dijagramima imamo neku vrijednost, recimo 1000 kvadrata za krilatu raketu po kursu 90 i sa 3cm valnom duljinom to se može slikovito prezentirati kao ekvivalent kvadratne površine idealnog konduktiviteta okomito postavljene na izvor zračenja, a kvadratna ploča je dimenzije 0,517*0,517 metara.\nIli za slučaj 10 centimetara, ploha 0,531*0,531 metara.\nZa metarski radar sa valnom duljinom 180cm kada je špic po boku ciljanja nekih 20 kvadrata to je ekvivalent plohe 1,5*1,5 metara.\nEPR 0,01 za trocentimetarski je kao 30*30 milimetara ravne ploče\nDopuna: 17 Jan 2020 19:51\nOvaj zadnji ekval EPR 0,01 : 30*30mm ne pije vode\nPoslao: 17 Jan 2020 20:33\n2Ovo se svidja korisnicima: zlaya011, HrcAk47\nJa sam to proučavao pre možda godinu i po dana, kada me zanimao taj deo i ispisao sam više tekstova o tome. Ali matematika je ovde zaista prilično kompleksna i složena i priznajem da prevazilazi moja trenutna znanja. Ovo kada si pomenuo preračun iz RCS u m2 aviona u dB, tu postoji računica:\ndBsm = 10 x log10(RCS/1m^2)\nToliko mi je ova formula "simpatična" da nisam ni pokušavao da je primenim!\nElem...Ja mogu ovde postaviti neke podatke do kojih sam došao tražeći po forumima koje smatram merodavnim (odnosno pojedine njihove članove), a koje sam sačuvao onda kada sam "istraživao" i pisao o tim VLO letelicama i mogućnostima otkrivanja sa radarima pojedinih radnih frekvencija i talasnih dužina.\nPodaci su na osnovu javno prezentovanih podataka proizvođača aviona:\nF-117A ima RCS: 0,001 m2, ili -30 dBsm, približno kao metalna lopta prečnika 3,6 cm\nF-35 ima RCS: 0,0014 m2, ili -29 dBsm, približno kao metalna lopta prečnika 4,3 cm\nB-2 ima RCS: 0,0003 m2 ili -35 dBsm, ili približno kao metalna lopta prečnika 2 cm\nF-22 ima RCS: -40dBsm, ili približno kao metalni kliker prečnika 1 cm\nOvo su PROSEČNE vrednosti, jer nisu iste odrazne karakteristike spreda, otpozadi i sa strana.\nTakođe, pominje se da kod radara sa dužim talasima, znači VHF radari, radarski odraz može biti i za 5-10 dBsm veći, pod uslovom da nema aktivnog elektronskog ometanja, što znači da bi na primer u tom slučaju odraz B-2A mogao biti za čak 10 dBsm veći za VHF radar, nego za radar koji radi u X bandu...Ovo je možda za razmišljanje onih koji podržavaju teoriju o otkrivanju i gađanju B-2A kod nas...\nOvo je isečak iz tih analiza koje su ti članovi na forumu razrađivali....\nE sad....ako neko hoće da proveri njihovu "matematiku", ima ovde materijala....\nPoslao: 17 Jan 2020 20:56\nNeko zna zasto link za knjigu ne radi??\nPoslao: 17 Jan 2020 21:41\nKubovac...brojevi koje si iznio su mjerodavni, ali sfera...ne ratujemo protiv kugli. Tu, u slučaju sfernog oblika, osim što fino zgledi kliker od centa, ima jedna kvaka...nema ovisnosti o valnoj duljini.\nRavna ploha, tuljak ili cigara ili cilindar je već nešto drugo. Tu već i valna igra ulogu, ali ljepše zvuči kliker veličina.\nPoslao: 17 Jan 2020 21:50\nMa da...bitnije su ove vrednosti RCS, a to što su ih opisivali sa "metalnim loptama ili klikerima" je radi usporedbe, pa im je tako bilo "simpatičnije"....\nPoslao: 17 Jan 2020 22:42\nČime će Turci "pokrivati" S400, kad nisu kupili niti Pantsir niti Buk?\n3Ovo se svidja korisnicima: Huawei, zlaya011, nradukic\nmercedesamg ::Čime će Turci "pokrivati" S400, kad nisu kupili niti Pantsir niti Buk?\nPoslao: 18 Jan 2020 00:28\nOnim "patriotima" iz okoline Sa ili Tz ...?\nPoslao: 18 Jan 2020 01:44\nVerujem da mogu da donekle organizuju zastitu sistema S400 svojim domacim sistemima HISAR-A,HISAR-O i Korkut SPAAG. Mada ce verovatno biti povuci-potegni sa uvezivanjem svega toga u celinu ali verujem da imaju dovoljno strucnjaka da to izvedu. Naravno pitanje je i koliko su im Rusi pristali da prenesu znanja o samom S400 sistemu i mogucnostima uvezivanja.\nOvaj topic je pregledan 1396799 puta\nKorisnici trenutno na forumu: 4channer, 8u47, _Sale, A.R.Chafee.Jr., acatomic, Apok, babaroga, brufen, bufanje, chester_perry, darkojbn, dejina811, Dimitrise93, Doc, Drug pukovnik, Duško, Kruger, lord sir giga, m76-s, Marko Marković, MiroslavD, MrNo, Paja Pajser, Panter, pirke2, proleter373, radoznalac, renoje2, repac, royst33, Sirius, StefanNBG90, stegonosa, t84dar, Toni, trajkoni018, VaRvArI 85, VP3987, Vzor50, Wisdomseeker, zziko


POLUDELA! Ana žestoko PONIZILA Davida i njegovu majku Biljanu - evo ŠTA JE ČULA! (VIDEO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n24.03.2019. • 20:43 Srbija Danas\nJako se iznervirala...\nDavid Dragojević završio je svoje gazdovanje za ovu nedelju, a na njegovo mesto večeras dolazi Sanja Stanković, koju je sinoć nakon izbacivanja izabrao Vladimir Todorović. Kao ovonedeljni vođa, Sanja će se večeras useliti u hotel, pa su David i Ana morali da srede hotel i prenesu svoje stvari u spavaću sobu.\nNIGDE USTA I OGROMNIH GRUDI: Sanja je najbolja riba u Zadruzi, a PRE SAMO 3 godine je izgledala OVAKO!\nTom prilikom, Dragojević je uspeo da zbuni Koraćevu, i to izrazom koji je njoj nepoznat, a koji je iskoristio za presvlake na krevetu, pa je Ana imala komentar koji su fanovi Zadruge shvatili ponižavajuće, kako za Davida, tako i za njegovu majku Biljanu koja ga je odgojila.\nTI SI OZBILJNO BOLESNA - MRŠ, PEDOFILČINO! Tuča u Zadruzi, OBEZBEĐENJE hitno reagovalo! (VIDEO)\n- Je l' možeš da poneseš one popernjake? Presvlake mislim - rekao je David.\n- Ljubavi, gde si odrastao ti? Kakav ti je to rečnik koji ja ne razumem? Ja ću naše dete učiti, nećeš ti. Pošto ti imaš neke reči koje ni Bog, ni sveti Petar ne bi razumeli - rekla mu je Ana.\nANA KORAĆ PREBLEDELA: Starleti SAOPŠTENO OVO, David sedi pored i NE VERUJE! KRAJ?! (VIDEO)\nIZNENADA UŠLA U ZADRUGU I NAPRAVILA DRAMU: Zadrugari ne veruju ŠTA SE DEŠAVA, sve je VIDELA (VIDEO)\nSLOBA USLIKAN SA PRELEPOM BRINETOM, I TO NA OVOM MESTU: Da li se pevač konačno skrasio? (VIDEO)\nTagovi: rijaliti Zadruga, Zadruga uživo, vesti Zadruga, zadruga, Zadruga 1. sezona, Zadruga učesnici, VIP, Tv Pink, Zadruga TV Pink, Zadruga 2, Zadruga sezona 2, Zadruga druga sezona, Ana Korać, Biljana Dragojević, David Dragojević


MAPA Deo Evrope se otvara, a deo je pod policijskim časom - NOVA portal\nSvet Autor:Ana Tašković18. maj. 202119:41\nZemlje širom Evrope počinju da se otvaraju kako se kriza oko koronavirusa stišava, ali mnoge države i dalje imaju stroga pravila, uključujući i policijski čas. Dok kreće rezervisanje praznika u inostranstvu, evo šta turisti treba da znaju o noćnim ograničenjima u Evropi, prenosi thelocal.it.\nKorona pustoši Indiju, bolnice prepune: Ljudi plaćaju cenu\nKorona parališe: Premijer Indije ne ide na samit G7\nGde je na snazi policijski čas?\nU Francuskoj je strogi policijski čas uveden u decembru 2020. godine. Iako se zemlja sada postepeno otvara, ograničenja vezana za kretanja noću ostaju, ali uz određene izmene.\nOd 19. maja policijski čas se sa 19 časova pomera na 21, a restorani i kafići se prvi put otvaraju od oktobra 2020. godine. Policijski čas prestaje u šest ujutru. Od 9. juna policijski čas će počinjati u 23 čas, a završavaće se u šest ujutru ako epidemiološka situacija bude to dozvolile. Ako epidemiološka situacija to dozvoli, policijski čas se u potpunosti ukida 30. juna.\nIzlazak tokom policijskog časa je zabranjen, ali postoji nekoliko izuzetaka – poput izlazaka zbog posla ili hitnih porodičnih slučajeva. Za svako putovanje nakon što policijski čas stupi na snagu potreban je popunjen obrazac sa potvrdom ili dozvolom.\nSvako ko bude uhvaćen napolju tokom policijskog časa bez opravdanog razloga mogao bi da bude kažnjen novčanom kaznom od 135 evra za prvi prekršaj, odnosno 200 evra za drugi prekršaj i maksimalno 3.750 evra i šest meseci zatvora za tri prekršaja u roku od 30 dana.\nOva država je ukinula većinu svojih restrikcija za kretanje i izjavila da ostavlja blokadu iza sebe jer želi da dočeka turiste tokom leta. Međutim, policijski čas ostaje na snazi od 00:30 do pet sati ujutru.\nItalija je 17. maja usvojila izmene kada je policijski čas u pitanju. Promene omogućavaju stanovnicima, ali i turistima da se na otvorenom zadrže sat vremena duže nego što je to bio slučaj do sada. Umesto u 22 časa, policijski čas će počinjati u 23. Kao i do sada, trajaće do pet sati ujutru. Izmene se odnose i na obedovanje u restorama koje će prema novim pravilima biti moguće do 18 časova od 1. juna.\nItalijanske vlasti napravile su plan i kada bi policijski čas mogao biti u potpunosti ukinut. Ukoliko to epidemiološka situacija dozvoli, Italija će postepeno, u dve faze ukidati policijski čas. Od 7. juna, ako brojke to dozvole umesto u 23 časa, policijski čas će početi u ponoć, a potpuno bi mogao da bude ukinut 21. juna.\nItalija Foto:EPA-EFE/Giuseppe Lami\nU određenim delovima Italije ni sada ne postoji policijski čas. U zavisnosti od korona situacije, regioni su označeni različitim bojama. Oni koji su u belim zonama, ni sada nemaju policijski čas.\nTakođe, italija je ukinula karantinske zahteve za posetioce iz EU, Velike Britanije i Izraela koji imaju negativan test na koronavirus. Nošenje maski, dezinfikovanje ruku i držanje distance biće potrebno i tokom leta.\nOve odluke donete su nakon što je u Italiji zabeležena najniža stopa smrtnosti od koronavirusa u poslednjih nekoliko meseci.\nGde je ukinut policijski čas?\nPolicijski čas koji je od decembra 2020. godine bio na snazi svake večeri od 22 sata uveče do šest ujutru, ukinut je 15. maja.\nPored odluke da ukine policijski čas, austrijske vlasti odlučile su i da se restorani, hoteli, škole, sportske aktivnosti i bazeni otvore 19. maja – sa strogim pravilima i ranim zatvaranjem od 22 časa, koje će važiti u doglednoj budućnosti.\nPravila ulaska za putnike iz EU će se takođe promeniti.\nPosebne mere su predviđene za leto, a uključuju nošenje maski FFP2 u svim javnim zatvorenim prostorima, poput javnog prevoza, muzeja, prodavnica i na žičarama. Za restorane, bisokpe, hotele i pozorišta u kojima se okuplja veliki broj ljudi biće potreban takozvani „test ulaza“. Morate da pokažete potvrdu da ste negativni na kovid-19, da ste vakcinisani ili da se nedavno preležali kovid.\nVanredno stanje u Španiji je okončano, a nacionalni policijski čas je ukinut 9. maja. Iako su policijski čas i zatvaranje granica ukinuti u većini regiona, i dalje postoje neka ograničenja – uključujući upotrebu maski.\nDanska je ušla u treću fazu ukidanja epidemoloških mera. Od 14. maja turisti iz EU i zemalja Šengena mogu da uđu u zemlju, a putnicima iz „žutih“ država van EU, uključujući i Veliku Britaniju, takođe više nije potrebna svrha ulaska u zemlju jer se ova država otvara za turiste.\nTeretane, pozorišta i bioskopi su ponovo otvoreni 7. maja – zahvaljujući novom ublažavanju ograničenja i zdravstvenoj propusnici.\nNe postoji generalni policijski čas ali kafići, barovi i restorani moraju da zatvore svoje prostorije u 22 časa, a sve ustanove moraju da budu zatvorene od 23 časa do 5 sati ujutru.\nKao savezna država, nemačka pravila o ograničenjima se razlikuju od države do države, pa je potrebno proveriti pravila u regionu koji planirate da posetite pre putovanja.\nU aprilu je usvojen zakon koji se odnosi na područja sa visokim stopama zaraženih koronavirusom. Ako prosečan broj novih infekcija na 100.000 stanovnika u periodu od sedam dana popne iznad 100 u gradu ili okrugu moraju se primeniti mere koje uključuju lokalno zaključavanje i policijski čas preko noći.\nNoćni policijski čas bio bi uveden od 22 časa do 5 ujutru. Neke od mera mogu biti na snazi i tokom leta, mada procenat zaraženih u Nemačkoj opada.\nMere protiv koronavirusa u Norveškoj su podeljene na mešavinu lokalnih i nacionalnih ograničenja i preporuka. Iako ne postoji nacionalni policijski čas, sve opštine u ovoj zemlji moraju da se pridržavaju nacionalnih pravila. Pored toga, mogu da uvedu i sprovode lokalna pravila kao što su policijski čas ili zabrane alkohola. Restorani i barovi služe alkohol samo do 22 časa.\nŠvedska nikada nije bila skroz zaključana tokom pandemije. Međutim, u proteklih godinu dana se suočila sa nekim ograničenjima.\nDržavna agencija za javno zdravlje donela je plan kako bi Švedska trebala da prilagodi svoja ograničenja zbog širenja koronavirusa. Među predlozima su da će od 1. juna – restorani, barovi, pabovi moći da rade do 22.30, dva sata duže nego sada.\nŠvajcarska je odlučila da ublaži restrikcije protiv koronavirusa. Restrorani mogu da poslužuju hranu od 31. maja. Trenutno ne postoji policijski čas na nacionalnom nivou, ali restorani morati da budu zatvoreni od 23 časa do šest sati ujutru. Kantoni mogu da uvedu dodatne mere.\nPortugalska vlada je produžila vanredno stanje do 30. maja. Turistima je dozvoljen ulazak u zemlju. Opšta pravila uključuju zatvaranje kafića i restorana, kao i završetak različitih događaja od 22:30 časova, a maloprodajne radnje su zatvorene od 21 čas radnim danima, a vikendom od 19 časova.\nOgraničenja za celu zemlju uključuju obavezne maske u zatvorenim javnim prostorima, kao i u prepunim prostorijama.\nOvde ne postoji policijski čas tokom noći, ali postoje druge mere ograničenja. Od ove nedelje, vratila su se neograničena putovanja od okruga do okruga, ponovo su se otvorili frizerski saloni, crkve, sportski treninzi… Od sledeće nedelje kreću da rade prodavnice za robom koja nije preko potrebna.\nOd 2. juna ponovo će se otvoriti hoteli. Barovi i restorani počinju da rade od 7. juna. Krajem juna, vlada će razmotriti rad restorana u zatvorenom, kao i otvoranje barova, noćnih klubova i kazina.\nNe postoji policijski čas na nacionalnom nivou, a od 17. maja su dodatno oblažena ograničenja.\nOd 15. maja, ljudi u Poljskoj više ne moraju da nose maske na otvorenom, po uslovom da održavaju socijalnu distancu. Maske ostaju obavezne u zatvornom javnom prostoru i javnom prevozu. Otvoreni su muzeji i galerije.\nOtvoreni su bioskopi i pozirišta na otvorenom. Dozvoljena su okupljanja na otvorenom, uključujući venčanja i sahrane na kojima može da prisustvuje do 25 ljudi.\nAktivnosti u zatvorenom ponovo će biti dozvoljene od 29. maja uz, naravno, ograničen broj ljudi.\nStopa zaraze je pala na najniži nivo od prošlog leta, pa su tako male radnje ponovo otvorene, kao i neka kulturna mesta. Maske za lice ne moraju da se nose na otvorenom, pod uslovom da se drži fizička distanca. Pabovi i restorani rade na otvorenom od 17. maja.\nPonovo su otvorene škole, a u aprilu je ukinuta zabrana putovanja koja ne spadaju u kategoriju nužnih. Frizerski saloni i drugi objekti su takođe otvoreni. Od 8. maja su počeli da rade kafići i restorani na otvorenom, nakon sedam meseci zaključavanja. Pozorišta i biskopi su i dalje zatvoreni.\nVlada namerava da dodatno ublaži mere 9. juna, pod uslovom da broj obolelih na intenzivnoj nezi ostane ispod 500. Rad objekata u zatvorenim prostorima bi trebao da bude dozvoljen od 9. juna.\nPolicijski čas koji je trajao tri meseca završen je 28. juna. Ukidaju se i druge mere zaključavanja. Sledeća runda ublažavanja mera odložena je za 18. maj. Teretane, zoo vrtovi i drugi sadržaji su još uvek zatvoreni.\nTakmičenje za pesmu Evrovizije koje treba da se održi u Roterdamu od 18. maja do 22. maja, održaće se pred publikom.


Volonterski program Green Festa: Volontiraj - promeni igru! | Original\nVolonterski program Green Festa: Volontiraj – promeni igru!\n“Green fest” poziva mlade, ambiciozne, proaktivne i društveno angažovane pojedince koje zanimaju film i umetnost, ekologija i životna sredina da se prijave na volonterski program na najvećem “zelenom” festivalu u regionu, koji će se održati od 15. do 18. oktobra u Domu omladine Beograda, pod sloganom “Promeni igru. Budućnost je na Zemlji!”.\nSvi zainteresovani se mogu prijaviti slanjem kratke biografije i motivacionog pisma na [email protected] najkasnije do 20. septembra. Samo kandidatkinje i kandidati koji uđu u uži izbor biće direktno kontaktirani.\nIskoristite priliku i kroz ovaj volonterski program razvijte nove veštine, naučite da radite u timu, upoznajte nove prijatelje i potencijalne saradnike. U prethodnih devet godina oko 400 mladih je bilo uključeno u volonterski program. Na ovaj način organizatori Festivala nastavljaju sa praksom angažovanja mladih, koji kasnije mogu očekivati i priliku za rad na različitim projektima.\nVidi i: Devojčice, budite sve što želite!\n1 thought on “Volonterski program Green Festa: Volontiraj – promeni igru!”\nPovratni ping: Budi volonter na šestom Belgrade SAXperience | Original


Zakažite ginekološki pregled - Poliklinika Pekić - Novi Sad !DOCTYPE html>\nZakažite ginekološki pregled\nHome Zdravlje Ginekologija Zakažite ginekološki pregled\nSVEOBUHVATNA BRIGA ZA VAŠE REPRODUKTIVNO ZDRAVLJE\nGinekološki pregledi obuhvataju fizički pregled male karlice i genitalnih organa kod žene.\nOvi pregledi su važan deo preventivne brige o zdravlju odrasle žene.\nOmogućavaju nam da na vreme otkrijemo promene koje mogu da ugroze reproduktivno zdravlje i mogućnost za materinstvo.\nGinekolog će uraditi seriju pregleda i pretraga kako bi ustanovio prisustvo infekcija, polno prenosivih bolesti, morfoloških promena ili karcinoma.\nUobičajena je nelagoda tokom pregleda, ponekad čak i bol i iritacija ukoliko imate vaginalnu infekciju. Opustite noge i kukove i razgovarajte sa našim ginekologom da biste mu omogućili da Vas pregleda.\nKod pojave bola u abdomenu moramo da proverimo da li je u pitanju problem u reproduktivnim organima žene.\nGinekolog će ispitati prisustvo bakterisjkih ili gljivičnih infekcija i uzeti bris za Papanikolau test.\nAko sumnjate na polno prenosive bolesti kao što su hlamidija, herpes, trihomonas ili HPV viirus.\nUkoliko primetite neregularno krvarenje iz materice.\nPre uzimanja kontraceptivne terapije poželjno je posavetovati se sa ginekologom.\nPojedina kontraceptivna sredstva , kao spirala ili dijafragma, zahtevaju ginekološki pregled pre postavljanja.\nUkoliko pretpostavljate da ste u drugom stanju.


Poziv za podnošenje predloga za studente umetničkih fakulteta za učešće na konkursu - Umetnički konkurs "Evropa je ovde" 2021" - EU Delegacija u Srbiji\nPoziv za podnošenje predloga za studente umetničkih fakulteta za učešće na konkursu – Umetnički konkurs „Evropa je ovde“ 2021″\nZbog velikog interesovanja, od 10. marta, konkurs je otvoren i za studente Fakulteta dramskih umetnosti.\nDelegacija Evropske unije u Srbiji i projekat EUINFONET mreža pokreću uzbudljivu umetničku inicijativu pod nazivom „Evropa je ovde 2021“ s ciljem da se 9. maja 2021. godine obeleži Dan Evrope u Srbiji. Želimo da pružimo priliku da se studenti osnovnih, master i doktorskih studija studija na umetničkim fakultetima (na fakultetima likovnih i primenjenih umetnosti, kao i na arhitektonskim fakultetima), bilo državnih ili privatnih, prijave na umetnički konkurs povodom obeležavanja Dana Evrope u Srbiji svojim kreativnim i maštovitim idejama, te ih pozivamo da podnesu predloge za interaktivne umetničke instalacije koje će biti izložene u odabranim javnim prostorima u tri grada u Srbiji – Beogradu, Novom Sadu i Nišu.\nO Evropskoj uniji i Danu Evrope\nDan Evrope obeležava se svake godine 9. maja i slavi mir i jedinstvo u Evropi. Ovaj datum je godišnjica istorijske „Šumanove deklaracije“. U govoru održanom u Parizu 1950. godine, Robert Šuman, tadašnji ministar spoljnih poslova Francuske, predstavio je ideju za novu vrstu političke saradnje u Evropi, koja bi učinila rat između evropskih nacija nezamislivim. Imao je viziju da osnuje evropsku instituciju koja bi udružila proizvodnju uglja i čelika i upravljala njom. Ugovor o stvaranju takvog tela potpisan je nešto manje od godinu dana kasnije. Šumanov predlog smatra se početkom onoga što je danas Evropska unija.\nKako bi se obeležio Dan Evrope, institucije EU otvaraju vrata javnosti u Briselu i Strazburu početkom maja. Lokalne kancelarije EU širom Evrope i sveta organizuju razne aktivnosti i događaje za sve uzraste. Svake godine na hiljade ljudi učestvuje u posetama, debatama, koncertima i drugim događajima kako bi obeležili ovaj dan i podigli nivo svesti o EU.\nCiljevi Evropske unije su da promoviše mir, svoje vrednosti i dobrobit građana, da pruži slobodu, bezbednost i pravdu bez unutrašnjih granica, održivi razvoj zasnovan na uravnoteženom privrednom rastu i stabilnosti cena, visokokonkurentnu tržišnu ekonomiju sa punom zaposlenošću i društvenim napretkom, kao i zaštitu životne sredine, borbu protiv socijalne isključenosti i diskriminacije, promociju naučnih i tehnoloških napredaka, poboljšanje privredne, društvene i teritorijalne kohezije i solidarnosti među državama članicama, poštovanje svoje bogate kulturološke i jezičke raznolikosti, i uspostavljanje ekonomske i monetarne unije čija je valuta evro.\nVrednosti EU su zajedničke za sve države članice u društvu u kome prevladava inkluzija, tolerancija, pravda, solidarnost i nediskriminacija. Ove vrednosti su sastavni deo evropskog načina života: ljudsko dostojanstvo, sloboda (sloboda kretanja omogućava građanima da se slobodno kreću i borave unutar Unije, a sloboda pojedinaca zaštićena je Poveljom EU o osnovnim pravima), demokratija, jednakost, vladavina prava i ljudska prava.\nOvi ciljevi i vrednosti predstavljaju temelj EU i navedeni su u Ugovoru iz Lisabona i Povelji EU o osnovnim pravima.\nDan Evrope 2021. godine će u Srbiji biti obeležen pod sloganom „Evropa je ovde“, slaveći vrednosti EU i EU u Srbiji. Evropska unija najveći je investitor, trgovinski partner i donator u Srbiji. Za više informacija o EU u Srbiji, posetite stranice www.europa.rs i www.euzatebe.rs.\nOpis konkursa za umetničku instalaciju „Evropa je ovde 2021“\nPozivamo sve studente osnovnih studija na umetničkim fakultetima (fakulteti likovnih i primenjenih umetnosti, kao i arhitektonskih fakulteta), bilo državnih ili privatnih, kao i studente master i doktorskih studija na fakultetima likovnih i primenjenih umetnosti i arhitektonskim fakultetima, da pošalju predloge za interaktivnu umetničku instalaciju na temu „Evropa je ovde 2021“. Tri najbolja predloga, odnosno, instalacije biće nagrađene javnim izlaganjem u Beogradu, Nišu i Novome Sadu 8. ili 9. maja 2021. godine. Svaki od tri predloga će dobiti iznos od 5.000 evra (neto, u dinarskoj protiv vrednosti) za realizaciju instalacije, izlaganje, logističke troškove i troškove autorskih honorara.\nPredložena umetnička instalacija mora biti angažovan, kao i interaktivan umetnički objekat (koji će na neki način podrazumevati učestvovanje publike) izveden u medijima: tehnološki, 3D, multimedijalni, ekološki angažovana umetnost, skulptura, ready-made objekat itd;\nMogu se prijaviti svi studenti osnovnih studija na umetničkim fakultetima (fakulteti likovnih i primenjenih umetnosti, kao i arhitektonski fakulteti), bilo državnih ili privatnih, kao i studenti master i doktorskih studija na umetničkim fakultetima (fakulteti likovnih i primenjenih umetnosti, kao i arhitektonski fakulteti);\nStudenti se mogu prijaviti samo u timu (najmanje dva člana tima);\nStudenti moraju blisko sarađivati sa izabranim mentorom koji je profesor na nekom od umetničkih fakulteta (fakulteti likovnih i primenjenih umetnosti, kao i arhitektonski fakulteti);\nTimovi ne mogu poslati više od jednog predloga;\nStudenti moraju poslati kreativna rešenja sa detaljnim opisom predložene instalacije – objašnjenjem svoje zamisli i ideje (do 1.000 reči), tehničkih pojedinosti, dimenzija, 3D renderima, skicama ideje, itd;\nUticaj na životnu sredinu predložene instalacije – ekološka svest autora kad je u pitanju njihova kreativna ideja biće posmatrana kao prednost;\nNagrađeni studenti biće u obavezi da učestvuju u ceremoniji otvaranja 8. ili 9. maja kako bi predstavili svoj rad javnosti u Beogradu, Nišu ili Novom Sadu;\nNe može se predlagati rad koji je ranije objavljen, predstavljen ili izložen u javnom prostoru pre slanja na konkurs;\nUz predlog, studenti moraju dostaviti okvirni budžet troškova koji su neophodni za izradu predložene instalacije, logističke troškove, montažu umetničkog objekta na određeno javno mesto u jednom od gorepomenuta tri grada u Srbiji i troškove honorara studenata;\nEUINFONET mreža će obezbediti neophodne dozvole za postavljanje na otvorenom od nadležnih gradskih vlasti u ova tri grada.\nPo proglašenju pobednika, učesnici će blisko sarađivati sa Delegacijom EU u Srbiji i projektom EUINFONET mreža na realizaciji ove inicijative slanjem izveštaja (fotografija) tokom različitih faza pravljenja instalacije.\nDodeljena sredstva za ovaj poziv\nUkupni okvirni budžet dostupan u okviru ovog poziva za podnošenje predloga za učešće na konkursu iznosi 15.000 evra. Svaki od tri dobitnika dobiće 5.000 evra (neto, u dinarskoj protiv vrednosti) za izradu umetničke instalacije, njeno izlaganje u određenom javnom prostoru u jednom od tri gorenavedena grada, pokrivanje logističkih troškova (postavljanje umetničkog objekta), putnih troškova autora i troškova autorskih honorara. Tri pobednika će dobiti sredstva na sledeći način:\nPet dana po proglašenju tri pobednika, svaki tim će dobiti 50% dodeljenog gorenavedenog iznosa;\nDve nedelje pred obeležavanje Dana Evrope 9. maja, pobednici će dobiti još 40% od preostale sume – u ovoj fazi, autori će morati da dokažu da je njihova instalacija u poslednjem stadijumu izrade.\nPreostalih 10% iznosa biće uplaćeno svakom pobedniku najkasnije 31. maja 2021. godine.\nUslovi ovog konkursa:\nMOLIMO VAS DA PROČITATE DETALJNA PRAVILA KONKURSA!\nUčesnici ne mogu sarađivati sa drugim sponzorima. Ne preuzimamo odgovornost za bilo kakvu štetu/krađu ove tri instalacije tokom izlaganja u određenom javnom prostoru u Beogradu, Novom Sadu i Nišu. Instalacije će biti izložene u određenom javnom prostoru do 31. maja 2021. godine. Delegacije EU u Srbiji će zadržati vlasništvo nad tri pobedničke instalacije.\nMogu se prijaviti svi studenti osnovnih studija na umetničkim fakultetima (fakulteti likovnih i primenjenih umetnosti, kao i arhitektonski fakulteti), bilo državnih ili privatnih, kao i studenti master i doktorskih studija na umetničkim fakultetima (fakulteti likovnih i primenjenih umetnosti, kao i arhitektonski fakulteti). Studenti su u obavezi da odaberu i blisko sarađuju sa profesorom sa jednog od umetničkih fakulteta (fakulteti likovnih i primenjenih umetnosti, kao i arhitektonski fakulteti), koji će im tokom ovog procesa biti mentor.\nPredlozi se podnose na srpskom jeziku. Molimo vas da pročitate detaljna pravila Konkursa kao i kako da dostavite predlog umetničkog rada. Pojašnjenja će se tražiti samo ukoliko su pružene informacije nejasne. Učesnici se ohrabruju da pošalju detaljne predloge ideja – elektronske crteže, 3D rendere, fotografije, crteže itd. Ipak, detaljan opis razvoja ideje je neophodan – ne duži od 1.000 reči, kao i objašnjenje na koji način oslikava temu „Evropa je ovde“, uz pune tehničke pojedinosti, okviran budžet, logističke informacije, faze razvoja, postavljanje konačnog rešenja itd. Predlozi se dostaljaju iklkučivo elektronskim putem na email adresu: daliborka.nikolic@euinfo.rs.\nZa dalje informacije kontaktirajte sa nama putem sledeće email adrese: daliborka.nikolic@euinfo.rs.\nRok za prijavu je 12. mart 2021. godine (23:59).


Rascvetana seoska bašta | Bašta | Uređenje dvorišta\nRascvetana seoska bašta 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nRascvetana seoska bašta\nAutor Jasmina Glišić 24.12.2011 10:47\nNajlepše je ako u bašti - u svako doba godine - imamo delove uređene tako da predstavljaju prave slike iz prirode. U ovom vrtu načinjen je takav izbor biljaka da se sve odlično uklapaju u seoski stil, a dodatni detalji samo pojačavaju ...\nBašta je lepa ako u svako doba godine, zahvaljujući umešnom izboru biljaka, imamo „slike” koje čine kombinacije boja i oblika. Na to se često zaboravlja, pa nam se dogadja da nam je bašta u nekom mesecu, najčešće leti, u toj meri bujna da nas umesto uživanja pomalo guši toliki broj raznobojnih cvetova, a onda u jesen gotovo da nemamo u šta da pogledamo.\nOva bašta u izvornom obliku ima veoma siromašnu sliku kad je reč o vegetaciji. Zato je u ovom predlogu, uz poštovanje seoskog ambijenta, napravljena bašta u tom stilu. Ono što odmah upada u oči svakako su elementi levo, napravljeni od vrbovog pruća, uz koje se penje raznobojni mirisni grašak, a služe kao zaštita od komšijskih pogleda. Drugi element je drvena kapija, a iznad nje poluluk od ruže puzavice. Grupacija od suncokreta, koja deluje veoma efektno i koja se sama razmnožava zajedno s dalijom i loptasto ošišanim šimširom, daje poseban pečat prednjoj bašti.\nS njene druge strane je i klupa za uživanje, koju u jesen uokviruje ljubičasti jedic. Izbor biljaka uklapa se u seoski stil, pa su tu mesto našle i jabuka, zova, jorgovan. Pored ograde od pruća formirana je leja u kojoj se mnogi cvetovi pojavljuju baš u jesen: tamnoroze dalije, sitnocvetne bele hrizanteme, ruže i još neke vrste perena i sezonskog cveća. U ovoj bašti je lepo i u jesen.\npejzažni arhitekta JKP„Zelenilo – Beograd”\n1. Zova (sambucus nigra), široko rasprostranjen žbun belog cveta u junu, sa crnim bobicama bogatim vitaminima u jesen, visine do 7 m, visina rasta 1-1,5 m, 1 kom.\n2. Ruža penjačica, krupni tamnoroze cvetovi s krem središnjim delom, umereno punog cveta, često cveta, zdrav list, 2 kom.\n3. Purpurna ehinacea (Echinacea purpurea „Magnus”), jarkocrveni jezičasti cvetovi blago povijeni unazad, cveta od jula do septembra, visine 80-100 cm, 40 kom.\n4. Jorgovan (Syringa vulgaris), žbun visine do 3 m, tamnopurpurne boje, jakog mirisa, cvasti dužine 30 cm u maju-junu, 1 kom.\n5. Jesenji jedić (Aconitum carmichaelli), sorta koja kasno cveta s tamnolila cvetovima (IZUZETNO OTROVNA!), visine 140 cm, 20 kom.\n6. Sitna hrizantema (Tanacetum parthenium), aromatična, bogato razgranata biljka perastih listova i sitnih jednostavnih i polupunih belih cvetova nalik dugmetu, cveta od juna do septembra, visine 60-80, cm 25 kom.\n7. Šimšir, loptasto oblikovan (Buxus sempervirens), zimzelena biljka orezuje se najmanje dva puta godišnje, visina prilikom kupovine 30-35 cm, 5 kom.\n8. Dalija „Pink Skin”, grupa dekorativnih dalija, sorta roze cveta, visina 100 cm, prezimljije zaštićena od mraza, 20 kom.\n9. Suncokret (Helianthus annus), 2 kesice.\n10. Mirisni grašak (Lathyrus odoratus), jednogodišnja penjačica visine 2 m, beli plavi i roze cvetovi od juna do septembra, razmnožava se rasejavanjem, 2 kesice.\n11. Ruža za leju, sorta koja bogato cveta sa čistoroze cvetovima, ne smetaju joj kiša, visoke temperature, cveta do prvog mraza, visina 60 cm, 15 kom.\n12. Jabuka “Topaz”, otporna zimska sorta sočnih plodova srednje veličine, rozecrvena kožica, slatkastokiselog ukusa, 1 kom.\nMoja lepa bašta Uređenje Ruža Šimšir Jabuka Jorgovan Hrizantema Mirisni grašak Ehinacea


DA LI STE SPREMNI ZA MMA BORBE U NULTOJ GRAVITACIJI? | Lips&Heels\nNakon najave da Iervolino Entertainment (IE) pokreće revolucionarnu kompaniju Space 11 za produkciju filmskih, TV i online sadržaja, kao i muzičkih i sportskih događaja u potpunosti snimljenih u svemiru, osnivač IE i proslavljeni producent Andrea Iervolino javnosti je predstavio i prvi Space 11 projekat – Galactic Combat. Reč je o novom formatu borilačkih turnira u nultoj gravitaciji, po imenu MMA-ZERO G. Serijal će pratiti MMA borce tokom takmičenja u trajanju od 12 meseci, a najbolji među njima imaće priliku da budu prvi u istoriji koji će se boriti izvan granica Zemljine atmosfere.\n„Spektakl u vidu borbe u nultoj gravitaciji stvoriće nezaboravno iskustvo koje gledaoci neće želeti da propuste ni po koju cenu. Ovaj format ima za cilj da publici željnoj pomeranja granica pruži nešto jedinstveno i nesvakidašnje – a to je ono što je suština čitavog projekta Space 11. Naravno, u potpunosti smo posvećeni i testiranju naučnih tehnologija i metoda, za maksimalnu bezbednost svih učesnika tokom čitavog takmičenja”, rekao je Andrea Iervolino, direktor i osnivač kompanija Space 11, Ievolino Entertainment i domaćeg Iervolino Studios.\nUčešće u ovom takmičenju otpočeće ukupno 40 boraca iz celog sveta, koji će godinu dana trenirati i učiti da se bore u odsustvu gravitacije, kroz programe i kondicione treninge koji se koriste prilikom obučavanja astronauta. U toku obuke, 32 učesnika biće eliminisano, dok će samo njih osam dobiti šansu da učestvuje u glavnom MMA-ZERO G takmičenju, čiji će potpredsednik i promoter biti bivši MMA borac Džon Luis.\nDramatična finalna borba poslednja dva takmičara koji ostanu u trci za titulu šampiona održaće se u svemiru – u posebno dizajniranoj kapsuli unutar specijalne rakete. Borba će trajati 90 minuta, koliko je letelici potrebno da obiđe krug oko Zemlje.


Rusija ZABRANJUJE kriptovalute?\nRusija navodno priprema zabranu upotrebe kriptovaluta za plaćanje roba i usluga. Izvještaj od 29. novembra navodi nekoliko izvora koji su navodno upoznati sa tekućim raspravama u centralnoj banci, finansijskom regulatoru i Ministarstvu finansija u prilog zabrani.\nTrenutno se kriptovalute mogu koristiti za e-trgovinu, a mnogi ruski frilanseri, uključujući programere, dizajnere i autore reklama, se slažu da primaju platu u bitkoinu (BTC) ili iteru (ETH), rekao je Vladislav Antonov za Izvestia.\nAntonov, analitičar iz informaciono-analitičkog centra Alpari, primijetio je da, iako nisu zvanično dozvoljene, kriptovalute se često koriste za kupovinu niza roba i usluga; uključujući ulaznice, računare i aparati za domaćinstvo, iznajmljivanje stana ili rezervaciju hotela.\nAko su izvori Izvestia tačni, ruski regulatori smatraju da je potrebna zabrana da se kriptovalute ne bi upotrebljavale za plaćanje, navodeći zabrinutost zbog kriminala.\nIzvještaj se odnosi na komentare Alekseja Jakovljeva, zamjenika šefa odjeljenja za regulaciju bankarstva Ministarstva finansija, koji je, kako se izvještava, ponovo potvrdio na nedavnoj konferenciji o kriptoekonomiji: „Ne vidimo bilo kakvu osnovu da se kriptovalute koriste kao sredstvo za plaćanje.”\nOdeljenje za štampu centralne banke nije zvanično potvrdilo izradu formalnog zakona, ali je naglasilo da se privatne kriptovalute ne mogu izjednačiti sa fiat valutom i ne mogu se smatrati legitimnim načinom plaćanja roba i usluga:\n“Ako se donese odluka o zabrani kriptovaluta kao sredstava plaćanja na nivou zakonodavstva, smatramo da je primjreno da podržimo ovu poziciju.”\nIzveštaj tvrdi da se ruska kripto zajednica priprema za potencijalno pooštravanje restrikcija, a navodno kruže glasine da bi kaznene mogle da traju 5-8 godina.\nZbog poteškoća u primjni, neki predstavnici sektora veruju da će zabrana biti ograničena na niz „demonstrativnih slučajeva“ čiji je cilj da se javnost odvrati od kršenja zakona.\nAntonina Levašenko, šefica ruskog OEBS centra za RANEPA, je upozorila da bi predlog zakona mogao da podstakne razvoj sive mreže, bez nadzora regulatora.\nKao što je nedavno objavio Cointelegraph, smatra se da Rusija pokušava da uspostavi zakonski statut – koji bi trebalo da stupi na snagu do 2021. godine – omogućavajući vladi da konfiskuje digitalnu imovinu.\nBONUS VIDEO: Sve što treba da znate o bitkoinu\nNE VOLITE DA PEGLATE? Južnokorejska kompanija uskoro lansira PAMETNI ORMAR\nSamsung će u aprilu ove godine lansirati pametni ormar za odeću pod nazivom AirDresser, koji će odeću očistiti, dezinfikovati i ispeglati (ili bolje rečeno poravnati), tako da je samo obesite u njega.\nU EVROPI PRODATO 3,1 ODSTO MANJE AUTOMOBILA U Srbiji se sve manje voze "krševi"\nPrema podacima organizacija VDA i ACEA, gotovo sva značajna tržišta su u padu, a rast je zabeležen jedino u Brazilu. U Evropi je ove godine prodato 3,1 odsto manje automobila, a na ukupan pad kupovine novih automobila značajno je uticalo to što ih je u Kini kupljeno čak 14 odsto manje.


RTS :: Prekinuta projekcija filma "Milk"\nDruštvo Prekinuta projekcija filma "Milk"\nsreda, 25. feb 2009, 08:50 -> 15:13\nPrekinuta projekcija filma "Milk"\nProjekcija filma "Milk" na FEST-u prekinuta je na kratko kada su na binu izašli predstavnici Gej strejt alijanse u znak protesta što im nije dozvoljeno da održe konferenciju za novinare. Direkcija FEST-a saopštila je da Festival nema nikakve veze sa protestom i izvinila se publici.\nProjekcija filma "Milk" na FEST-u prekinuta je na kratko kada je na binu izašlo dvadesetak predstavnika Gej strejt alijanse u znak protesta što im nije dozvoljeno da u četvrtak u Centru Sava održe konferenciju za novinare.\nObezbeđenje ih je, prema rečima predstavnika te alijanse, grubo izguralo iz sale, tako da oni najavljuju preduzimanje nekih zakonskih koraka i da će tražiti smenu direktora Centra Sava.\nPomoćnik direktora Centra Sava Rade Hinić, ranije je izjavio da je konferencija za novinare Gej strejt alijanse otkazana iz bezbednosnih razloga.\nMinistar kulture Nebojša Bradić kaže da ga zabrinjava odluka rukovodstva Centra Sava o otkazivanju konferencije za novinare, i dodao da fest ima veliku tradiciju u našem društvu i neguje različite fimske sadržaje koji dolaze iz celog sveta.\nBradić je takođe istakao da film "Milk" dolazi sa jedne prestižne svetske manifestacije gde je Šon Pen dobio "Oskara" za glavnu mušku ulogu.\nPotez rukovodstva Centra Sava osudile su Liberalno demokratska partija i Socijaldemokratska unija.\n"Ne ulazeći u poslovnu politiku Sava centra, naglašavamo da odluka koja je doneta, kao i propratno objašnjenje zamenika direktora te ustanove Radeta Hinića, predstavljaju grubo kršenje osnovnih ljudskih prava", piše u saopštenju SDU.\nDirekcija Festa izvinila se publici zbog neprijatnosti izazvanih događajem u Centru Sava.\nU saopštenju se ističe da se FEST apsolutno ograđuje od tog događaja s kojim nije imao nikakve veze, jer je protest izazvan načinom saradnje Centra Sava i Medija centra.\nMolimo da se festivalske projekcije ne zloupotrebljavaju za bilo čije sukobe, jer FEST-ova publika to ne zaslužuje, navodi se u saopštenju.\nPrema koalicionom sporazumu posle izbora prošle godine, rukovođenje Sava centrom pripalo je Socijalističkoj partiji Srbije.\nFest nema veze sa incidentom, publici izvinjenje\nDirekcija 37. Festa saopštila je da Festival nije imao nikave veze sa sinoćnim protestom grupe građana koji su izašli na scenu za vreme trajanja filma "Milk" u Sava centru i izvinila se publici Festa.\n"Povodom nemilog događaja u Velikoj dvorani Sava centra, za vreme trajanja filma 'Milk' na 37. Festu, kada je grupa građana protesno izašla na scenu ispred platna u nameri da prekine projekciju filma, Festival se najpre izvinjava cenjenoj publici Festa zbog neprijatnosti.\nFestival se apsolutno ograđuje od ovog događaja s kojim nije imao nikakve veze niti ikakve informacije, jer je taj protest izazvan načinom saradnje između Sava centra i Medija centra", navedeno je u saopštenju.\nDirekcija Festa zamolila je da se "festivalska scena i projekcije ne zloupotrebljavaju za bilo čije sukobe i nesporazume", i dodala da "festova publika to ni malo ne zaslužuje".


Šoljica puna prazničnog raspoloženja | CityMagazine\nShare / 396 Share Share\nŠoljica puna prazničnog raspoloženja\nZa mirisna jutra puna optimizma i u Novoj godini, Doncafé je pripremio praznično iznenađenje! Veseli Deda Mrazovi i naš Budiša očekuju vas na poklon šoljici uz koju ćete provesti mnoge trenutke dobrog raspoloženja i uživati u čaroliji slavlja.\nPored šoljice, u novom poklon setu ograničene serije, spremili smo i praznični Doncafé Choco café, kao i Doncafé Moment, u pakovanjima od po 200 grama. Doncafé Choco café, tradicionalna kafa sa ukusom čokolade, donosi neodoljivi spoj omiljenih ukusa. Pažljivo izbalansirana mešavina pržene kafe u kombinaciji sa najfinijim kakao prahom i neodoljivom aromom čokolade napravljena je tako da zadovolji sva naša čula. Za neophodnu dozu jutarnjeg optimizma, tu je Doncafé Moment, mešavina kafe punog ukusa i intenzivne arome.\nUpotpunite svoju novogodišnju bajku uz praznično poklon pakovanje, ili igrajte nagradnu igru na našem Facebook-u. Neka i Nova godina miriše na dobro, neka miriše na Doncafé!\nPotrebno je da na našoj Facebook stranici lajkujete i šerujete ovaj članak a u komentarima ispod ove vesti napišete – gde na planeti prvo, a gde poslednje stiže Nova godina? Dobitnici će naknadno biti obavešteni na istom mestu!\nOsvojite pakete JOSH! Ribica u novoj ambalaži\nVasil Hadžimanov specijalni gost kubanske trupe Ecos Company\nUvek spremni za Woah avanturu!\nNajbolje iz prirode u novim Nature Box proizvodima deda mraz · doncafe · kafa · nova godina\nShare na Facebook / 396 Share Share\nK-Beauty Srbija: Korejska kozmetika koju morate da probate\nMerix: Nove mirisne note omiljenog deterdženta


MyCity » Windows -> Download » Mozilla Firefox 3 beta\nPoslao: 14 Feb 2008 10:26\nTanatos ::Jedina mana ovog skin-a je home dugme koje je pomereno u Bookmarks Toolbar\nJa "home" dugme ne koristim (jer mi je home uvek "blank"), ali se ovaj "problem" vrlo lako rešava, tako što se Home dugme prebaci tamo gde ti odgovara\nPoslao: 14 Feb 2008 12:04\n@Zoni daj neki screen shoot\nPoslao: 14 Feb 2008 12:09\nPa, eno ti screen u mom prethodnom postu... Ionako je skoro sve isto kao u FF 2 (u kome je sve bilo skoro isto kao u FF 1 )\nPoslao: 08 Mar 2008 12:56\nPoslao: 11 Mar 2008 09:57\nRogi ::Mozilla Firefox 3.0 Beta 4\nNe znam zašto mi se FF 3.0 b3 nije sam apdejtovao, pa sam ja ručnu pokrenuo apdejt iz Help menija...\nPrvi utisak: deluje mi da se b4 pokreće malo brže od b3. Sve u svemu, deluje sasvim ok, samo ne volim činjenicu da svaka nova verzija FFa delimično "ubija" podršku za extenzije i teme. Tema Phoenity Modern je apdejtovana na vreme, tako da je situacija s njom valjda OK (ne znam, jer koristim default temu), ali zato mi sada ne radi extenzija Nuke Anything...\nPoslao: 03 Apr 2008 15:47\n[Improved in Beta 5!] Integration with Windows, Mac & Linux\n[Improved in Beta 5!] Places Organizer\n[Improved in Beta 5!] Speed\n25 Avg 2008 17:36 Rogi Zaključavanje topica Razlog: Rešeno je


U Hutovom blatu prošle godine bilo najmanje posjetilaca - Klix.ba\nUzdaju se u peticiju\n21.1.2013. u 14:46\nProšla godina zabilježena je kao godina najmanje posjećenosti jedinstvenom eko- sistemu - zaštićenom području Park prirode Hutovo blato. Registrirano je svega 35 posto posjetilaca u odnosu na prosjek posjeta prethodnih godina, istaknuo je danas za Agenciju FENA direktor ovog parka prirode Nikola Zovko.\n"Nismo bili u mogućnosti udovoljiti svim posjetiocima u prošloj godini. Veću smo posjetu imali čak i 1998., 1999. i 2000. godine", kazao je on.\nU ovom parku prirode su zadovoljni dosadašnjim rezultatima peticije - jutros je zabilježeno 11.700 potpisa.\nZovko naglašava da će peticija sa svim potpisima 4. februara, kada se obilježava Dan močvara, biti uručena predstavnicima nadležnih institucija na svim nivoima vlasti - od lokalne do državne, kao i kantonalnim i federalnim fondovima za okoliš. Također, peticija će biti uručena i Elektroprivredi BiH koja u parku prirode ima hidroelektranu od koje ima ekstradobit, dok Hutovo blato ne dobija ništa od tog profita.\n"Problemi su počeli kada su počela umanjivanja finansijskih sredstava za zaštitu i očuvanje Hutovog blata prije tri do četiri godine. Praktično imamo situaciju da je ovo zaštićeno područje već nekoliko godina nezaštićeno. Sada su se stvari malo popravile, ali to još nije dobro kako bi trebalo biti", ističe Zovko.\nDirektor Hutovog blata očekuje da će peticija rezultirati pozitivnim pomacima prema održivom finansiranju ovog zaštićenog područja i rješavanju drugih temeljnih problema parka - prvenstveno nedostatka voda koje su 70-ih godina prošlog stoljeća oduzeli ovom parku zatvaranjem ponora na gornjim horizontima.\n"Želimo spriječiti negativne pojave koje se dešavaju posljednjih godina u ovom parku, ali i kada je riječ o planovima u budućnosti u kontekstu gornjih horizonata i ponovnog zatvaranja ponora, jer je Hutovo blato tada izgubilo jako puno vode i ono već odavno ima velike promjene u prostoru", kazao je on.\n"Hutovo blato, bez obzira na to što prolazi kroz ekstremne uvjete - suše, visoke temperature, požare, poplave te unošenje kanabisa, ostao je bez zaštite, ali odolijeva svim tim problemima. Za jedan godišnji ciklus ono se revitalizira i uvijek je lijepo. Međutim, u prostoru stručnjaci mogu primijetiti promjene, koje se dešavaju na štetu i biljnih i životinjskih vrsta, posebno ptica", naglašava Zovko.


Osiguranje.hr - 23.7.2019.\nPoslodavci u Srbiji uskoro će morati sve svoje radnike osigurati od povreda na radu kod osiguravajućih kuća, a zakon koji će ih na to obavezivati bit će donijet na jesen i više neće biti povlačenja po sudovima, a u slučaju povrede novac će se odmah isplaćivati, izjavio je ministar za rad Zoran Đorđević.\nOn je najavio da će na istom skupštinskom zasjedanju na dnevnom redu biti i dugo najavljivane izmjene Zakona o financijskoj podršci obiteljima s djecom.\nĐorđević je u razgovoru za „Novosti“ izrazio očekivanje da će primjena zakona početi do Nove godine, dok će one mjere koje ne utječu drastično na budžet moći stupiti na snagu odmah.\nOn je podsjetio da je ove godine izdvajanje za porodilje povećano za pet milijardi dinara u odnosu na prošlu godinu.\n„Obećali smo da ćemo u skladu sa mogućnostima države izdvajati više za djecu. Trudit ćemo se da nikome ne uskratimo prava, već samo da ih uvećavamo. Nitko neće štedjeti na majkama ako mogućnosti postoje“, kaže ministar.\nĐorđević je naveo da će za isplatu naknada za porodilje, roditeljski i dječiji dodatak i troškove boravka djece u predškolskim ustanovama ove godine biti izdvojeno duplo više novca u odnosu na 2008. godinu i istaknuo da je osiguran rekordan iznos u posljednjih 10 godina od 58 milijardi dinara.\n15.8.2019. u 6:37\nU Srbiji već postoji zakon po kome poslodavci imaju obavezu da osiguraju svoje zaposlene od povreda na radu i profesionalnih oboljenja (član 53 Zakona o bezbednosti na radu). Ono što ne postoji u tom Zakonu je kaznena odredba za poslodavce ako to ne urade (u prethodnoj verziji je postojala, ali je izbrisana). Već postoji Zakon po kome osiguravajuće kuće moraju u određenom roku (15 dana) od dobijanja komplentne dokumentacije isplatiti štetu. Jedini problem u svemu ovome je taj što se ti zakoni ne poštoju i što inspekcije ne rade svoj posao.


Nemačka lider i u poreskim malverzacijama? › Made-in-Germany.rs\nIzveštaj Evropske mreže duga i razvoja pokazuje da je Nemačka, iako važi za politički i ekonomski motor Evrope, takođe i motor u nezakonitim finansijskim radnjama.\nEvropska mreža duga i razvoja okuplja 46 nevladinih organizacija iz 20 evropskih država, a u njihovoj studiji o 15 evropskih država ističe se da su prisutne ozbiljne pretnje stvaranju transparentnog poreskog sistema u Evropi zasnovanog na jednakosti, a jedna od najvećih prepreka je Nemačka.\nNajvećoj evropskoj privredi u ovoj studiji se zamera što ima nepoštene poreske ugovore s razvijenim državama, nedovoljno transparentan registar vlasništva nad preduzećima, nedovoljnu podršku u poreskom izveštavanju drugih država, kao i nedovoljnu podršku za reforme globalnog poreskog sistema koje iniciraju Ujedinjene nacije (UN).\nPoreska koordinatorka u “cEurodadu” je izjavila za “CNBC” kako je ne čudi loša pozicija Nemačke u ovom izveštaju. Podsećajući na aktuelne skandale u koje su bile uključene nemačke banke, ona je navela da tih skandala ne bi ni bilo da u Nemačkoj nije moguće sakriti ili oprati novac.\nPored Nemačke i Luksemburg takođe “nudi različiti izbor opcija za skrivanje vlasništva i pranje novca”, a u izveštaju se navodi i da je u ovoj državi “najviši rizik pranja novca”, prenosi “Poslovni dnevnik”.\nSa druge strane, dobri primeri su Danska i Slovenija. Slovenija je u izveštaju pozitivno ocenjena zbog unapređene transparentnosti Sistema vlasništva nad kompanijama.\n“Lider konkurentnosti i održivog razvoja” je Hemofarm\nOd MiG na 07/11/2015 / AKTUELNO / Ostavite komentar


Split napokon odigrao pravu utakmicu i izborio majstoricu protiv Sparsa - Sportnet\nNakon što su u prvom susretu šokirani na Gripama u razigravanju za ostanak u ABA ligi, košarkaši Splita odigrali su kako mogu i znaju te su izjednačili s 84:64 u Sarajevu...\nKošarkaši Splita napokon su odigrali utakmicu vrijednu svog renomea i po imenima mnogo jače ekipe od Sparsa. Žuti su protutnjali Sarajevom s 20 poena viška te su uz 15 pogođenih trica deklasirali domaćina i izborili majstoricu za ostanak koja će se igrati na Gripama.\nPrvi dio utakmice bio je nekako uspavan i Sparsi se drže u egalu na koncu prve. Druga četvrtina donosi bolje otvaranje Sparsa koji su poveli s četiri poena razlike, ali vrlo raspoloženi Marin Marić uz pokoju tricu preokreće i donosi 39:35 na poluvremenu.\nTreću dionicu otvaraju Ukić i Babić sa sedam vezanih poena i Split odlazi na velikih 11 razlike. No, imali su Sparsi još jedan povratak u sebi, stigli su na pola treće do minus šest, ali Split opet odlazi na 14.\nNo, ovo opuštanje krajem treće donosi povratak Sparsa na minus sedam. Split se ipak do kraja "rastricao" te je početkom četvrte tricama Babića i Perkovića te krađama i poenima Ilije Đokovića uništio suparnika i lako je priveo susret kraju s 84:64.\nMarić je ubacio 16 poena uz deset skokova za Split, po 14 su dodali Ukić i Perković. Po 16 su kod Sparsa zabili Kamenjaš i Buza. Splićani će majstoricu igrati u četvrtak, a prije toga kreću u polufinale domaće lige protiv Cibone.\nABA liga, razigravanje:\nSpars - Split 64:84 (1-1)\nKošarkaABA ligaSplitRoko Leni UkićMarin Marić\nSlijedi: Raspoloženi Bogdanović opet predvodio Jazz, prva trica Zupca


Otvoreno nastavljena tendencija osporavanja onih koji su gradili BiH\n"KRUG 99" Danas o kontinuitetu demonizacije graditelja državnosti BiH\n"KRUG 99" Otvoreno nastavljena tendencija osporavanja onih koji su gradili BiH\nOsporavanje nosilaca državotvorne ideje Bosne i Hercegovine u novijoj historiji naše zemlje traje u kontinuitetu već od prvog zasjedanja ZAVNOBiH-a, održanog 25. novembra 1943. godine, na kojem je potvrđena i afirmirana bh. državnost.\nOcjena je to izrečena danas na redovnoj sesiji Asocijacije nezavisnih intelektualaca ''Krug 99'' o temi „Demoniziranje graditelja državnosti - Od Nurije i Hamdije Pozderca do...“.\nO ličnosti i političkom angažmanu dvojice istaknutih protagonista bh. državnosti i ravnopravnosti njenih naroda govorio je publicista Alaga Dervišević, podsjećajući na životni put Pozderaca i vrijeme u kojem su umnogome utjecali na razvoj događaja u pravcu izgradnje moderne i prosperitetne BiH.\nFokusirao se na njihovu nezaobilaznu ulogu tokom NOB-a (Nurija poginuo na Sutjesci 1943. godine), kao i snažan poratni politički angažman Hamdije Pozderca, uključujući i njegovu ulogu koju je imao u priznanju tadašnje muslimanske nacije i u kontekstu s Ustavom iz 1974. godine.\nUvodničar Dervišević navodi kako kontinuitet njihovog zalaganja za Bosnu i Hercegovinu, ravnopravnu jedinicu u sklopu bivše SFRJ, seže još od 1939. godine, kada Nurija, tada angažiran u sklopu Jedinstvene muslimanske organizacije (JMO), nije prihvatio podjelu BiH na banovine, pa preko 1. zasjedanja AVNOJ-a 1942., kada je insistirao na obnovi državnosti BiH.\nNadalje, precizira kako je taj proces nastavio Hamdija kroz spomenuti obrazac djelovanja, a vršeći brojne i istaknute funkcije u sklopu socijalističke BiH i bivše SFRJ, a što mu protivnici jačanja bh. državnosti nikada nisu oprostili te je, u vrijeme kada je bio na vrhuncu političke karijere i važio za najjačeg bh. političara, bio prinuđen povući se iz političkog života Jugoslavije, kojoj je posvetio cijeli svoj život.\nDa sudbine ovih dvaju bh. velikana nisu usamljeni slučajevi, istaknuo je predsjednik ''Kruga 99'' Adil Kulenović, naglašavajući da je demoniziranje graditelja državotvornosti BiH i jačanja njenog suvereniteta aktuelno u kontinuitetu te da se, između ostalog, ogleda i u pokušajima njihovog vezivanja za određene afere (u slučaju Pozderaca poznata afera ''Agrokomerc“).\n- Osim Nurije i Hamdije Pozderca, moramo se prisjetiti i Hasana Brkića, Hasana Grapčanovića, Džemala Bijedića, Avde Hume, Skendera Kulenovića, Muhameda Filipovića, Meše Selimovića, Vojislava Kecmanovića, Đure Pucara, Rate Dugonjića, Dragutina Kosovca, Cvijetina Mijatovića, Jure Galića, Ivana Brigića, Branka Mikulića, Hrvoja Ištuka i brojnih drugih - kazao je Kulenović, navodeći da se radi o ličnostima koje su obilježile razvoj BiH u periodu prije minulog rata (1992. - 1995.).\nZaključio je da je tendencija osporavanja i svojevrsne demonizacije svih onih koji su radili na odbrani i afirmaciji BiH kao države nastavljena otvoreno i naročito surovo u minulom ratu, ali i u poratnom razdoblju.\nZAVNOBIH Adil Kulenović Krug 99


TOP 10 najgledanijih filmova prve decenije 21. veka\nNaslovna FILM HIT! Ovo je TOP 10 NAJGLEDANIJIH domaćih FILMOVA u prvoj deceniji 21....\nPosle liste gledanosti domaćih filmova u prethodnoj deceniji (2010-2019), Filmski centar Srbije objavio je listu najgledanijih ostvarenja u prvoj deceniji 21. veka. Da podsetimo, ubedljivo najgledaniji film u poslednjih deset godina bio je “Južni vetar” Miloša Avramovića sa Milošem Bikovićem i Miodragom Radonjićem u glavnim ulogama.\nMeđu 92 ostvarenja, podeljena u šest grupa, ubedljivo prvo mesto, u prvoj deceniji 21. veka, zauzela je ljubavna drama Zdravka Šotre “Zona Zamfirova” (2002). Ovu kostimiranu priču sa Katarinom Radivojević u naslovnoj ulozi, videlo je impresivnih 1.080.857 gledalaca. Drugo mesto zauzeo je nastavak hit komedije Srđana Dragojevića “Mi nismo anđeli 2” iz 2005. godine, koji je videlo 657.143 gledalaca.\nŠotra, komercijalno najuspešniji reditelj u toj deceniji, pored “Zone” režirao je “Ivkovu slavu” (koja je sa 617.553 gledalaca zauzela treće mesto) kao i “Pljačku Trećeg rajha” (338.836 gledalaca, šesto mesto). Dva filma među deset najgledanijih u periodu od 2000. do 2009. godine ima reditelj Radivoje Raša Andrić: “Munje!” na 4. mestu (571.341) i “Kad porastem biću Kengur” na desetom (212.225).Među deset najgledanijih u prvoj deceniji 21. veka nalaze se “Nebeska udica” Ljubiše Samardžića (342.939 gledalaca, peto mesto), “Tajna porodičnog blaga” Aleksandra Đorđevića (299.690 gledalaca, sedmo mesto), “Mali svet” Miloša Radovića (224.885 gledalaca, osmo mesto) i “Profesionalac” Dušana Kovačevića (214.378 gledalaca, deveto mesto).\nIzvor Filmski centar Srbije\nTOP 10 najgledanijih domaćih filmova\nPrethodni tekstIGRA SUDBINE – Slede TRI velika ZEMLJOTRESA! Aleksa i Mila RASKIDAJU! Ada je BAČENA na KOLENA? A evo ko će joj PRESUDITI!\nSledeći tekstOVO su SRPSKI kandidati za OSKARA! Najveću ŠANSU za pobedu IMA film…


PLIVANJE: Pelegrini i Feldhuis za istoriju\nFaris****** taj Uto Mar 25, 2008 12:44 am\nItalijanska plivačica Federika Pelegrini postavila je novi svetski rekord na 400 metara slobodnim stilom, dok je Holanđanki Marlin Feldhuis isto to pošlo za rukom u finalnoj trci na 50 metara, takođe slobodnim stilom.\nPelegrini je poslednjeg dana Evropskog prvenstva u Ajndhovenu osvojila zlatnu medalju u vremenu 4:01,53 minuta, čime je za čak 60 stotih delova sekunde potukla dosadašnji rekord Francuskinje Lori Manadu, koji je bio na snazi dve godine.\nKorali Balmi iz Francuske zauzela je drugo mesto sa čak 2,62 sekunde zaostatka, dok je trećeplasirana Rumunka Kamelija Potek bila za 4,09 sekundi sporija.\nPelegrini je ovim rekordom dobila "osvetu" za to što je u trci na 200 metara diskvalifikovana zbog nepravilnog starta.\n"Sigurno da me je taj događaj izbacio iz takta. Mnogo sam želela da osvojim zlato na 400 metara, ali nisam mogla ni da sanjam o ovako dobrom rezultatu", izjavila je Italijanka.\nFeldhuis je na 50 metara popravila rekord zemljakinje Inge De Bruin za svega četiri stotinke.\nOna je trijumfovala u vremenu 24,09 sekundi, osvojila treće zlato na ovom EP i srušila najbolji svetski rezultat postavljen još na Olimpijadi u Sidneju 2000. godine.\nUpravo Inge De Bruin uručila je Feldhuisovoj buket crvenih lala na ceremoniji uručenja medalja. Srebro je takođe osvojila holandska plivačica, Hinkelin Šrojder (24,59), a bronzu Šveđanka Tereza Alshamar (24,71).\nPosle toga je Francuz Alen Bernar osvojio zlato u trci plivača na 50 metara slobodnim stilom, međutim, nije uspeo da postavi četvrti svetski rekord za četiri dana.\nBernar je u ponedeljak preplivao 50 metara za 21,66 sekundi, što je 16 stotinki sporije od rekorda kojeg je postavio dan ranije. U petak i subotu dva puta je popravljao svetski rekord na 100 metara slobodno.


24. 01. 2020 |\nSvi znaju da je šećer u velikim količinama loš za zdravlje, ipak mnogi ne mogu da odole čokoladi.\nPreviše šećera može dovesti do viška kilograma, uzrokuje propadanje zuba i povećava rizik od dijabetesa. Ali šećer utiče i na poremećaj sna, tvrde stručnjaci.\nStudija iz 2016. godine utvrdila je da ljudi koji jedu mnogo šećera spavaju manje i pokazuju veći nemir noću. Prema doktoru Majklu Bresu, američkom kliničkom psihologu koji se specijalizovao za poremećaje spavanja, previše šećera dovodi do toga da tokom dana jedemo više, jer nivo šećera u krvi izmiče kontroli.\nTo nepovoljno utiče na san, a s druge strane poremećaj sna će zauzvrat stvoriti još veću čežnju za šećerom i to je taj začarani krug, piše “Gardijan”.\n“Kada jedete šećer, nivo šećera u krvi raste i pankreas oslobađa insulin. Jedenje šećera kasno noću stvara kontraefekat. Umesto da nas čini smirenijim i spremnim za san, daje nam energiju i čini spremnim za aktivnosti, a to nije ono što pokušavamo da radimo noću”, pojasnila je doktorka Aleks Evans.\nŠećer troši mnogo magnezijuma, koji je potreban za spavanje, smatra nutricionistkinja i terapeutkinja Šarlota Volts. Ona ističe da posebno treba izbegavati kasnu noćnu čokoladu koja sadrži kofein i druge stimulanse.\nTagovi :dete neće da spava, neasnica, poremećaj sna, šećer, slatkiši, spavanje\nManjak sna – višak kilograma\nNajslađi novogodišnji pokloni iz Malog Princa


21:17h LUNA I MARKO SA BEBOM ULAZE U ZADRUGU 5: Đoganijeva dobila TOP PONUDU, samo još da nagovori BUDUĆEG MUŽA! Imaće specijalne USLOVE\n21:16h ZAVRŠNI RADOVI NA SKVERU U CENTRU BEOGRADA: Otkrivanje spomenika despotu Stefanu Nemanji sledeće nedelje (FOTO)\n21:08h AMAR GILE SE PRE GODINU DANA RAZVEO OD SUPRUGE Pevač sada otvorio dušu: Sa bivšom imam bolji odnos sada nego kada smo bili U BRAKU\n21:08h RAZBOJNICI OPLJAČKALI ASA ROME PRED ŽENOM I DETETOM: Pod pretnjom oružjem predao novac i porodični nakit, POLICIJA ZAKASNILA\n21:03h VELIKA BRITANIJA SE SPREMA ZA POSLEDNJI ISPRAĆAJ PRINCA FILIPA Objavljen protokol i tačna satnica sahrane!\nIZDAJA KOJU RUSI NIKAD NISU OPROSTILI Kako je Viktor Belenko Amerikancima 45\t50\nUKRAJINCI SVE NERVOZNIJI NA OBARAČU: Kijev otvoreno o početku rata, sa 33\t33\nKURC SLAO POLJUPCE SEKRETARU, U TELEFONU OTKRIVENE VEOMA EKSPLICITNE FOTKE 18\t29\nRUSIJA ODGOVORILA AMERICI NA SANKCIJE Lavrov: Deset američkih diplomata 5\t9\nVesna Popovic\t 06.12.2018. 12:18h\nLONDON/TOKIO - Svetska finansijska tržišta pretrpela su danas novi udarac nakon hapšenja visoke čelnice kineske telekomunikacione kompanije Huavej.\nNemački indeks DAKS pao je rano jutros za 1,6 odsto na 11.024,04 poena, francuski KAK 40 za 1,5 odsto na 4.869,70 poena, a britanski FTSE 100 za 1,5 odsto na 6.818,32 poena.\nMarkets rattled by Huawei arrest, as Opec ministers meet – business live https://t.co/s9vcW5nZ0i\nGlobal market rout continues as Huawei CFO's arrest heightens geopolitical tensions https://t.co/8fN5QGKQP3\n— Business Insider (@businessinsider) December 6, 2018\nVest da je potpredsednica i finansijska direktorka Huaveja, Meng Vanžu, uhapšena u Kanadi i da joj preti izručenje SAD, prouzrokovala je sunovrat deonica. Ona je uhapšena zbog navodnog kršenja američkih sankcija, izjavio je neimenovani izvor agencije Rojters.\nHapšenje Mengove moglo bi da zakomplikuje trgovinske pregovore između Kine i SAD, i podseća da zvanični Vašington smatra "Huavej" i druge kineske kompanije mogućim paravane za kinesku špijunažu.\nMeng Vanžu je ćerka osnivača "Hjuaveja"foto: Profimedia\nPOTOP NA BERZAMA U AZIJI: Indeksi pali, zbrisano stotine milijardi\nVISOK 4 METRA\nZAVRŠNI RADOVI NA SKVERU U CENTRU BEOGRADA: Otkrivanje spomenika despotu Stefanu Nemanji sledeće nedelje (FOTO)\nRAZBOJNICI OPLJAČKALI ASA ROME PRED ŽENOM I DETETOM: Pod pretnjom oružjem predao novac i porodični nakit, POLICIJA ZAKASNILA\nU kapeli svetog đorđa\nVELIKA BRITANIJA SE SPREMA ZA POSLEDNJI ISPRAĆAJ PRINCA FILIPA Objavljen protokol i tačna satnica sahrane!\nnajavljeno ispuštanje u pacifik\nIZDAJA KOJU RUSI NIKAD NISU OPROSTILI Kako je Viktor Belenko Amerikancima u ruke predao najnoviji sovjetski lovac MiG-25! 45\t50\nMIRNO REŠENJE! BIH JE NEFUNKCIONALNA: Šta na Balkanu može doneti DUGOROČNI MIR? Zapamtite ovu mapu Janeza Janše! 350\t771\nPACIJENT MU UMRO NA VRATIMA: Uhapšen medicinski tehničar iz Sremske Mitrovice, Živko (56) preminuo ISPRED AMBULANTE (FOTO) 142\t714


Naredite Francuskoj da dostavi dokumente - Klix.ba\nNaredite Francuskoj da dostavi dokumente\n25.8.2009. u 17:17\nBivši predsjednik RS Radovan Karadžić zatražio je od Haškog tribunala da naredi Francuskoj da dostavi dokumente koji mogu biti od koristi njegovoj odbrani, navodi se u danas objavljenim dokumentima u Hagu.\nDokumenti će dokazati "direktnu umiješanost francuskog i ostalog međunarodnog osoblja u rat u BiH" na strani Armije BiH, navodi Karadžić u podnesku Haškom tribunalu, koji nosi jučerašnji datum.\nOn tvrdi da francuska Vlada posjeduje dokaze o tome da su mirovnjaci UN i nevladine organizacije krijumčarili oružje "vladi bosanskih muslimana" i enklavama poput Srebrenice.\nKaradžić navodi da je bivši komandant snaga UN u BiH, francuski general Bertrand de Lapresle, izvijestio UN u februaru 1995. godine o dvije takve isporuke Tuzli.\nFrancuski dokumenti o događajima iz tog vremena "podržaće Karadžićevu odbranu i tvrdnju da su operacije usmjerene protiv enklava u martu 1995. godine bile vojnički legitimne, jer su enklave postale utočišta u koja se krijumčarilo oružje i iz kojih su pokretani napadi na srpske civile", piše u podnesku.\nDokumenti će pomoći u dokazivanju tvrdnje da su vlasti iz Sarajeva rukovodile granatiranjem i snajperskim napadima na sopstveni narod "kako bi međunarodna zajednica pokrenula intervenciju u njihovo ime".\n"Francusko osoblje učestvovalo je u istragama o većini ovih napada. Dokumenti koji se odnose na granatiranje i snajperske incidente u Sarajevu su relevantni i neophodni kako bi se direktno opovrgnuli navodi iz optužnice da su doktor Karadžić i Vojska RS odgovorni za ove napade", piše u podnesku.\nKaradžić je do sada zatražio izdavanje sličnih naređenja radi dobijanja informacije od više od deset zemalja.\nIsplata neratnih invalidnina počinje sutra\n25.08.2009. u 17:27\nČeka se izručenje Heraka i Vuka\n25.08.2009. u 16:57


WRC 2022. Rally Monte Carlo ( 3. dan ) – Ožie i Loeb na vrhu….nažalost podsećaju na odlazak ak (dopunjeno ) | Moj Svet Brzine - Djordje Djenic\nNaslovna » Auto sport » Reli » WRC 2022. Rally Monte Carlo ( 3. dan ) – Ožie i Loeb na vrhu….nažalost podsećaju na odlazak ak (dopunjeno )\nPoslednja vest : Sebastien Loeb je pobedio na 90. Reliju Monte Karlo\nBožanstvenog zimskog ambijenta ima i u Srbiji….zimska idila, deblji snežni pokrivač, topli čaj i kafa s ratlukom, mogu se naći po pristupačnim cenama samo u našoj divnoj zemlji ( nikako na skupom Kopaoniku )…recimo kod Dragačeva….gde kafa u kisela voda koštaju celih 40.00 dinara….BRAVO…TRI PUTA BRAVO za selo Kotraža i za gazdu Mladena Ravića – kod njega je ljuta rakija 40 dinara…pa to nikada neće imati Monte Karlo…\nPrvi subotnji ispit, 9. po redu doneo je pobedu Britancu Elfinu Evansu, sa „tojotom hibrid“, ispred Rovanpere i Ožiea…Loeb je bio tek sedmi ( + 7.3 sek. ) pa je u cilju izjavio da njegova vožnja nije bila savršena, da je staza bila prljava i da se njegova „ford puma“ prilično zanosila i imala podupravljanje.\nNa toj deonici sa staze je u „hjundaiu hibrid“ izleteo najmladji, 2o.godišnji Oliver Solberg…skliznuo je sa staze i zaistavio se medju granjem nekoliko metara ispod puta….bez velikog oštećenja…pa je ubrzo izvučen …nastavio je ali je dosta kasnio u vremenskoj kontroli, uz poznatu penalizaciju.\nBrzinski deo broj 11 bio je odličan za Ožiea, opet je bio najbrži…pa je preuzeo vodeću poziciju..Loeb je na tom ispitu bio četvrti ( + 5.4 sek. ). Britanac Elfin Evans je izleteo sa staze i stao na jednoj kosini očekujući pomoć publike i nastavak takmičenja. Izgubio je mesto na podijumu….zaostao je čak oko 10 minuta…\nTo u ovoj godini nije moguće. U pitanju su mnogi dogovori sa sponzorima i organizatorima. Sebastien Loeb ima već ugovorene nastupe u svetskim serijama „Rally-Raid 2022“ ( Dakar, Abu Dabi, Kazakstan, Andaluzija, Maroko ) i „Extreme E“ ( Neom- Arabija, Sardinija, Senegal, Čile, Urugvaj ).\nSebastien Ožie je već najavio i ugovorio učešće u FIA seriji „World Endurance“ ( dva puta trke izdržljivosti na Sebringu u Americi, zatim Frankoršamp, Le Man, Monca, Fudži, Bahrein ).\nGeneralni plasman elitne klase posle 13 ispita ( od ukupno 17 ) :\n2.Loeb – „ford“…..+ 21.1 sek\n3.Brin – „ford“…. +1.26.0 min.\n4.Rovanpera – „tojota“…..+2.03.8\n5.Grinsmit – „ford“……..+ 6.33.8\n6.Nojvil – „hjundai“……+7.44.1


Od e-dokumenata do papira | PC Press\nPoslovno okruženje ne može da se oslobodi papirnih dokumenata, ali može njima da barata efikasnije. U tome pomažu Document Management System (DMS) i Print Management System (PMS).\nUlazak računara u poslovno okruženje umnogome je olakšalo brojne aktivnosti, ali je neke procese i zakomplikovalo. Baratanje različitim tipovima dokumenata, njihovo kreiranje, menjanje i slanje uglavnom su mnogo lakši nego nekada ‑ setite se samo slanja faksom, proveravanja prispeća, ponovnog slanja… Računari su u velikoj meri doprineli porastu problema čuvanja i pristupa dokumentima u elektronskom formatu. Svaki zaposleni ima neki svoj sistem, sve se nalazi na njihovim pojedinačnim računarima, retko je skladište podataka centralizovano, a o kontroli verzija ili redovnom backup‑u da i ne pričamo. Tu na scenu stupa DMS.\nSkraćenica DMS može da označava Document Management Software ili Document Management System. U obe varijante odnosi se na primenu softverskih rešenja za upravljanje dokumentima u poslovnom okruženju, ali kada se govori o sistemu, rešenje je značajno kompleksnije, s više funkcionalnosti i neretko usklađeno sa zakonskom regulativom o čuvanju poslovne dokumentacije.\nSoftver za upravljanje dokumentima treba pre svega da omogući sigurno mesto na kom su elektronski dokumenti smešteni (u današnje vreme obično u cloud), da svi zaposleni mogu da im pristupe i na njima sarađuju, bez pravljenja sopstvenih kopija koje unose konfuziju.\nU doba u kojem je kreiranje novih dokumenata previše lako i njihov broj neprekidno raste, primena ovakvih rešenja može da olakša čuvanje i pretragu dokumenata kojima se barata unutar kompanije. U ovom kontekstu, rešenja su Dropbox, Box, Google Drive ili Microsoft OneDrive u verzijama za poslovnu primenu.\nUkoliko razmišljate u ovom smeru, treba reći i da su neka od rešenja fokusirana samo na upravljanje dokumentima, odnosno fajlovima, a neka dolaze s dodatnim mogućnostima poput e‑mail hosting‑a (Google Drive) ili kompletnog paketa kancelarijskih programa (Microsoft OneDrive u Office 365 paketu). Kod nekih ćete dobiti i mogućnost elektronskog potpisivanja dokumenata, a u nekim slučajevima naprednije funkcionalnosti plaćaju se dodatno. Na kraju, ako više volite da sami kontrolišete svoje IT resurse, možete se opredeliti i za OwnCloud (ili neko srodno rešenje) koje instalirate na sopstveni server i tako zaobilazite eksterne servise.\nPonekad jednostavan softver za čuvanje i saradnju na dokumentima nije dovoljan. Možda ste u industriji koja ima strožu regulativu, možda je vaša kompanija kompleksniji sistem kojem treba bolja organizacija procesa rada s dokumentima, a možda „samo“ želite da digitalne i papirne dokumente objedinite u jedan sistem. Tada vam postaje potreban Document Management System.\nZa razliku od softvera za upravljanje dokumentima, sistem treba da bude toliko integrisan u poslovanje kompanije da svaki dokument koji nastaje u njoj, ili dolazi do nje putem e‑mail‑a, regularne pošte, faksa (tamo gde se i dalje koristi) i na bilo koji drugi način, najpre „uđe“ u DMS pre nego što bilo ko u kompaniji preuzme dalji rad s njim. Nakon što je dokument ušao u kompaniju, DMS rešenje omogućava njegovo bezbedno čuvanje (u sopstvenoj ili eksternoj infrastrukturi), definisanje prava pristupa unutar kompanije (za pojedinačne zaposlene i različite grupe definisane po sektorima ili po funkcijama…), kao i različite načine da se dokument pošalje van sistema, odnosno da se nekome spolja omogući pristup dok je dokument u sistemu.\nDMS mora da obezbedi čuvanje svih dokumenata u arhivi, kao i da omogući njeno lako pretraživanje. Uz to, trebalo bi i da čuva kompletnu istoriju aktivnosti sa svakim dokumentom – od toga na koji način je dokument ušao u sistem, preko toga ko mu je pristupao i ko ga je menjao, do toga da se čuvaju različite verzije istog dokumenta, tako da se u svakom trenutku može vratiti i na neku stariju ukoliko je to potrebno. Generalno, s DMS rešenjem u svom arsenalu poslovnog softvera, kompanije mogu biti sigurne da dokumenti neće nestajati, da će uvek moći lako da nađu ono što im treba, te da će zadovoljiti zakonsku regulativu u pogledu čuvanja poslovne dokumentacije.\nKad pričamo o dokumentima u poslovnom okruženju, nužno dolazimo i do momenta štampanja. Iako na prvi pogled izgleda kao da je to sve ređa potreba, zapravo i dalje se u kancelarijama štampa mnogo. Neke statistike govore i o 10.000 strana po zaposlenom godišnje! Što je veća firma, to je i problem veći, a rešenje za njega leži u boljoj kontroli, odnosno primeni rešenja za upravljanje štampom – PMS (Print Management System).\nOdgovarajuće rešenje doneće kompaniji i neke druge prednosti osim uštede. Na prvom mestu je bezbednost. Umesto da bilo ko, bilo kada može da odštampa šta god poželi i da o tome ne postoji trag, softver počinje da beleži svaku akciju vezanu za upotrebu MF uređaja. Dodatno, kontrola pristupa uređajima moguća je pomoću ID kartica, PIN kombinacija ili korisničkih imena, uz definisanje funkcionalnosti koje svaka osoba može da iskoristi na uređaju.\nMoguće je podesiti sistem tako da dokumenti neće biti odštampani dokle god korisnik ne dođe do uređaja. Ako je poslao pogrešne ili nepotrebne verzije dokumenata na štampu, te procese može da otkaže pre nego što se papir i toner nepovratno potroše. Dodatnu uštedu mogu da donesu i sistemska podešavanja na koja korisnici nemaju uticaj poput forsiranja dvostrane štampe ili definisanja tipa dokumenata koji će uvek biti odštampan crno‑belom tehnikom (na primer, e‑mail poruka), ili definisanja koje aplikacije mogu da štampaju u boji (na primer, samo one namenjene radu s grafičkim fajlovima).\nRešenje za upravljanje štampom može i da preusmeri dokument na uređaj čija je isplativost veća od uređaja koji je npr. najbliži korisniku ili na uređaj čiji je kapacitet tonera i papira u tom trenutku odgovarajući za poslati dokument, kako ne bi došlo do zastoja u radnim procesima. Na produktivnost dodatno utiču i opcije vezane za skeniranje – skenirani dokument se na klik šalje e‑mail‑om korisniku, snima u odgovarajući folder ili se, na primer, direktno integriše sa ERP softverom koji kompanija koristi u poslovanju.\nNa kraju, moguće je i dozvoliti gostima da odštampaju ono što im je potrebno u određenom trenutku, kao i definisati s kojih sve dodatnih uređaja (verovatno laptop, pametni telefon, tablet, USB memorija) i na koji način, zaposleni mogu da odštampaju potrebne dokumente.\nU savremenom poslovnom okruženju, mora se stalno raditi na povećanju efikasnosti i produktivnosti, odnosno na kontroli troškova. U domenu rada s dokumentima, kombinovanje adekvatnog sistema za upravljanje dokumentima i štampom nameće se kao stavka koju menadžment ne sme da zanemari.\nOksimoron iz naslova zapravo se odnosi na to da je kompanijama danas dostupna mogućnost da ne budu vlasnici nijednog štampača u svom okruženju, pa čak ni softvera za upravljanje štampom, ali da istovremeno iskoriste sve prednosti koje ovakva postavka donosi. Iznajmljivanje štampača za kompanije znači manju inicijalnu investiciju. Umesto da za relativno male pare kupe štampač lošijih karakteristika, mogu da za određeni mesečni iznos na korišćenje uzmu uređaj čiji će kapaciteti i funkcionalnosti ispuniti njihove potrebe. U zavisnosti od potreba, to može biti čitav raspon uređaja, od klasičnog crno‑belog laserskog štampača do multifunkcijske „zveri“ sa fiokama kapaciteta više hiljada listova i dodatnim uređajima za razvrstavanje otisaka i heftanje.\nTagovi: Cloud, DMS, Document Management System, Outsourcing štampanja, PMS, Print Management System\n← Poslovi za koje se teško pronalaze zainteresovani radnici\nPrva zakrpa za Spectre ipak nije dobra →


Datum objave: 07.12.2018 13:41\nNavedena tehnčka podrška se pruža u oblastima unapređenja proizvodnih procesa i usluga, razvoju proizvoda, obuci osoblja, procesima ceritifikacija kao i drugim procesima od važnosti za poslovanje. Potencijalni korisnici mogu uputiti upit putem e-maila info@diasporainvest.ba ili na telefon 033 550 971.\nNakon prvog kontakta bit će izvršene provjere o ispunjenosti uslova, te će korisnici biti dalje kontaktirani kroz Biznis centra bh. dijaspore.\nPravo na tehničku podršku u okviru projekta USAID Diaspora Invest USAID Diaspora Invest projekt je usmjeren na podršku novih ili proširenju poslovanja postojećih preduzeća povezanih s dijasporom.\nPoslovni subjekti moraju zadovoljiti nekoliko kriterija kako bi imali pravo na tehničku podršku u okviru projekta.\n3. Veza sa dijasporom: Preduzeća koja se žele prijaviti za tehničku pomoć moraju imati uspostavljenu vezu sa članom dijaspore koju mogu i dokazati. Ova veza se može dokazati kroz: (i) najmanje 25% vlasničkog udjela člana dijaspore u preduzeću, bilo direktno kao pojedinac ili preko preduzeća u većinskom vlasništvu člana dijaspore. Vlasnički udio člana dijaspore mora biti dokaziv kroz važeći ugovor, akt osnivanja i/ili ispis iz registra o osnivanju preduzeća; i/ili\nPrijava je moguća isključivo elektronski, slanjem e-maila na info@diasporainvest.ba u kome navodite naziv kompanije i ime kontakt osobe zadužene za daljnju komunikaciju sa projektom USAID Diaspora Invest. Poziv je otvoren do 21.12.2018. godine.


Novica pred "majstoricu": U ovome je gušt sporta | Mondo Portal\nNovica Velickovic najava majstorice ABA polufinala plej ofa KK Crvena zvezda KK Partizan\n14. jul, 06:09\nNovica pred "majstoricu": U ovome je gušt sporta 26 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n05.04.2019. / 16:31\nAutor Ivan Bogunović 05.04.2019. / 16:31\nKapiten crno-belih od saigrača samo traži da u subotu daju svoj maksimum, jer u tom slučaju zna da će biti blizu željenog rezultata.\nNovica Veličković pre nepunih 10 godina se oprostio od Partizana pobedom nad Crvenom zvezdom u petoj utakmici finala plej-ofa domaće Superlige (3:2). Osvojio je titulu, dobio MVP trofej i u velikom stilu otišao u Real Madrid.\nSada se nalazi na zalasku karijere - ili bar tako deluje već dve-tri godine - ali želja za pobedama je i dalje tu, čak je možda i veća nego što je bila u mlađim danima.\nTomić: Prave igranke, ali prevarili su se\nI vrapci na granama znaju da je 32-godišnji Veličković jedan od ključnih igrača Partizana u svakom "večitom" derbiju.\nPokazao je to pre dva meseca u finalu Kupa, pa i u aktuelnoj polufinalnoj plej-of seriji ABA lige, koja će se završiti u subotu uveče (18.00, TV Arena sport)...\n"Svi znamo šta predstojeća utakmica donosi i šta odnosi. Treba da pružimo maksimum, da jednostavno, kada se sve završi, možemo mirne glave da kažemo da smo dali sve od sebe", rekao je kapiten crno-belih na konferenciji za novinare.\n"Mnogo puta kada smo ove sezone odigrali na maksimumu, bili smo pri dobrom rezultatu. To nije garant da ćeš da dobiješ, ali želimo da posle meča možemo da kažemo da smo bili na 'maksu'. To je jedino što želim od saigrača, ništa drugo. Veliki je pritisak i tenzija, ali plaćen si za to. To je i gušt derbija i gušt sporta".\nPOSLUŠAJTE GOSTOVANJE KAPITENA PARTIZANA U PODKASTU "ŠESTA LIČNA"!\nŠesta Lična Novica Veličković\nVeličković je priznao da mu je prijao dug razmak između utakmica, posebno kada je između prvog i drugog meča lečio povredu skočnog zgloba.\n"Mnogo toga sam posvetio tome da budem u timu. Da se igralo na dva dana, zaista je pitanje da li bih mogao da 'izvučem'. Kao što sam rekao, mnogo volim svoje saigrače, imamo dobro zajedništvo, hemiju u ekipi... Za njih bih sve uradio. Stisnu se zubi i nema kuknjave".\nBORBENOST ZNA DA POMERA GRANICE\nKao jedan od retkih u Partizanu koji su bili akteri ovako velikih utakmica, istakao je da mlađima uglavnom pokušava da objasni značaj borbenosti i "ostavljanja srca na parketu".\n"Pokušavam da im kažem da taj maksimum, o kojem sam pričao, može da donese samo dobre stvari. Posvećenost, borba na vrhuncu, znaju da pomeraju razne granice. To je jedini način da prebrodiš strah, tremu, da ne razmišljaš o spoljnim stvarima, već da se fokusiraš da 40 minuta daš sebe za ekipu", kaže Novica.\nUpitan šta će u "majstorici" biti ključne stvari i šta bi moglo da odluči pobednika, odgovorio je da to može da bude mnogo stvari, praktično svaki detalj.\n"Prva utakmica je bila sa mnogo, druga sa malo koševa... Jako je teško reći šta treba da pružite - koliko u napadu ili u odbrani. Utakmica je jako živa kad se igra na jednu loptu. Tu jedan posed može da okrene utakmicu, neki ekstra koš u napadu. Ma, samo da počne, više mi je... Da dođe više treća i to je to", priznao je Novica Veličković da oseća veliko nestrpljenje pred subotnji izlazak na teren.\nNovica Veličković pred majstoricu\nNovica Veličković: Samo da utakmica počne! Kapiten Partizana pred "majstoricu" polufinala plej-ofa ABA lige protiv Crvene zvezde.\nNovica Veličković KK Partizan ABA plej-of večiti derbi\n05.04.2019. / 22:20\nSutra si ti na udaru,pa da vidimo to klimanje glavom.Nismo odavno..\n05.04.2019. / 23:04\n@Nikola Najveći Delija Dao bih sve na svetu kada bi on postigao sutra kos za pobedu!⚫⚪\n05.04.2019. / 23:59\n@Nikola Najveći Delija aj da vidimo


Hristov Consulting Vesti » 2018 » September\nFudbalska akademija otvorena uz prisustvo 103 novinara iz 40 redakcija – Hvala, novinari!\nCeremoniji svečanog otvaranja Fudbalske akademije TSC u Bačkoj Topoli, gde su vrpcu presekli mađarski premijer Viktor Orban i prededsednik FK TSC Janoš Žemberi, prisustvovalo je 103 novinara, fotoreportera i snimatelja iz 40 redakcija televizija, štampanih medija i internet portala iz Srbije i Mađarske.\nProces pozivanja, akreditovanja i registrovanja medija na ovom događaju radila je konsultantska kuća Hristov consulting, kao ovlašćeni zastupnik telekomunikacione kompanije SAT-TRAKT, glavnog sponzora Fudbalskog kluba TSC Bačka Topola. Za nedelju dana, koliko je iz bezbednosnih razloga trajao čitav proces, Hristov consulting je prikupio akreditacine formulare novinara, snimatelja i fotoreportera, a potom je na licu mesta, u Bačkoj Topoli, radio registraciju i izdavanje akreditacija prisutnima.\nHristov consulting je takođe organizovao rad malog pres centra na licu mesta, odakle su novinari mogli da pošalju svoje izveštaje, a istovremeno je organizovan i prevoz 20 akreditovanih novinara iz Beograda u Bačku Topolu i nazad.\nHristov consulting se u svoje ime, i u ime svog klijenta – Kompanije SAT-TRAKT, Fudbalskog kluba TSC i Fudbalske akademije TSC, zahvaljuje svim novinarima na saradnji tokom akreditovanja i na samom događaju. Veliko interesovanje medija, kao i lokalnog stanovništva, učinilo je ovaj događaj verovatno najvećim u Bačkoj Topoli u više decenija iza nas.\nSledi nam uskoro i izgradnja novog stadiona u Bačkoj Topoli, što će biti najznačajniji sportski objekat izgrađen u Vojvodoni u poslednjih 40 godina. Sigurni smo da će otvaranje tog stadiona privući još veću pažnju javnosti i već sada počinjemo pripreme za taj događaj. Hristov consulting se raduje skorom susretu sa svim novinarima i drugim kolegama koji su bili u Bačkoj Topoli 27. septembra, a verujemo da će nam se pridružiti i neka nova lica iz još više srpskih i mađarskih medijskih kuća.\nNotari Francuske: Izuzetno brz razvoj javnobeležničke funkcije u Srbiji\nPredstavnici Javnobeležničke komore Srbije razgovarali su danas u Beogradu sa delegacijom Visokog saveta notara Francuske o najbolјim rešenjima za pohranjivanje elektronske dokumentacije i arhiviranje dokumenata kod javnih beležnika.\n„Sa notarima Francuske imamo uspostavlјenu saradnju od samog početka, pre četiri godine, kada su u pravni sistem u Srbiji uvedeni javni beležnici. Francuski Visoki savet javnih beležnika uvek nam je pružao veliku podršku i sa nama delio iskustva“, rekao je predsednik Javnobeležničke komore Srbislav Cvejić.\nU delegaciji Visokog saveta javnih beležnika Francuske su Stefan Zečević i Vili Đakino, koji su srpskoj Javnobeležničkoj komori preneli na koji način se u Francuskoj čuvaju dokumenti kojima se bave javni beležnici.\n„Takođe, uradili smo presek stanja, dokle se stiglo sa razvojem javnobeležničke funkcije i kako možemo da iskoristimo nove tehnologije za efikasniji rad“, rekao je Vili Đakino, podsećajući da Visoki savet notarijata Francuske sarađuje sa Srbijom već 10 godina, a u poslednjih četiri sa Javnobeležničkom komorom – od njenog uspostavljanja.\nČlan Visokog saveta notarijata Francuske Stefan Zečević ocenio je da se javnobeležnička funkcija u Srbiji razvila neočekivano velikom brzinom.\n„Najvažnije je, naravno, što je došlo do razvoja usluge koju pružaju javni beležnici u Srbiji. Potom, razvijena je i opšta organizacija profesije – u smislu kako funkcioniše Komora, kao i sve kancelarije javnih beležnika koje smo videli. Veoma je važno što su od početka uspostavlјeni odlični odnosi između Ministarstva pravde i javnih beležnika, koji zajedno rade na razvoju profesije“, ocenio je Zečević.\nPredsednik JKS Cvejić je podsetio i da je moderni notarijat u Francuskoj uspostavlјen još 1803. godine, sa viševekovnim iskustvom i pre toga, kao i da je javni beležnik u Francuskoj danas najcenjenija pravosudna funkcija. „To je primer koji želimo da sledimo“, rekao je Cvejić, zahvalivši se Visokom savetu javnih beležnika Francuske na savetima.\n„Pohranjivanje elektronske dokumentacije i arhiviranje je veoma važna tema u radu beležnika, s obzirom na to da javni beležnici imaju obavezu da javnobeležničke zapise, zapisnike i solemnizovane isprave čuvaju 20 godina, a potom da ih predaju nadležnom organu u skladu sa propisima o arhivskoj građi”, istakao je Cvejić.\nDelegacija Visokog saveta javnih beležnika Francuske, zajedno sa kolegama iz Javnobeležničke komore Srbije, imaće danas sastanak i u Ministarstvu pravde Srbije.\nMineco poziva studente rudarstva da konkurišu za stipendije fondacije „Evro za znanje“\nBritanska kompanija Mineco, jedan od najvećih investitora u rudarstvu u Srbiji i regionu, poziva najbolje studente četvrte godine rudarskog inženjerstva sa fakulteta u Srbiji da se prijave za dve stipendije koje ta kompanija dodeljuje preko Fondacije „Evro za znanje”.\nFondacija “Evro za znanje” raspisala je konkurs za dodelu pet studentskih stipendija u iznosu od po 100.000 dinara za školsku 2018/19 godinu, od kojih za tri stipendije mogu da se prijave studenti svih osnovnih studija univerziteta u Srbiji, dok će dve stipendije, po želji donatora Fondacije – kompanije Mineco, biti dodeljene studentima četvrte godine smera rudarsko inženjerstvo.\nPosebna komisija će, zavisno od uspeha, materijalnog stanja i upisanih studija izabrati kandidate. Rezultati konkursa će biti poznati do kraja oktobra 2018. godine. O načinu izbora stipendista kandidati se mogu podrobnije obavestiti na sajtu evrozaznanje.rs.\nKompanija Mineco ove godine se treći put pridružila akciji Fondacije „Evro za znanje“, s obzirom na to da je u prethodne dve godine bila zadovoljna izborom stipendista i njihovom zainteresovanošću za rad u rudarstvu u Srbiji. Posebno se istakao prošlogodišnji stipendista Nemanja Đokić, koji je iskoristio i priliku da u praksi vidi kako funkcioniše jedan rudnik kompanije Mineco u Srbiji.\nKompanija Mineco se nada da će i ovogodišnji stipendisti biti spremni da se upoznaju sa radom u nekom od najboljih srpskih rudnika i da će prepoznati priliku da se, kasnije, po završetku studija usavršavaju u Minecovim rudnicima.\nBritanska kompanija Mineco, sa partnerima, u Srbiji je vlasnik rudnika olova i cinka – Rudnika i flotacije Rudnik kod Gornjeg Milanovca, Rudnika Veliki Majdan i Rudnika Bosil-metal kod Bosilegrada. U BiH, Mineco je većinski vlasnik Rudnika olova i cinka Gross kod Srebrenice, Rudnika Olovo kod Olova, i Rudnika antimona kod Novog Goražda, gde sprovodi istražne radove. Takođe, razvija projekat u Čelebićima kod Foče, gde su završeni istražni radovi i overen elaborat o rudnim rezervama.


Magyar Szó Online | Vesti na srpskom | Ponovo se otvara Cortex\nNa novoj lokaciji, sa novim vlasnicima dočekuju svoje goste u klubu umetnika u Subotici\n2017. december 5., 17:24 >> 2017. december 5., 18:29\nKad su zatvorili klub umetnika u Pozorištu „Kostolanji Deže“ u Subotici, koji su vodili Tamaš Hajdu i Đula Bezeg, svi su osećali da se ugasio jedan važan deo umetničkog života.\nTakvo stanje je trajalo sve dok Stela Kabaji i Nikoleta Pinter nisu preuzele stvar u svoje ruke i rešile da otvore Cortex 15.decembra u ulici Endre Bajči-Žilinskog broj 2, na novom prostoru, sa novim vlasnicima. Razgovarali smo sa njima o ciljevima i planovima.\n-Odakle ta ideja da se posle zatvaranja prethodnog Cortexa odlučite na ponovno otvaranje?\nNikoleta Pinter: Želeli smo da održimo stari, ali nije bilo mogućnosti za to, tako da smo potražili novu lokaciju a pokušaćemo da zadržimo raspoloženje kakvo je bilo na starom mestu.\nKabaji Stela: Ideja nije nova, odavno smo želele Nikoleta i ja da ostvarimo ovo. Sad se pružila prilika, sve smo dale od sebe da prenesemo raspoloženje iz starog Cortexa. Mnoge stvari smo i preneli, a prethodni osnivači su dali blagoslov za našu ideju, što nam je puno značilo, bez toga ne bi ni počinjali.\n-Da li je teško da dve devojke pokrenu biznis u Subotici?\nN.P. Nije. Samo treba da budemo odvažne, hrabre i da imamo volju. Kad neko po prvi put radi jeste teško, ali ne treba se uplašiti.\nS.K. Teško je što smo u sasvim novoj ulozi, kao vlasnici. Na svu sreću dobijamo puno pomoći od roditelja, prijatelja, za sada ide dobro.\nN.P. Tamaš i Đula nam puno pomažu i želimo im se zahvaliti na toj podršci.\n-Za kad se planira otvaranje?\nN.P. Za petak 15. decembar, što će biti jedan veliki Mlin Festival After žurka, gde će biti i Glumački koncert, nastupiće i ,,Csangallo“. U subotu će se nastaviti žurka sa DJ Adamom.\n-Po ćemu će ovo mesto biti različito?\nN.P. I dalje će biti klub umetnika, glumci osećaju da je to na neki način njihovo. Naravno očekujemo sve umetnike, glumce.\nS.K. Dobro su došli svi, svi će naći svoje mesto ovde.\n-Kakav program pripremate?\nN.P. Sličan program kakav je bio u Cortexu. Mnogo koncerata, zadržali bi i motive narodne muzike, voleli bi da sarađujemo i sa Mlin Festivalom, kao i neke projekcije.\nS.K. Sad je najvažnije obnavljanje, imamo planove ali vremenom ćemo videti šta je najpotrebnije organizovati.\n-Šta je još potrebno da se obnovi?\nS.K. Pravi se pult, kreči se, tako da se približavamo završnici.\nN.P. Preostale su još sitnice. Čekamo Doru Olah i Roberta Laka da nam dekorišu zidove. Sa nestrpljenjem očekujemo otvaranje.\n-Da li je bilo nekih nezaboravnih doživljaja tokom obnavljanja?\nS.K. Bilo je. Na primer, kada smo dobili ključeve od prostorije, to je bila ogromna sreća.\nN.P. Sav zajednički posao je bio veliki doživljaj.\nS.K. Interesantno je bilo na primer da smo ja i Niki nedeljom, kad su ostali odmarali, čistili cigle za pult. Kada smo zakupili prostor, ušli unutra i osetili da će ovo biti jedno izvanredno mesto, i kako smo odmicali sa radovima sve više smo bili uvereni da će od ovoga stvarno biti nešto.