Kako je Thor pomogao Hitleru da ubije Staljina Strip Blog\nKako je Thor pomogao Hitleru da ubije Staljina\nMarvelov strip junak Thor je jednom prilikom pomagao Hitleru da eliminiše svog ruskog protivnika, Staljina.\nKada se priča o Drugom svetskom ratu i superherojima, prva stvar koja bi svakom stripadžiji pala napamet je Captain America i ona čuvena naslovnica na kojoj nokautira Hitlera. Ali, dok su se Cap i njegovi saborci, The Invaders (Bucky Barnes, Namor the Sub-Mariner, Human Torch), borili protiv nacista, jedan od najomiljenijih Osvetnika je zapravo pomagao Hitleru.\nThor je prihvatio da za Firera ubije jednog od njegovih najvećih protivnika, sovjetskog lidera Josifa Staljina. Čak i izvan književne i stripovske fikcije je bilo poznato koliko je Hitler opsednut idejom o nečemu što je magično i nezemaljskog porekla, da je trošio velike resurse na potrage za mitskim predmetima. Tako da je unutar Marvelovog univerzuma, gde je nordijska mitologija stvarna i njeno utelovljenje je Thor, Hitler hteo da upotrebi tu moć kao oružje.\nOvo čudno stripovsko uparivanje desilo se na stranicama stripa Invaders Vol 1 #33, kada je plavokosog boga groma prizvao Hitlerov najbolji naučnik, koristeći tehnologiju. Hitler obmanjuje Thora i ubeđuje ga da mu se pridruži u borbi protiv zlobnih crvenih Sovjeta i njihovih demonskih junaka – The Invaders, dok sa druge strane želi da se dokopa svih moći Asgarda i da ih koristi kako bi vladao svetom. Thor je poznat kao junak koji ne misli glavom i srlja u borbu pre nego što razmisli, tako da ga nije teško izmanipulisati.\nPOVEZANO: MCU Thor protiv Thora iz Nordijske mitologije – razlike\nThe Invaders sa Capom na čelu se susreću sa Thorom u Rusiji. Thor ima samo jedan cilj, a to je da eliminiše Invaderse pa zatim Staljina. Invadersi nisu sigurno jeli Thor stvarno Bog kako se tvrdi i kreću u borbu sa njim. Svi su oni laki protivnici za Thora, ali on biva fokusiran na Staljinove tenkove i za to vreme Namor uspeva da spasi Staljina.\nU njihovoj drugoj borbi, Thor ih lako savladava i iz Mjolnira ispaljuje munju kojom ubija sovjetskog lidera. Thor brzo shvata da je prevaren i da je Hitlerov najbolji naučnik koji ga je prizvao zapravo Doctor Doom. Upravo je Doom otkrio Thoru pravu istinu, a za Hitlera je radio kako bi istraživao superheroje i kako da ih savlada kada jednom bude započeo svoju dominaciju svetom.\nOva epizoda pruža komentare i razmišljanja o ratu, pokazujući kako je ljude lako navesti da rade pogrešne stvari zbog njihovog neznanja. Ideja Thora koji pomaže Hitleru ima dublje, istorijsko značenje. Nakon Prvog svetskog rata, mnogi Nemci su postali zainteresovani za svoje nasleđe, a nordijska mitologija je postala popularan vid manipulacije pomoću koje se narod dao ujediniti. Ove priče su postale način na koji se slavi patriotizam i jača osećaj nacionalizma. Hitler je to koristio u stvarnosti kao što je uradio sa Thorom u stripu. On je koristio nordijsku mitologiju u nacističkoj propagandi kako bi zadobio poverenje i odanost ljudi.\nTags: captain america, drugi svetski rat, hitler, marvel stripovi, nacisti, sovjeti, staljin, thor\nPrevious ANKETA: Glasajte za najboljeg crtača Dilana Doga\nNext REZULTATI ANKETE: Ovo je najbolji crtač Dilana po vašem mišljenju


naučnici otkrivaju zašto nas drugi ljudi toliko usrećuju | ljubav i veza, zdravlje i prevencija, magazin\nNAUČNICI OTKRIVAJU ZAŠTO NAS DRUGI LJUDI TOLIKO USREĆUJU\nHarvard je analizirao svoja istraživanja na temu ljubavi i odnosa unazag 75 godina i zaključio kako je ljubav naš najveći i najjači motivator. Svi koji uspeju pronaći recept za dugoročnu vezu u kojoj se osećaju voljeno i zadovoljno...\nMnogobrojna istraživanja ljudskih odnosa i veza još su jednom potvrdila da ne možemo bez dragih nam ljudi, ali i da nas čine sretnima, ispunjavaju naše živote i utiču na njegov kvalitet.\nTražite li partnere prijateljima, i vi ćete biti sretniji\nProšlogodišnje istraživanje Univerziteta Duke pokazalo je kako se puno bolje osećamo ako pomažemo prijateljima da pronađu ljubav. To se odnosi čak i na situacije kada povežemo ljude koji na kraju postanu prijatelji ili nekome pomognemo oko posla.\nJedan od voditelja istraživanja, Shankar Vedantam, objasnio je kako smo još sretniji ako se ljubav dogodi neočekivano, odnosno ako smo upoznali dvoje samaca slučajno, a oni postanu par. To objašnjava činjenicu zašto ljudi često ulažu puno truda pokušavajući pomoći singl prijateljima da pronađu ljubav. Većina nas verovatno nikada nije ni razmišljala da to pozitivno utiče na naš osećaj sreće.\nI prijateljstvo nas čini sretnima\nIako gotovo sva istraživanja pokazuju da nas ljubavna veza čini najviše ispunjenima, i prijateljstva te uopšte dobro uređeni međuljudski odnosi igraju veliku ulogu kod osećaja zadovoljstva i sreće. Jedna američka studija iz 2007., u kojoj je 28 psihologa i 207 studenata uspoređivalo kako veze utiču na osećaj zadovoljstva i ispunjenosti u životu, zaključila je da osećamo veće zadovoljstvo što su nam bolji međuljudski odnosi, a zbog toga imamo i pozitivniji stav prema životu i budućnosti.\nBrak nije nužan za sreću\nU Journal of Personality and Social Psychology također je objavljen naučni članak koji je uporedio 18 studija o osećajima i sreći ljudi koji su u braku dugi niz godina. Pokazalo se da brak uopšte ne znači da ćete biti sretniji, nego ako niste izgovorili sudbonosno ’da’.\nViše cijenimo odnose od poslovnog uspjeha\nLjubav (a ne novac) zaista pokreće svet, barem ako je suditi prema studiji argentinskog unniverziteta Entre Rios. U studiji je sudelovalo više od 200 ispitanika u dobi od 23 do 27 godina. Autori studije zaključili su kako većina ispitanika ljubav i kvalitetne međuljudske odnose smatra mnogo važnijim od poslovnih uspjeha.\nSeks je ključ sreće u trećoj životnoj dobi\nAdrienne Jackson, profesorica i voditelj studije na univerzitetu u Indianapolisu, otkrila je kako su seksualno aktivni parovi u starijoj dobi, iznad 65 godina, sretniji od onih koji su zapostavili fizički kontakt.\nKvalitetne veze utiču na dužinu života\nGotovo 150 proučenih studija na temu kvaliteta i životne dobi donelo je zaključak da ćemo duže živeti imamo li drage ljude oko sebe. Rezultat upoređenja objavljen u časopisu PLOS Medicine pokazao je da jače socijalne veze pojačavaju šansu za duži životni vek oko 50 posto.\nI na kraju, ljubav nas čini najsretnijima\nHarvard je analizirao svoja istraživanja na temu ljubavi i odnosa unazag 75 godina i zaključio kako je ljubav naš najveći i najjači motivator. Svi koji uspeju pronaći recept za dugoročnu vezu u kojoj se osećaju voljeno i zadovoljno, prema Harvardovim studijama, barem su malčice sretniji od ostalih.\nKVALITET INTIMNOG ŽIVOTA: 10 ZDRAVIH RAZLOGA ZA SEKS\nSeksualni odnosi su i dalje tabu tema, iako je kvalitetan seksualni život garancija dobrog zdravlja i zato zaslužuje prostor......\nDA LI STE ZNALI DA VEZE MOGU BITI I TOKSIČNE?\nLjudima je teško da izađu iz toksičnih veza jer se nadaju da će sledeći put doživeti nešto lepo od osobe sa kojom su u takvoj vezi, što otežava prekid komunikacije......\n10 ZNAKOVA DA JE SA VAMA SAMO ZATO ŠTO DOBRO IZGLEDATE\nNikad vas nije zvao da mu pravite društvo na venčanju, odveo na žurku kod prijatelja ili upoznao sa roditeljima. Možda ne može da vam odoli i želi vas samo za sebe, ali najverovatnije je sa vama samo zbog toga što ga seskualno privlačite......\nDa bi priča o braku kao svetoj tajni imala smisla, potrebno je poverovati u ono što zdravom razumu zvuči nemoguće. Uprkos tome brak kao sveta tajna uopšte ne isključuje osnovna načela koja je ustanovila nauka, već ih naprotiv, upotpunjuje i sagledava...\nAli, zato, neispunjena romantična očekivanja, iliti “uzaludan ljubavni trud”, u bilo kom slučaju, mogu dovesti do svakojakih posledica: od stvaralačkog poleta u vidu pisanja poezije ili slikanja, do onih veoma ozbiljnih ......\nPOVRATITE IZGUBLJENE STRASTI U VEZI: SAVETI STRUČNJAKA ZA POVEĆANJE SEKSUALNE ŽELJE\nSeks bi trebao biti ugodan, ali ne možete se dobro provesti ako ste u intimnim situacijama zabrinuti i napeti. Kao što socijalna anksioznost ometa upoznavanje, druženje i istupanje pred većim brojem ljudi, tako seksualna anksioznost otežava......\nPROBLEMI SA HRKANJEM: DA LI JE NEOPHODNO DA SPAVAMO U ODVOJENIM KREVETIMA?\nNo iako mnogi parovi doista ne spavaju zajedno, ne usude se to javno i priznati. Boje se da bi ih okolina mogla stigmatizirati, a na njihovu vezu gledati kao na neuspešnu ili možda posumnjati da tu nema intimnih nežnosti......\nŠTA JE U STVARI LJUBAV?\nPoznati psiholog Lawrence Casler je rekao: "Ljubav je nepravda koja snađe čoveka kada je riječ o polnosti". Ljudima je naime urođena potreba za polnom stimulacijom, što ju je zapadno puritansko društvo pretvorilo u tabu......\nStrah od samoće nekada prikriva i strah od etikiranja. Osobu bez partnera, pogotovo u malim sredinama često okarakterišu kao društveno neuspešnu. Pored toga on može značiti i strah od života......\nHarvard je analizirao svoja istraživanja na temu ljubavi i odnosa unazag 75 godina i zaključio kako je ljubav naš najveći i najjači motivator. Svi koji uspeju pronaći recept za dugoročnu vezu u kojoj se osećaju voljeno i zadovoljno......\n10 RAZLOGA ZAŠTO JE SEKS DOBAR LEK\nŠto više seksa imate sa svojim partnerom, više seksa će vam se nuditi. Seksualno aktivno telo luči velike količine feromona. Taj suptilni seksualni parfem izluđuje suprotni pol......\nOVO ZNAČI DA JE SEKS ODLIČAN - POSTOJI SEDAM VRSTA IZABERITE OMILJENI\nVerovali ili ne, postoje neke vrste seksa koji vi smatrate dobrim, dok bi drugi izričito rekli da je on loš, zgrožavajući ili šokantan.Ljudi generalno mogu biti nepotrebno osuđeni, posebno kada je reč o seksu. Možete biti u otvorenoj vezi......


• Bez iznenađenja pred pauzu\nMRK Sombor - RK Ruma 29:35\nSomborski plavi na zimski odmor idu sa svega četiri osvojena boda u 14. kola, što im je bilo dovoljno za poslednju poziciju. Naši igrači imaju dva boda manje od mesto boljeg Banatskog Karlovca, tri manje od Jabuke i četiri minusa u odnosu na Hercegovinu sa kojom se zaključuje spisak ugroženih drugoligaša.\nNi poslednji duel ove jeseni nije se mnogo razlikovao od prethodnih domaćih predstava somborskih rukometaša. Rezultatski su bili ravnopravni sve do 50. minuta susreta. Pad koncentracije, nedostatak snage i iskustva ovog puta doneli su finiš pobedu gostima iz Rume, koji će zimovati u mirnoj sredini.\nSvoj jesenji nastup večeras će overiti i rukometašice. Na noge Ravangrađankama stiže četvrtoplasirana Mladost iz Srpske Crnje (GH Mostonga 19:30). Bez obzira na ishod, Somborke ostaju treće sa dna, ali bi trijumf značajno uticao na samopoudanje somborskih devojaka. Prolećni deo Druge lige - Sever počinje poslednjeg februarskog vikenda.\nsavamajstor @ Uto, 21.12.2010. 01:34\n• Plavi iznenadili Radnički\nIgrači MRK Sombor su se iz Šida vratili sa jednim, neočekivanim, bodom! Dame su doživele poraz u Subotici.\nOdličnih 30:30 somborskih drugoligaša u meču sa Radničkim, do ovog kola petoplasiranim timom lige. Plavi su poluvreme završili sa golom viška, ali je po ko zna koji put nedostajalo iskustva i malo sreće kako bi meč, minimalcem, rešili u svoju korist. Ovo je četvrti bod rukometaša iz Sombora, koji će bez obzira na rezultat u poslednjem kolu protiv Rume, zimovati na začelju.\nSpartak - ŽRK Ravangrad 28:21. Somborke su većinu meča bile ravnopravan takmac favorizovanim Subotičankama. Presudila je čvršća odbrana domaćih igračica. Za vikend, u poslednjem jesenjem kolu, somborske rukometašice će u Mostongi dočekati stabilan sastav Mladosti iz Srpske Crnje.\nsavamajstor @ Pon, 13.12.2010. 00:57\n• Dalmatinac dominirao\nRukometni klub iz Riđice osvojio je jesenju titulu u Prvoj srpskoj ligi, ostvarivši impresivan učinak od 12 pobeda i jednog poraza.\n- Igramo sa svojim kadrom, svi igrači su iz Riđice, a najstariji, ne računajući mene i Stevu Momčilovića ima tek 24 godine - rekao je za SOinfo.org, Morgan Knežević, igrač-trener RK Dalmatinac. Knežević navodi da su igrači stvorili odličnu atmosferu u ekipi, ali i u potpunosti ispunili plan koji je postavljen pred start prvenstva. - Uprava nas je ispoštovala, selo nas podržava i nemoguće je biti nezadovoljan ostvarenim - naveo je šef struke Dalmatinca. U sličnom tonu bile su i reči predsednika kluba, Darka Lončara. - „Omakao” nam se jedan poraz, ali je prednost od četiri boda izuzetna zaliha za proleće. Igračima pripadaju najveće zasluge, ali je takođe bitno što smo finansijski izdržali, iako se sa problemima susrećemo na svakom koraku. Ipak, kada do početka polusezone bude završena naša hača ispunićemo sve uslove za takmičenje u drugoligaškoj konkurenciji - objasnio je Lončar, koji je ovim putem pozvao potencijalne sponzore da postanu deo Dalmatinca. Uz Riđičane, odlične rezultate ostvarila su i preostala dva somborska rukometna predstavnika u Prvoj srpskoj ligi. Bezdanski Grafičar je treći, dok Kljajićevo, sa bodom manje, zauzima petu poziciju. Prvenstvo se nastavlja početkom marta.\nsavamajstor @ Pet, 03.12.2010. 12:08\nbezdan prva srpska liga riđica rk dalmatinac rk grafičar rk kljajićevo rukomet sela sombor sport\n• Kraj Kup priče\nMRK Sombor - Vojput 20:28 (9:17)\nMuški rukometni klub Sombor je poražen u četvrtfinalu Kupa Srbije na teritoriji Vojvodine. Ligu bolje plasirana ekipa iz Subotice bila je nepremostiva prepreka za naš tim, koji je u pojedinim trenucima ipak bio koliko toliko ravnopravan takmac. Plavi su poveli dva nula, ali su do desetog minuta gosti stigli na 3:9 i već tada praktično rešili pitanje pobednika. Na poluvremenu su imali osam razlike, koliko je ostalo do kraja. U uvodnim minutima nastavka somborski rukometaši su prednost Subotičana spustili na minus četiri pa je trener gostiju u na teren vratio početnu šestorku, koja je dodala gas za konačnih 20:28. Somborci su pokazali želju, odigrali nekoliko pripremljenih akcija, ali im je kao i većini poraza u poslednje dve sezone osnovni problem bila čvrstina. Budućim nastupima treba dodati i malo sportske drskosti, pa i zaslužiti po koje isključenje više, jer odbrana, u borbi za opstanak u Drugoj ligi, mora doneti poneki bod. Meč je pratilo 200-tinjak gledalaca.\nMRK Sombor za vikend putuje u Žabalj, a do kraja jesenje polusezone u Drugoj ligi - Sever, sastaće se Radničkim u Novom Sadu i dva mesta boljom Rumom u Mostongi. Naš tim je poslednji sa tri boda.\nsavamajstor @ Čet, 02.12.2010. 00:58\nkup srbije mrk sombor rukomet sombor sport\n• Novosađanke se poigrale (1)\nŽRK Vojvodina - ŽRK Ravangrad 37:19 (19:9)\nRukometašice iz Sombora očekivano su poražene u vojvođanskoj prestonici protiv prvoplasiranog tima lige. Osamnaest razlike je idealan pokazatelj dešavanja na terenu, odnosno zašto je Vojvodina najozbiljniji kandidat za viši rang. Ravangrađanke su bile nemoćne i šansu za beg iz donjeg doma moraju potražiti na drugom mestu. Idealna prilika za osvajanja dva boda našim devojkama se pruža za vikend jer u Mostongu stiže poslednjeplasirano Jedinstvo.\nNajubedljiviji poraz u dosadšnjem toku Druge lige Sever doživele su članice ŽRK Apatin. Na gostovanju u Pančevu postigle su 15, a primile čak 46 pogodaka.\nsavamajstor @ Pon, 29.11.2010. 14:35\ndruga liga sever rukomet sombor sport žrk ravangrad


Rusija zabrana aplikacija zbog ličnih podataka korisnika | Zaštita podataka | Kompanijski podaci\nRUSKI ULTIMATUM STRANIM APLIKACIJAMA: Ili će poslovati sa ruske teritorije ili će plaćati kazne i biti zabranjene | Smartlife RS\nRUSKI ULTIMATUM STRANIM APLIKACIJAMA: Ili će poslovati sa ruske teritorije ili će plaćati kazne i biti zabranjene 4 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nDobar pokazatelj gde se neka država nalazi u svetskom lancu tehnologije jeste koliko je stranim korporacijama dozvoljeno da se na njihovoj teritoriji odomaće, i to sa ličnim podacima domaćih korisnika.\nRusija je po ovom kriterijumu medved sa pancirom u T-14 Armata tenku, recimo…\nKako je objavilo tamošnje državno regulatorno telo za komunikacije Roskomnadzor, na snagu je stupio novi zakon po kome je svaka strana internet kompanija sa preko pola miliona korisnika sa teritorije Rusije, u obavezi da na toj teritoriji i otvori predstavništvo do prvog januara 2022. godine.\nUkoliko to ne učine, slediće penali, poput zabrane oglašavanja.\nOsim ove odredbe, kompanije su u obavezi i da:\nNa svojim stranicama postave formular za povratne informacije namenjene ruskim korisnicima\nRegistruju nalog na stranici Roskomnadzora radi lakše saradnje sa vlastima\nU svoje platforme integrišu jedan od programa (Roskomnadzor ih propisuje) za utvrđivanje broja korisnika na pojedinim izvorima informacija i još da\nUskrate pristup informacijama koje su protivne ruskom zakonu.\nOvom prilikom, pomenuto telo je objavilo i spisak od 13 kompanija na koje se ove mere izričito odnose. Na njemu su (očekivano) Alphabet (Google), Meta (Facebook, Messenger, WhatsApp i Instagram), Apple (u aprilu kažnjen sa 12 miliona dolara od ruske anti-monopolske agencije), Twitter, TikTok, Telegram, Discord, Pinterest, Spotify, ZOOM, Viber i Twitch.\nDa li će sve ove kompanije zaista otvoriti svoja predstavništva u Rusiji i da li će Kremlj zaista posegnuti za zabranom ovih aplikacija, a pre toga i za drakonskim kaznama - ostaje nam da vidimo…\nRusija Aplikacije Lični podaci\nKonflikt između nacionalnih država i velikih korporacija iz godine u godinu eskalira. Za sada, korporacije vođene prvenstveno profitom idu linijom manjeg otpora. Pitanje je vremena kada će neka korporacija uvesti "sankcije" nekoj državi uskraćujući proizvode ili servise njenim građanima. Čekam da vidim šta će tada biti, a biće zanimljivo...\n24.11.2021. / 07:40\nPazi da se ne najedeš ruskog hleba. Ili američkog.\n@Beogradska seljačina Tačno! Ne zna se koji je gori...


Rektorka Popović: Potrebno preispitati odluku o ukidanju Studentske poliklinike - Magazin Student\n17 фебруара, 20214 марта, 2021\n„Zbog izuzetnog značaja zdravstvene zaštite studenata i dobre višedecenijske prakse rada studentskih poliklinika u Srbiji, smatram da je neophodno da se prieispita predlog za ukidanje studentskih poliklinika i da se podrži njihovo dalje nesmetano delovanje.“ rekla je Popović za Student.\nVest o ukidanju Studentske poliklinike odjeknula je među studentima, što je za magazin Student potvrdila i v.d. direktorke ove ustanove, Marija Obradović. Preko 100.000 studenata u Beogradu će sada otežano ostvarivati pravo na zdravstvenu zaštitu, a studenti iz unutrašnjosti će usluge dijagnostike i lečenja moći da dobiju samo u svojoj matičnoj zdravstvenoj ustanovi.\nPopović je rekla da je neophodno stalno unapređivati organizaciju i rad zdravstvenog sistema na nacionalnom nivou. Smatra da je isto toliko važno da se očuvaju, neguju i unapređuju ustanove koje uspešno obavljaju svoju specifičnu funkciju, a jedna takva ustanova je Studentska poliklinika.\n„Zbog izuzetnog značaja zdravstvene zaštite studenata i dobre višedecenijske prakse rada studentskih poliklinika u Srbiji, smatram da je neophodno da se prieispita predlog za ukidanje studentskih poliklinika i da se se podrži njihovo dalje nesmetano delovanje.“\nPopović je dodala da očekuje da se po ovom pitanju oglasi i KONUS.\nUniverzitetski gradovi, kako u svetu, tako i u Evropi, imaju organizovanu zdravstvenu zaštitu za studente. Na pitanje koje su prednosti odstupanja od takvog sistema zdravstvene zaštite studenata koji nesmetano radi gotovo jedan vek, sa velikim brojem uspešnih analiza i lečenja mladih kao i da li je optimizacija uspešno rešenje ili postoje potencijlani problemi Popović nije odgovorila.\nSa naučne strane, Zavod za zdravstvenu zaštitu studenata (ZZZZS) okuplja određenu starosnu populaciju koja se može pratiti dugi niz godina i na kojoj se mogu izvesti utemeljeni medicinski obrasci. Rasipanjem ovog centra može ugroziti i praćenje jedne populacije, kao i smanjiti uticaj preventivnih mera i saveta koje ZZZZS uspešno sprovodi sa studentima dugi niz godina.\nRad Studentske poliklinike publikovale su mnoge agencije pri Ujedinjenim Nacijama, poput UNICEF-a i WHO (Svetske zdravstvene organizacije). Koliko će Univerzitet u Beogradu izgubiti ukoliko dođe do primene ove odluke?\nNa ova pitanja Popvić takođe nije imala komentar, ali kaže da po ovom pitanju očekuje i oglašavanje Konferencije univerziteta Srbije (KONUS).\nGore navedena pitanja biće prosleđena predsedništvu KONUS-a.\nTags:odlukarektoratrektorkastdiranjestudentska poliklinikastudentski život


"ĐAVO" I DRUŠTVO OD OTPISANIH DO ZAPISANIH! - FK BORAC BANJALUKA FK Borac Banjaluka\nObjavljeno: 29.05.2019. u 13:43\n„ĐAVO“ I DRUŠTVO OD OTPISANIH DO ZAPISANIH!\nFK Borac, na današnji dan prije 27 godina osvojio je jedini evropski trofej u svojoj istoriji – Mitropa Kup. Vrijeme brzo prolazi, ali vječiti mladići iz Banjaluke nikad neće biti zaboravljeni, ni oni, ni njihov veliki podvig ostvaren u teškom vremenu za njihov grad i zemlju.\nU prvom polufinalnom meču Banjalučani su odmjerili snagu sa domaćinom Fođom. Više od 15 000 navijača bodrilo je Italijane i nošeni njihovom podrškom fudbaleri Fođe već u 16. minutu golom Bajana dolaze do vođstva od 1:0. I poslije postignutog pogotka Italijani nastavljaju sa dobrom igrom. Međutim, samo 5 minuta kasnije na stadionu pravi šok za domaće navijače, pa potom aplauz za Borčeve igrače: vezista Banjalučana Šašivarević je topovskim udarcem poslao loptu u same rašlje protivničkog gola i doveo Borac do izjednačenja.\nU izvođenju penala, Borac je bio koncentrisaniji i stigli su do pobjede i do finala. Golove za Borac sa bijele tačke su postigli Šašivarević, Štavljanin, Filipović i Bilbija. Kod domaćina precizni su bili Bajano i Baroni, dok je junak susreta „Đavo“ Simeunović odbranio udarce Rambandija i Petreskua. Nije bilo potrebe da Borac izvodi zadnji jedanaesterac, na semaforu je stajalo 2:4! Bilo je to iznenađenje za mnoge, osim za one prisutne na stadionu koji su taj dan vidjeli odličnu Borčevu igru bez imalo respekta prema favorizovanim Italijanima.


50 DANA IZ PAKLA: Jelenu su brutalno ubili, nas će dokrajčiti – Nadlanu.com\n50 DANA IZ PAKLA: Jelenu su brutalno ubili, nas će dokrajčiti\nObjavljeno 21. maja 2016. / 09:16:22\nTeorije o ubistvu pevačice su brojne, a ubica je još na slobodi\nOd naše porodice napravili su sataniste i ubice. O Jeleni su se odmah pojavile informacije da je imala švalera i ja sam tome hteo da stanem na put. Ona je pre svega bila majka i žena, a muzika joj je bila na drugom mestu, kaže Zoran Marjanović uoči 50. dana od ubistva njegove supruge Jelene Krsmanović Marjanović.\nZoran se osvrnuo i na napise da je njegov maloletni sin Uroš iz prvog braka umešan u Jeleninu smrt.\n– Van svake pameti je staviti na naslovnu stranu maloletno dete i optužiti ga na pravdi boga da je osumnjičen za ubistvo svoje maćehe. Mnogo me je pogodilo to i neću dozvoliti da mi blate decu.\nOn ide u školu, izlazi, treba da upoznaje nove ljude, da ima devojku i strašno je nositi ovakav pečat. Ljudi mogu svašta da misle, da zabrane deci da se druže s njim – rekao je Marjanović, koji je potom ispričao da su se Uroš i Jelena lepo slagali, kao i da ima normalnu komunikaciju s bivšom suprugom.\n– Prosto ne mogu da verujem da neko može da misli da petoro ljudi može da ubije svoju snajku – dodao je Zoranov otac Vladimir.\nTokom 50 dana saslušani su svi članovi porodice Marjanović, teorije o ubistvu su bile brojne, a novinarske ekipe danonoćno su dežurale ispred kuće u Borči.\n– Ostao je samo još naš pas, jedino njega još niko nije pomenuo kao ubicu. Jelenu su ubili, a nas će na ovaj način dokrajčiti. Zamerili su mi što sam se ošišao i obrijao posle Jelenine smrti, a zamerili bi mi i da to nisam uradio – objasnio je Zoran horor kroz koji su prošli prethodnih dana.\nPodsetimo, Jelena Marjanović nestala je 2. aprila po podne dok je trčala po nasipu u Borči. Njen nestanak je prijavio suprug Zoran. Nakon opsežne potrage, 20 sati od nestanka, telo je pronađeno u kanalu, a suprug je priveden na saslušanje. Nakon 48 sati Marjanović je pušten da bi prisustvovao sahrani supruge. Obdukcijom je utvrđeno da je pevačica ubijena sa 8 udaraca u glavu tupim predmetom.\nDva puta pretresana kuća Marjanovića\nSvi članovi porodice saslušani\nSaslušana kuma Vera i pretresena njena kuća\nPrivedeno više desetina meštana Crvenke\nPregledani snimci sa više sigurnosnih kamera\nIsušen kanal u kome je nađeno telo\nPolicija tragala za misterioznim biciklistom\nPronađeni DNK tragovi nepoznate osobe na Jeleninoj garderobi\nTokom četrdesetodnevnog pomena priveden Nikola Marijoković\nLJUBAVNI HOROSKOP ZA 21. MAJ: Nepovoljan dan, čuvajte se svađa, raskidi su neizbežni\nPRE ODLASKA U SMRT: Nekoliko minuta pre pada aviona uređaji su otkrili…


Prokuplje veliko gradilište - Grad Prokuplje\nU 2018. godini Prokuplje će biti veliko gradilište, izjavio je predsednik Opštine Prokuplje Aleksandar Simonović.\nOsim radova na putnoj i komunalnoj infrastrukturi i drugim objektima od opšteg interesa, krenuće i radovi na uređenju korita reke Toplice na lokalitetu Mala Guba, zatim izgradnja Spomen parka posvećenom Drugom pešadijskom puku Knjaz Mihajlo, legendarnom “Gvozdenom puku” u parku kod Železničke stanice i izgradnji nove pijace sa pristupnim saobraćajnicama u blizini Poljoprivredne škole.\nIz opštinskog budžeta za projekat uređenja i adaptacije pojedinih objekata u Opštoj bolnici ” Dr Aleksa Savić” biće opredeljeno 10 miliona dinara.\n-Bez obzira na nasleđene dugove iz prethodnog perioda nastojaćemo da uradimo sve što smo planirali, u tome ćemo imati veliku pomoć državnih organa i institucija, izjavio je Simonović dodavši da je cilj rukovodstva lokalne samouprave da se iz dana u dan sve više poboljšavaju uslovi života i rada stanovnika prokupačke opštine.\nPrema njegovim rečima u ovoj godini očekuje se i završetak radova na projektima koji su započeti u prošloj godini.


Pivnica kod Švejka | 058.ba\nRok veče i promocija Paulaner piva\nANDRIĆGRAD – Pivnica „Kod Švejka“ nastavlja sa dobrom muzikom i još boljim provodom. Najbolji rock bend sa ovih prostora, Nemanja i Dragan, ponovo sviraju za vas u petak, 21. novembra, u 21 čas. Specijalna promocija – Paulaner pivo 2…\nANDRIĆGRAD – U subotu, 15. novembra, u pivnici „Kod Švejka“ održaće se takmičenje u ispijanju piva. Takmičenje počinje u 20 časova, a prijave ekipa se moraju izvršiti prije početka takmičenja. U prilogu možete preuzeti pravila takmičenja. PRILOG: Pravila takmičenja…\nANDRIĆGRAD – Pivnica „Kod Švejka“ organizuje veče starogradske muzike za sve ljubitelje ove vrste zvuka i provoda. Goste će zabavljati dobro poznati orkestar “Stari Đeram“ a zabava počinje u petak, 14. novembra, u 21 čas. Info i rezervacije na…\nRok veče i promocija Nektar piva\nANDRIĆGRAD – Pivnica „Kod Švejka“ nastavlja sa dobrom muzikom i još boljim provodom. Najbolji rock bend sa ovih prostora, Nemanja i Dragan, ponovo sviraju za vas u petak, 7. novembra, u 21 čas. Specijalna promocija – Nektar pivo, poslije…\nANDRIĆGRAD – Pivnica „Kod Švejka“ nastavlja sa dobrom muzikom i još boljim provodom. Najbolji rock bend sa ovih prostora, Nemanja i Dragan, ponovo sviraju za vas u petak, 31. oktobra, u 21 čas. Specijalna promocija – Paulaner pivo 2…\nRok veče u pivnici „Kod Švejka“\nANDRIĆGRAD – U petak, 24. oktobra, u 21 čas u pivnici „Kod Švejka“ održaće se promocija Staropramen piva uz hostese, posle tri popijena piva četvrto je gratis. Za muziku i odličnu atmosferu zaduženi su Nemanja i Dragan. Rezervacije na…\nANDRIĆGRAD – Pivnica kod Švejka Vas poziva da u subotu 31. maja provedete nezaboravno veče uživajući u zvucima starogradske muzike u izvođenju već dobro poznatog tamburaškog orkestra “Stari đeram“ iz Užica. Zabava počinje u 21:00 čas. Info i rezervacije…


Posle grčke i bugarska prepreka | Antidot-New\nZAPADNI BALKAN 27. maj 2020.\nRepublika Severna Makedonija na putu ka EU\nSigurno da ima mnogo zadovoljnih ljudi u Bugarskoj kada vide buru u Skoplju zbog izjave iz Sofije (koja u sebi sadrži određenu dozu ucene) dodatu jednoglasnom zaključku Saveta ministara EU da započne pregovore sa Makedonijom. Bugarski političari nisu mogli da smisle bolju političku agendu od vrtloga stvorenog u Makedoniji. Opoziciona VMRO-DPMNE, koja je tokom borbe zdravstvenih i drugih vlasti sa krizom koronavirusa izgubila svoj narativ, u želji da usmeri reflektore na sebe, obradovala se izjavi bugarske vlade kao vlastitoj političkoj pobjedi proglasivši je najjačim udarcem na makedonske nacionalne interese i kapitulacijom aktuelne vlasti.\nU bugarskim zahtevima nema ništa novo, oni su bili poznati već dugo, još iz davnih komunističkih vremena. U tim zahtevima neprestano su se lile suze zbog „odnarođavanja bugarskog stanovništva“ u Vardarskoj Makedoniji i prisilne „makedonizacije“ nakon 1944. godine. Čak je i Todor Živkov, kada je preuzeo partijsku vlast 1956. godine pokrenuo sistematsku propagandnu kampanju kako makedonski jezik nikada nije postojao. Prema njemu, "makedonski jezik je narodni jezik i zapadno-bugarski dijalekt" te da je formiranje makedonske nacionalne svesti bilo na antibugarskoj osnovi. Bugarski temelj za takozvani „jezički spor“ postavljen je 1966. godine, kada je predsednik Bugarskog saveza pisaca Georgi Džagarov odbio da potpiše sporazum sa makedonskim Udruženjem književnika, ispisan makedonskim jezikom.\nKad je reč o Makedoncima kod Bugara ništa novog: Od nekadašnjeg komunističkog vodje Todora Živkova (u sredini) do premijera Bojka Borisova (levo) i predsednika Rumena Radeva\nOd tada, suština je ista, samo su različite nijanse. Evropski poslanik GERB (stranka premijera Bojka Borisova) Andrej Kovačev, u intervjuu za portal mkd.mk, vešto je predstavio te nijanse:\n„Mi smo braća. Makedonci žive u Makedoniji i govore makedonski jezik. To je stvarnost. To je savremena stvarnost. Ne mogu i nemam pravo da osporavam što se vi osećate kao Makedonac. Ali u EU ćete moći da uđete tek nakon što rešimo sva istorijski otvorena pitanja. Nemamo šta da raspravljamo o tome ko su bili Goce Delčev, Dame Gruev, Hristo Tatarčev... Vaš savremeni makedonski identitet leži u bugarskoj nacionalnoj istoriji.\nI kao članica EU isto, samo malo drugačije: Bugarski poslanik u EU parlamentu Andrej Kovačev\nTo se mora rešiti. Oko toga nema dilema između bugarskih političkih stranaka, ni u bugarskom društvu. Makedonska državnost datira iz 1944. godine, kada je započeo proces uspostavljanja današnjeg makedonskog identiteta. Današnji službeni jezik Republike Severna Makedonija kodifikovan je na osnovu jednog od bugarskih dijalekata. Makedonija neće biti manje dostojanstvena i poštovana članica EU i NATO-a ako prizna ove istorijske stvarnosti. Naprotiv, to će garantovati njenu bezbednost i prosperitet“.\nŠta to znači: Ako Makedonija prepozna „istorijsku stvarnost“ i bugarske korijene svoje nacije, to će biti garancija njene bezbednosti i prosperiteta ili da bez priznavanja „istorijske stvarnosti“ nema daljeg napretka.\nKo je ko i ko je čiji\nJedan tekst profesora Denka Maleskog (koji je bio prvi makedonski ministar spoljnih poslova) u kom on tvrdi da se „moramo prilagoditi istorijskoj istini da smo u prošlosti bili deo istog naroda“, samo je pojačao buru. On je dodatno objasnio da su Krste Misirkov (koji se u Makedoniji smatra svojevrsnom ikonom makedonizma i makedonskog jezika) i Goce Delčev bili Bugari, ali da je sad makedonski jezik stvarnost.\nZa jedne Bugari, za druge Makedonci: Krste Misirkov i Goce Delčev\nIstoričar Dragi Georgiev (koji je i kopredsedavajući Makedonsko-bugarske istorijske komisije) ne slaže se sa istorijskim ocenama profesora prava Denka Maleskog: „Ne slažem se sa njegovim stavom. Jer na na terenu, u to vreme, sama atmosfera i kontekst ne dozvoljavaju da se tako nešto tvrdi, da je na teritoriji Makedonije postojalo neko apsolutno jedinstvo u pogledu etničke pripadnosti celokupnog stanovništva“.\nAli malo ko u ovoj oluji želi da sluša profesionalce - istoričare (kao što se slušaju lekari u borbi sa virusom korone). Mnogi žele da dele istorijske lekcije i procenjuju činjenice.\nPoznati bugarski profesor kulturne antropologije na Univerzitetu u Sofiji, Ivajlo Dičev, u intervjuu bugarskoj novinskoj agenciji BGNES, utvrdio je kako je tačka koja razdvaja dve zemlje - nacionalizam.\n„Nacionalistima i nacionalnim populistima u Bugarskoj i Severnoj Makedoniji nisu u interesu dobri odnosi između naše dve zemlje. Ironično je da i ovde i tamo imaju isti naziv - VMRO. Oni čine sve što mogu kako bi nas razdvojili. Nacionalisti koji podržavaju vladu žele pokazati da štite neki nacionalni ponos“, kaže Dičev. On ističe kako postavljanje apsurdnih prepreka i uslova Severnoj Makedoniji na putu ka EU, znači da onaj ko te prepreke postavlja igra tuđu igru.\nDičev postavlja ključno pitanje na koje je u Bugarskoj teško odgovoriti zbog mitologije koja u njegovoj zemlji u odnosu prema Makedoniji vlada najmanje 150 godina. „Šta tačno želimo od svojih suseda? Kada otvorimo i pročitamo Sporazum o prijateljstvu i dobrosusedstvu ustanovićemo da oni ne rade ništa što njemu protivreči. Ne piše da bi trebali odustati od jezika i svečano da proglase je Goce Delčev Bugarin“, rekao je Dičev.\nMakedoncima se trajno zamero: Petar Stojanov\nBivši predsednik Bugarske Petar Stojanov rekao je početkom 2000-ih da je „Makedonija najromantičniji deo bugarske istorije“. To je tada izazvalo toliki gnev u Makedoniji da se posledice te podele do danas ne mogu izlečiti. Mada, Makedonci dobro znaju da je Bugarska bila prva zemlja koja je priznala nezavisnost Makedonije (a bugarski zvaničnici su to ponovili milion puta do sada, dajući poseban značaj njihovoj zemlji).\nMnogi liberalni mislioci u Bugarskoj, čiji se glas teško čuje u tamošnjem okruženju, kažu da je odnos prema Makedoncima u potpunosti u domenu ideologije. Samo saznanje da u Bugarskoj postoje ljudi koji se identifikuju kao Makedonci znači da osnovni ideološki koncept oko kojeg je izgrađen bugarski identitet nije tačan, odnosno da sa njim postoji neki problem. Dakle, Bugarsku nije moguće podeliti na delove, a u njoj ne može biti ljudi koji se nazivaju Makedoncima.\nZgrada Bugarske akademije nauka, BAN\nTako je i sa jezikom, za koji je lingvističko odeljenje Bugarske akademije nauka (BAN) nedavno objavio posebnu brošuru - „Za službeni jezik Republike Severna Makedonija“ koju potpisuje 12 autora i šest spoljnih konsultanata pod vođstvom prof. Vasila Nikolova, potpredsednik akademije, koja navodi stare stereotipe koji se ponavljaju decenijama. Da je makedonski jezik veštački kodifikovan 1945. i da je to, u stvari, zapadno-bugarski dijalekt.\nProfesor Ivajlo Dičev kaže da su takve tvrdnje anahrone. „Jezička norma je uslov povezan sa nastankom nacionalnih država. U jednom trenutku naša država je odabrala jezičku normu, mi je poštujemo i nazivamo našim jezikom. Pre toga bilo je raznih dijalekata. Norma je uvek nešto što ujedinjuje određenu naciju i određenu državu kada ona želi da se etablira. Severna Makedonija je odabrala svoju jezičku normu. Otud je spor oko toga da li se današnji makedonski jezik razvija iz bugarskog jezika pomalo smešan.\nTo je akademski spor, koji bi lingvisti trebalo da vode - kako se jezik razvijao, od kada postoji, koji su dijalekti. To je kao da Italijani govore Francuzima da francuski potiče iz latinskog i da im zato pripada. Svi jezici od nekud potiču“.\nBrošura BANa je politički instrument, kakvi su se i ranije izdavali na ovim prostorima (setimo se samo Memoranduma SANU). BAN je, kao i druge akademije u regionu, ostatak drugog vremena, kada je njegov cilj na neki način bio imperijalistički - da dokaže da makedonski jezik, ćirilica i Makedonci potiču iz iste porodice - starobugarske.\nU Bugarskoj je postalo stvar nacionalnog rituala emitiranje intervjua sa makedonskim političarima, umetnicima ili profesorima bez prevoda. Medijima koji objavljuju prevod sa makedonskog nacional-populista prete sa svojevrsnom osvetom zbog nekakve nacionalne izdaje. U jednom od svojih tekstova profesor Dičev iznosi zanimljivu napomenu: „Nedavno sam na konferenciji video mlade Makedonce. Kad biste znali kako su samo slobodno razgovarali na srpskom-hrvatskom sa ostalim učesnicima. Zašto? Hajde da razmislimo“.\nŠef projekta BAN i njen potpredsednik ne žele da razmišljaju o takvim primedbama. U intervjuu dnevniku „24 sata“ Nikolov je rekao: „Ja nisam lingvista, ja sam istoričar. Treba napomenuti da postoji nekoliko pismeno regionalnih jezičkih normi i vardarska je jedna od njih. Ljudi u Republici Severna Makedonija govore ovu verziju bugarskog jezika. Nažalost, to je rezultat političko-jezičkog inženjeringa sprovedenog 1944. godine, a ne prirodnih jezičkih procesa“.\nSvi su mislili kako su krenuli stazama razumevanja: Makedonski i bugarski premijer Zoran Zaev i Bojko Borisov\nKada su premijeri Zoran Zaev i Bojko Borisov u avgustu 2017. potpisali Sporazum o dobrosusedstvu, izjavili su da je on sastavljen na makedonskom i bugarskom jeziku, u skladu sa ustavima dveju zemalja. Ali nakod toga dolazi do velikog lupinga u bugarskoj politici. Prošle jeseni je bugarski parlament čitav dan raspravljao o samo jednoj tački - kakav bi trebalo da bude nacionalni stav Bugarske u pregovorima EU sa Makedonijom. Prethodilo joj je dramatizovano upozorenje bugarskog predsednika da Bugarska neće dozvoliti pregovore sa Makedonijom bez ispunjavanja određenih uslova.\nHladni oblog: Ekaterina Zaharieva, ministarka spoljnih poslova Bugarske\nOd tih događaja nadalje, Komisija za istoriju Makedonije i Bugarske se ne sastaje, tehnički zato što su u Makedoniji zakazani izbori, a sada i zbog pandemije. Bugarska ministarka spoljnih poslova Ekaterina Zaharijeva, u Skoplju, na konferenciji o Berlinskom procesu u martu, odgovarala je na naručena pitanja bugarskih novinara i iznela političke stavove o ovom dokumentu. Upitana da li će ako Makedonija dobije datum, bugarska vlada insistirati na stavu o makedonskom jeziku i istoriji, Zaharijeva je odgovorila potvrdno.\nProtiv različitog tumačenja prava: Nikola Dimitrov makedonski ministar spoljnih poslova\nNa to je reagovao makedonski ministar spoljnih poslova Nikola Dimitrov, rekavši da je nelogično da neko ko je heroj za Bugarsku i Makedoniju ima pravo na samoopredeljenje, a da danas on kao Makedonac koji govori makedonskim jezikom, nema to pravo.\nPodsmeh i tumačenje\nPoznati austrijski istoričar Ulf Brunnbauer, koji na Univerzitetu u Regensburgu u Nemačkoj predaje istoriju istočne i jugoistočne Evrope i koji je odličan poznavalac istorije naroda sa ovog područja, rekao je u intervjuu makedonskom digitalnom listu Nezavisen da su „zahtevi Bugarske smešni“.\n„Zahtevi Bugarske nemaju nikakve veze sa evropskim pravom i pregovaračkim poglavljima. Oni su smešni i u osnovi su napad na slobodu govora. Procena istorije nije deo proširenja EU i nikad ne bi trebalo da bude...\nSmeje se zahtevima Bugarske: Ulf Brunnbauer glasoviti nemački istoričar\nU stvari, za pitanje da li Makedonija pripada EU ili ne, koreni njene državnosti i starost njenog nacionalnog identiteta i jezika potpuno su irelevantni. Austrijanci nisu postojali kao poseban narod pre 1945. godine, a sada su presrećni Evropljani, a Nemačka nije Austrijcima nametala nikakve zahteve da pre ulaska u EU ponovo napišu svoju istoriju. Međutim, mislim da Bugarska ima manju moć od Grčke i da će samo nekoliko drugih zemalja EU imati puno naklonosti prema njenim smešnim zahtevima“.\nOn kaže kako pitanje da li je narod „stariji“ ili „mlađi“ za istoričara nije bitno. „Makedonska nacija zvanično je priznata tek 1944. godine i tada je dobila sve zvanične prerogative nezavisne nacije, plus države. Ali to se nije dogodilo niotkuda, trebalo je posejati seme, poput osećaja posebnog, regionalnog makedonskog nacionalnog identiteta, koji možemo da sledimo iz 19. veka. Ne zaboravimo da je bugarska država dva puta bila kao okupatorska sila u Vardarskoj Makedoniji, u dva svetska rata učinivši sve da otuđi lokalno stanovništvo. Dakle, anti-bugarska osećanja nisu bila komunistički izum, već su ukorijenjena u iskustvu bugarske okupacije. Tačno je da je celokupna bugarska izgradnja nacije počela znatno ranije od makedonske – ali, na primer, mnogo kasnije od grčke ili srpske. Ali, to bi trebalo da bude važno samo za istoričare. Kao rođeni Austrijanac ponosan sam što sam član vrlo mlade nacije, možda čak i mlađe od makedonske, ali mogu biti ponosan na naše zajedničko istorijsko nasleđe centralne Evrope. Da li je meni važno da li se Mozart smatrao Nemcem ili Austrijancem? Ni malo“.\nRazličito o prošlosti\nPrizori iz prošlosti koje bi Bugari da izbegnu, a Makedonci neće: Bugarska vojska u Drugom svetskom ratu i njeni zločini nad makedonskim stanovništvom\nBrunbauer postavlja suštinsko pitanje od čega zavise dobrosusjedski odnosi između dviju zemalja:\n„Ako Bugari žele da budu dobri prijatelji sa Makedoncima, zašto ne počnu da priznaju i razgovaraju o ratnim zločinima koje su bugarske okupatorske snage počinile na makedonskoj teritoriji tokom Drugog svetskog rata? To je, u stvari, mnogo važnije pitanje od toga da li se neko u 19. veku nazivao Bugarinom ili Makedoncem“.\nBugarski zvaničnici i naučnici o tome uopšte ne žele da razmišljaju. Oni izlaze iz kože (kao što je to nedavno učinio Bojko Borisov) kada se pominje da je bugarska fašistička država okupirala Makedoniju tokom Drugog svetskog rata, kao verni saveznik Adolfa Hitlera. Oni žele da se taj deo njihove istorije koji se tiče Makedonije izbriše, kao da ga nema. (Bugarska istoriografija čak i o pet vekova osmanlijskog ropstva govori kao o „privremenom“ turskom boravku na bugarskoj teritoriji.) Te godine okupacije dramatično su razdvojile dva naroda. Desetine hiljada Makedonaca izgubilo je život boreći se za slobodu i nezavisnost (dobijenu u SFRJ) upravo zbog teritorijalne pohlepe tadašnje bugarske fašističke vlade, a sada bi samo zbog bugarske sramote što se njihova država našla na pogrešnoj strani istorije trebalo da sahrane možda najvažnije deo svoje istorije.\nPoučni post scriptum\nKada se u Sofiji toliko govori o istoriji, bugarskom poreklu Makedonaca i bugarskom poreklu makedonskog jezika i bugarskoj samosvesti najvećih makedonskih revolucionara, dobro je preneti izveštaj dopisnika The New York Times-a iz Sofije 26. avgusta 1934. koji je otišao u Pirinsku Makedoniju da vidi šta se tamo dešava nakon odluke diktatorske vojne vlade Kimona Georgieva da zabrani VMRO i krene u veliki lov da uhapsi zloglasnog lidera organizacije Vanča Mihajlova. Mihajlov se krio u šumama planine Pirin, dok nije pobegao u Tursku. Suprotno tvrdnjama bugarskih istoričara i pomenutom intervjuu Andreja Kovačeva o formiranju makedonske nacije posle 1944. godine, Nev York Times piše o Makedoncima i makedonskom stanovništvu. Novinar piše da je stanovništvu iscrpljeno terorom VMRO-a i haraču koji mu je ta organizacija nametnula, laknulo nakon odluke vlade Georgieva da zabrani VMRO. U tom tekstu ima mnogo poruka i za danas.\nEvo dela iz tog većeg izveštaja The New York Times-a:\n„Bugarska Makedonija je sada srećnija nego što je bila poslednjih godina, jer su je vladine snage oslobodile terorizma Unutrašnje makedonske revolucionarne organizacije, koja se iz visoko disciplinovane snage koja teži slobodi za Makedonce izrodila u konfederaciju gangstera.\nDo sada su bugarske vlasti dozvoljavale ovoj organizaciji da na svoj način obavlja makedonske poslove, pretvarajući se da ima veliku podršku naroda, i da bi svaki pokušaj gušenja mogao rezultirati građanskim ratom.\nMeđutim, u proteklih 18 meseci razni događaji su toliko ojačali protivnike organizacije da je čak i poslednja vlada počela da bude manje servilna prema njom; a vlada koja je na vlast došla državnim udarom 19. maja, kao glavnu tačku u svom manifestu, ima obnavljanje javne vlasti u celoj Bugarskoj.\nTo je učinjeno oduzimanjem oružja i imovine organizacije, hapšenjem svih lidera koji su mogli biti zarobljeni i interniranjem više od 300 funkcionera u raznim gradovima u najužem regionu Bugarske.\nPredeo sa planine Pirin\nMeđu granitnim grebenima planine Pirin, pored bezbrojnih planinskih jezera, u borovoj šumi, na planinskim padinama i u gradovima po kotlinama, ovaj dopisnik je razgovarao sa pastirima, ribarima, poljoprivrednicima, trgovcima i ‘intelektualcima’ i bio je zadivljen kada je otkrio - da je ova bivša romantična organizacija izgubila svu simpatiju koju je nekada imala u narodu. Rečeno mi je da bi njen vođa Ivan Mihajlov bio linčovan ako bi se sada pojavi u planinama, i da bi se da vlada нije intervenisala, stanovništvo verovatno pobunиlo. Organizacija je uvela godišnji namet na svaku osobu i svaku ovcu, kozu ili veću životinju u Makedoniji – uporedo s porezom koji stanovnici zemlje plaćaju kao bugarski podanici. Svako makedonsko preduzeće, bilo gde u Bugarskoj, mora da plati deset do petnaest procenata zarade bilo lokalnim poreznicima organizacije ili ‘legalnom’ Odboru za iseljeništvo u Sofiji. Nemakedonc, posebno Jevreji, često su ucenjivani ili primoravani da daju značajne ‘priloge’.\nSvaki zaposleni mora da dobije dozvolu i da plati organizaciji procenat svoje plate za privilegiju što ima posao, i treba da se prijavi za svaku potražnju svoje radne snage. Svaka porodica mora da se pretplati na dnevne novine organizacije; opozicione novine su isključene. Svaki snop kukuruza oporezuje se s tri leva, mada bruto vrednost snopa ne prelazi deset leva. Organizacija poseduje fabriku za proizvodnju lekova I podstiče na uzgajanje maka, a ceo rod maka, duvana, žitarica i voća je ozbiljno oporezovan...\nKada je članovima organizacije potreban novac, odlaze kod čoveka i naređuju mu da uplati potreban iznos. Ako neće, odveli bi ga na ‘izlet u planine’. Ubrzo nakon toga, vratio bi se kući, prodajući svoju imovinu po bilo kojoj ceni koju je mogao dobiti i uplatio potreban iznos. Najniže plaćeni funkcioner organizacije primao je 3.000 leva mesečno, više nego što prima većina bugarskih funkcionera, dok su lideri primali 50.000 leva - što je dvostruko više od plate ministra“.\nKo je bio Predsednik Srbije, a ko njegov stvarni šef?


DONALD TRAMP: Pjongjang je svakog dana sve bliži mogućnosti da pošalje raketu SAD, premda još nije dotle stiglo! • HAPPYTV.RS\nDONALD TRAMP: Pjongjang je svakog dana sve bliži mogućnosti da pošalje raketu SAD, premda još nije dotle stiglo!\n- Rusija nam uopšte ne pomaže kad je reč o Severnoj Koreji. Ono što nam Kina pomogne, Rusija to podrije. Drugim rečima, Rusija nadoknađuje (S.Koreji) ono što Kina uradi - rekao je Tramp\nTramp je pozdravio Kinu za napore u ograničavanju snabdevanja Severne Koreje naftom i ugljem, ali je poručio da bi Peking mogao da učini više kako bi pomogao da se Pjongjang obuzda. Međutim, Tramp je istakao da Rusija, izgleda, "popunjava praznine" koje su Kinezi napravili u snabdevanju Pjongjanga. U tom kontekstu, Tramp je ocenio da ruski predsednik Vladimir Putin "može mnogo toga da učini".\nZapadnoevropski bezbednosni izvori su krajem decembra rekli Rojtersu da su ruski tankeri snabdeli Severnu Koreju gorivom najmanje tri puta proteklih meseca, prevozeći robu morskim putem, što predstavlja kršenje međuanrodnih sankcija protiv Pjognaganga, dok je Rusija negirala da krši te sankcije. Severna Koreja se oslanja na uvezeno gorivo kako bi održala funkcionisanje svoje posustale ekonomije, a takođe joj je nafta potrebna za program interkontinentalnih balističkih raketa i nuklearnog oružja.\nAmerički predsednik upozorio je da je Pjongjang "svakog dana sve bliži mogućnosti da pošalje raketu SAD, premda još nije dotle stigao".\nTakođe, pozdravio je pregovore između Severne i Južne Koreje o učešću severnokorejske delegacije na Zimskim olimpijskim igrama u Južnoj Koreji idućeg meseca, istakavši da bi to mogla biti početa faza u ublažavanju krize. Tramp nije želeo da odgovori na pitanje da li SAD razmatraju mogućnost ograničenog napada iz predostrožnosti kako bi se Pjongjangu pokazalo da su SAD ozbiljne.


Nema pretnji po zdravlje\nNema pretnji po zdravlje 20.Apr.2010, 20:03, Izvor: Danas\nOblak vulkanskog pepela sa Islanda danas pre podne će se spustiti do severozapadnih granica naše zemlje, ali se do kraja dana neće značajnije pomerati u pravcu juga, odnosno po dubini naše zemlje, saopštio je juče Republički hidrometeorološki zavod.\nNastavak na Danas... | Pročitaj ovu vest iz drugih izvora 0 0\n07:22: Rosewill predstavlja nove mrežne adaptere07:22: EA najavljuje Ignite engine za nove konzole07:21: Cvijanović: Riješićemo trgovanje trupcima07:19: Nikolić sa Putinom: Potpisivanje Deklaracije o strateškom partn...07:18: Ring Ring 18: četiri koncerta za jedno veče07:16: KRITIČNA TAČKA KOD SVRLJIGA: Vozači stradaju, a u Putevima žm...07:16: Nikolić danas sa Putinom u Sočiju07:16: Profit SABMilera skočio zahvaljujući zemljama u razvoju07:15: Maturanti od danas na raspustu 07:13: Trinaest tisuća ljudi na koncertu Depeche Modea u Zagrebu07:12: Evro danas 111,04 dinara07:12: UDARIO GOLMANA GLAVOM: Krivična prijava protiv sudije07:11: Aleksandar Šoštar: Dosta je progona Partizana07:10: Opao profit švajcarske pošte07:08: Depresija pogoršava dijabetes07:07: Bekvalac: Moram da slušam lekara07:06: Peugeot 208 GTi najbrži u klasi na 24 sata Nirburgringa07:02: SKANDAL: Bosanka otkazala učešće zbog Kusturice07:01: UBIO PROVALNIKA: Sašo plakao kod sudije!07:01: Konferencija o proširenju EU u Dablinu (VIDEO) ...07:00: Lenovo ostvario godišnji promet od 34 milijardi dolara07:00: "Grin dej" u Beograd dolaze sa 14 šlepera opreme06:58: PROMOCIJA APLIKACIJE: Prva TV ide u korak sa svetom06:58: OSUJEĆEN: Kristijan ponovo planirao bekstvo iz Palate pravde?06:53: Obama: Civilne žrtve će me zauvek proganjati06:52: Udala se Suzana iz „Bjuti kvinsa“06:52: EKOLOŠKO REŠENJE: Dlakave zgrade prave energiju06:51: SUSRET NIKOLIĆA I PUTINA: Podsticaj za nova ruska ulaganja!06:48: PROMAŠAJ: GSP svake godine guta milijarde06:46: Blagi pad broja stečajeva u Francuskoj na početku 2013.06:45: POMIRENJE: Karleuša čestitala Gogi Sekulić venčanje06:45: RASPLET: Dušana Elezovića raskrinkaće brat06:43: Srce za decu: Umesto pelenama, bebu povijaju očevim majicama06:42: Kenedi bio tajni obožavalac Hitlera i nacista!06:41: Saša i Nikolina odveli sina kući06:40: Portugal nudi poreske olakšice investitorima06:35: Kuvajćani žele srpske njive!06:33: Mercedes ukida projekat električnog vana06:32: OLAKŠICE U ZAJEČARU: Nezaposlene porodilje dobijaće 15.000 mes...06:32: Stižu ruski migovi!06:29: Na novim mukama: Radnici napuštaju HTC?06:29: Sutra uz "Blic" knjiga na poklon: Koštana - i dalje mlada06:28: LEPE VESTI: Vučić do kraja jula ukida TV pretplatu!06:25: Farmeri ispucali sve adute mesec dana pre kraja06:22: SRAMOTA: Crkva neće da sudi perverznom Kačavendi!06:22: ŽESTOKI NEREDI: Švedska u plamenu!06:19: Vlasnike stanova (ne) treba naoružati06:17: Najava događaja za 24. maj, 2013. godine06:16: Dajemo bogatstvo za "sitne" bankarske provizije06:16: SRPKINJA HEROJ MECA: Sa prelomom ruke do titule!06:14: Grujin: Radnički se neće raspasti!06:12: MONSTRUM: Bludni deda silovao dečake!06:11: Uhapšena dvojica, oštetili Obilić za milion evra06:10: Šta su tražili kineski hakeri koji su napali Google06:09: Zaboravljena pobednica “Talenta”: Prvo diploma, pa pevanje06:05: LIGA ŠAMPIONA: Partizane, kako ćeš u Evropu?06:04: Vremeplov: Rođen Teodor Taranovski06:00: Slučaj ubistva provalnika: Samoodbrana u Srbiji je teško dokazi...05:59: Čarobne moći mleka 05:44: Primerak romana "Hari Poter" sa beleškama autorke prodat za 150....\nStres ih polako ali sigurno jede: Nakon žestoke svađe sa Vesnom Rivas, Memo završio u bolnici!Farma: Vendi ulazi u šou?"Ne znam zašto se Srbi ne vraćaju"Izbori ili zajednica Tačijevih SrbaEKREM U PANICI: Miki Mećava sakrio sav alkohol!\n20.Apr.201020.Apr.2010: Društvo20.Apr.2010: DanasDan pre: 19.Apr.2010Dan pre: DruštvoDan pre: DanasDan posle: 21.Apr.2010Dan posle: DruštvoDan posle: Danas


‘Novac Clintonovih’: Ko je i zašto davao donacije | Filmski festival u Cannesu Vijesti | Al Jazeera\n‘Novac Clintonovih’: Ko je i zašto davao donacije\nDokumentarni film „Novac Clintonovih” mogao bi biti najkontroverzniji film ovogodišnjeg filmskog festivala u Cannesu. U filmu se Bill i Hillary Clinton optužuju da su zloupotrebljavali državne položaje. Zauzvrat su, navodno, primali velike donacije na ime Fondacije Clinton.\nFilm drži pažnju od uvodnih scena do samog kraja. Najstarija poslovica u američkoj politici glasi, “prati trag novca, ništa nije sveto, sve je na prodaju”.\nFotografija je prenaglašena, a muzika prijeteća. Sve to doprinosi poruci koju su režiseri filma željeli poslati.\n„Film je izuzetno intenzivan. Željeli smo da sve izgleda senzacionalistički, tako da ne bude jasno je li riječ o propagandi ili o stvarnom filmu“, navodi Stephen Bannon, producent filma.\nFilm gledaoce vodi na put oko svijeta, od Afrike i južnoameričkih prašuma do Kazahstana i Indije.\nNavodno, strane vlade i korporacije donirale su velike iznose novca Fondaciji Clinton, a sve to u zamjenu za povoljniju američku politiku.\n„Knjiga od 250 stranica zbijena je u nešto malo više od sat vremena filma. Gledaoci su bombardovani činjenicama, brojkama, imenima i navodima. Gledaoci su uistinu preplavljeni informacijama“, javlja reporterka Al Jazeere Jacky Rowland.\nKritičari kažu kako su režiseri filma povezani s Republikanskom strankom.\nNi u jednom trenutku u filmu se ne iznosi nijedan konkretan dokaz da je Hillary Clinton, dok je vršila dužnost državne sekretarke, svjesno mijenjala politiku kako bi njen suprug ostvario finansijsku korist.\n„Jednostavno smo iznijeli kad su uplaćene donacije, ko ih je uplatio i zatim naveli poteze Hillary Clinton u njihovu korist. Clintonovi bi vjerovatno rekli da je sve to slučajnost i da ti događaji nisu povezani. Ja kažem, ako imamo veliki broj sličnih primjera, onda to ne može biti slučajnost“, rekao je Peter Schweizer, autor knjige „Novac Clintonovih”.\nFilm je tempiran tako da ima veliki politički uticaj. Konvencija Demokratske stranke održat će se za svega dva mjeseca. No, Hillary Clinton nije jedina kandidatkinja koja će morati da odgovori na neka teška pitanja.\n„Hillary Clinton ima Fondaciju Clinton, ali Donald Trump ima tužbu za Univerzitet Trump. Tu je i problem povrata poreza, koji on još nije učinio dostupnim javnosti“, kazala je Lara Brown, univerzitet George Washington.\nFilm će u narednim sedmicama biti prikazan na američkim televizijama. Čini se da se borba za poziciju u Bijeloj kući sada u potpunosti vodi bez rukavica.\nHillary Clinton objavila podatke o zaradi\nPrije početka predsjedničke kampanje zaradila je više od od 6,5 miliona dolara.\nTrump i Clinton na korak do nominacije\nTrump treba premoćno pobijediti u Indiani kako bi osvojio 57 delegata, Clinton se udvara Sandersovim glasačima.\nInfografika: Cijena američkih predizbora\nPogledajte koliko su novca do sada potrošili kandidati i koliko delegata imaju na svojoj strani.\nNIN objavljuje dobitnika nagrade ‘Roman godine’\nPočela restauracija Rembrandtovog remek-djela ‘Noćna straža’


BAJDENOVA ADMINISTRACIJA ŽURI KA APOKALIPSI: Četiri Trampove godine bez rata treba da se nadoknade | Novosti.RS\nDa li američka duboka država očajnički želi da nadoknadi četiri godine bez ratovanja za vreme Trampovog mandata, pita se američki pisac Robert Bridž.\n-NATO je jedini način da se okonča rat u Donbasu-, rekao je Zelenski, što je možda bilo najsmešnije izdanje koje je bivši glumac-komičar ikada izgovorio u svojoj karijeri.\n-Oružani napad na oružane snage Filipina, javna plovila ili letelice na Tihom okeanu, uključujući Južno kinesko more, pokrenuće naše obaveze prema Ugovoru o međusobnoj odbrani između SAD i Filipina-, rekao je portparol Stejt departmenta Ned Prajs.\nNATO SAD Kina SAD i Rusija DŽozef Bajden Donald Tramp


FAJZER OBJAVIO REZULTATE ISPITIVANJA: Poznato koliko je vakcina efikasna kod DECE između 5 i 11!\nIlustracija, Foto: Privatna arhiva\nNa osnovu ovih rezultata, Fajzer i Bajontek su prošlog meseca saopštili da je njihova vakcina stvorila jak odgovor kod dece\nObjavljeno: 22.10.2021. 16:58h\nPrilikom testiranja, 16-oro dece koja su dobila placebo, inficirana su kovidom, naspram troje dece koja su bila vakcinisana, saopštio je Fajzer tokom prilaganja dokumentacije Američkoj agenciji za hranu i lekove (FDA), preneo je Rojters.\nZbog toga što među 2,268 učesnika testiranja, dva puta više dece primilo vakcinu, nego što je dobilo placebo, rezultat je pokazao da je uspešnost cepiva veća od 90 odsto.\nKlinička testiranja dece stare između pet i 11 godina nisu primarno napravljena da mere efikasnst protiv kovida, već da uporede količinu neutrališućih antitela kod vakcinisane dece, sa onima kod odraslih.\nNa osnovu ovih rezultata, Fajzer i Bajontek su prošlog meseca saopštili da je njihova vakcina stvorila jak odgovor kod dece.\nSavetnici FDA će se susresti u utorak kako bi glasali da li da preporuče da agencija odobri vakcinu za tu starosnu grupu (pet do 11 godina).\nU SAD je potpuno vakcinisano 190 miliona ljudi, od čega je 11 miliona dece koja su stara između 12 i 17 godina, i oni su primili Fajzer.\nUkoliko FDA odobri vakcinu za decu od pet do 11 godina, grupa savetnika američkih Centara za kontrolu i prevenciju bolesti, sastaće se 2. novembra da da preporuke agenciji kako bi se vakcine distribuirale.\nNOVA PRAVILA ZA ULAZAK U NEMAČKU: Stupaju na snagu u nedelju!\nCRNI REKORDI U RUSIJI: Veliki broj novozaraženih i preminulih, slaba vakcinacija ZABRINJAVAJUĆA!\nUPRKOS STROGIM OGRANIČENJIMA: Evropska zemlja drugi dan zaredom zabeležila rekordan broj zaraženih i umrlih!\nZABRINJAVAJUĆE: Broj obolelih i umrlih od korone u Nemačkoj drastično raste\nFajzerVakcinaDecaKoronaFajzerova vakcinaFDAKliničko testiranje\nKURIR SAZNAJE! Bivši košarkaš Dragan Labović UHAPŠEN! Prebio taksistu i uzeo mu kola, pa pravio HAOS u vrtiću!\nNAORUŽANI NAPADAČ ZAPUCAO U MOSKVI! Ima mrtvih i povređenih (VIDEO)\nPIJAN POKUŠA DA PROĐE KROZ ZATVORENU RAMPU: Uhapšen vozač kog je udario voz!\nDokaz da može da bude značajan: LUKA JOVIĆ U TIMU KOLA!\nAVGANISTANCI KOJI SU POMAGALI BRITANCIMA SU IZDATI: Ozbiljne tvrdnje uzbunjivača, neki ubijeni nakon PADA KABULA?\nDALILA PATI ZA DEJANOM? Priznala da joj se CAR GADI, sve poverila NJOJ!


Bez interneta se više ne može ni u fabrikama | TEME | DW | 07.04.2013\nBez interneta se više ne može ni u fabrikama\n„Integrisana industrija“ – to je glavna tema ovogodišnjeg sajma Hanoveru, najvećeg sajma industrije u Njemačkoj koji su u nedjelju 7. aprila zajedno otvorili njemačka kancelarka Merkel i ruski predsjednik Putin.\nPronalazak parne mašine u 18. vijeku označio je početak industrijske revolucije. Početkom 20. vijeka, pojavila se prva montažna linija, a od šezdesetih godina su računari počeli da mijenjaju svet. Sada je u toku i sljedeća, četvrta industrijska revolucija, uvjeren je Fric Kloke, direktor Fraunhofer instituta za tehnologiju proizvodnje IPT u Ahenu: „Svi rade sa internetom, sve generacije, a sada smo u fazi u kojoj koristimo mogućnosti Interneta i u fabrici.“\nNa primjer: auto industrija. Proizvodnja automobila je veoma skupa i skoro u potpunosti automatizovana. Moraju da se zadovolje visoki standardi bezbjednosti ali i zahtjevi oko tehničke ispravnosti automobila koji garantuju da će se on moći voziti dugi niz godina. Da bi kontrola bila moguća, u svakom trenutku proizvođač bi u budućnosti ostajao u kontaktu sa vozilom – i nakon prodaje.\n„U budućnosti, automobil je takođe dio interneta, potpuno umrežen, a može po potrebi i da komunicira sa drugim automobilom. Automobil može, na primjer, da vam saopšti da mu je potreban vanredni remont“, najavljuje Kloke.\nSamodijagnoza preko interneta\nSenzori mogu da saznaju da li postoje ozbiljni problemi: da li je neki pokretni dio pregrijan, ima li bilo kakvih neočekivanih vibracija ili buke ili se neka komponenta izlizala. Senzori te informacije putem interneta prenose proizvođaču.\nKancelarka Merkel otvara sajam u Hanoveru\nVerner Herf, glavni inžinjer u Odjeljenju za eksperimente i konstruisanje savremenih mašina na Tehničkom univerzitetu u Ahenu, smatra da bi digitalna inteligencija bila moguća čak i za svaku pojedinačnu komponentu – pogotovo kod mašina- alata: „Svaka komponenta bi bila u stanju da izvrši samo-dijagnozu, a zatim na internetu pita: Da li je ovo još uvijek normalno stanje? Da li sam već previše potrošena? Da li mi je potreban servis ili zamjena?“\nTo je veoma poželjno, pogotovo tamo gdje komponente moraju biti veoma efikasne i bezbjedne, na primjer, u elektranama i velikim industrijskim postrojenjima. Komponente bi u budućnosti dobile dvostruki identitet: jedan u realnom svijetu i drugi, kao digitalni zapis.\nTo je slika budućnosti, ali to ne znači da čovjek postaje suvišan – zahtjevi u oblasti kvaliteta proizvoda, stalno se povećavaju. Istovremeno, proizvođači moraju da štite svoje dragocjene podatke od konkurenata i falsifikatora. Osim toga, industrija 4,0 inspiriše kreativnost pronalazača i programera. Bez visoko kvalifikovanih tehničara, majstora, naučnika i inžinjera, neće moći da funkcionišu ni fabrike budućnosti.\nTagovi Sajam industrije u Hanoveru, autoindustrija, inovacije


Stiven King se plaši paukova, zmija i tašte\n2 PUTA ZA 5 MESECI SAM IMAO KORONU! Vuk Kostić uradio test, NEGATIVAN je, 11\t240\nKAKO DA ZNATE DA LI JE ANKSIOZNOST ILI DEPRESIJA: Ovakva promena ponašanja 12\nDA BISTE SMUVALI SIMPATIJU, TREBA DA IZDVOJITE DO 2000 EVRA! Privatni detektiv 8\t55\nOtkrio svoje strahove\n08.12.2012. 13:32h 15.04.2017. 01:58h\nAutor bestselera "Keri" i "Isijavanje" razgovarao u Louelu sa 125 studenata koji su mu postavljali pitanja\nLOUEL - U razgovoru sa studentima Univerziteta Masačusetsa američki majstor horor romana Stiven King otkrio je čega se sam plaši - paukova, zmija i tašte.\nAutor bestselera "Keri" i "Isijavanje" razgovarao je u Louelu sa 125 studenata koji su mu postavljali pitanja. King je, pored ostalog, kazao da je njegov cilj da piše priče pune emocija.\n"Ja sam borben pisac. Želim da vam se približim. Želim da uđem u vaš prostor. Želim da se približim do razdaljine za ljubljenje, grljenje, gušenje, udaranje. Nazovite to kako želite, ali želim vašu pažnju", rekao je King.\nTokom predavanja i u intervjuu koji je potom dao, 65-godišnji američki pisac govorio je i o dve knjige koje je dovršio i koje će objaviti iduće godine. Krimi roman "Joyland" u knjižare će stići u julu, a knjiga "Doctor Sleep", nastavak "Isijavanja", biće objavljena u septembru.\nKing je ispričao da je oklevao sa pisanjem nastavka, ali da su ljudi želeli da saznaju više o dečaku iz "Isijavanja". "Ljudi su me, mnogo godina posle "Isijavanja", pitali šta se dogodilo s tim dečakom. Odgovarao sam da ne znam. Ali, i mene je to počelo da kopka", objasnio je.\nU razgovoru sa studentima, King im je poručio da treba da posmatraju ljude i prepoznaju osobine pomoću kojih će stvoriti svoje književne likove. Upozorio ih je, takođe, da se ne obeshrabre zbog odbijanja izdavača, kao i da ne beleže ideje pošto, kako je kazao, ono što je vredno pisanja ostaje u glavi.\n"Moj metod započinjanja bilo čega jeste da sebi ispričam priču dok noću ležim u krevetu pred spavanje", kazao je pisac.\n2 PUTA ZA 5 MESECI SAM IMAO KORONU! Vuk Kostić uradio test, NEGATIVAN je, sad otkrio kako se oseća i kakvi su bili simptomi 11\t240\nKAKO DA ZNATE DA LI JE ANKSIOZNOST ILI DEPRESIJA: Ovakva promena ponašanja UKAZUJE na PROBLEM (KURIR TELEVIZIJA) 12


Budžet Vojvodine rebalansom povećan za 2,3 milijarde dinara - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Budžet Vojvodine rebalansom povećan za 2,3 milijarde dinara\nBudžet Vojvodine rebalansom povećan za 2,3 milijarde dinara\nR. Balać17.06.2021. 14:16\nPoslanici vladajuće koalicije u Skupštini AP Vojvodine usvojili su rebalans pokrajinskog budžeta koji je povećan za 2,3 milijarde dinara i iznosiće 77,5 milijardi dinara.\nPredviđeno je da se 2,3 milijarde dinara neutrošenih u prošloj godini usmeri u kapitalne rashode za završetak i opremanje zdravstvenog Instituta Kamenica 3 sa PET centrom, završetak lokalnog puta Stapar–Sivac i uređenje starog jezgra Sremskih Karlovaca.\nPrema rečima predsednika Pokrajinske vlade Igora Mirovića, 2,3 milijarde odlazi u ta tri projekta, a 600 miliona dinara namenjeno je budžetskoj rezervi, koja će se povećati na 1,5 milijardi dinara.\nOpozicija (LSV i SRS) glasali su protiv rebalansa ukazujući da dodatni novac za kapitalne projekte neće biti utrošen, jer je prošlo već pola godine, a za navedene namene predstoji raspisivanje tendera, izbor izvođača i drugo.\nOcenjeno je da se previše novca troši kroz budžetsku rezervu bez kontrole skupštine, kao i da taj iznos premašuje budžete većine pokrajinskih skretarijata.\nBudžetIgor MirovićKamenica 3Novi SadrebalansVojvodinaNovi Sad


Broj 38 | 21. maj 2012. | Idi na Astro News\nMarilyn Monroe, Cannes i retrogradna Venera\nSvake godine, maja meseca, Kan je centar sveta kada je u pitanju filmska industrija. Ove, 2012. godine, kapije filmskog festivala u Kanu otvorene su 16. maja, u 20 časova, samo dan nakon što je Venera započela svoje retrogradno kretanje (15. maja), što ovogodišnji festival sasvim sigurno čini posebnijim.\t» pročitaj članak\nČudni su naši Univerzumi i naši svetovi. Kažemo da se razlikujemo, da nas dele godine i daljine, da smo različitog temperamenta i da govorimo drugim jezikom. Mogla bih naći još milion razloga zbog koji se ljudi razdvajaju, ali samo jedan zbog čega se uvek spoje, a to je ljubav. » pročitaj članak\n21. do 27. maj 2012\nOvu sedmicu će obojiti veoma snažna energija eklipse, pomračenja Sunca, koja se dešava već prvog dana sedmice, na nultom stepenu znaka Blizanaca, a koja, zbog posebe prirode ovog stepena koji simboliše sam početak, najavljuje vrlo specifičnih sedam dana (ali i period od šest meseci koliko uticaj eklipse traje) tokom kojih će doći do neslućenih obrta, novih početaka, novih dogovora, novih znanja koja mogu biti od velike važnosti za celo čovečanstvo. » pročitaj članak\n21. - 27. V 2012\nTri dana nakon važnog je pomračenje od 20. maja, u sredu, 23. maja, Sunce će formirati rastući kvadrat sa Neptunom. Ova kombinacija obično ima uticaj na rast akcija na berzama, ali ovog puta, ako se išta bude dešavalo - akcije će padati. Kada je pomračenje u aspektu sa Neptunom, to može označavati period velike konfuzije i neizvesnosti, a možda i neki nestašluk koji se dešava iza scene.\t» pročitaj članak


Gradski zavod za javno zdravlje - Beograd - 4. februar - Svetski dan borbe protiv raka: Treća godina kampanje „Ja sam, ja hoću”\nU svetu je, prema procenama Svetske zdravstvene organizacije i Međunarodne agencije za istraživanje raka za 2020. godinu, 19,3 miliona ljudi obolelo od malignih bolesti, dok je registrovano 9,9 miliona smrtnih slučajeva od svih lokalizacija malignih tumora. Podaci iz 2018. godine pokazuju i da je oko 70% smrtnih slučajeva od raka registrovano u zemljama sa niskim i srednjim prihodima (low- and middle-income countries). Učestalost različitih lokalizacija u svetskim razmerama u 2018. godini, govori da su najzastupljeniji oblici raka u pogledu smrtnosti bili rak pluća (1,76 miliona smrtnih slučajeva), kolorektalni karcinom (862 000 smrtnih slučajeva), rak želuca (783 000 smrtnih slučajeva), jetre (782 000 smrtnih slučajeva) i dojke (627 000 smrtnih slulčajeva). Sa produžetkom očekivanog trajanja života i ukupnim porastom stanovništva, uz prisustvo poznatih faktora rizika, povećalo se i ukupno opterećenje malignim bolestima u svetu.\nMaligni tumori pluća i bronha vodeća su lokalizacija i u obolevanju i u umiranju među muškarcima, odnosno drugi su po učestalosti uzrok obolevanja i umiranja među ženama sa dijagnozom raka. Tokom 2018. godine u Srbiji je od raka bronha i pluća obolelo 4.674 muškaraca i 2.012 žena, a umrlo je 3.759 muškaraca i 1.627 žena.\nProverite koliko znate o karcinomu


Srbija postala Serkosovobija u američkim medijima - Sputnjik Srbija\n14:57 13 Jul 2020\n07:49 08.01.2019 Preuzmite kraći link\nSajt „Foks njuz“ u tekstu u kome piše da se američki predsednik zalaže za postizanje sporazuma između Beograda i Prištine, Srbiju je nazvao — Serkosovobijom.\nU tekstu novinarke Holi Makej navodi se da administracija predsednika Donalda Trampa želi da zabeleži još jedan spoljnopolitički poen time što će ohrabriti lidere „Srbije i Kosova da potpišu mirovni sporazum na ceremoniji u Beloj kući“.\n„Dugogodišnji problemi između Kosova i Serkosovobije nedavno su postali intenzivniji, toliko da bi mogli da izazovu oružani sukob“, navela je Mekejova.\nOna u tekstu piše, pozivajući se na neimenovani izvor, da je kosovski predsednik Hašim Tači nedavno putovao u Nemačku, gde se sastao sa američkim ambasadorom u toj zemlji Ričardom Grenelom kako bi razmotrili mogućnost da Priština smanji tarife na robu koja stiže iz centralne Srbije, što bi dovelo i do smanjenja tenzija.\nIzvor „Foks njuza“ ocenjuje da je Tramp otvorio put obema stranama ka dobijanju veće podrške Vašingtona i da želi da postignu sporazum. „Ako se obe strane slože, on će podržati sporazum. Za razliku od EU, sve je na stolu“, napisala je Makejova, prenosi B92.\nKako se navodi, Tačijev sastanak s Grenelom, koji je stručnjak za spoljnu politiku i upoznat s položajem kosovskih Srba, pomogao je, navodi ona, „podizanju značaja ovog pitanja“.


Забрињавајуће стање у медијима у Србији – Паланачке новине\nby Palanačke · 26 maja, 2015\nPoslanica Evropskog parlamenta Tanja Fajon izjavila je danas na tribini o medijima u Srbiji da je stanje u toj oblasti veoma zabrinjavajuće i da bi vlasti morale više da rade da se to popravi.\n„Novinari se suočavaju sa pretnjama, nasiljem i političkim i ekonomskim pritiscima“, rekla je Fajon na tribini „Nevidljiva ruka autocenzure“ koja je danas održana u sedištu EP u Briselu i dodala da su pravi vlasnici mnogih medija nepoznati, kao i način na koji se oni finansiraju.\nPredstavnici medija i nevladinih organizacija iz Srbije požalili su se na preosetljivost vlasti na svaku vrstu kritike, kao i na poplavu „botova“ u komentarima i na društvenim mrežama, čime se obeshrabruje otvorena diskusija o političkim pitanjima.\nMaja Vasić-Nikolić iz Nezavisnog udruženja novinara Srbije je ukazala da je paket medijskih zakona, koji je Skupština u načelu usvojila prošle godine, u skladu sa evropskim standardima, ali da se oni sporo i nedosledno primenjuju dok se u praksi gotovo ništa ne menja.\nU sličnom tonu je govorio i Goran Miletić iz organizacije „Branioci ljudskih prava“, koji je konstatovao da se situacija u medijima razvija po principu „jedan korak napred – dva nazad“, dok se Svetlana Vučinić Mesarović u ime portala „Peščanik“ požalila da još nisu otkriveni hakeri koji uporno napadaju taj sajt.\nFajon je izrazila žaljenje što su srpski ministar kulture Ivan Tasovac i visoki predstavnici Evropske komisije u poslednji čas otkazali učešće na tribini, zbog čega je diskusija izgubila važnu dimenziju.\n„Imam utisak da mi kojima je stalo do ljudskih prava u regionu vodimo usamljenu bitku i previše razgovaramo sami sa sobom“, rekla je slovenačka poslanica, koja je i sama niz godina bila novinarka.\nIzvor: EPA/Dumitru Doru\nU Vranju najjači Socijalisti\nVoja Žanetić: DNEVNIK PRINCEZE KAMILE\nNext story Sociološki pogled na vazduPLOHOVE i telePRONTOVANjE\nPrevious story Fudbaleri Palanačke gimnazije treći u Srbiji


Generalni sekretar CKFBiH na obuci FUCZ-e – Crveni križ FBiH\nGeneralni sekretar CKFBiH na obuci FUCZ-e\nAutor CK FBiH dana 19/11/2018\nOd 15. do 16. novembra 2018. godine održana je obuka za članove Federalnog štaba/stožera civilne zaštite i Kantonalnih štabova/stožera cz.\nObuku je organizirao centar Kventum, a govorilo se o raznim temama. Od normativno-pravnog okvira, EU direktiva u oblasti cz, važnosti emocionalne inteligencije u radu, do potrage i spašavanje u ljetnim i zimskim uslovima.\nOvoj obuci je prisustvovao generalni sekretar Crvenog križa Federacije BiH, gdin Namik Hodžić.\nOvo je bila jedna odlična obuka, za sticanje novih znanja i vještina, primjenjivih u daljem radu organizacija, kao i CZ.


Da li znate da ove dve stvari morate obavezno da uradite pre vakcinacije? - alo.rs\nAUTOR: Alo.rs/S.Ć. DATUM I VREME: 19.01.2021. 11:00 - 19.01.2021. 11:53\nPostoje dve aktivnosti, koje bi mogle da povećaju imuni odgovor, čak i kod osoba koje pate od depresije i horničnog stresa\nNovo naučno ispitivanje otkriva kako bi svi koji žele da se vakcinišu protiv korona virusa trebalo da urade dve stvari pre vakcinacije, koje bi navodno mogle da poboljšaju njenu efikasnost.\nDA LI STE SPREMNI DA SE VAKCINIŠETE?\nUkupan broj glasova: 578\nDa!: 65% (374)\nNe!: 35% (204)\nOva studija, koja bi trebalo da bude objavljena u Perspectives on Psychological Science, ukazuje da dva danas veoma učestala stanja, stres i depresija, mogu da umanje imuni odgovor na vakcinu protiv korona virusa i dovedu do skraćene imunosti na virus. Sa druge strane, stručnjaci sa Univerziteta Ohajo, koji su sproveli studiju, otkrili su i da postoje dve aktivnosti koje bi mogle da povećaju imuni odgovor, čak i kod osoba koje pate od depresije i horničnog stresa, a to su spavanje i vežbanje, piše Bestlifeonline.\n"Da, moguće je da radite neke jednostavne stvari i da tako poboljšate inicijalnu efikasnost vakcine", objašnjava Dženis Kikolt Glaser, jedna od autorki studije i direktorka Instituta za bihevioralna medicinska istraživanja na Univerzitetu Ohajo.\nAutori studije preporučuju da svako ko planira da se vakciniše, treba da se potrudi da obezbedi sebi dovoljno kavlitetnog sna pre vakcinacije, kao i da se prepuste nekoj energičnoj fizičkoj aktivnosti 24 sata pre primanja vakcine.\n"Dobar san je povezan sa generacijom uspešnog odgovora i na druge vakcine, uključujući i onu za grip, ali i za hepatitis A i B", tvrdi dr Spenser Krol, specijalista interne medicine.\n"Sa druge strane, nedovoljno sna može dovsti do oscilacija u imunom procesu koji je važan za proizvodnju antitela", objašnjava dalje Krol.\nFizička aktivnost u periodu koji prethodi vakcinaciji može da pomogne da vam imunitet bude jači nakon vakcine, tvrdi doktor.\n"Vraćanje zdravom načinu života, koji podrazumeva kardio vežbe, dobar izbor hrane i više sna, pomaže pacijentima da izgrade bolji imuni odgovor i kada je reč o borbi organizma sa zarazom korona virusom, i kada je reč o imunom odgovoru na vakcinaciju", objašnjava Krol.\nNEVEROVATNO LEKOVITO, A SVAKA KUĆA GA IMA Jabukovo sirće - Niste ni svesni koliko bolesti leči ova namirnica!\nEvo u kojoj situaciji mogu naneti štetu vašem zdravlju i zašto je važna umerenost\nLek naših baka rešava ovih deset zdravstvenih problema\nUklonite zubni kamenac i izbelite zube kod kuće\nProverite da li ste rođeni kockar, manipulator, lažljivac ili sebičnjak!\nPritisak će krajem januara biti strašan, eksplodiraće planeta!\nDRAMATIČNO Tatjana Adžić Vukičević: Od kada radi ova kovid bolnica nismo imali teži vikend!\nKim Kardašijan tačno zna kroz kakvu je torturu prošla Britni: Ni prema meni nisu imali milosti!


"Do velikih ciljeva svjetske politike dolazi se samo ako svi kod kuće obezbijedimo bolji život" | Kodex.ME\nĐukanović na 7. Globalnom Baku Forumu\n"Do velikih ciljeva svjetske politike dolazi se samo ako svi kod kuće obezbijedimo bolji život"\nZa novi vijek, potrebna je i adekvatna spoljna politika u svim zemljama, velikim i malim, starim i novim. Posebno u ovom vremenu ubrzane istorije, novih političkih i bezbjednosnih izazova, novih tehnologija zahvaljujući kojima i diplomatija postaje digitalna, kazao je predsjednik Crne Gore Milo Đukanović na 7. Globalnom Baku Forumu.\n14. 03. 2019 - 12:19 Autor: Kodex\nĐukanović se zahvalio Međunarodnom centru „Nizami Gandžavi“ na pozivu i odličnoj organizaciji ovog prestižnog skupa.\n"Ovo je moje prvo učešće na ovom već afirmisanom forumu, ali je Crna Gora od ranije zastupljena kroz angažovanje prethodnog predsjednika Filipa Vujanovića, koji je danas i član Međunarodnog odbora povjerenika centra „Nizami Gandžavi“", kazao je on.\nAzerbejdžan je, kako je istakao posebno posljednjih godina, inicijator i organizator važnih međunarodnih događaja, "dajući i time doprinos regionalnoj i globalnoj stabilnosti, što svakako raduje sve prijatelje velikog Azerskog naroda i ove prelijepe zemlje, među kojima je i Crna Gora".\n"Mislim da je uvodna tema veoma dobro definisana, kao zajednička nit koja povezuje pitanja o kojima će se razgovarati na svih deset panela tokom trajanja foruma.\nZa novi vijek, potrebna je i adekvatna spoljna politika u svim zemljama, velikim i malim, starim i novim. Posebno u ovom vremenu ubrzane istorije, novih političkih i bezbjednosnih izazova, novih tehnologija zahvaljujući kojima i diplomatija postaje digitalna", istakao je predsjednik Crne Gore.\nOn je dodao da o univerzalnoj temi svi mogu govoriti iz svog ugla.\n"Logično, meni pripada da govorim iz pozicije jedne male balkanske zemlje, koja je za trinaest godina nakon obnove državnosti i ponovnog sticanja međunarodnog priznanja postala članica NATO, vodeća zemlja u pristupnim pregovorima za članstvo u EU, i vodeća ekonomija u regionu. Sve to je bilo moguće ostvariti isključivo zahvaljujući činjenici da smo bili jedina od šest bivših republika u kojoj nije bilo ratova i ratnih razaranja u vrijeme krvavog raspada Jugoslavije, koja je učvrstila multietnički i multireligijski sklad u tim teškim vremenima, i koja gradi građansko društvo po standardima evropske demokratije, i vodi dobrosusjedsku politiku", saopštio je Đukanović.\nKaže da ako bi ostali na ovim i drugim pozitivnim činjenicama, s razlogom možemo biti zadovoljni procesima koji se odvijaju u našoj zemlji.\n"Ali ne zabijamo glavu u pijesak, i ne ponašamo se kao da smo na pustom ostrvu. Pomno pratimo šta se dešava i u našem regionu, i u Evropi, i na globalnom planu. Zato na ovakve teme razmišljamo i govorimo i kao Evropljani", kazao je on.\nĐukanović je posjetio da se u 2019. navršava trideset godina od rušenja Berlinskog zida.\n"Kad pogledamo današnju evropsku i svjetsku scenu, odnose velikih sila, odnose Rusije i NATO, Rusije i Evropske unije, Istoka i Zapada, kao da se nameće pitanje: da li je taj zid stvarno porušen. Ili je on još uvijek u našim glavama. Kao u onoj priči o dvojici sveštenika u Indiji iz reda onih koji su morali da se klone žena, kojima je religija zabranjivala čak da ih pogledaju. Kad su se našli pred nabujalom rijekom koja je odnijela brvno naišli su na obali na mladu ženu koja nije znala šta da radi. Jedan od njih je uzeo u naručje i prenio na drugu obalu. Nastavili su put prema hramu, i poslije izvjesnog vremena onaj koji je posmatrao prizor, prošaputao je: ti si onu ženu uzeo u naručje, i prenio je na drugu stranu. A ovaj je odgovorio: da, ja sam je prenio i ostavio tamo, a ti je još nosiš u svojoj glavi... Izgleda da danas mnogi, i to oni koji utiču na donošenje odluka, i oni koji ih donose, kao da još uvijek u svojim glavama nose taj zid koji je decenijama bio simbol političke i civilizacijske polarizacije na svjetskom nivou.\nDa bi i dalje bila jedan od kreatora svjetske politike, da bi bila konkurentna i da bi ostala u velikoj igri, Evropa mora biti ujedinjena na cijelom svom kontinentu, sa izgrađenim imunitetom na populizam i nacionalizam bilo kog predznaka, dajući tako smjer progresivnim svjetskim tokovima. Na taj način će Evropa doprinijeti da se očuva evroatlantizam kao jedno od najvećih civilizacijskih svjetskih dostignuća nakon Drugog svjetskog rata", naveo je Đukanović.\nIstiče da nema gotovih formula za novu spoljnu politiku, ali da bi bila uspješna, i da bi bila odgovarajuća u svim vremenima, ona mora sadržati multietničnost i multikulturalnost u svim društvenim sistemima na lokalnom nivou, kao i multilateralizam na globalnom planu.\nTo, svakako nijesu postulati nove politike, ni spoljne, ni ukupne. Ni u Crnoj Gori ni u bilo kojoj od naših zemalja. A podrazumijeva se da naša spoljna politika mora biti dovoljno senzitivna prema promjenama na široj međunarodnoj političkoj sceni i da mora kontinuirano osavremenjavati instrumentarij za ažurne i promišljene odgovore na te promjene", zaključio je predsjenik Crne Gore.\nLjajić: Srbija se raduje svakom gostu koji dođe u Crnu Goru\n24. 05. 2019 - 21:27 | Region\n24. 05. 2019 - 11:09 | Politika\nCrna Gora neće otvoriti granični prelaz na Čakoru\n24. 05. 2019 - 08:46 | Društvo\nVlada odlučila: Otvaraju konzulate u Viljnusu, Gnjilanu i Hrakovu\n23. 05. 2019 - 19:06 | Društvo


AFTER - NASLEDNIK PEDESET NIJANSI SIVE 18. APRILA NA VELIKOM PLATNU\nBack REPORTAŽE NAJAVA AFTER - NASLEDNIK PEDESET NIJANSI SIVE 18. APRILA NA VELIKOM PLATNU\nponedeljak, 15 april 2019 07:07\nPripremite se da doživite emotivnu eksploziju uz film ,,After”, koji sa pravom nazivaju naslednikom fenomena „Pedeset nijansi Sive“! Ladies night događaj rezervisan je za četvrtak 18. april od 20 časova u bioskopu Cineplexx Promenada uz koktel dobrodošlice i poklone za sve dame. Premijere filma “After”, istog dana, ali u 20:30 časova, takođe uz prigodne poklone, biće održana i u bioskopu u Arena Cineplex u Novom Sadu. Karte su u prodaji!\nTrejler filma ,,After“: https://youtu.be/O-PicI-iUhk.


Da li vas muči matematička anksioznost? - National Geographic Srbija\nAUTOR: Marija Vidić | OBJAVLJENO: 24. 05. 2012.\nPrve asocijacije prosečnog građanina Srbije na matematiku su cifre i računanje, ali nemali broj njih pomisli i na „nešto loše“, i matematike se nerado seća. Neki se odmah prisete pismenog i kontrolnog rada, neki misle na sabiranje, profesora ili komplikovan, težak predmet.\nOvi podaci deo su obimnog istraživanja o stavovima prema nauci, koje su u martu 2012. godine sproveli Centar za promociju nauke i Filozofski fakultet u Beogradu. Njihovi ispitanici, kada su govorili o matematici, pominjali su – mada ređe – i neke druge asocijacije: jednačine, novac, finansije, ekonomiju, školu, vežbanje i učenje, loše ocene, popravni ispit. Oko dva odsto ispitanika koji su učestvovali u istraživanju matematika asocira na razmišljanje i mozgalice, simbol je za osnov svega, nešto korisno i neophodno, a asocira i na geometriju, tablicu množenja, Pitagoru i nauku uopšte.\nNaizgled pomalo duhoviti podaci o strahu od matematike, koji podsećaju na detinjstvo i pismene zadatke, nisu ni najmanje simpatični ako se uzme u obzir da je Srbija, prema saznanjima OECD-a (Organizacija za ekonomsku kooperaciju i razvoj), jedna od osam zemalja u svetu čiji se đaci plaše matematike. Taj strah, nazvan matematička anksioznost, opisan je pre više decenija.\nKako tvrdi Mark Eškroft, profesor psihologije sa Univerziteta Nevade u Las Vegasu, u pojedinačnim slučajevima matematička anksioznost svodi se na izbegavanje da se suoči sa matematičkim pitanjima i rešavanjem matematičkih problema. Neki teoretičari čak navode da se strah od matematike na đake prenosi sa profesora koji takođe imaju nekakvu vrstu anksioznosti koja je povezana sa odnosom prema sopstvenim sposobnostima i znanjima o matematici.\nSve ovo odražava se i na ocenu o sopstvenom znanju iz matematike. Većina, 38 odsto ispitanika, smatra da je njihovo poznavanje matematike „ni dobro ni loše“, dok svega pet odsto smatra da je jako dobro, a osam odsto smatra da je jako loše. Svojim znanjem iz matematike zadovoljno je 29 odsto ispitanika, a veoma je zadovoljno njih pet odsto.\nI konačno, ubedljiva većina, na pitanje da li volite/da li ste voleli matematiku odgovara: „Ne, nimalo je ne volim i nisam je voleo.“ Kada se u ovu jednačinu dodaju sasvim raširene zablude i predrasude da je matematika beskorisna i da se u njoj vekovima ništa novo nije dogodilo, ne čudi što ne postoji još neka disciplina prema kojoj je toliko izražen ambivalentan odnos: strah i ljubav. Jer, matematika nije samo školski predmet, već disciplina koja prožima svačiji život i sa kojom se, plašili se ili ne, suočavamo svaki dan.\nMatematika Škola Obrazovanje


Srbija potpisala sporazum koji bi trebao da spreči pranje novca u građevinskom sektoru - GRENEF\nNa samom početku godine ministarstvo građevinarstva potpisalo je sporazum koji bi trebao da reši neke od problema iz ovog sektora. Resorna ministarka Zorana Mihajlović potpisala je sa v. d. direktorom Uprave za sprečavanje pranja novca Željkom Radovanovićem sporazum o saradnji. Ona je za betu rekla da je taj sporazum potpisan na osnovu dokumenta Vlade Srbije „Procena rizika od pranja novca i procena rizika od finansiranja terorizma“, gde je i sektor građevinarstva targetiran kao jedan od potencijalno rizičnih za pranje novca.\nZorana Mihajlović, ministarka građevine, saobraćaja i infrastrukture RS\n„Ovaj sporazum je izuzetno važan za Ministarstvo građevinarstva, posebno imajući u vidu da se u dokumentu koji je Vlada Srbije usvojila prošle godine naglašava da se plasiranje prljavog novca u nekretnine najčešće odvija kroz investiranje u izgradnju stambeno-poslovnih objekata i u kupovinu nepokretnosti. Ovim sporazumom učinićemo saradnju sa Upravom još efikasnijom, jer ćemo znati kada i na koji način da reagujemo“, rekla je ona.\nMinistarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrstrukture,u svom saopštenju prenelo je da je Srbija potpisivanjem ovog sporazuma postala jedina zemlja u regionu koja je na taj način institucionalno regulisala oblast građevine i koja na sistematski način rešava problem plasiranja „prljavog novca“ u taj sektor.\nOpravdati očekivanja kupaca – FRAGMAT S d.o.o.\nDanas se u praksi najčešće upotrebljava radijatorsko centralno grejanje. To …


Kontroverze oko navodnog nacističkog pozdrava: Uklonjena statua kapetana Kuke u Australiji /video/ - 29.05.2022, Sputnik Srbija\nKontroverze oko navodnog nacističkog pozdrava: Uklonjena statua kapetana Kuke u Australiji /video/\nStatua kapetana Džejmsa Kuka, koja je od 1972. godine bila obeležje australijskog grada Kernsa, uklonjena je nakon zahteva meštana ljutih zbog navodnog... 29.05.2022, Sputnik Srbija\nStatua britanskog istraživača visoka 10 metara uklonjena je sa postolja u Kernsu, u saveznoj australijskoj državi Kvinslend, nakon što je više puta bila povod za proteste nezadovoljnih meštana.Vlasnik kompanije zadužene za rušenje Martin Anton otkupio je navodno statuu za jedan dolar, javili su australijski mediji. On smatra da statua ne bi trebalo da bude uklonjena.„Iako bi sama statua mogla biti kontroverzna, ona je ikona. Na svaku osobu koja kaže da joj se ne sviđa, naći ćete još devet koje kažu da im se sviđa“, rekao je Anton i dodao da bi voleo da se statua jednog dana vrati u javni prostor.Meštani su se okupili i posmatrali uklanjanje statue koja je dizalicom skinuta sa postolja i kamionom premeštena u novi privremeni dom, iako još uvek nije poznato gde će to biti.Uklanjanje statue, koje je zbog kiše i lošeg vremena dva puta odlagano, usledilo je nakon peticije sa 19.000 potpisa, preneo je RTS.\nsvet, društvo, australija, magazin\nCC0 / Pixabay / Statua kapetana Džejmsa Kuka\nStatua kapetana Džejmsa Kuka, koja je od 1972. godine bila obeležje australijskog grada Kernsa, uklonjena je nakon zahteva meštana ljutih zbog navodnog nacističkog pozdrava koji figura pokazuje i zbog toga što je Kuk za starosedeoce Australije, kako su naveli, simbol kolonijalizma i genocida.\nStatua britanskog istraživača visoka 10 metara uklonjena je sa postolja u Kernsu, u saveznoj australijskoj državi Kvinslend, nakon što je više puta bila povod za proteste nezadovoljnih meštana.\nVlasnik kompanije zadužene za rušenje Martin Anton otkupio je navodno statuu za jedan dolar, javili su australijski mediji. On smatra da statua ne bi trebalo da bude uklonjena.\n„Iako bi sama statua mogla biti kontroverzna, ona je ikona. Na svaku osobu koja kaže da joj se ne sviđa, naći ćete još devet koje kažu da im se sviđa“, rekao je Anton i dodao da bi voleo da se statua jednog dana vrati u javni prostor.\nMeštani su se okupili i posmatrali uklanjanje statue koja je dizalicom skinuta sa postolja i kamionom premeštena u novi privremeni dom, iako još uvek nije poznato gde će to biti.\nUklanjanje statue, koje je zbog kiše i lošeg vremena dva puta odlagano, usledilo je nakon peticije sa 19.000 potpisa, preneo je RTS.