Akcija "Braća Grim" | Ekspres.net\nAkcija "Braća Grim"\nRumunsko tužilaštvo podiglo je optužnice protiv 14 osoba okrivljenih da su organizovali i učestvovali u švercu kokaina koji je u martu prošle godine zaplenjen u delti Dunava. Optužnica tužilaštva iz Bukurešta otkriva do sada nepoznate i neverovatne detalje šverca ukupno tri tone kokaina, koje je, kako se navodi, naručio balkanski kartel iz Srbije, ali navodi i imena nekoliko okrivljenih koji vode do samog vrha brazilskog narko-carstva, odnosno prodavca - brazilskog bosa Jozefa Nura Edina Nasralaha, zatim Španca Leona Palasiosa Rubena Pedra, koji je bio zadužen za angažovanje grupe ronilaca, i Srbina Predraga Stojića, čije ime do sada nije bilo poznato u javnosti.\nVest o paketima kokaina koji su u martu prošle godine isplivali na obali Crnog mora obišla je ceo svet, ali se najviše pisalo u srpskim i crnogorskim medijima, zbog sumnje da iza ovog šverca stoji škaljarski kriminalni klan udružen sa saradnicima iz Srbije, ponajviše sa narko-grupom iz Vranja.\nPovezane vesti - Padaće glave zbog gubitka 20 tona kokaina\nRumunska policija je u do tada neviđenoj potrazi za kokainom angažovala tri stotine policajaca, a akcija je nakon čišćenja obale okončana zaplenom 1,8 tona belog praha, ukupne vrednosti oko 600 miliona evra.\nIstraga vođena pod kodnim nazivom „Braća Grim” je završena prošle nedelje podizanjem optužnice protiv 14 okrivljenih, od kojih je prvooptuženi upravo brazilski narko-bos Nasralah. Optuženi Nasralah se od oktobra prošle godine nalazi u zatvoru u Brazilu, gde je uhapšen zbog drugih krivičnih dela.\n"U operaciji ’Braća Grim’ vođena je istraga protiv organizovane kriminalne grupe zbog šverca droge morskim putem u Rumuniju, odnosno do delte Crnog mora. Krajnje odredište kokaina bio je zapadni Balkan, ali i zapadna Evropa, odnosno države Holandija, Belgija i Španija“, izjavili su rumunski tužioci.\nOni su naveli i da je ceo biznis počeo kada je narko-bos Nasralah u decembru 2018. svojim saradnicima saopštio da želi da proda veliku količinu kokaina. U tom momentu Nasralah je imao tri tone kokaina iz Brazila i Kolumbije koji je bio skladišten u magacinu.\n„Samo mu je bio potreban kupac“, izjavili su tužioci iz Bukurešta.\nPovezane vesti - Borba za dominaciju i saveznike\nDaljom istragom utvrđeno je da je Nasralah do januara pronašao kupce za njegov kokain.\n„U pitanju je balkanski kartel iz Srbije. Početkom februara članovi Nasralahove bande su preuzeli kokain iz magacina, koji se nalazio u blizini brazilske luke Belem, utovarili su džakove sa kokainom na male čamce, a zatim ih prebacili na teretni brod ’RB Eden’. Brod je uskoro napustio Brazil, da bi u Tursku stigao 1. marta“, navode tužioci.\nŠta se dalje događalo, nije u potpunosti rasvetljeno, ali rumunski tužioci smatraju da je oko 300 kilograma kokaina završilo u rukama jedne turske organizovane kriminalne grupe. Ostatak je zatim natovaren na drugi brod – “Sormovski 121”, koji je preko Crnog mora prešao u rumunske vode.\nDroga je, kako se navodi u optužnici, već bila podeljena u kilogramskim vrećama sa različitim logotipom, uključujući “Fleur de Lis”, „Cartier”, „4G“, „Louis Vuitton“ ali i nacionalni grb Albanije. Tužioci tvrde da su paketi bili nabijeni u vreće, vezane prslucima za spasavanje - u kojima su neke nosile brazilsku zastavu - i da su oko ponoći 17. marta ostavljene da plutaju nedaleko od rumunske obale.\nPrema sudskim dokumentima, vreće kokaina pokupio je drugi tim angažovan od strane balkanskog kartela, a koji je bio predvođen Špancem Leonom Palasiosom Rubenom Pedrom. U Pedrovoj grupi bilo je nekoliko Španaca, Rumuna i Ukrajinaca, a grupa je odranije u podzemlju poznata po svojim veštinama izvlačenja droge iz mora.\n"Ovo je grupa profesionalnih ronilaca koji su toliko specijalizovani za ovaj posao da su ih španske kriminalne grupe često koristile za ovu vrstu akcije u tamošnjim vodama“, rekli su tužioci iz Bukurešta.\nOni smatraju i da je tim pod Pedrovim rukovodstvom pronašao kokain i da je počeo da utovaruje pakete u brze brodove, ali da se ogromni transport pokazao previše teškim. Jedan od brodova se istovremeno prevrnuo u blizini mesta Sveti Đorđe, iz koga je najmanje 1,8 tona kokaina palo u vodu.\nOko 16 sati 18. marta, znači nešto više od 24 sata nakon što su džakovi sa kokainom isplivali, graničarska patrola Dunava uočila je dva čamca koja su prolazila kroz močvarnu deltu gde se Dunav susreće sa slanim vodama Crnog mora.\nZa to vreme, ronilačka ekipa, nemoćna da odradi posao za koji je bila angažovana, zgrabila je ono što je mogla i vratila se na obalu. Tamo su u kombi ukrcali oko 30 džakova kokaina i odvezli ga na parking u malom selu na delti, gde su ga pokupila dvojica vozača koji su radili za srpskog gangstera Predraga Stojića, za koga se u sudskim dokumentima navodi da je radio za balkanski kartel.\nPovezane vesti - Pa, koliko su kokaina izgubili? U Rumuniji nađeno još 152 kg\nUveče 21. marta srpski vozači, koje je angažovao Stojić, stigli su sa namerom da drogu prevezu dalje, ali nakon što su pronašli samo 30 kesa, izbila je svađa nakon čega su pobegli, ostavivši drogu u kombiju s ključevima na prednjem točku. Ono što dvojica srpskih vozača nisu primetili jeste da je celu njihovu akciju video jedan radnik obezbeđenja, koji je nakon njihovog odlaska pronašao kokain i pozvao policiju, ali su se Srbi vratili i uzeli džakove kokaina pre dolaska policijske patrole. Međutim, nisu uspeli da pobegnu.\nDva dana kasnije policija je uhapsila jednog vozača, u čijem kamionu nije pronađeno ništa sumnjivo, dok je drugi zaustavljen u momentu kada je pokušao da pređe granicu prema Srbiji. Rumunsko tužilaštvo smatra da je on prevozio drogu, ali da je džakove sa kokainom ostavio negde na jugu Rumunije nakon što je čuo da je njegov kolega uhapšen.\nObojica vozača, kao članovi organizovane kriminalne grupe, čekaju suđenje u Rumuniji pod optužbom da su učestvovali u švercu droge.\nImena uhapšenih srpskih vozača nisu zvanično saopštena, kao ni imena ostalih Srba koji su se našli na optužnici rumunskog tužilaštva.\nOno što je odranije poznato jeste da su uhapšeni Srbi - Vranjanci Tode Krstić (51) i Nenad Cvetković (43), zaposleni u jednom transportnom preduzeću, a koje se povezuje sa Vranjancem Davorom T., koji se prema sumnjama srpske policije i vodi kao naručilac kokaina, zajedno sa „škaljarcem“ Igorom Dedovićem, koji je u februaru ove godine ubijen u Atini.\nPovezane vesti - Od Sezana do kokainske mreže\nPrema operativnim podacima srpske policije, Davor T. (32) i Dedović su naručioci celokupne količine kokaina, koju su uzeli po pola.\nNjihov plan je propao kada su sa nasukanog broda ispali džakovi kokaina, a zatim i kada je zbog svađe dvojice vozača na parkingu u okrugu Tulca ostao paket od jednog kilograma kokaina. Akcija koja je usledila okončana je najpre hapšenjem jednog vozača u okrugu Prahova, severno od Bukurešta, a zatim i hapšenjem drugog vozača koji je granicu sa Srbijom pokušao da pređe kao suvozač u automobilu. U međuvremenu, policija je od meštanina dobila dojavu da na jednoj od divljih plaža u mestu Sveti Đorđe, dva kilometra od delte Dunava, plutaju džakovi ispali iz prevrnutog čamca. Policajci koji su izašli na teren zatekli su 36 džakova koji su plutali u vodi, kao i džakove nasukane na obali. Svi identični džaku koji je tri dana ranije nađen na parkingu. Cela akcija završena je zaplenom 1,8 tona kokaina.\nVranjanac Davor T. inače poslednjih godina živi u inostranstvu i samo povremeno dolazi u rodni grad. Operativni podaci policije ukazuju da Davor T. rukovodi kriminalnom grupom koja švercuje kokain iz Južne Amerike u zemlje EU, i da u inostranstvu poseduje restorane, firme, skupocene nekretnine. Potiče iz imućne vranjanske porodice, ali je verovatno zbog kriminalnih poslova promenio prezime.\nPovezane vesti - Vranjanac – ključna figura krađe kokaina u Valensiji\nU narko-poslovima sarađuje sa škaljarskim klanom i veruje se da je upravo on bio ključna figura čuvene krađe 200 kilograma kokaina u Valensiji 2014. godine, zbog koje je počeo najkrvaviji obračun u istoriji balkanske mafije, rat škaljarskog i kavačkog klana.\nUpravo je Davor T. ukrao 200 kilograma kokaina i preneo tovar u stan Gorana Radomana u Valensiji. Droga je ostala tu sve do Radomanovog povratka sa Kube, nakon čega su prodali kokain i zadržali novac, ali time i navukli bes dotadašnjih partnera, koji su oformili kavački klan. Radoman je bio prva žrtva zaraćenih kotorskih klanova. Ubijen je na Novom Beogradu u januaru 2015, dok podaci o Davoru T. ukazuju da se kreće na relaciji zapadna Evropa – Latinska Amerika.\nRumunski tužioci nisu saopštili da li je njegovi ime na optužnici, kao ni da li je za njim raspisana poternica Interpola.\nŠpanac podmitio rumunske policajce sa 2.000 evra\nŠpanac Leon Palasios Ruben Pedro se posle neuspelog posla u Rumuniji vratio u domovinu gde je uhapšen zbog prevare, falsifikovanja i kriminala u vožnji. Tako će se postupak koji je protiv njega pokrenut u Rumuniji voditi u njegovom odsustvu.\nInteresantno je da je Ruben iz Rumunije pobegao nakon što je njega i njegovu devojku zaustavila saobraćajna policija zbog vuče čamca bez dozvole. Oni su tada, kako navodi rumunsko tužilaštvo, uspeli da se izvuku iz nevolje tako što su policajcima platili 2.000 evra. Oni su nakon davanja mita napustili čamac u kome su bili, a u njemu je kasnije nađeno tri kilograma kokaina.\nI protiv ove dvojice policajaca podignuta je optužnica, tako da je u celom ovom postupku ukupno 16 optuženih.\nBrazilski bos ima pet doživotnih robija\nBrazilski narko-bos Nasralah poznat je po nadimku Šeik i iza sebe ima dugu kriminalnu istoriju. U oktobru prošle godine uhapšen je u Brazilu, a zatim osuđen na 22 godine zatvora i to je poslednje u nizu hapšenja, osuđujućih presuda i puštanja na slobodu zbog krivičnih dela šverca narkotika koja ga prate od 2007. godine. U rodnom Libanu Nasralah je zbog ovih dela osuđen na pet doživotnih robija.\nEvropska agencija za pravosudnu saradnju Eurojust, koja je takođe bila uključena u istragu ovog slučaja, saopštila je da je u julu 2019. godine uspostavljen zajednički tim između Rumunije i Srbije, koji je imao finansijske i operativne podrške ove agencije i Europola.\n„Većina osumnjičenih bila je aktivna u Rumuniji i koordinirala je transportom droge ka zapadnom Balkanu i drugim evropskim zemljama sa kriminalnom ćelijom u Srbiji. Neki od osumnjičenih pobegli su u Španiju nakon što su izgubili veći deo tereta“, saopštio je Eurojust, navodeći da je član kriminalne grupe koji je bio zadužen za kupovinu kokaina kod različitih dobavljača u Latinskoj Americi, u vreme dogovora bio smešten u Brazilu. Eurojust nije saopštio nijedno ime optuženih.\nrumunija kokain Tužilaštvo Crno more Škaljarski klan trgovina drogom Bukurešt šverc kokaina Igor Dedović Jozef Nur Edin Nasralah Leon Palasios Ruben Pedro Predrag Stojić


Tema: Istorija Jezika\n09.10.2008, 12:43 #1\nJa sam veoma fasciniran ovom granom istorije...\nOdgovor: Istorija Jezika\nS obzirom da nas jezik spada u porodicu Indoevropskih jezika, pozabavicemo se malo vise upravo time.\nIndoevropski jezici su najrasprostranjeniji na svetu. Ovde spadaju gotovo svi jezici kojima se govori u Evropi (i svim zemljama koje su evropljani osvojilil) i veliki broj jezika u upotrebi u Aziji. Svi ovi jezici su tesno povezani i mogu se primetiti brojne slicnosti u njima, tako da se lako da zakljuciti da su, u davnoj proslosti, svi oni u stvari, bili celina.\nPostojbina Indoevropskih jezika\nOcigledno je da ako jezici iz IE porodice predstavljaju razlicite varijante jezika pretka, ova preteca jezika je morala biti koristena negde, tokom izvesnog perioda. Moguce je da su pripadnici Indoevropskog naroda vec sami po sebi bili etnicki pomesani. Period kada su ziveli zajedno morao je biti dug i procenjuje se da su se razdvojili negde izmedju 3500. i 2500. godine pne.\nPrvobitna postojbina morala je biti u onom delu sveta u kom se ovi jezici mogu sresti i danas, tako da u obzir ne dolaze Afrika, Australija i americki kontinent, jer je poznato da je do sirenja i upotrebe IE jezika na ovim prostorima doslo relativno skoro. Takodje, u obzir ne dolaze ni Britanska ostrva kao ni poluostrva juzne Evrope. Dakle, moze se sa izvesnom sigurnoscu tvrditi da su oblasti gde je realno traziti postojbinu IE jezika, evropsko kopno i zapadni delovi Azije.\nDo 19. veka, smatralo se da je Azija postojbina IE jezika. Ovo je bilo sasvim normalno, s obzirom na uticaj Biblije i njeno ucenje da se Raj nalazi u dolinama Mesopotamije. Ovakvim tvrdnjama doprinelo je i otkrice Sanskrita u Aziji koji je ne samo bio Indoevropski jezik, vec je u mnogome bio blizak prajeziku. Jer ipak, Evropa je vec videla najezde Huna i Turaka kao i drugih naroda iz Azije, pa je bilo prirodno smatrati da su se narodi kretali ka zapadu.\nZar nije bilo prirodnije predpostaviti da je nekoliko predstavnika u Aziji u stvari, u jednom trenutku doslo tu, krecuci se ka istoku, umesto da su svi jezici kojima se govori u Evropi tu zbog pomeranja naroda ka zapadu usled najezda osvajaca? Tokom 19.veka, komparativne studije Indoevropskih jezika rasvetlile su niz cinjenica koje idu u prilog bas ovoj teoriji. Ocigledno je da su sve one karakteristike koje svi IE jezici imaju zajednicke, u stvari potekle iz prvobitnog jezika. Preciznije, rec koja je zajednicka za dve ili tri grane porodice jezika, (naravno, ovo vazi za jezike koji se nisu razvijali jedan pored drugog, i na taj nacin usvojili iste reci ili uticali jedan na drugog) verovatno vodi poreklo iz prajezika.\nSvi Indoevropski jezici imaju zajednicko poreklo za reci �zima� i �sneg�. Iz ovog sledi da je na podrucju gde su ziveli ljudi koji su govorili ovim prajezikom, u jednom periodu godine bila zima. S druge strane, nije sigurno da je postojala rec za �more�. Neke grane iz porodice IE jezika su iz tog razloga, kada su se susrele sa ovom pojavom, morale da iznadju svoju rec kako bi oznacile ovaj pojam. Dakle, prvobitna zajednica zivela je u unutrasnjosti. Drugi pokazatelj je flora i fauna koju su poznavali. Kako se u jednoj knjizi navodi, postojale su reci za sneg i hladnocu, hrast, bukvu, bor, medveda, vuka, jelena, zeca, misa, konja, ovcu, svinju, psa, govedo, divlju gusku i patku, zmiju mrava, pcelu...\nArheoloska iskopavanja u Rusiji vode ka novim fascinantnim otkricima. Grobovi u stepama izmedju reke Don i Urala ukazuju na postojanje �Kurganske kulture� koja je postojala severno od Kaspijskog mora od petog do treceg milenijuma pne. Posebno je zanimljiva flora i fauna tog doba na ovoj teritoriji. Mesovite sume hrasta, breze, bresta, jabuke, visnje i vrbe rasle su duz reka. U tim sumama su ziveli medvedi, divlji konji, vukovi, lisice, dabrovi, veverice, jeleni. Prema tome, smatra se da su pripadnici Kurganske kulture u stvari preci Indoevropljani i da je postojbina Indoevropskih jezika, dakle, u severnom delu centralne Evrope, izmedju reka Vistule i Elbe. Ovo misljenje dele mnogi arheolozi i lingvisti.\nmalko sam prelistala skripte s faxa....\n23.11.2008, 14:57 #3\nRec/Jezik je jedina stvar koja razdvaja coveka od ostatka prirode u kojoj zivi.\nBez reci/jezika covek bi bio samo jos jedna zivotinja, ovako, covek nije zivotinja,\nbez obzira koliko tu iluziju neki ljudi koji koriste rec/jezik zele da nametnu drugima.\n23.11.2008, 15:08 #4\nSrpskohrvatski jezik pripada slovenskoj grupi, jednoj od tri najveće grane indoevropske jezičke porodice, uz romansku i germansku. Slovenski jezici su uzajamno znatno razumljiviji od romanskih ili germanskih. U ranom srednjem veku razlike među slovenskim jezicima bile su relativno neznatne, verovatno manje od onih između današnjih nemačkih dijalekata u Švajcarskoj. U sedmoj deceniji 9. veka dva učena Vizantinca iz Soluna, braća Konstantin (docnije u kaluđerstvu Ćirilo) i Metodije, koji su odlično poznavali slovenski govor okoline svoga grada, preveli su, po naredbi vizantijskog cara Mihajla, najvažnije hrišćanske verske knjige na slovenski. Do kraja desetog veka jezik tih prevoda postao je bogoslužbeni i književni jezik većine Slovena, u prostoru od Jadranskog i Egejskog mora do severa Rusije. Osnovni korpus apstraktnih termina, verskih, filozofskih i psiholoških, u koji su se bile ulile tekovine razvoja grčke misli tokom antičkog perioda i ranog srednjeg veka, dobio je tako jednim potezom adekvatne slovenske prevode. Tako su i Sloveni ovladali pojmovnim arsenalom koji je mnogo ranije latinski preuzeo iz grčkog, a kasnije zapadnoevropski jezici iz latinskog.\nStaroslovenski jezik tvorevina solunske braće, ušao je tako u porodicu velikih sakralnih i književnih jezika hrišćanske Evrope, naporedo sa grčkim i latinskim. Van hrišćanskog sveta sličnu su ulogu igrali hebrejski, klasični arapski i sanskrit.\nKonstantin (koji je pred smrt, primajući monaški čin promenio ime u Ćirilo) i Metodije izmislili su i poseban alfabet kojim su ispisali svoje prevode. Taj alfabet, poznat danas pod imenom glagoljice, sadržao je blizu četrdeset slova. Tadašnji glasovni inventar slovenskih jezika bio je daleko bogatiji od onoga u grčkom, a glagoljica je za sve te glasove imala različita slova. Uskoro je glagoljica kod pravoslavnih Slovena zamenjena azbukom koja je kasnije prozvana ćirilicom. Ona je ustvari tadašnje grčko uncijalno pismo dopunjeno sa četrnaest posebnih slova za slovenske glasove kojih nije bilo u grčkom. Time je stvoren instrument kulture daleko podesniji od latinice, koja je nastala adaptacijom grčkog alfabeta za latinski jezik još u antičko doba, ali su joj nedostajala slova za posebne glasove kasnijih evropskih jezika, što je pismenost tih naroda opteretila mnogim problemima, kolebanjima i nedoslednostima. Izlaz se najčešće tražio u tome da se jedan glas obeležava grupom od dva ili tri slova. Tako se poznati šuštavi konsonant u engleskom označava sa sh, u francuskom sa ch, u italijanskom sa sc, ili sci, u nemačkom sa sch, u švedskom sa sj, u poljskom sa sz itd., dok ćirilica ima jedno slovo za taj glas, i to isto svugde gde se ta azbuka upotrebljava.\nProjekat Rastko :"Književni jezik kao instrument kulture i produkt istorije naroda"\n23.11.2008, 15:28 #5\nSvi Indoevropski jezici imaju zajednicko poreklo za reci ’zima’ i ’sneg’. Iz ovog sledi da je na podrucju gde su ziveli ljudi koji su govorili ovim prajezikom, u jednom periodu godine bila zima. S druge strane, nije sigurno da je postojala rec za ’more’. Neke grane iz porodice IE jezika su iz tog razloga, kada su se susrele sa ovom pojavom, morale da iznadju svoju rec kako bi oznacile ovaj pojam. Dakle, prvobitna zajednica zivela je u unutrasnjosti. Drugi pokazatelj je flora i fauna koju su poznavali. Kako se u jednoj knjizi navodi, postojale su reci za sneg i hladnocu, hrast, bukvu, bor, medveda, vuka, jelena, zeca, misa, konja, ovcu, svinju, psa, govedo, divlju gusku i patku, zmiju mrava, pcelu...\nArheoloska iskopavanja u Rusiji vode ka novim fascinantnim otkricima. Grobovi u stepama izmedju reke Don i Urala ukazuju na postojanje ’Kurganske kulture’ koja je postojala severno od Kaspijskog mora od petog do treceg milenijuma pne. Posebno je zanimljiva flora i fauna tog doba na ovoj teritoriji. Mesovite sume hrasta, breze, bresta, jabuke, visnje i vrbe rasle su duz reka. U tim sumama su ziveli medvedi, divlji konji, vukovi, lisice, dabrovi, veverice, jeleni. Prema tome, smatra se da su pripadnici Kurganske kulture u stvari preci Indoevropljani i da je postojbina Indoevropskih jezika, dakle, u severnom delu centralne Evrope, izmedju reka Vistule i Elbe. Ovo misljenje dele mnogi arheolozi i lingvisti.\nNisam jos cuo ni za jedan fakultet na kojem se predaje/govori istina.\nPovezivati na bilo koji nacin prva tri poglavlja Genesis-a (Postanka) sa stvarnoscu je mentalni poremecaj. Kakva Mesopotamija ?\nJel' tamo postoji Drvo Zivota, Drvo spoznaje dobra i zla, zmija koja govori,\nili andjeo koji ne dozvoljava coveku da udje u taj vrt ?\nPo Bibliji (tom istom Postanku) Postanak 11:1 " A beše na celoj zemlji jedan jezik i jednake reči. " svi drugi jezici koji danas postoje su Kazna Bozija\na ne nagrada, Postanak 11:7 " Hajde da siđemo, i da im pometemo jezik, da ne razumeju jedan drugog šta govore. "\nIstorija vrlo dobro zna da je Vincha skript prva forma pisma, a Vincha je u Srbiji, a ne u Aziji.\nPo Jovanovom Otkrovenju, Gospod Bog je rodjen u Evropi, u svom narodu,\ntako da je samo jedan jezik Gospoda Boga, jezik kojim ce svi zivi govoriti.\nTako da bi se ja skromno drzao izreke koja kaze "Pricaj Srpski da te ceo svet\nrazume." (sto je naravno moja licna spoznaja Gospoda Boga, koju nikome ne\nPoruku je izmenio Kalina, 24.11.2008 u 08:54 Razlog: vredjanje\n23.11.2008, 15:46 #6\nNe mozemo biti tako striktni i drzati se samo onog sto se nama dopada. Neke cinjenica moramo prihvatiti i ako se ne slazem sa njima. Malo je nas upuceno u istoriju jezika, tako da je neophodno da se prenese ono sto se nadje na NET-u. Da li je to ispravno ili ne, e to je vec diskutabilno i uvek moze da nam posluzi kao tema za razmenu misljenja i stavova.\n23.11.2008, 16:15 #7\nSamo je jedna istina o svemu, nema dve, tri....\nMeni se dopada sve sto znam, i nemam niceg drugog cega bi se drzao.\nUopste mi nije jasan koncept u kojem se neko ne slaze sa cinjenicama/istinom/onim sto postoji ?\nZnam neke kulture koje odbacuju ono sto postoji, ali ne da se ne slazu da te stvari postoje (kao recimo Amish-i).\nDa li bi mogla da mi objasnis kako si ti upucena u 'istoriju jezika', kada niko na ovoj planeti nezna koji je bio prvi jezik, i sa kim je taj prvi covek koji je progovorio taj prvi jezik komunicirao ?\n23.11.2008, 16:44 #8\nNisam rekla da sam upucune, naprotiv. Da si bolje citao ne bi tako rekao. Rekla sam da sa raznim informacija, koje prilozimo, mozemo lepo da diskutujemo i damo svoje misljenje i stav.\nSlazem se da je uvek samo jedna istina, ali svako ima pravo da diskutuje dok ne utvrdi tu istinu. Nadam se da se s tim slazes?\nPoruku je izmenio Kalina, 24.11.2008 u 08:31 Razlog: ..slovce\n24.11.2008, 09:45 #9\nNaravno, ja upravo to i radim, diskutujem iznoseci cinjenice i postujem cinjenice koje je neko drugi izneo.\nAko je cinjenica da je prvo pismo pronadjeno u Vinchi (Srbija) pre 7000 godina,\nkako neko moze da tvrdi da je cinjenica kako je prvi jezik poceo da se govori\nu Sumeriji posto je njihovo pismo staro 5000 godina (ovo je samo predpostavka, i cifre mozda nisu precizne) ?\nNepostoji audio zapis, tako da je godina otkrica pisma jedini pokazatelj.\n24.11.2008, 15:27 #10\nZnaci na neolitskim keramičkim posudama i ponekoj figurini, na teritoriji gde se prostirala vinčanska kultura od 5200. do 4200. godine p.n.e, već sto godina intrigiraju arheologe i rasplamsavaju maštu istraživača amatera. Nauka još nije objasnila njihovo značenje na osnovu ustanovljenih i pouzdanih metoda, ali su spekulacije njihov značaj podigle na nivo fonetskog pisma starijeg od protosumerskog piktografskog, koje se smatra prvim pismom na svetu.\nU ornamentima neki arheolozi naslućuju pokušaj obeležavanja lične svojine, kako bi se prilikom tada razvijene trgovine ambalaža vraćala u prave ruke. Drugi smatraju da su različito raspoređeni i grupisani urezi potpis radionice ili autora grnčarije, a treći da su to bile oznake za sadržaj.\nAli ništa od ovog nije zvanično potvrđeno, jer obeleženi komadi, otkriveni na tlu Srbije, Rumunije i Bugarske, datiraju iz raznih perioda u razdoblju od 1000 godina, što otežava njihovo dešifrovanje, budući da im je značenje tokom deset vekova moglo biti promenjeno.\n�Godine 2006. u jednoj spaljenoj kući iz mlađeg kamenog doba u Vinči kod Beograda pronađene su četiri posude od kojih su tri bile iste, a na dnu svake sa spoljne strane bio je urezan znak koji podseća na "X�.\nTo bi mogla da bude dobra polazna osnova za razumevanje ispisanog, kada bi se znale druge pojedinosti vezane za drevne Vinčance. Recimo, kojim su jezikom uopšte govorili i da li su bili Indoevropljani ili Semiti. Jer, ni na jednom nalazištu nisu pronađena groblja, već samo pojedinačni posmrtni ostaci.\nPre uvođenja metode C14 sedamdesetih godina prošlog veka, verovalo se da vinčanska kultura, i pismo, potiču iz 2600. godine p.n.e.\n25.11.2008, 14:50 #11\nIstorija pisma nije isto sto i istorija govornog jezika. Kao sto je vec odavno utvrdjeno, pismo je relativno nov pronalazak covecanstva, dok se govor/jezik pojavio verovatno u samoj zori covecanstva, kada je Homo Sapiens i postao ono sto jeste. Neki strucnjaci smatraju da je bas govor/jezik doprineo povecanju ljudske inteligencije, dok neki drugi strucnjaci smatraju da se najpre razvila misao, tj. inteligencija, pa da je zatim "izmisljen" govor, kao posledica povecanja inteligencije. (To se pitanje verovatno nikad nece ni razresiti, posto spada u pitanja tipa: sta je starije - kokoska ili jaje?)\nAko prihvatimo misljenje nekih savremenih antropologa da je postojbina Homo Sapiensa Afrika, onda je po svemu sudeci i pra-jezik nastao u Africi. Kako su se ljudi sirili po svetu - udaljavali jedni od drugih - tako su se i njihovi jezici udaljavali postepeno, tj. "granali"... sve vise i vise... tako da sad imamo "grane" jezika.\nIndoevropska grana je samo jedna od mnogih, ali je verovatno najvise proucavana, pre svega zbog veceg broja pisanih zapisa koji nam je ostao iz proslosti. Pra-indoevropski jezik nema pisanih zapisa, te se moze govoriti samo o rekonstrukciji pra-indoevropskog jezika, koja se vrsi na osnovu elemenata koji su zajednicki za sadasnje indoevropske jezike, odnosno jezike koji su sada izumrli ali za koje imamo neke pisane dokumente (kao npr. sanskrit ili latinski). Na osnovu tih zajednickih elemenata moze se pretpostaviti da je pra-indoevropski jezik npr. sadrzao podelu glasova na vokale i konsonante, da je imao minimum tri vokala, da je imao imenice i glagole, da je imao minimum 2 oblika za glagolska vremena: proslo i sadasnje, i tako dalje, i tako dalje... Ova rekonstrukcija pra-indoevropskog jezika nikako nije (i ne moze biti) 100% tacna, posto ce uvek biti samo neka vrsta nagadjanja - ali nju mogu da vrse samo lingvisti koji se bave uporedjivanjem svih indoevropskih jezika, i koji se bave jezickim promenama koje su se dogodile unutar indoevropskih jezika tokom njihovog daljeg "grananja". Sigurno ne moze biti slucajno zasto u tolikom broju indoevropskih jezika imamo reci sa istom ili slicnom osnovom, npr. "mati", "mother", "Mutter", i tako dalje... Rekonstrukcija reci koje su postojale u pra-indoevropskom jeziku polazi od uporedjivanja reci sa istim znacenjem i onda se gleda sta je zajednicko, a sta je razlicito - ono sto je razlicito je uglavnom posledica nekih kasnijih promena u datim jezicima. Naravno, tu se mora paziti i na tzv. "posudjivanje" reci iz drugih jezika. Ne mozemo uzeti rec "kompjuter" pa gledati kako se ta rec kaze u drugim jezicima, i onda reci: aha, ta rec je zajednicka, znaci nalazi se u vokabularu pra-indoevropskog jezika! To bi bilo apsurdno. Ono sto se moze porediti jesu reci za srodnicke odnose: majka, otac, brat, sestra, itd., reci za delove tela: nos, prst, noga, itd., reci za neke geografske ili vremenske pojmove, za neke zivotinje ili biljke, i tako dalje i tako dalje... Poredjenje tolikog broja jezika na tolikoj skali je izuzetno mukotrpan posao, ali moze dati neke osnovne pretpostavke o tome kakav narod je zapravo bio taj "pra-indoevropski" narod, kao i gde su ziveli - zbog tog uporedjivanja zajednickog vokabulara doslo se do pretpostavke da je to bio kontinentalni narod, a ne pomorski, da je ziveo na mestu gde je postojala zima, odnosno gde je postojala smena godisnjih doba, sto znaci da to nije bio neki tropski predeo, i tako dalje...\n13.12.2008, 18:09 #12\nIh,bre...pa ovo se sve svodi na teoriju "ketonske" i "satemske" (nacin izgovaranja broja 100) grupe jezika...pa to je odbaceno jos pre 100 godina...a tada se indoevropski jezik zvao indogermanski....odoste vi u out,komplet....\n13.12.2008, 18:13 #13\nNije keton nego 'Centum' i 'Satem'. I prvi put cujem da je ta podela odbacena.\n13.12.2008, 18:14 #14\nCentum=Kentum,kod nas ustaljeno KENTON...nisi cula da je odbaceno?!....sta ti ja mogu...evo bas citam,u satemsku grupu jezika spadaju Inuitski i Svahili...kakve veze imaju ta dva naroda??\n...da dodam izmenu,u stvari vise dodatak...Inuiti zive u severnom polarnom krugu,a Svahili se koristi u ekvatorijalnoj Africi...\nPoruku je izmenio felix, 13.12.2008 u 18:21\n13.12.2008, 18:21 #15\nСатемски језици су грана индоевропских језика и обухватају индо-иранске, балто-словенске (балтичке и словенске), албански, јерменски и низ изумрлих језика, као трачански и дачански.\nПодела на кентумске и сатемске језике је настала анализом гласовних промена почев од прото-индоевропског језика.\n* Они језици код којих је палатализацијом меко к постало с, називају се сатемски.\n* Они језици код којих је палатализацијом меко к постало тврдо к, називају се кентумски.\nСвоје називе групе су добиле од речи сто (100) у латинском �кентум� и авестанском �сатем�.\nСатемски језици показују особину промене палато-велара из прото-индоевропског језика у африкате и фрикативне сугласнике са предњом артикулацијом. На пример, што је у санскриту ś, то је у авестанском (стари персијски), руском, српском и јерменском с, литванском ś, албанском th.\nСатемска гласовна промена се обично илуструје примером речи '100'. Прото-индоевропска реч за сто, постала је авестански satəm (отуда је група добила име), персијски сад, литвански šimtas, руски и српски сто, док је на другој страни латински centum (изговор: кентум), енглески hund(red) (где је h настало од k), грчки (хе)катон, велшки cant, и слично. Албанска реч за 100 је позајмљена из латинског.\nСтатус јерменског као сатемског језика заснива се на примеру свега неколико речи.\nPolaganje medjunarodnih ispita iz engleskog jezika? TOEFL, IELST, CAE, BEC?\nAutor Flirci u forumu Obrazovanje\nPoslednja poruka: 23.10.2013, 10:58\nNepoznavanje srpskog jezika od strane nacionalnih manjina\nAutor Isahara u forumu Društvo oko nas\nPoslednja poruka: 24.09.2011, 09:47\nUbacivanje srpskog jezika u Sony ericsson telefone\nAutor dixy u forumu Mobilna telefonija\nPoslednja poruka: 11.06.2008, 19:43


Okrugli stol HND-a i Veleposlanstva Kraljevine Norveške\nSvrha je ovog događaja, koji je sastoji od tri okrugla stola, potaknuti raspravu o važnosti slobodnog i nezavisnog novinarstva i identificirati izazove s kojima se novinari u Hrvatskoj susreću u obavljanju svojih dužnosti. Rasprava će obuhvatiti i pitanja komercijalizacije medija, izloženosti političkim utjecajima kao i uloge medija u sprečavanju govora mržnje i promociji tolerancije.\nPopis svih sudionika i detaljan raspored događaja možete preuzeti u prilogu.


Ignorisanje građana i Ustavnog suda RS: “Eko Toplana” i dalje nezakonito naplaćuje usluge\n22/01/2021 13 min za čitanje\nAleksandar JokićBanjalukaDraško StanivukovićEko toplane Banjalukagrijanjeigor radojičićMirna Savić BanjacOgnjen TešićToplana a.d. BanjalukaUstavni sud RS\nJoca 1 year ago Odgovori\nPitanje grijanja u centr grada nikad nece biti bolje, jer su stare podstanice.\nServuseri za iskljucivanje radijatora uniste ih i ostave da vise u stanu ili podboce drvetom. Takav nam je zivot u nasem lijepom gradu, radi ko sta hoce.


Banja Luka: Broj poginulih u saobraćajkama smanjen za 83 odsto – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nNa području nadležnosti Centar javne bezbjednosti /CJB/ Banjaluka smanjen je broj slučajeva narušavanja javnog reda i mira, kao i broj saobraćajnih nesreća u kojima je broj poginulih lica manji za 83,3 odsto, rekao je zamjenik načelnika CJB Banjaluka Miroslav Delić.\nOn je na konferenciji za novinare naveo da je u februaru evidentirano povećanje ukupnog broja krivičnih djela za 19,9 odsto, od čega se 7,7 odsto odnosi na krivična djela u vezi sa neovlaštenom potrošnjom električne energije.\n“Drugi dio povećanja odnosi se na krivična djela koja su otkrivena isključivo aktivnostima policije u oblasti privrede i platnog prometa i oblasti zloupotrebe droge, a počinioci svih krivičnih djela su poznati”, precizirao je Delić.\nPrema njegovim riječima, ukupna rasvijetljenost svih krivičnih djela na području Centra je 69,7 odsto, a stanje bezbjednosti je zadovoljavajuće.\nNačelnik Sektora kriminalističke policije CJB Banjaluka Darko Novković rekao je da u februaru nije bilo evidentiranih teških krivičnih djela protiv života i tijela i drugih krivičnih djela od većeg interesa za javnost.\n“Evidentirano je 325 krivičnih djela, 277 djela opšteg kriminaliteta, od kojih je riješeno 65,9 odsto”, naveo je Novković.\nOn je rekao da su u februaru prijavljena 194 krivična djela protiv imovine, od kojih je rasvijetljeno 54,2 odsto i dodao da je rasvijetljenost krivičnih djela teška krađa veća za 9,48 odsto u odnosu na uporedni period 2015. godine.\nNovković kaže da je u oblasti zloupotrebe opojnih droga otkriveno šest krivičnih djela zbog kojih je nadležnim tužilaštvima podneseno pet izvještaja o počinjenim krivičnim djelima i 11 zahtjeva za pokretanje prekršajnog postupka.\nPrema njegovim riječima, u prva dva mjeseca ove godine oduzeto je 41,97 grama kokaina, 1.338 grama marihuane, 8,4 grama heroina, 3,19 grama amfetamina i više komada druge sintetičke droge.\nU oblasti privrednog kriminaliteta otkrivena su 24 krivična djela, što je za 84,6 odsto više u odnosu na isti period 2015. godine.\nNačelnik Sektora policije CJB Banjaluka Miloš Brkić naveo je da su se u februaru na području Centra dogodile 273 saobraćajne nezgode, što je manje za 5,3 odsto u odnosu na isti period prošle godine.\nBrkić je dodao da je u ovim saobraćajnim nesrećama poginulo jedno lice, te da je 17 teško, a 42 lica lakše povrijeđeno.\nEvo već je plej-of, a Partizana i Cibone tamo nema


CASIO satovi muški - 3 strana\n1, 2, 4, 5, 6, 7 strana\n7.900 / 5.900 Din\nNarukvica : guma\n31 vremenskih zona (48 gradova + koordinirano univerzalno vreme), Letnje računanje on / off\nMerenje : 99:59 '59.99''\nMerenje modovi: Proteklo vreme, vreme kruga, Split vreme\nKapacitet memorije: Do 120 zapisa (koristi lap / Split vremenski zapisnik)\nDrugi krug: broj (001-999); Najbolje vreme kruga\nMože se koristiti u intervalnom treningu ,meri dva različita koraka.Merna jedinica: 1 sekunda\nUlazni raspon: 00'05 "se 99'55" (1-minutnim povećanjima i 5-sekundi)\nOstalo: Broj ponavljanja podesiva od 1 do 10\n5 dnevne alarmi\nUšteda energije (displej je prazan kada je sat ostavljen u mraku)\n12/24-satni Prikaz formata vremena\nRedovito mjerenje vremena: Sat, minuta, sekunda, sati, godina, mesec, dan, dan u nedelji\n± 30 sekundi mesečno\nVreme rada baterije:11 meseci na punjive baterije (uz normalnu uporabu bez izlaganja na svetlu)\n38 mjeseci na punjive baterije (kada je ostavljen u potpunom mraku )\n51,7 x 49,8 x 14,6 mm\nNa sat vremena signal\nSat je otporan na 5 bara / 50 metara\nVeličina sata: 44.4×43.2×10.8 mm\nTežina: 37,0 g\nDan , datum, 24 h\nVeličina kućišta: 53 mm\nAnalogni sat, da i datum\nKućiste : plastika\n100 - m vodootpornost\nBaterije : CR2012, SR626SW\n47 X 49 X 13 mm\nUkupna težina : 42 g\nAnalogni sat, dan i datum\nNarukica: 23 mm\nAnalogni sat: ( sat, minuta, sekunda )\ntrajanje baterije : 10 godina na CR2012\nUkupna težina : 35 g\nTačnost : ± 20 sekundi mesečno\n100-metarski otpornost na vodu\n29 vremenskih zona (48 gradova)\nMerna jedinica: 1 sekunda (gornji i donji prikaz)\nMerenje kapaciteta: Gornji displej: 59'59 "; Donji displej: 99'59"Merenje modovi: Proteklo vreme, timer\nNačini gašenja: Proteklo vreme, auto-ponavljanje\nTimer -Do devet brojila može se unapred odrediti sa odvojenim startnim vremenima za vreme intervala.\nPodručje unosa: 59'55.\nCijeli auto-kalendar (do 2099)\nButton rad ton za uključivanje / isključivanje\nSat, minuta, sekunda,pm, mesec, datum, dan\ntrajanje baterije: 10 godina CR2025\nVeličina kućišta: 45 × 42,1 × 12,5 mm\nUkupna težina: 40 g\nDisplej sa 4 vremenske zone\nTon dugmeta on/off\nPlastično kućište i narukvica\n10 god. trajanje baterije\n10 bara vodootpornost\nTrajanje baterije: 10 godina\n34 x 9,4 mm\n38,2 x 35 x 8,5 mm\n44 x 40 x 10,6 mm\n46 x 39 x 12 mm\nTačnost: ± 30\n43,1 x 37.7 x 10,4 mm\nKaiš: 24 mm\nŠirina i debljina kućišta:\n10 godina, 1 baterija. Novo razvijena elektronika osigurava znatno manju potrošnju energije.\n46,3 mm x 43 mm x 13,3 mm\ncca. 39 g\nSvetleća dioda (LED) se koristi za osvjetljavanje sata\nSvetlosni premaz osigurava dugotrajno osvjetljenje u mraku nakon vrlo kratkog izlaganja svetlu.\nKapacitet memorije: Do 30 telefona, automatsko sortiranj\nPrikazuje trenutno vreme u većim gradovima i raznim delovima sveta.\nŠtoperica - 1/100 sec. - 24 sati\nTajmer- 1/1 min. - 24 sati\n3 dnevna alarma\nDnevni alarmi vas podsećaju na događaje koji se ponavljaju svaki dan, emisijom zvučnih signala na određeno vreme. Osim toga, podesivi alarm upozorava vas kada svaki puni sat istekne.Ovaj model ima tri nezavisna alarma koji se mogu koristiti fleksibilno da vas podetiti na važne sastanke.\nNerđajući čelik kućiste\n10 godina, 1 baterija. .\nOtpornost na vodu klasifikacije (10 bara)Savršeno za kupanje i ronjenje: sat je vodootporan do 10 bara / 100 metara.\nTačnost + / - 30 sekundi mesečno\n47,90 mm x 41,00 mm x 15,60mm (V x Š x D)\nMesečeve mene prikazuje\nPrikazuje mesec - faze za tekući ili određen dan\nAuto LED svjetlo\nTačnost: + / -30 sekundi mesečno\n43,0 x 40,0 x 13,5 mm / 48G\nSat,minuta, sekunda, sati, mesec, datum, dan\n50-metarski otpornost na vodu\nTrajanje baterije oko: 10 godina na CR2016\nVeličina kućišta / Ukupna težina: 46,5 x 40,9 x 11,8 mm/33 g\nAuto LED svetlo,\n4 dnevna alarma.\nŠtoperica s 60 lap memorija.\nVodootporan do 10ATM/100m (pogodan za kupanje. Nije pogodn za dubinsko ronjenje).\nBaterija traje oko 10 godina\nŠirina narukvice: 1.9cm\nAnalogni sat, datum\nNarukica: 21 mm\nVodootpornost: 5 BAR\n1 , 2 , < 3 > 4 , 5 , 6 , 7strana\nT.C Banjica 011/367-44-86 ili 061/60-333-09


Akcioni plan za sprovođenje presude X protiv Severene Makedonije - Rule of Law Platform\n28 feb Akcioni plan za sprovođenje presude X protiv Severene Makedonije\nPosted at 07:33h in Severna Makedonia, LGBT prava, Diskriminacija, Član 8 (pravo na poštovanje privatnog i porodičnog života)\tby\tROLF\nVeće Evrope (Odeljenje za seksualnu orijentaciju i rodni identitet – SOGI uz učešće Odeljenja za izvršenje) u saradnji sa Ministarstvom pravde Severne Makedonije i Direktoratom za ljudska prava i integracije Ministarstva za Evropske integracije i jednakost organizovalo je Peer to Peer studijsku posetu Malti s ciljem pružanja detaljnog pregleda malteškog Zakona o rodnom identitetu, rodnoj ekspresiji i polnim karakteristikama. Studijska poseta bila je deo plana vlasti Severne Makedonije za sprovođenje presude Evropskog suda za ljudska prava („ESLJP“) u predmetu X protiv „Bivše Jugoslovenske Republike Makedonije“, a koji akcioni plan će Komitet ministara ispitati tokom sastanka o ljudskim pravima od 3. do 5. marta ove godine.\nSlučaj X (predstavka broj 29683/16 od 17.01.2019. godine) se odnosi na kršenje prava podnosioca predstavke na poštovanje privatnog života (kršenje člana 8 Evropske konvencije o ljudskim pravima („Konvencija“)) zbog odbijanja administrativnih vlasti da izmene polnu/rodnu oznaku u rodnom listu podnosioca predstavke od 2011. godine. ESLJP je konstatovao da „trenutni pravni okvir u tuženoj državi ne predviđa brze, transparentne i dostupne procedure za promenu registrovanog pola transrodnih osoba na matičnim izvodima iz knjiga rođenih“.\nStudijska poseta pružila je priliku da se učesnici delegacije iz Severne Makedonije upoznaju sa malteškim zakonodavstvom iz oblasti rodnog identiteta, imajući u vidu da je Malta imala identičan problem u svom ranijem zakonodavstvu. Konkretno, slučaj Cassar protiv Malte (predstavka br. 36982/11 od 09.07.2013. godine) je okončan prijateljskim poravnanjem, jer je država Malta preuzela obavezu da će usvojiti zakonsko rešenje i omogućiti transrodnim osobama promenu pola u zvaničnim registrima u potpunosti, s obzirom da dotadašnje zakonsko rešenje nije dozvoljavalo promenu pola u matičnim knjigama rođenih za sve svrhe, kao npr. u svrhe zaključivanja braka, što je bio konkretan problem u slučaju Cassar protiv Malte. Malta je posledično usvojila novi Zakon o rodnom identitetu, rodnoj ekspresiji i polnim karakteristikama 2015. godine, koji se u svetu smatra jednim od prvih tako izuzetno naprednih zakona koji štite transrodne osobe u svim sferama života.\nStudijska poseta i upoznavanje delegacije Severne Makedonije sa dobrim praksama zakonodavstva Malte u kontekstu napora smanjivanja diskriminacije na osnovu rodnog identiteta će olakšati pripremu i uvođenje novih zakonskih rešenja kompatibilnih sa Konvencijom u Severnoj Makedoniji.\nPročitajte Akcioni plan za sprovođenje presude X na sledećem linku: http://hudoc.ekec.coe.int/eng?i=DH-DD(2020)47E\nPreuzeto sa sajta Saveta Evrope\ndiskriminacija, Transrodne osobe, LGBT, Severna Makedonija, član 8


Vučić: Republika Srpska i Sandžak nemaju ni sličan status – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nVučić: Platforma za Kosmet će se zasnivati na potrebama Srbije\nVučić: Republika Srpska i Sandžak nemaju ni sličan status\nBy Bojan Hrstić / 15. 09. 2018.\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da Sandžak i Republika Srpska nemaju ni sličan, a kamoli isti status, te da Sandžak kao takav ne postoji u Ustavu Srbije, dok je Srpska zagarantovana Dejtonom i Ustavom BiH.\nKomentarišući to što se pojedini kandidati za bošnjačkog i hrvatskog člana Predsjedništva BiH bave Srbijom, Republikom Srpskom i poređenjem sa Sandžakom, Vučić je rekao novinarima da neki ljudi ne razumiju razliku i ne poštuju ni sopstveni ustav.\nVučić je naglasio da je Republika Srpska i njeno postojanje zagarantovano Ustavom, najvišim pravnim aktom BiH, ali i Dejtonskim sporazumom.\n“Sandžak, oprostite, ovo nije Otomanska imperija, ne postoji kao takav u Ustavu Srbije. Je li to znači da biste lako gazili Ustav Srbije, a da ste strašno osetljivi ako bi neko drugi, pošto ja to nikada nisam radio, slučajno pomislio da treba da se pogazi Ustav BiH ili Dejtonski sporazum? Kako to lako pregazite preko Ustava Srbije?”, pitao je Vučić.\nOn je istakao da Sandžak i Republika Srpska nemaju ni sličan, a kamoli isti status.\n“Neću da govorim ni o veličini ni broju ljudi, nego samo o ustavno-pravnoj materiji. Ali, biće vremena kada se izbori završe da se o tome govori”, rekao je Vučić.\nOn je naveo su ta dva kandidata Bošnjak i Hrvat, a obojica će imati bošnjačku podršku, na njegove riječi da Srbija voli Republiku Srpsku i poštuje njen integritet u okviru integriteta BiH – rekli da “vole Sandžak i da je to isto”.\nVučić je rekao da će jedan biti izabran vjerovatno za hrvatskog člana Predsjedništva BiH zato što je Hrvat rodom, iako ga neće izabrati najvjerovatnije, kako je vidio po istraživanjima, Hrvati, već Bošnjaci.\n“Ali, to je po njihovom ustavu i to je u redu, da se ne mešam u to. A drugi je Bošnjak”, naveo je Vučić.\nOn je dodao je da su ta obojica na njegove riječi da “voli Republiku Srpsku” govorili da vole Sandžak i pitali da li će im dozvoliti da u Sandžaku škole nazovu po BiH, kao što u Srpskoj škole dobijaju imena “Srbija”.\nVučić je rekao da nema nikakav problem da oni, koliko god škola ili obdaništa izgrade u Raško-polimskoj oblasti ili Sandžaku, da ih nazovu “BiH”, “Bosna”, “Hercegovina”.\n“Ali, još nijednu nisu izgradili, ni školu, ni vrtić. Uglavnom smo ih mi gradili ili prijatelji koje smo mi dovodili, Emirati ili neki drugi. Oni nisu nijednu. A mnogo bih voleo da nam grade škole i vrtiće, ne znate koliko bih srećan bio i za svaku bih im se zahvalio, došao bih na otvaranje svake škole koja se zove `Bosna i Hercegovina` i nikakav problem sa tim nemam”, rekao je Vučić.\nŠto se tiče Crne Gore, Vučić je rekao da mu je jasno koliko ima negativne kampanje u crnogorskim medijima protiv Srbije, ali da će on svakako uputiti poziv predsjedniku Crne Gore da u narednom periodu posjeti Beograd i Srbiju.\n“A što se tiče odnosa sa crnogorskim rukovodstvom, nije uvek jednostavno, imamo mnogo razlika, ali moramo da gradimo bolje odnose u budućnosti”, rekao je Vučić. (Srna)\nPrva evropska zemlja dobila vakcine u okviru Kovaksa\nŠeranić: Građani sa dvojnim državljanstvom mogu da se vakcinišu u Srbiji\nOdobren uvoz 108.000 vakcina Astra Zeneca u BiH\nDragana Čavka: Demantujem optužbe Stanivukovića\nBravo za Banjalučane: Čekaju u redu kako bi darovali kosu za perike djeci oboljeloj od raka\nŽaklina Vućić najljepša žena Evrope (FOTO)


Romero ponovo interesantan Partizanu | Transferi\nYou are here: Home Fudbalske Vesti Romero ponovo interesantan Partizanu\tMay 25, 2017 3:16 am\nRomero ponovo interesantan Partizanu\nPOSLEDNjIH dana u Humskoj se sve manje govori o tome hoće li i kada Markinjos pojačati crno-bele, a u fokusu je ponovo jačanje najisturenijeg dela tima. Očigledno je procenjeno da Božinov, Kojić i Šaponjić nisu dovoljni za zgusnut „režim rada“ koji očekuje Partizan, pa su „mamci“ bačeni na više strana. Velika želja iz nekoliko prethodnih prelaznih rokova, Abubakar Oumaru, se zahvalio za interesovanje, pa je ponovo aktivirana mogućnost da se dogovori saradnja sa Amerikancem Cezarom Romerom, koji je prošle sezone nosio dres jermenskog šampiona Pjunika.PROČITAJTE I OVO:* Zvezda u poslednjih godinu dana dovela 17 fudbalera: Umesto golova samo “stative”* Soro čeka dozvolu da brani za Brazil* VIDEO: Dva skandala prilikom dodele pehara – pogrešna zastava i napad selektora Francuske na Marinu Maljković* Bruka organizatora u Francuskoj: Borkoviću pustili himnu “Hej Sloveni”, Dušan prekinuo intoniranje * Vaterpolisti Srbije pobedili Hrvatsku: Odbrana titule i Olimpijske igre!* Srpkinje osvojile zlato na EP: Ana Dabović MVP!* Dornelaš nije jedini koji se muči sa aklimatizacijom u Partizanu: Bingo samo Kleo i Žuka* VIDEO: Pogledajte kako su Srpkinje proslavile zlato* Bodiroga: Za Zvezdu nema prepreka* Đoković o pisanjima britanskih medija: Ne varamo!


Optužnica protiv bivše direktorke Etnografskog muzeja | Hronika | Novosti.rs\nN. BIJELIĆ | 26. mart 2019. 08:02 | Komentara: 2\nEtnografski muzej / Foto N. Fifić\nIGRA EU OKO OPTUŽNICA: Odmrznuli Tačija da "MINIRAJU" Trampa\nOptužnica izmišljena! Predvodnik boraca RS Milomir Savčić o procnjsu u Sudu BiH\nOpet dižu optužnicu: Tužilaštvo BiH tvrdi da je saslušalo Ljubana Ećima (55)\nTUŽILAŠTVO za organizovani kriminal podiglo je optužnicu protiv bivše direktorke Etnografskog muzeja dr Mirjane Menković zbog sumnje da je zloupotrebila položaj. Istom optužnicom obuhvaćena je i Ranka Dedović, odgovorno lice Omladinske zadruge "Gaudeamus". Kako saznajemo u Višem sudu, krivično vanpretresno veće je optužnicu potvrdilo, ali je na tu odluku odbrana uložila žalbe, o kojima odlučuje Apelacioni sud. U slučaju da žalbe budu odbijene, optužnica će stupiti na pravnu snagu i biće zakazan početak glavnog pretresa.\nIstraga zbog sumnji da je bilo zloupotreba u poslovanju Etnografskog muzeja pokrenuta je u oktobru prošle godine. Pored Menkovićeve i Dedovićeve osumnjičene su još tri osobe, ali su oni u međuvremenu sa Tužilaštvom sklopili sporazume o priznanju krivice, koje je prihvatio sud.\nPROČITAJTE JOŠ: Uhapšena dva mladića zbog više teških krađa\nTako je Predrag Martinović, osnivač Agencije za komunikaciju i odnose sa javnošću "Nju rej", na osnovu sporazuma osuđen na kaznu zatvora od šest meseci, koja se neće izvršiti ukoliko u roku od dve godine ne izvrši novo krivično delo. Na tri meseca uslovne kazne, sa rokom provere od godinu dana, osuđen je Igor Šebešćen, odgovorno lice Agencije za kancelarijsko-administrativne poslove "Sebastijan MBI", dok je Željko Marković, odgovorno lice preduzetničke radnje "Houm art", sklopio sporazum na godinu dana zatvora sa rokom provere od tri godine.\nPrema onome što je saopšteno prilikom pokretanja istrage, Etnografski muzej je navodnim zloupotrebama oštećen za više od 14 miliona dinara. Sumnja se da je Menkovićeva od avgusta 2014. godine, koristeći svoju poziciju, davala naloge službi računovodstva da se sa računa ustanove na čijem je čelu bila određena novčana sredstva uplaćuju na račune navedenih preduzeća, iako, kako se navodilo, Muzej sa njima nije imao nikakvu poslovnu saradnju. Tvrdi se da su vodeći ljudi tih preduzeća izdavali Muzeju lažne fakture, kako bi im Menkovićeva plaćala sa službenog računa. Nakon toga, oni su, prema prijavi, podizali novac sa računa i u gotovini ga predavali službi računovodstva Etnografskog muzeja, zadržavajući pritom proviziju za sebe.\nMirjana Menković Foto Ž. Knežević\nPROČITAJTE JOŠ: VEZE GROBARA I HITNE POMOĆI: Apelacioni sud vaga dokaze uzbunjivača, sledi konačna presuda\nNAKON privođenja i saslušanja, Tužilaštvo je tražilo da se odredi pritvor Mirjani Menković, ali sudija za prethodni postupak to nije prihvatio. Umesto toga doneto je rešenje kojim je određena zabrana prilaženja, sastajanja i komuniciranja sa svedocima, ali i zabrana da posećuje Etnografski muzej. Naloženo joj je i da se javlja Povereniku Uprave za izvršenje vanzavodskih sankcija po programu postupanja.\nTEŠKA SAOBRAĆAJNA NESREĆA KOD UBA Dve osobe poginule u sudaru kamiona i automobila\n18:18 TEŠKA SAOBRAĆAJNA NESREĆA KOD UBA...


Psi čuvaju fudbalere Premijer lige\nIzvor: RTS, 26.Maj.2020, 08:03\nProšle nedelje su dvojica muškaraca provalila u Alijevu kuću u Barnetu u kojoj su bili on, njegova devojka i još nekoliko osoba. Uz pretnju oružjem uzeli su nakit i satove vredne stotine hiljada >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << funti, a onda pobegli.\nNakon što je dom fudbalera Totenhema Dele Alija opljačkan, sve više članova Premijer lige izdvaja veliku sumu novca na dresirane pse čuvare.\nPoslednji u nizu je mladi fudbaler Lestera, Hamza Čuduri, koji je izdvojio oko 60.000 evra za posebno dresirane pse, belgijskog ovčara i vučjaka.\nPre nekoliko dana kapetan Aston Vile Džek Griliš kupio je belgijskog ovčara vrednog 28.000 evra, a pse čuvare kupili su i napadač Mančester sitija Rahim Sterling, napadača Mančester junajteda Markus Rašford, bivši engleski reprezentativac Rio Ferdinand, kao i golman Totenhama Ugo Loris.\nProdaja pasa čuvara postaje sve unosniji posao u Engleskoj, posebno među fudbalerima koji, nakon što je igrač Totenhema Dele Ali opljačkan u svom domu, izdvajaju desetine hiljada evra za vrhunski dresirane pse...Vezista Lester Sitija Hamza Čouduru (22) posljednji je igrač iz Premijer lige koji...


PAO slavio u OAKI | Double - Double\nPAO slavio u OAKI\nDecember 30, 2014 Uros B.\tLeave a comment\nPanatinaikos – Makabi Tel Aviv 83-76\nPanatinaikos je posle velike borbe i preokreta uspeo da savlada Ponos Izraela rezultatom 83-76. Dosta uzbuđenja viđeno je u dvorani OAKA.\nPanatinaikos je veoma loše počeo utakmicu, teško se snalazio u napadu dok je u odbrani nije uspevao da zustavi poene Makabija iz tranzicije i polu-tranzicije.\nU poslednjih 5 minuta prvog poluvremena došlo je do buđenja Zelenih, koji su prvo spustili razliku sa -14 na -4, a onda i nametnuli svoj ritam igre. Na poluvreme se otišlo diskutabilnom sudijskom odlukom priznavanja poena igrača Makabija posle očigledne greške u koracima.\nTreća deonica protekla je u velikoj borbi, Makabi je držao prednost, ali je i Panatinaikos bio u igri.\nU poslednjoj deonici Panatinaikos je prvo prišao na -3 a onda i potpuno preokrenuo (70-68). U tim trenucima odlično su igrali Gist i Sloter, dok je pobedu sjajnim pogotkom od tablu obezbedio Dimitris Dijamantidis.\nNajefikasniji igrači u timu Duška Ivanovića bili su Batista sa 16 poena, Sloter i Gist sa po 15, kao i Nelson sa 12, odnosno Dijamantidis sa 11 poena. Samo još dva igrača, Janković i Mavrokefalidis, su dali koševe u ekipi Zelenih.\nU Makabiju najbolji su bili Rendl i Linhart sa po 18 poena, a najatraktivniji je bio Tajus sa 14 poena i 11 skokova. Blizu dabl-dabl učinka bio je Džeremi Pargo sa 8 poena i 9 asistencija.


Tumačenje snova o čizmama, direktno je povezano sa osećajem sigurnosti i samopouzdanja, ili osećajem nesigurnosti i nedostatka samopouzdanja koji vam je svojstven u trenutnom periodu na javi.\nSanjati lepe i udobne čizme:\nUkoliko ste sanjali lepe i udobne čizme, vaš san ukazuje na to da ste na javi trenutno jako zadovoljni sobom i da vam ne nedostaje samopouzdanje. Osećaj sigurnosti je nešto što je karakteristično za vas i što vas prati na svakom koraku. Pvakvo tumačenje sna, odnosi se na sve važne aspekte vašeg života. Sigurni ste kako na polju emocija, tako i na polju finansija.\nSanjati ružne ili pocepane čizme:\nUkoliko ste sanjali ružne ili pocepane čizme, vaš san ukazuje na to da vam u trenutnom periodu na javi nedostaje sigurnost i samopouzdanje. Postoji mogućnost da vas je neka određena situacija dovela u poziciju da se ne osećate sigurno ili da izgubite samopouzdanje. Ono što je potrebno da znate, jeste da su stvari koje loše utiče na vas promenljive i da uprvo zato, u cilju poboljšanja samopouzdanja pokušate da ih promenite.\nSanjati da ste kupili ili dobili čizme:\nUkoliko ste sanjali da ste kupili ili dobili čizme, uskoro očekujte uspeh ili materijalni dobitak.\nSanjati da ste nekome poklonili čizme:\nUkoliko ste sanjali da ste nekome poklonili čizme, vaš san vam poručuje to da će na javi neko preuzeti zasluge za vaš trud i za vaš uspeh. Sa takvom činjenicom, vi ćete iz nekog razloga biti saglasni i gotovo sami ćete toj osobi prepustiti zasluge.\nIzmenjiva ili izmenljiva pravopis - kako se piše\nInjekcija ili inekcija pravopis - kako se piše\nDokumenat ili dokument pravopis - kako se piše\nDržava, grad, planina, reka, životinja i biljka na slovo G\nRajferšlus ili rajsferšlus pravopis - kako se piše\nJesteli ili jeste li pravopis - kako se piše\n← Kako se ugojiti brzo i prirodno\nLjubavni sati – značenje sati i minuta →


Ženski mozak se menja nakon rodjenja bebice 🙂 evo i kako\nŽenski mozak se menja nakon rodjenja bebice :) evo i kako\nPostavio Sonja Milekic\t On dec 15, 2016 0\nMlade mame su toliko očarane svojim bebama, a uz neopisivu majčinsku ljubav, javljaju se i snažni zaštitnički porivi i stalna zabrinutost.\nZahvaljujući promenama u različitim, međusobno povezanim područjima mozga, kao i poplavi hormona tokom trudnoće i nakon porođaja, mlade su mame toliko očarane svojim bebama, a uz neopisivu majčinsku ljubav, javljaju se i snažni zaštitnički porivi i stalna zabrinutost.\nMnogi roditelji prvi susret sa svojim detetom opisuju kao ljubav na prvi pogled. I naučnici danas potvrđuju da je promena koja se događa u mozgu kada dobijemo dete vrlo slična onoj kada se zaljubimo. To je obično izraženije kod mladih majki, kojima se mozak počinje menjati već tokom trudnoće.\nLjubav i briga počinju promenama u mozgu\nDokazano je da se promene događaju u različitim delovima mozga, siva masa se zgušnjava, a moždana aktivnost povećava se u područjima zaduženima za saosećanje, teskobu i socijalne interakcije. Upravo zahvaljujući ovim promenama, kao i poplavi hormona tokom trudnoće i nakon porođaja, mlada je majka toliko očarana svojom bebom, a uz neopisivu majčinsku ljubav, javljaju se i snažni zaštitnički porivi i stalna zabrinutost.\nIstraživač mozga Pilyoung Kim za portal The Atlantic kaže kako se tokom prvih meseci nakon porođaja kod mnogih majki javljaju simptomi opsesivno-kompulsivnog poremećaja, poput preteranog pranja ruku ili stalnog proveravanja diše li beba.\n„Majke u tom razdoblju puno razmišljaju o stvarima na koje zapravo ne mogu uticati. Stalno razmišljaju o bebi. Je li beba zdrava? Bolesna? Sita? U mozgu žena, kao i kod životinja tokom babinja, događaju se promene koje potiču snažnu želju da se pobrinu za svoje dete“, kaže Kim.\nZa majčinske osećaje i ponašanje odgovorno je nekoliko međusobno povezanih regija u mozgu. Posebno mesto među njima ima amigdala, skup neurona u obliku badema, povezan s emocionalnim reakcijama poput straha, teskobe i agresije. U normalnom mozgu, aktivnost u amigdali povećava u nedeljama i mesecima nakon rođenja deteta.\nIstraživači smatraju da je taj rast amigdale, podržan koktelom hormona, povezan s ponašanjem mladih majki i čini ih izuzetno osetljivim na potrebe njihove bebe. Istraživanja su pokazala da je aktivnost u amigdali povezana sa snažnim osećajima majke prema vlastitoj bebi, upoređenju s ostalim bebama.\nPoplava hormona ljubavi\nSve je to povezano i s hormonima koji preplavljuju amigdalu, koja sada ima i više hormonskih receptora za hormone poput oksitocina, koji se počinje pojačano lučiti tokom trudnoće i posebno porođaja, a onda i tokom dojenja.\n„Promjene su vidljive i kod hormona i na mozgu. Nivo oksitocina, koji je odgovoran za stvaranje veze između majke i novorođenčeta kod svih sisavaca, dramatično se povećavaju tkom trudnoće i babinja, a što je majka više angažovana u brizi za bebu, porast oksitocina je veći“, kaže neurolog Ruth Feldman.\nPromene u mozgu majke najveće su s prvim detetom, no nije poznato vraća li se mozak ikad u stanje u kakvom je bio pre porođaja. No važno je napomenuti da ove promene nisu rezervisane samo za novopečene majke. One se mogu primietiti i kod očeva, posebno onih koji su duboko uključeni u brigu o bebi.\nPROČITAJTE I OVE TEKSTOVE :*\nŠta ne treba da plaši novopečene majke\nZa novopečene mame : Kako promeniti pelene bebironu\nNAJNOVIJE VESTI IZ BANJALUKE : RODJENO 13- BEBICA\nJel moguće da mi Bog ne dozvoljava da uzmem svoje čedo u ruke,jel stvarno majčinstvo nije za mene?!


Sud BiH: Potvrđena presuda fatalnoj pripravnici Željki Bukmir - Klix.ba\nSud BiH: Potvrđena presuda fatalnoj pripravnici Željki Bukmir\n15.5.2015. u 14:45\nŽeljka Bukmir (Foto: Arhiv/Klix.ba)\nSud BiH potvrdio je danas presudu izrečenu u prvostepenom postupku Željki Bukmir, bivšoj fatalnoj pripravnici ove pravosudne ustanove, saznaje Klix.ba. Njoj je, podsjećamo, krajem novembra prošle godine dosuđena uvjetna kazna zatvora od šest mjeseci i to zbog odavanja tajnih podataka osobama osumnjičenim za organizirani kriminal.\nNaime, Željka je tadašnjom prvostepenom presudom oglašena krivom za krivično djelo povrede postupka te joj je izrečena ova kazna koja neće biti izvršena ukoliko ne počini novo krivično djelo dvije godine nakon pravosnažnosti presude.\nHasija Mašović, sutkinja koja je izrekla današnju presudu, kazala je kako su uzeti u obzir svi dokazi u ovom postupku.\nPodsjećamo, Bukmir je bila u središtu skandala, ali i istrage koju je FUP godinama vodio protiv nje. Na koncu je protiv nje podignuta optužnica jer je krajem 2011. godine, radeći kao sudska pripravnica u Sudu BiH, zloupotrijebila službeni položaj i povrijedila tajnost postupka u okviru predmeta koji je Tužiteljstvo BiH vodilo protiv više osumnjičenih sa područja Hercegovine, za organizirani kriminal, krijumčarenje, nedozvoljenu proizvodnju i rasturanje neocarinjene robe.\nPodsjećamo, fatalna pripravnica je, nakon što je saznala da se u određenom predmetu vode posebne istražne radnje, pod kodnim nazivom "Ota More”, koje su na temelju naredbe Suda BiH provodili Tužiteljstvo BiH i Federalna Uprava policije, kontaktirala prvoosumnjičenog u predmetu Ivicu Tomića, kojeg je poznavala, jer se radi o osobi sa područja Ljubuškog. Osumnjičenom je kazala da se protiv njega i više drugih osoba provodi istraga, odnosno da ih prisluškuju.\nNakon toga, osumnjičeni pripadnici organizirane grupe prestali su komunicirati telefonima i promijenili brojeve telefona, što je dovelo do nemogućnosti prikupljanja dokaza, te obustave istrage u tom predmetu.\nCijela afera je razotkrivena nakon što je Bukmir 17. maja 2012. privedena na saslušanje u sjedište Federalne uprave policije u Sarajevu. Tada je izvršen pretres na području Zapadnohercegovačkog kantona (ZHK) i Istočnog Sarajeva, gdje je Bukmir stanovala.\nIstražitelji su tokom pretresa oduzeli određene predmete koji su interesantni za daljnju istragu. Tokom istrage predmeti su vještačeni u Centru za forenzičku i informatičku podršku Federalne uprave policije. Policija je Bukmir oduzela mobitel, a tražili su laptop, rokovnike i dokumente, koje tada nisu pronašli.\nMlada pripravnica je privukla pažnju policije jer se tokom prakse zanimala za prisustvovanje nekim ročištima, kao i za predmete te istrage, iz kojih su, navodno, curile informacije osumnjičenim i njihovim advokatima.\n"Fatalnoj pripravnici" Suda BiH uslovna kazna\n28.11.2014. u 13:20\nMehmedović: Čekao sam posljednji tren ne bi li se pojavio neko da ga podržim\nObilježavanje Međunarodnog dana borbe protiv homofobije i transfobije u BiH\n15.05.2015. u 14:42


Pavićevićev monolog: Jurili bismo prvo mesto da se nisu povredili Pulen i Vajthed, ni Lejkersi bez Lebrona ne mogu nikog da pobede | MozzartSport\n| Sunday 18 April 2021 21:00\nMihailo Pavićević (©ABA LIGA – Media Pro)\n"I sad stojim iza te izjave od pre tri meseca. Da Mornar nije bio baksuz da ostane bez Pulena i Vajtheda, budite sigurni da bi već sada bio prvi na kraju regularnog toka. To sam tada govorio na osnovu igre svog tima i kompletne atmosfere i upoređujući nas sa drugim ekipama. Isto sam tako priznao posle povrede dvojice najboljih igrača da to više nije ista ekipa, vidite šta za nas znači povratak Pulena na nivo na kojem je bio. Uz njega se razigraju i ostali, to su uloge vođa timova. Pa Lejkersi bez Lebrona ne mogu nikoga da dobiju. Ta moja izjava da idemo na prvo mesto nije bilo nikakvo hvalisanje, već čvrsto ubeđenje da ćemo se sa takvom igrom boriti za to", jasan je Pavićević, a pišu Vijesti.\nMornar je uoči susreta bio u situaciji "biti ili ne biti", a za Budućnost je pobeda u Baru donosila siguran vrh tabele...\n"Veliki ulog je bio za obe ekipe. Crnogorski derbi uvek nosi draž neizvesnosti, a još je odlučivao Budućnosti o prvom mestu, nama o produžetku nade za plej-of. Iznenadili su me moji igrači posle perioda bledih partija, kako smo odigrali, pogotovo posle vođstva Budućnosti od 13 razlike. Vratili smo se i odigrali sjajnu utakmicu. Mnogo smo ovakvih mečeva odigrali ove sezone, ali nažalost i mnogo loših, zato smo i došli u ovu situaciju. Biće mi žao ako na kraju ne uspemo da se plasiramo u plej-of, kao što mi je žao što smo direktno odlučivali o prvom mestu, ali to je sport".\n"Ovo nam je veoma bitna pobeda za samopouzdanje, protiv ekipe koja je došla u sjajnoj formi, posle 11 pobeda zaredom u ABA ligi. To samo po sebi govori o kakvom se trijumfu radi. Imamo sedam-osam dana da se spremimo za poslednju utakmicu protiv Igokee, dva prijateljska kluba će igrati za prolaz u polufinale", rekao je Pavićević i dodao:\n"Malo ko se nadao posle minus 13 i 31 poena Budućnosti u prvoj četvrtini da ćemo se tako vratiti u igru. Odigrali smo našu prepoznatljivu košarku, taj šuterski repertoar kad proradi onda smo stvarno opasna ekipa".\n"Više neću da komentarišem ničiju povredu. Pulenu je pauza trebalo da traje tri do pet sedmica, a mi smo ga za noć oporavili. Otišao je u Beograd sa nama protiv FMP-a kao turista i desilo se što se desilo, za veče je čovek ozdravio. Vajthed je povredio drugo rame, a on igra rizično, ne štedi se i imao je nesreću da padne direktno na rame. Rečeno mi je odmah da je završio sezonu, to sam i preneo. Posle su mi stigle informacije da on možda može da igra. Trener sam, prepuštam sve medicinskoj ekipi, da ne trčim pred rudu. Za sad je van ekipe, ništa drugo ne mogu da vam kažem".\n"To je završena priča. To je vid apsolutnog neprofesionalizma, pred utakmicu sezone se izgubio da ne znamo ni gde je, ni kako je. Nikome se nije javio, dok nije saznao da je suspendovan. Tada je počeo da glumi dobrog momka", zaključio je Pavićević.\n#Mihailo Pavićević #KK Mornar #Jadranska liga


Srbija otpala, Iran zabrinuo domaćina\nFrancuska - Srbija, Foto: Fivb.ch\n13.09.2014. 21:48h Ažurirano: 28.03.2019. 13:47h\nKao protiv Sjedinjenih Američkih Država, odbojkaši Srbije su i protiv Francuske dobili prvi set, a onda su izgubili naredna tri i doživjeli poraz, pa su odbojkaši donekle osvetili kolege košarkaše, koji su u polufinalu SP u Španiji izgubili od “orlova”.\nNeuspjehom protiv “trikolora”, izabranici Igora Kolakovića su kolo prije kraja druge runde izgubili sve šanse da se domognu jednog od prva tri mjesta u grupi E koja vode u treću rundu, pa neće imati priliku da brane bronzu sa prethodnog SP u Italiji.\nNajefikasniji u ekipi Srbije bio je Atanasijević sa 19 poena, a u ekipi Francuske, koja je ovom pobjedom izborila prolaz među šest najboljih, najbolji učinak imao je Ruzije (22).\n"Mnogo smo očekivali od ovog meča i šampionata. Svi smo prilično razočarani, nijesmo uspjeli u našim namjerama. Svima nam je teško. Ovi momci su iskreno željeli sve najbolje. Ako bismo pravili analizu mogli bismo i drugim putem da krenemo, ne znam kako bi se to završilo. Za ovo sam se opredijelio i to je moja odgovornost", rekao je Kolaković.\nIako je gubio 2:0 u setovima, Iran je mogao i do pobjede protiv domaće Poljske, jer je ekipa Slobodana Kovača uspjela da izjednači na 2:2, a onda u odlučujućem setu je imala i meč loptu na 14:13.\nIpak, Poljaci su sa tri uzastopna poena spasali važnu pobjedu, ali nisu još sigurni u prolaz.\nNaprotiv, Poljaci sjutra najviše rizikuju protiv Francuske, za razliku od SAD-a i Irana koji igraju sa otpisanom Argentinom, odnosno Srbijom.\nU grupi F je već ranije bilo poznato da Brazil i Rusija, prva dva favorita za titulu, idu dalje, a juče su maksimalnim pobjedama odradile posao protiv Kanade i Njemačke, koje se i bore za treće mjesto koje vodi u treću rundu.\nUpravo će te dvije selekcije u sjutrašnjem međusobnom duelu odlučiti kome će pripasti treća pozicija, kao što će Brazilci i Rusi u derbiju odlučiti koliko će ko prenijeti bodova u narednu fazu takmičenja.\nU pobjedama protiv Kanade i Njemačke, Rusiju i Brazil su predvodili Lukas sa 15, odnosno Moroz sa 13 poena.\nGrupa E (Lođ i Bidgošć)\nItalija – Argentina 1:3 (25:17, 21:25, 28:30, 21:25)\nSrbija – Francuska 1:3 (25:27, 23:25, 23:25, 20:25)\nSAD – Australija 3:0 (25:15, 25:19, 25:20)\nPoljska – Iran 3:2 (25:17, 25:16, 24:26, 19:25, 16:14)\nTabela: Francuska 16, Poljska 14, SAD 13, Iran 12, Srbija 9, Argentina 6, Italija 2, Australija 0\n4. kolo (sjutra)\nArgentina – SAD (16.40)\nSrbija – Iran (16.40)\nAustralija – Italija (20.15)\nPoljska – Francuska (20.15).\nGrupa F (Katovice i Vroclav)\nBrazil – Kanada 3:0 (25:19, 25:23, 29:27)\nFinska – Kina 2:3 (25:22, 22:25, 23:25, 25:20, 14:16)\nKuba – Bugarska 3:0 (25:23, 25:18, 30:28)\nRusija – Njemačka 3:0 (25:17, 25:18, 26:24).\nTabela: Brazil 18, Rusija 17, Njemačka 12, Kanada 10, Kuba, Bugarska 5, Finska 3, Kina 2\nBrazil – Rusija (20.40)\nFinska – Bugarska (16.40)\nKuba – Kina (20.15)\nNjemačka – Kanada (20.15)\n19.01. 08:56 h\t3211\n19.01. 12:32 h\t962


Iced Earth u Domu omladine - Ledeno kraljevstvo u Beogradu\nIced Earth u Domu omladine – Ledeno kraljevstvo u Beogradu\nIako je Florida nadaleko poznatija po drugoj vrsti metala jer je pod svojim nebom izrodila neke od prvoklasnih, neprikosnovenih metal bendova, Iced Earth čvrsto opstaje na nogama svog zvuka još od 1985. godine. Deo publike koja je prisustvovala koncertu sinoć, nije bio ni rođen te decenije. Da li su Iced Earth tek uvertira za otkrivanje ozbiljnijih metal bendova ili pak toliko legendarni da se u muzičkom sazrevanju ne mogu preskočiti, stvar je polemike i različitih mišljenja. Nepobitno uspravno stoji činjenica da su njihove „pitke“ pesme, pune melodija i emotivnih tekstova pevljive i prijemčive za uho, te je bend izgradio metal zvuk za širu publiku ljubitelja malo „tvrđeg“ zvuka ili gitara sa distorzijom.\nNa evropskoj turneji koja je počela 9. januara i kojom promovišu svoj novi album „Plagues Of Babylon“, prate ih bendovi Elm Street i Warbringer. To je drugi album sa novim pevačem, Kanađaninom Stu-om Block-om, koji je sastavni deo benda od 2011. godine.\nElm Street uživo u Beogradu 2014. godine, photo Marko Ristić\nKoncert je počeo tačno na vreme pred ne tako brojnom, ali znatiželjnom i pozitivnom publikom koja je svakako ohrabrila Elm Street, australijski bend koji je prvi izašao na binu. Ne toliko uverljivi u svojoj izvedbi sa slabim pesmama, u toku pola sata svog muziciranja teško da su zaista nekoga oduševili. Simpatičan je na trenutke bio frontmen, Ben Batres, čija je uživljenost u najavljivanje pesama i “buđenje” publike bila zaista impresivna. Batres je delovao kao da stoji ispred najvećeg svetskog benda i kao da se isred njega nalaze hiljade gledalaca dok je najavljivao numere i obraćao se publici.\nWarbringer uživo u Beogradu 2014. godine, photo Marko Ristić\nWarbringer je, u drugu ruku, uverio nešto brojnije gledaoce da je u pitanju jedan kvalitetan bend. Na thrash metal bend iz sunčane Kalifornije nije uticala hladna evropska zima sudeći po njihovoj svirci. Nemerljivo zategnutija muzička izvedba nego od strane momaka pre njih bila je malo poljuljana sitnim greškama na par trenutaka, no to nije umanjilo intenzitet njihove eksplozivne svirke, energiju koju su izneli i znoj koji su prolili jureći za ludačkim tempom svojih pesama.\n„Seveared Reality”, “Living in a Whirlwind” i “Towers of the Serpet” bile su neke od pesama kojima su momci iz ovog benda pozdravili beogradsku publiku, i to po drugi put, budući da su već nastupali u Beogradu i nisu sasvim nepoznati na našim prostorima.\nNapokon su i Iced Earth izašli na binu negde oko deset sati, i bili gromko i srdačno pozdravljeni od strane svojih raznolikih obožavalaca. Budući da je najnoviji album „Plagues Of Babylon“ objavljen prošlog meseca i da je bend na turneji kojom ga promoviše, set je logično počeo naslovnom i prvom numerom sa istog albuma. Deluje da je prisutna publika već bila upoznata sa novim albumom i dobro se pripremila za koncert, budući da je veliki deo ljudi u prvim redovima ispred benda prepoznao pesmu. Sledila je „Democide“, druga pesma sa pomenutog albuma. Naglo se vraćajući u prošlost i 1996. godinu, kada je bio objavljen album „Dark Saga“, bend je nakon odsvirane naslovne pesme napravio pauzu, te se frontmen, Stu Block, po prvi put obratio beogradskoj publici.\nIced Earth uživo u Beogradu 2014. godine, photo Marko Ristić\n*** POGLEDAJTE GALERIJU FOTOGRAFIJA SA KONCERTA BENDA ICED EARTH ***\nGledano sa bine, publika je verovatno delovala jako imresivno, naročito su desni i levi kraj prednjih redova bili očito ispunjeni vernim fanovima benda. Nakon pesme „V“, publika je glasno usklikivala, a onda je atmosfera malo utihnula sa prvim tonovima nežne balade „If I Could See You Now“, koja je vratila vetrove emotivnih turbulencija sa albuma koji su Iced Earth snimili prošlog veka. Odmah nakon nje, rasplamsala se ljutina koncerta sa druge strane te ere benda i „Disciples of the Lie“ sa čuvenog albuma „Something Wicked This Way Comes“ (1998), da bi odmah ponovo doskočili na sadašnje vreme sa „Among the Living Dead“.\nIpak, nakon nje su sledile još dve pesme sa pomenutog albuma, gde se Stu Block zapravo pokazao sjajno u izvedbi pesama koje je Matt Barlow neprikosnoveno svojevremeno otpevao. Iako je delovalo kao da ga imitira, Block nije loše imitirao Barlow-a u „Burning Times“ i naročito u „Blessed Are You“, gde ste na kratke trenutke mogli biti zavarani da čujete Barlow-a. Nakon „A Question of Heaven“ sa albuma „Dark Saga“ bend se povukao sa bine.\nPublika je usklikivala njihovo ime, i nije trebalo dugo da se bend ponovo nađe na pretpostavljenom mestu sa instrumentima u rukama, spremni da svojoj vernoj publici daju još. Iako se moglo čuti da publika traži „Melancholy“, bend je ostao gluv na te usklike i vratio se otvorivši bis sa pesmom „Distopia“. Nade da će svirati „Melancholy“ su svakako ponovo bile probuđene kada su najavili sledeću pesmu sa albuma „Something Wicked This Way Comes“ (1998), međutim bila je to „Watching Over Me“, nesumnjivo jedna od pesama, ako ne i upravo ta pesma koja je mnoge prisutne zainteresovala za ovaj bend.\nBlock je tek ovde pokazao koliko dobro „skida“ Barlow-a, toliko dobro da je sve prisutne uverio zašto se baš on našao za mikrofonom, nakon što je po drugi put prekinuta saradnja sa pevačem koji je, inače, oženjen sestrom gitariste i vođe benda Jon-a Schaffer-a. Iced Earth je, kao i mnogi bendovi gde je glavni jedan čovek, imao velike promene u svom sastavu, tako da je od originalnih članova, još samo Jon Schaffer tu. Set je završen pesmom „Iced Earth“, sa malo kraće od intenzivnih sat i po vremena besprekidne svirke.\nSetlista koja je svirana u Beogradu, bila je identična onoj koja je izvedena u Sofiji. Ta setlista je bila nešto kraća od one koju je bend svirao u Grčkoj pre samo nekoliko dana – dve pesme kraća zapravo. Publika je bila aktivna, interaktivna i srdačna, premda određeni deo nje nije mogao da usliši molbu benda da je pušenje zabranjeno tokom koncerta.\nbeograd dom omladine Elm Street Warbringer\nYou must be logged in to post a comment.


HITNO! POSAO Stručni medicinski tehničar Inostranstvo - 85 aktuelnih poslova - Oglasi za posao Jooble\nPosao Stručni medicinski tehničar Inostranstvo\n...Apoteka Drogerija Dama (Podgorica) raspisuje konkurs za poziciju: Farmaceutki tehničar Lokacija: Podgorica Uslovi: Odgovarajuća stručna sprema (SSS, srednja škola farmaceutskog smjera) Licenca za rad Poželjno radno iskustvo u apoteci Poznavanje...\nMontažer u automobilskoj intustriji Mlada Boleslav, Češka Republika češki pobit\n...auto sedišta -Ugradnja kablova ,plastika, brave, -Tapaciranje, otprema Uslovi za kandidata: – Treći, ili četvrti stepen srednje stručne spreme – Spremnost za rad u 3 smene – Prethodno radno iskustvo u automobilskoj ili industriji sa linijskom proizvodnjom je...\n...dugogodišnju radnu vizu * starostna granica kandidata od 18 do 50 godina života *pozicija pogodna i za muškarce i za žene *stepen stručne spreme: minimum srednja stručna sprema III ili IV stepena Zarada: * satnica 130 Kč/h brutto *dodatak na rad noću, rad praznikom u...\n...Mesto rada: Austrija Opis posla: ~ montaža nameštaja na kruzerima Uslovi rada: III ili IV stepen stručnog obrazovanja minimalno 2 godine radnog iskustva na istim ili sličnim poslovima; prednost je posedovanje EU pasoša ili slovenačke radne dozvole...\n...motivisane kandidate za poziciju: Radnik na održavanju zelenih površina (Waterloo, država Kanada) ~Potrebne kvalifikacije:Srednja stručna sprema ~Neophodno relevantno radno iskustvo na istim pozicijama (na održavanju zelenih površina) ~Glavna zaduženja:Košenje...\nHumanffy HR Consulting - Medicinska sestra/tehničar\n840 - 1.500 €\n...Humanffy HR Consulting zbog povećanja obima posla za svoje potrebe potražuje veći broj Medicinskih sestara za rad u Slovačkoj i radi zakup oglasnog prostora, Pozicija : Medicinska sestra/tehničar Mesto rada : Trencin (Slovakia) Opis posla, nadležnost i obaveze medicinske...\nApoteka Sv. Vrači raspisuje oglas za radno mjesto: Farmaceutski tehničar sa iskustvom za rad u apoteci u Podgorici Svi zainteresovani kandidati CV mogu poslati na mail: [email protected] Kontakt: (***) ***-****\nPZU Apoteka Sv.Vrači\n...neophodno obavlja i druge zadatke, koji su mu/joj naloženi u vezi s obavljanjem posla. Kvalifikacije i kompetencije: VII stepen stručne spreme - VSS (Ekonomski fakultet) Licenca – Sertifikovani računovođa; Minimum 5 godina iskustva na istim ili sličnim poslovima (...\n...propisanom režimu; Brine o čistoći prodajnog prostora, magacina i svog ličnog izgleda i higijene. Uslovi posla: III stepen stručne spreme; Komunikativnost, ljubaznost i sposobnost za samostalni i timski rad; Prilagodljivost dinamičnim uslovima posla; Prednost...\n...kontrola bagera upravljanje bagerom transport vozila do skladišta i ostali slični poslovi Uslovi rada: III ili IV stepen stručnog obrazovanja – građevinska struka minimalno 2 godine radnog iskustva na istim ili sličnim poslovima; da kandidat nije osuđivan i...\nOGLAS za medicinare (sestre i tehničare) OPĆEG SMJERA: Ako (ne) znate njemački jezik, a imate završenu srednju medicinsku školu kao REDOVAN učenik OPĆEG smjera, te POLOŽEN stručni ispit i OBAVLJENU praksu i ako želite živjeti i raditi u Njemačkoj, stvoriti vremenom Karijeru...\n...meseci sa mogućnošću produžetka istog – starostna granica kandidata od 18 do 45 godina života – pozicija pogodna za muškarce – stepen stručne spreme: minimum srednja stručna sprema III ili IV stepena – prednost imaju kandidati sa važećim „pobytom“ u Slovačkoj Zarada: –...\n...ugradnja aluminijumske stolarije i fasada •čitanje plana •ostali poslovi po nalogu poslodavca Uslovi rada: • III stepen stručnog obrazovanja •minimalno 2 godine radnog iskustva na istim ili sličnim poslovima; •prednost je posedovanje EU pasoša ili slovenač...\n...obroka (doručak , ručak i večera) Uniforma i održavanje iste; Uključivanje u program nagrađivanja; Sticanje iskustva uz iskusne i stručne mentore; Edukacija i mogućnost napredovanja. Plata po dogovoru. Vrsta zaposlenja: ~ Sezonski sa mogućnošću zaposlenja i...\n...Opis radnog mesta: Utovar I istovar iz kamiona; Rad u skladištu; Rad sa skenerom Uslovi rada : Minimum 3 stepen stručne spreme Radno iskustvo minimum 1 godine na istim I sličnim poslovima Lica sa dozvolom za viljuškar Posedovanje Češke radne vize...\nProdavac - sezonski posao\n...asortimanom firme Prijem robe Popis robe Održavanje urednosti i čistoće u objektu Ako ispunjavate sljedeće uslove: Srednja stručna sprema Poželjno radno iskustvo na sličnim poslovima Poznavanje stranih jezika: engleski i/ili ruski: A1 Poznavanje rada na ra...\nELEKTRIČAR slovenačka radna dozvola/srpski pasoš\n...elektroinstalacija poslovnih i stambenih objekata Polaganje kablova Montaža rasvete i utičnica Uslovi rada: •III ili IV stepen stručnog obrazovanja (elektro usmerenja) •minimalno 2 godine radnog iskustva na istim ili sličnim poslovima; •prednost je posedovanje...\n...nog materijala *Prijavljuje tehničke kvarove i eventualne štete počinjene u sobama OPŠTI USLOVI RADA SU: *SSS, minimum 3 stepen stručne spreme *Kandidat da nije osudjivan niti pod istragom *da poseduje radno iskustvo na istim poslovima za koje konkuriše *da je spremeno...


12. 12. 2021 |\nNovi Zeland je saopštio da će zakonski zabraniti pušenje sledećoj generaciji, tako da oni koji danas imaju 14 ili manje godina nikada neće legalno moći da kupe cigarete.\nNovi zakon podrazumeva da će se starosno doba u kojem je konzumiranje nikotina nelegalno povećavati svake godine s ciljem da se stvori generacija Novozelanđana koji neće pušiti, rekla je danas pomoćnica ministra zdravlja Aješa Veral.\n„Ovo je istorijski dan za zdravlje naših građana“, naglasila je.\nVlada je najavila povećanje starosne granice i druge mere u cilju da nikotin učini nedostupnim, nastojeći da ostvari svoj cilj da u naredne četiri godine od Novog Zelanda napravi zemlju u kojoj se ne konzumira nikotin.\nDruge mere uključuju smanjenje količine nikotina u duvanskim proizvodima na veoma niske nivoe, smanjenje broja prodavnica u kojima se mogu legalno kupiti cigarete i povećanje finansija za službe koje pružaju pomoć za odvikavanje. Novim zakonima neće biti ograničena prodaja elektronskih cigareta.\n„Želimo da obezbedimo garancije da mladi ljudi nikada neće početi da puše, te će se prodaja i snabdevanja novih grupacija mladih duvanskim proizvodima smatrati prekršajem. Građani koji budu bili mlađi od 14 godina kada zakon stupi na snagu nikada neće moći legalno da kupe proizvode od duvana“, rekla je Veral, preneo je Gardijan.\nStopa konzumiranja nikotina na dnevnom nivou vremenom opada – na 11,6 odsto 2018. sa 18 odsto deset godina ranije. Međutim, ta stopa je viša kod starosedelaca Maora – čak 29 odsto. „Ako se ništa ne promeni, biće potrebne decenije dok stope među Maorima opadnu ispod pet odsto“, rekla je Veral. Ona je ukazala da je moguće ostvariti cilj da se konzumiranje nikotina iskoreni u sledeće četiri godine.\nNajavljene mere su pozdravili stručnjaci iz domena zdravlja. „Novi Zeland još jednom vodi svet – ovog puta sa najnaprednijim planom za eliminaciju duvanskog dima do 2025…“, rekla je dr Natali Voker, direktorka Centra za istraživanje bolesti zavisnosti na Univerzitetu Okland.\nMeđu tinejdžerima na Novom Zelandu su konvencionalne cigarete u velikoj meri zamenjene elektronskim koje privlače veliki broj mladih koji nikada ne bi počeli da puše. Rezultati ankete koja je ove godne sprovedena među 19.000 gimnazijalaca pokazuju da 20 odsto njih jednom ili nekoliko puta dnevno koristi elektronske cigarete s visokim nivoom nikotina.\nPlan vlasti je, međutim, naišao na kritiku pojedinih partija. Stranka ACT tvrdi da će smanjenje nivoa nikotina u duvanskim proizvodima pogoditi najviše ljude s niskim prihodima, koji će morati da kupuju više cigareta i koji će pušiti više da bi konzumirali istu količinu nikotina. Veral je rekla da su niski nivoi nikotina koji će biti obavezni po zakonu bili predmet istraživanja i da je dokazano da to pomaže ljudima da prestanu da puše.\nTakođe su postavljana pitanja u vezi s mogućnošću da će se širiti crno tržište duvanskih proizvoda. Vlada je isprva priznala da postoji takav rizik. „Dokazi ukazuju da je poslednjih godina povećana količina švercovanih proizvoda od duvana na Novom Zelandu i organizovane kriminalne grupe učestvuju u švercu velikih razmera“, saopštila je Vlada.\nPlanovi o generaciji koja neće pušiti finalizovani su nakon konsultacije s javnošću Novog Zelanda. Prvi put su predstavljeni u aprilu. Oni tek treba da prođu zakonsku proceduru, a Veral je rekla da će zakon stupiti na snagu 2022, a starosne granice će važiti od 2023.\nTagovi :cigarete, Novi Zeland, pušenje, zdravlje


Vinčanska kultura - prva civilizacija koja je poznavala preradu metala\nVinčanska kultura – prva civilizacija koja je poznavala preradu metala\nNa prostoru između Skoplja i Budimpešte, i od sofijskog polja do reke Bosne, razvijala se Vinčanska kultura, najveća, i jedna od najrazvijenijih praistorijskih kultura Evrope. Smatra se da je ova balkanska civilizacija postojala između 5500. i 4000. godine pre naše ere i da predstavlja nastavak starije, neolitske Starčevačke kulture, koja se oslanjala na još drevniju (iz doba mezolita) kulturu Lepenskog vira.\nNajnovije otkriće naših arheologa baca sasvim novo svetlo na ovu civilizaciju, za koju se do sada mislilo da je bila pretežno zemljoradnička, karakteristična i po izuzetnoj veštini obrade keramike. Istraživanja na lokalitetu Belovode (Homolje) pokazala su da su drevni stanovnici Srbije poznavali i obradu metala. Posle otkrivanja krupnog grumenja rude bakra na ovom lokalitetu, rodila se ideja o poznavanju obrade metala, kao i postojanja rudnika iz tog doba, iz koga je ruda donošena u Belovode.\nZa to vreme, Belovode su predstavljale pravu evropsku metropolu – naselje se prostiralo na površini od 100 hektara, i u završnom periodu postojanja obuhvatalo 700-800 kuća. I u evropskim okvirima je to jedno od najvećih naselja iz doba neolita, za koje su tipične naseobine koje se prostiru na površini od 5 do 10 hektara. Osnovano oko 5500. g. pre n.e., naselje se razvijalo do 4500. g. pre n.e., kada je izgorelo. Lokalitet je pronašao arheolog amater Nikola Krstić, nastavnik fizičkog vaspitanja u osnovnoj školi u Petrovcu. Pedesetih godina je biciklom obilazio Homolje i upisao ga u arheološku mapu Srbije, opisavši 187 arheološka lokaliteta na koje je naišao, a gde je pronalazio predmete poput sečiva od kremena, komade keramike i male skulpture.\nOzbiljna istraživanja na ovom terenu su započela 1994. godine, kada su arheolozi Dušan Šljivar (Narodni muzej u Beogradu) i Dragan Jacanović (Narodni muzej u Požarevcu) počeli da prate Krstićev „trag“. Ove godine su Jacanović i Šljivar došli do senzacionalnog otkrića: na lokalitetu Belovode je pronađeno veliko grumenje rude bakra, iz koje se može zaključiti da su Vinčanci poznavali termičku obradu i postupke izdvajanja bakra iz rude, kao i postupak njegovog livenja. Ovakvi nalazi upućuju na zaključak da je Vinčanska kultura prva metalurška kultura u Evropi, a možda i u svetu.\nPosle pronalaska grumenja rude bakra, postavilo se pitanje gde je rudnik iz koga je ona donošena. Odgovor je ubrzo pronađen: Jacanović je slučajno, od jednog seljaka, saznao da 10 kilometara istočno od Belovoda ima „plavog kamenja“. Na tom lokalitetu je i pronašao velike količine malahita i azurita, rude, koje su bogate bakrom. Sondiranjem terena je uočen sistem rovova i pronađeni su tragovi kopanja. Pronađen je najstariji evropski rudnik.\nOtkriće je od ogromne važnosti i na svetskom nivou: do sada se smatralo da je kolevka metalurgije Bliski istok, i da je čovek praistorije obradu metala upoznao krajem četvrtog milenijuma. Otkriće rudnika pokraj Belovoda pomera datum početka obrade metala za 1500 godina unazad, na same početke Vinčanske civilizacije. Zbog svoje naprednosti ona je, verovatno, i uništena. Pored izrade predmeta od metala, Vinčanci su se bavili i trgovinom (balkanski bakar je, u ranijim istraživanjima, pronađen čak i na obalama Volge), pa su manje razvijeni narodi sa severa, u pljačkaškim pohodima, doveli do kraja najnaprednije praistorijske evropske, a možda i svetske kulture.\nNa slici: antropomorfna figurina iz Vinče\nProjekat Rastko – Biblioteka srpske arheologije\nFilozofski fakultet – Odeljenje za arheologiju\nSrbija u doba paleolita\nSrbija – neolit\nIzložba „Dobrovoljci“ u Univerzitetskoj…\nSupergrupa Intelligent Music Project po planu u Srbiji 2021.\nSevernoatlantskih pravih kitova ima još samo 366


Za pristojan život u Srbiji potrebno 1.000 evra\n19.02.2012. / 8:40\nBEOGRAD, Kupuje se samo ono što je neophodno za opstanak – hljeb, mlijeko, a ponekad nekoliko stotina grama mesa, i to najjeftinijeg. Upravo je takav sadržaj dnevne korpe većine potrošača u Srbiji, jer za više nema para.\nProcjene sindikata kažu da najviše deset odsto ljudi u zemlji živi pristojno. Svega jedan do dva procenta je ekstrabogatih, a svi ostali žive na ivici siromaštva.\nGrube računice pokazuju da je za iole pristojan život četvoročlane porodice potrebno više od 1.000 evra mjesečno. Ove troškove ne bi mogle da pokriju čak ni dvije uvećane decembarske prosječne zarade od 43.887 dinara.\nProsječna dnevna kupovina prije četiri godine vrijedila je 410 dinara, a lani 356 dinara. Za 410 dinara 2008. godine korpa je mogla i da se popuni, dok je prošle godine 356 dinara bilo dovoljno za hljeb, dvije litre mlijeka i jogurt. U svakodnevnom pazaru, 18 najvažnijih namirnica 2008. godine učestvovalo je sa 59 odsto, a lani sa čak 72 odsto, što znači da građani kupuju samo osnovno za život.\n– Za kiriju i komunalne račune – struju, vodu, telefon, televiziju – prošlog mjeseca platili smo 40.000 dinara – priča Jovana S., službenik iz Beograda. – To je jedna i po moja plata. Do decembra smo plaćali rate za ljetovanje, a onda smo zbog hladnoće trošili više struje. Sreća da moj muž zarađuje mnogo više od mene, pa uspjevamo da pokrijemo troškove. Naravno, samo osnovno. Sve je preživljavanje od danas do sutra. O izlascima, bioskopu, pozorištu ili zimovanju ne možemo ni da sanjamo.\nGrađani koji su do stana došli kreditom takođe izdvajaju minimum 200 evra. Mnogima nekoliko hiljada dinara svaki mjesec pojedu minus ili kreditne kartice u banci. Na prevoz ode najmanje 5.000 dinara, a toliko se mjesečno potroši na kućnu hemiju.\nZvanična potrošačka korpa, prema posljednjim računicama iz septembra, vrijedila je 55.000 dinara. Pokrivalo ju je 1,4 prosječne plate. Udruženja potrošača, međutim, tvrde da je to daleko od pristojnog života. Prema sadašnjim cijenama hrane, pića, komunalnih i svih drugih računa, potrošačka korpa vrijedi minimum 62.000 dinara, što je 7.000 više nego u septembru lani.\n– Potrošačka korpa je očigledno sve siromašnija – kaže Petar Bogosavljević, predsjednik Pokreta potrošača Beograda. – To nije posljedica samo stalnog rasta cijena svih proizvoda i usluga, već i smanjenja primanja u domaćinstvima. S druge strane, korpa je siromašnija i po kvalitetu. U proteklih dvadeset godina kvalitet namirnica je u stalnom padu.\nPitanje je koliko ima smisla vezivati potrošačku korpu sa prosječnom platom, kada je ona mnogima nedostižna. Čak dvije trećine zaposlenih u Srbiji, kako tvrde pojedini ekonomisti, platom može da pokrije samo minimalnu potrošačku korpu.\nStotine hiljada radnika platu čeka i nekoliko mjeseci. Skoro toliko je, kažu sindikati, i onih koji žive na minimalcu, a više od pola miliona penzionera je sa čekom manjim od 20.000 dinara.\nGrijanje će ove zime mnogima isprazniti novčanike. Nezapamćena hladnoća potrošila je rezerve uglja i drva, a i struja se arčila do maksimuma.\n– Plaćam 7.000 dinara komunalije, ali od kako je udario ovaj minus, skočili su mi računi za struju – priča Marjan B. iz Beograda. – Dogrjevali smo se uljnim radijatorima, a to jede struju.\nMnoga domaćinstva koja se griju na čvrsta goriva zbog niskih temperatura bila su prinuđena da usred zime dokupljuju ugalj ili drva. Kako je snabdijevanje stovarišta bilo otežano zbog zavejanih puteva, kubik drveta je kod pojedinih preprodavaca dostizao i 6.000 dinara. Zato se ovaj ogrjev najčešće i prodavao – na džak.\nIstraživanja pokazuju da je čak 53,6 odsto domaćinstava u Srbiji prošle godine bilo u lošijoj finansijskoj situaciji nego 2009, a kod 34,8 odsto njih situacija je ista. Samo 7,5 odsto porodica vjeruje da živi bolje nego prije.\nPrema zvaničnoj potrošačkoj korpi, tročlana porodica mjesečno potroši tri kilograma sira – 100 grama dnevno. Svaki član porodice ne može da računa ni na čašu jogurta dnevno, jer „smije“da popije samo 0,7 decilitara. Mjesečno na raspolaganju imaju kilogram čajne kobasice, što znači 11 grama po članu dnevno. Porodici mjesečno pripada najviše 200 grama čokolade, a po članu je za 30 dana predviđeno 66 grama. Domaćinstvo ima pravo i na 63 jaja mjesečno – dnevno svaki član može da pojede 0,7 jaja. Novosti\n„Eko Toplane“ nezakonito bez ugovora naplaćuju grijanje\n30.04.2019 | 14:14\nSarajevske Toplane najavile mogućnost povećanja cijena centralnog grijanja\n27.03.2019 | 16:00\nPrnjavorski kotlovi griju Alžirce\n16.11.2018 | 10:50\nCijenu isključenja grijanja plaćaju svi\nKomentari na članak: Za pristojan život u Srbiji potrebno 1.000 evra\n19.02.2012 u 9:56\nto je moja zarada za 6 mjeseci u privredi,bilo bi dosta i 500 eura za ugodan zivot…


Katarina Stojković\t 09.09.2019. 08:03h 13:06h\nIako se ponekad čini da je Vuhan grad od 14,5 miliona koji nema ništa da ponudi osim ogromnih zgradurina i tržnih centara, ovaj kineski megapolis sadrži mnogo toga što, kada već špartate njegovim ulicama, ne treba da propustite.\nObliazak Muzeja revolucije i vožnja rekom Jangce svakako spadaju u atrakcije, pa smo se jednog užasno vrelog dana hrabro uputili u avanturu pronalaženja ovih lokacija.\nPosle mnogo prolivenog znoja i bola u nogama, jer, podsetimo, Guglove mape u Kini ne rade, ugledali smo čuvenu crvenu zgradu. Naivno je verovati da će jedan kratki obliazak dočarati značaj procesa koji je trajao skoro jedan vek i koji je temelj Kine kao jedne od najrazvijenijih zemalja planete.\nIpak, dva sata, koliko smo proveli u Muzeju revolucije, nam, dok hodamo mistično tamnim i hladnim hodnicima, daju pretpostavku koliko je ovaj period bio značajan za svetsku istoriju.\nPutujemo kroz razne faze kineskog društva posmatrajući izuetno vredne eksponate i rekonstrukciju događaja sa kraja 19. i početka 20. veka. Saznajemo i šta je zapravo bio Bokserski ustanak, koji je imao za cilj suprotstavljanje imperijalizmu i podsticanje rodoljubivih osećanja kod Kineza.\nOvaj ustanak je pomutio arogantne planove imperijalista da rasparčaju Kinu i žestoko je pogodio reakcionarnu vladu i ubrzao je njeno propadanje. Kao odgovor na bokserski ustanak, leta 1900. vojna alijansa osam zemalja – Engleske, Rusije, Japana,\nFrancuske, Nemačke, Amerike, Italije i Austro-ugarske je napala Kinu. Kineska vlada je morala da potpiše pakt sa ovih osam zemalja, kao i Belgijom, Holandijom i Španijom, kojim je još više kolonizovana i bila prinuđena da plati veliku količinu novca u srebru svim ovim zemljama kao kompenzaciju za bokserski ustanak.\nI upravo ovaj događaj je najupečatljivije prikazan u čitavom muzeju jer su voštane figure predstavnika Kine i alijanse izrađene izuzetno verno. Čini nam se kao da će neka od čuvenih ličnosti svakog trenutka pokrenuti deo tela ili početi da govori.\nNišta nije moglo da spreči bujenje revolucionarnog raspoloženja, širom zemlje bukte ustanci. Oktobra 1911. ustanak u Vučangu konačno donosi uspeh, dinastija Kućing je svrgnuta sa vlasti, što označava i kraj dvomilenijumskog imperijalnog perioda kineske istorije. Na Novu godinu 1912. Sun Žongšan proglašava osnivanje Republike Kine, čiji on biva prvi predsednik.\nProvesti neko Vreme u Vuhanu, a bar jednom brodom ne preći reku Jangce, može da se smatra promašajem. Ovo je najduža reka u Aziji i treća po veličini u svetu. Mi smo imali priliku da osetimo bar jedan mali deo toka čuvene Jangce, čija dužina je čak 6.300 kilometara.\nPrelazak sa obale na obalu reke koja razdvaja grad košta oko tri evra, a zavisi od „stanice“ na drugoj strani. Posmatrati Vuhan sa reke zaista je neponovljivo iskustvo.\n1 / 39 Foto: Dado Đilas\nSeverna Irska igra sjajno u ovim kvalifikacijama, ali je realno imala i lak raspored. Večeras (20.45) joj u goste dolazi Nemačka i biće to prava prilika da se vidi da li su Irci ozbiljan kandidat za plasman na EURO. Kvota na keca je čak 9,00, a dvojka 1,35. Pogledajte sve kvote za Severna Irska - Nemačka.\nSKARIOLO HVALIO BOGDANOVIĆA I SRBIJU: Moram da iskažem divljenje i poštovanje! Igrali smo vrhunsku odbranu!\nSAŠA ĐORĐEVIĆ PRIČAO SA JOKIĆEM O ISKLJUČENJU: Evo šta je selektor Srbije rekao Nikoli posle isključenja na meču sa Španijom! KURIR TV\nVuhanJangcerekaKinaobilazakKina 2019SP 2019košarkašiMuzej revolucije


Katolička crkva oprezno o prvom veštačkom organizmu\nKatolička crkva saopštila je danas da naučno otkriće prvog veštačkog organizma može da predstavlja pozitivan razvoj ukoliko bude iskorišćeno u korisne svrhe, ali istovremeno upozorava da samo Bog može da stvara život.\nVatikan je oprezno reagovao na vest da su naučnici u SAD stvorili prvi veštački organizam ubrizgavanjem veštački napravljenog DNK u ćeliju bakterije, koja je potom samostalno nastavila da se deli i to uvek sa hromozomima sa novim - veštačkim DNK.\n"Ukoliko to bude korišćeno u korisne svrhe, na primer u patologiji, mi to doživljavamo kao pozitivnu stvar. Ukoliko pak to ne bude slučaj, ukoliko ne bude poštovano dostojanstvo ličnosti, onda će se i naš sud promeniti", poručio je monsinjor Rino Fisikela koji je u Vatikanu zadužen za pitanja bioetike.


01.03.2015., 13:14 #1\nPorodicna prijateljica mi je ranije cesto spominjala mladjeg kolegu sa posla.Nema nikog, ima 34 i nesto godina(Ja sam nekoliko godina mladja od njega). Ponekad bi govorila da bi bilo dobro da nas upozna, ali nista nije bilo od toga.A onda sam dosla u situaciju gde je on profesionalno mogao da mi pomogne, ona se ponudila da ga pita uz komentar da cemo se eto usput i upoznati.\nNas susret ni ja ni on nismo tako zamisljali.On se zbunio, ponavljao je iste stvari 5 puta, a ni meni nije bilo lako Hemija je proradila odmah!Nisam ocekivala,ali su svi prisutni primetili njegovu reakciju,pa je i on priznao da nije uspeo da je sakrije,a inace nikada ne pokazuje emocije na poslu,a sledeci put kada je video moju prijateljicu (posle mesec dana)raspitivao se o meni sa puno interesovanja.Ona je govorila da ga nikad nije videla takvog.\nA onda. . .\nOna je ucutala.Pocela je da otezava pricu,da govori kako je on tezak tip, nece da ga pita da odemo na pice ´jer sta ako kaze NE´i tako neke cudne stvari. .A onda je rekla da ga pozvati ali da on verovatno nece prihvatiti (imam osecaj da ga nece ni pitati).Nije htela da ga zove ,ali za nekoliko dana ce ga videti na poslu . .\nInace,prijateljica je u ranim 40, neudata je,nema decka itd..I da,on mi je dao njegov broj tel tada,ali se ne usudjujem da ga iskoristim jer mu je ona obecala da mi nista nece reci.\nPosle lose ljubavne price decka nisam imala dugo.Nisam verovala da neko ovako moze da mi se svidi,a i ja njemu.A i da ne bude nista,jako bih volela da ga upoznam.Treba mi vas savet.Kako da se postavim prema njoj?Sta da joj kazem da ona bar popusti za to jedno pice?Sta da radim?\n01.03.2015., 13:23 #2\nuzmi se u pamet, tako se valjda kaze\n01.03.2015., 14:09 #3\na sto mu ne kazes znam da si mi dao broj telefona za posao,al ja bi da izadjemona pice..\nili sto ga ne pozoves da se konsultujete nesto(kao da ti pomogne da savet..)..\nako bas ima hemije i imas sanse za srecu onda probaj..al prvo pitaj drugaricu zasto takva promena stava,kao prvo bi vas smuva a sad ne bi(posto sumnjam da se odjednom zaljubila u njega)..\ntj ti njoj lepo reci sreco ili mi ti sredi dejt ili cu ja da ga nazovem i cao..\n01.03.2015., 14:29 #4\nRazmisljala sam da mu pustim poruku,ali osecam da bi ´prijateljica´odlepila na to!Kada sam joj spomenula da bih otisla sama sa njim na pice ako ona ne moze(tada je bila zauzeta),burno je reagovala!NE NE,moramo svoje troje prvo na pice!Na koje ona tesko da ce ga i pozvati..Zavlaci samo tako..teska je kao zemlja ili...sta god...\nNisam bas bliska sa njom,imamo ok odnos,ona je femili frend.Zna ona da mi se on bas svideo,i rekla je da joj je zbog toga i½zao sto sto nas je upoznala´???Ja ne kapiram.....\nNe znam,umesto 10 sa njim sam pricala 40 min,dao mi je privatan broj sto nikada ne radi itd.,i dosta jos tako sitnih stvari..pa valjda sam mu se svidela...?\n01.03.2015., 14:30 #5\nmrzim hemiju,ta zaljubljenost prođe odmah i onda se čoek smori vrlo brzo...\nzovni ga,nema šta da se čeka...ljubomorna ti je drugarica ka pas..\n01.03.2015., 14:44 #6\n1.brate i da ti je rod rodjeni kakve ona veze ima sa tim dal ces ti njega da zoves ili ne(osim ako ti je bas draga i pre toga je rekla da se lozi na njega a nista od ovog u zagradi nije tacno)\n2.i da se pomalo lozi na njega ,on je tebi dao licni broj lozi se na tebe ti se lozis na njega,nismo u 5om razredu,ja bi to jos danas zvala na kafu...\n3.za svaki slucaj(tj za slucaj da nije promenila stav o njemu jer je cula nesto lose(da je neki prevarant itd..))ti reci prijateljici ja cu njega da zovem da se vidimo,ako imas nesto da mi kazes reci sad jer ja necu da cekam majku isusovu da mi baci lika na kolena(naravno ovo lepse upakuj)...\neto jos neko pitanje?\nja bi je ozbiljno nazvala jos danas i pitala wtf?cemu promena u stavu..\ni za svaki slucaj ako znas jos nekog ko radi s njim raspitas se dal je ok..\ni osloni se i na tvoj osecaj,intuiciju,a posle ako ti je lik ok super,ako ispadne da je bagra jbg bar si probala...\n01.03.2015., 14:44 #7\nMozda je tvoja prijateljica skapirala da je zaljubljena u njega, mozda je ljubomorna a mozda ni taj momak nije toliko fin.\nNadji se sama sa njom i pokusaj da saznas sta je u pitanju, ako je momak O.K. i ona nije zaljubljena ne gubis nista ako ga pozoves.\n01.03.2015., 14:49 #8\na sta ona hoce, ajd ti ne znas sta hoces, posavetovacemo te, al sta ona hoce?\nne kenjaj, sali salim se\nnaravno nek prica sa njim, koja bre poznanica, ako zna neto to joj je precutala, na vencanju katolici kazu, govoritesad ili cutite zauvek\n01.03.2015., 14:53 #9\njel pomislite nekad da su ovo sve izmisljene price?\n01.03.2015., 15:00 #10\n01.03.2015., 15:01 #11\nNe mislim, mrzi me\n01.03.2015., 15:06 #12\n01.03.2015., 15:16 #13\nImam ali sam izgubio uputstvo za upotrebu negde, valjda da majka nije iskoristila za potpalu\n01.03.2015., 15:23 #14\nmrzelo je da stoji u red kad se delila pamet\nnije ni moja\n01.03.2015., 15:45 #15\nnecemo se igrati ovako, promena pola kroz klona