::: MULTIPHARM :::\nPotreban Vam je flash player\nUkrasno drevno drvo Ginkgo biloba potječe iz Kine. Najstarija je živuća biljka koja danas raste i u umjerenim klimatskim područjima diljem svijeta.\nGinko je izuzetno cijenjen zbog svoje ljepote, osebujnosti te blagotvornog učinka na ljudsko zdravlje. Ekstrakt njegovih lepezastih listova ima tradicionalnu primjenu u ublažavanju brojnih tegoba. Standardizirani ekstrakt lista biljke Ginkgo biloba blagotvorno djeluje na cirkulaciju glave, pa time podržava dobru koncentraciju i pamćenje te pospješuje cirkulaciju ruku i nogu.\nTvrtka Multipharm, zastupnik za Conprostu, je krenula s distribucijom Ginkgo Biloba – taponing tableta namijenjenih pomoći kod ovih smetnji. Svaka tableta Ginkgo Biloba - taponing tableta sadrži 40 mg ekstrakta lista ove ljekovite biljke koja dokazano povećava protok krvi prema mozgu te tako osigurava bolju opskrbu moždanog tkiva kisikom.\nOsim kroz mozak, aktivni sastojci u listu Ginkgo biloba povećavaju protok krvi u većini tkiva i organa, uključujući i mikrocirkulaciju kroz male kapilare. Osim toga, pokazuje i značajno antioksidativno djelovanje, štiti od oksidativnih procesa koji su posebno štetni za moždane stanice.\nNajprodavaniji biljni preparat u Europi je ekstrakt iz listova drevnog drveta. To drvo je Ginkgo biloba, ili kako ga neki još nazivaju- živući fosil. Smatra se da je ginko nastarija vrsta drveta na zemlji koja postoji više od 200 milijuna godina.\nPrvi ekstrakt iz lista ginkga proizveden je tek 1965. godine iako je njegova ljekovitost poznata i tradicionalno se koristi od davnina u medicini Dalekog istoka.\nGinko sadrži veliki postotak flavonoida, glikozida i ginkoida kojih ima samo u listovima Ginkga bilobe. Smatra se da upravo ginkoidi reguliraju protok krvi u mozak i time potpomažu bolje pamćenje, vraćaju bolje raspoloženje, a pomažu i kod drugih tegoba koje se mogu javiti kod starijih osoba. Stimuliraju obrambene mehanizme čime poboljšavaju astmatička i alergijska stanja, bakterijske infekcije kao i stanje poslije moždanog udara i srčanog infarkta.\nSvjetska zdravstvena organizacija je priznala ginkgo kao sredstvo protiv demencije i Alzheimerove bolesti.\nBrojna klinička ispitivanja potvrdila su da ginkgo štiti arterije, vene i kapilare od oštećenja regulirajući istodobno njihov tonus i elasticitet, smanjujući sljepljivanje trombocita (ključnog faktora u razvoju asteroskleroze). Smatra se da bi ginkgo mogao puno pomoći u liječenju gubitka pamćenja, zujanja u ušima i drugih oboljenja uzrokovanih poremećajem cirkulacije.\nPotrebna dnevna doza Ginkga bilobe je 120 mg. Ginkgo Biloba Taponing iz Multipharma sadrži 40mg aktivne tvari u svakoj tableti i potrebno je uzimati 3x1 tabletu na dan. Razlog zašto 3x1 na dan je taj što se aktivna tvar brzo eliminira iz seruma (krvi) za 2 do 4 sata pa treba uzimati najmanje u tri obroka dnevno da bi se održavala razina ljekovite tvari\nMjesečno pakiranje od 100 komada Ginkga Bilobe Taponing iz Multipharma dostupno je u ljekarnama po cijeni od 79,60kn.\nGinkgo sadžava 9,6 mg ginkgo flavonglikozida u 40 mg ekstrakta.\nJedini za koji je dokazano da posjeduje povoljne učinke na smanjenu cerebralnu i perifernu cirkulaciju. Pakiranje sadrži 100 tableta.\nCopyright 2008. Multipharm d.o.o. Sva prava pridržana\nO nama / Conprosta / Conprosta XL /Ginko Biloba / Savjetovalište / Promo materijali / Kontakt prodaja web dizajn iDEA studio


Uklonjena divlja deponija kod Vrbasa\nFoto: JKP "Komunalac"\nEkipe PJ „Čistoća“ s mehanizacijom sanirale su divlju deponiju u naselju Kosančić, u opštini Vrbas.\nKosančić je naselje koje se nalazi na dvadeset kilometara od Vrbasa.\n„Stanovnici ovog naselja duži niz godina na ovom mestu odlagali su komunalni i biljni otpad. Procenjeno je da na ovom prostoru ima između osamdeset i devedeset kubnih metara smeća. Danas će radnici, uz pomoć mehanizacije, otkloniti otpad i očistiti ovaj prostor. Naše ekipe svakog ponedeljka dolaze u naselje i mehanizacijom, auto-smećarima, prazne otpad iz kanti. Apelujem na građane da koriste kante i naše usluge kako ne bi zagađivali svoj životni prostor„, rekao je poslovođa PJ „Čistoća“ Mladen Pavlovića.\nPrevious articleVreme danas: Pomenljivo oblačno i toplo\nNext articleOvi horoskopski znaci vole da dominiraju


pink.rs | Advokati Zorana Marjanovića za 'Novo jutro' o SUĐENJU DECENIJE - Šta se juče dešavalo u Višem sudu i da li će zločin napokon dobiti epilog?\nAdvokati Zorana Marjanovića za 'Novo jutro' o SUĐENJU DECENIJE - Šta se juče dešavalo u Višem sudu i da li će zločin napokon dobiti epilog?\n- Štampu danas prelistava narodni poslanik Vladimir Đukanović\n- U Višem sudu u Beogradu juče je počelo suđenje decenije. Zoran Marjanović, koji je optužen da je pre tri i po godine svirepo ubio suprugu, pevačicu Jelenu Marjanović na pripremnom ročištu izjasnio se da nije kriv. Sledeće ročište zakazano je za 5. novembar. A šta se sve juče dešavalo u Višem sudu i da li će slučaj ubijene pevačice na kraju ovog suđenja dobiti epilog, reći će Marjanovićevi advokati Stefan Jokić i Nikola Dumnić\n- Da li bi za mesec dana Češka mogla da donese istorijsku odluku, koliko daleko bi mogao da se čuje glas Miloša Zemana, da li bi Evropa mogla da shvati da stvari nisu crno-bele, ali i da li odlaskom Boltona Srbija gubi saveznika u Beloj kući, da li je predsednik Srbije Aleksandar Vučić posetom Vatikanu započeo još jaču diplomatsku ofanzivu i koju džoker kartu Srbija sada vadi? O tim pitanjima jutros sa publicistom i političkim analitičarem prof. dr Srđom Trifkovićem i Predragom Rajićem iz Centra za društvenu stabilnost\n- Da li je slučajnom ili namernom tehničkom greškom na Jutjub kanalu TV N1 objavljen snimak emisije "Presing" Jugoslava Ćosića u kojoj je gostovao narodni poslanik Vladimir Đukanović, ali bez poslednjih pet minuta, a u kojima je Đukanović do kraja razotkrio sumnjivo poslovanje te televizije, kome u Srbiji ne odgovara istina, kako lažna elita seje mržnju i ko se bavi politikom, a ko politikanstvom? Gosti "Novog jutra" na tu temu biće marketinški stručnjak Nebojša Krstić i direktor dnevnog lista "Srpski telegraf" Saša Milovanović\n- Vojno medicinska akademija ovog meseca treba da potpiše memorandum o razumevanju, a potom i ugovor o otvaranju jedinstvenog Centra za tradicionalnu kinesku medicinu, koja će raditi u okviru Poliklinike i Klinike za fizikalnu medicinu i rehabilitaciju VMA. Kakve još novine su planirane u ovoj medicinskoj ustanovi reći će načelnik VMA prof. dr Miroslav Vukosavljević\n- Pod reflektorima je glumac Tihomir Stanić koji će govoriti i o nagradi koju je dobio za film Delirijum tremens, ali i ulogama u kojima ćemo ga gledati ove sezone\n- Čućemo i šta će sve biti organizovano na koncertu Erosa Ramacotija koji će 24. septembra biti organizovan u Kombank Areni\n- A Hit jutra rezervisan je za Darka Lazića koji će nam otkriti šta sve planira za veliki solistički koncert pod nazivom Novi početak koji će 29. oktobra održati u Sava centru\nBUDITE UZ NOVO JUTRO: Advokati Zorana Marjanovića otkrivaju šta stoji u odgovoru na optužnicu\nAdvokati Zorana Marjanovića za NOVO JUTRO otkrivaju na kojim dokazima će biti zasnovana odbrana\nU optužnici za ubistvo Jelene Marjanović spominje se i MISTERIOZNI ZIDAR - Advokati odbrane za 'NOVO JUTRO' otkrivaju detalje ovog obrta u slučaju\nAdvokati ZORANA MARJANOVIĆA u NOVOM JUTRU o novim dokazima i optužnici podignutoj protiv njega\nDa li će gorivo u Srbiji poskupeti za NOVO JUTRO otkriva ministar Aleksandar Antić\nMinistar STEFANOVIĆ za NOVO JUTRO o Skupštini Interpola u Čileu


Znak pitanja – Učenje kroz igru : Inkluzija\nRad sa decom je izazovan i zahteva puno kreativnosti i raznovrsnog materijala kako bi savladavanje gradiva i učenje bilo lako, neposredno i kroz igru. Mobilni telefoni i mobilne aplikacije omogućavaju da dete na indirektan način uči putem pokušaja i pogrešaka, odnosno, da dete igrajući edukativne kvizove odgovara na postavljena pitanja; i kada ne zna odgovor, ono ga nasumice daje, a kviz nakon datog odgovora obaveštava koji je odgovor tačan i sledeći put kada se dete bude susrelo sa tim pitanjem/pojmom znaće tačan odgovor.\nIzbor mobilne aplikacije/igrice koje ćemo dati detetu nije ni malo jednostavan: moramo proveriti da li je adekvatnog sadržaja, da li je prilagođena njegovom uzrastu, da li ima reklama (koje znaju da budu neprimerene), da li ima hiperlinkova koji ga mogu odvesti ka neželjenim sadržajima… Sledeći problem sa kojim se susrećemo je mali broj edukativnih, mobilnih aplikacija na srpskom jeziku!\nSagledavajući ove probleme i u pokušaju da se prevaziđu, nastala je besplatna aplikacija Znak pitanja koja se može preuzeti i za Android i za IOS operativni sistem. Ovo je aplikacija koja sa svojim korisnikom komunicira pomoću simbola, tako niko nije izopšten iz mogućnosti njenog korišćenja, čak korisnik ne mora da zna da piše, što omogućava njeno samostalno korišćenje i kod dece predškolskog uzrasta. Znak pitanja App nema reklama, nema hiperlinkova i ima „child lock” opciju, odnosno sigurnosni sistem za decu – za izlazak iz aplikacije neophodno je 3 puta kliknuti u gornji desni ugao. Ova opcija je postavljena kako bismo onemogućili dete da izađe iz aplikacije i koristi mobilni telefon bez nadzora.\nZnak pitanja App predstavlja sredstvo koje učenje pretvara u igru i razonodu. Ona omogućava samostalno pravljenje kvizova koji se u potpunosti mogu prilagoditi svim specifičnim potrebama deteta.\nKreiranje kvizove na onu temu koja je detetu zanimljiva,\nKorišćenje slika koje detetu privlače pažnju,\nSnimanje audio poruke koja će detetu privući pažnju,\nBiranje boje pozadine i slova koja će detetu najviše prijati.\nZnak pitanja App omogućava korisniku potpunu kontrolu nad svim elementima kviza:\njezik unosa teksta,\nbroj odgovora na postavljeno pitanje – 2, 4 ili 6,\nslike kojima će odgovor biti prikazan,\nsamostalno unošenje/snimanje audio poruke,\nsamostalno biranje tačnih odgovora na postavljeno pitanje.\nPravljenje kviza pomoću aplikacije Znak Pitanja je veoma jednostavno i prikazano je na sledećoj slici…\nTekst “Znak pitanja – Učenje kroz igru” u celini možete pročitati na Blogu o socijalnom uključivanju.


Pozovite 92 ~ Vesti iz crne hronike :: Drustvena hronika ~ Obrazovanje ~ Zaposlenje ~ Finansije\nTema: Pozovite 92 ~ Vesti iz crne hronike (Moderatori: Anea, cg_ac)\nTrenutno vreme je: 21. Apr 2021, 15:24:47\n1 ... 862 863\nTema: Pozovite 92 ~ Vesti iz crne hronike (Pročitano 1163700 puta)\nPoruka #8630 25. Jul 2011, 15:25:20\nU sudaru kod Kladova 14 povređenih\nKLADOVO - Zoran S. iz Kladova teško je povređen jutros oko tri sata u sudaru "lade samare" i kombi vozila "pežo bokser" na putu Kladovo-Brza Palanka kod benzinske pumpe "Feniks", međutim, nije u životnoj opasnosti. Trinaest putnika kombija prošlo je sa lakšim povredama.\nDo udesa je došlo kada je Zoran S., koji je upravljao "ladom", iz za sada nepoznatih razloga prešao na suprotnu stranu kolovoza i direktno udario u nadolazeći kombi kojim je upravljala Draginja B. iz Dušanovca kod Negotina.\nPutnici kombija vraćali su se sa slavlja na kojem su bili angažovani kao posluga.\nProtiv vozača “lade samare”, koji je zbrinut je u Zdravstvenom centru Negotin i nije životno ugrožen, policija je podnela krivičnu prijavu.\nDraginja B, koja je jedina ostala nepovređena, “zaradila “ je prekršajnu prijavu jer je u kombi vozilu registrovanom za devet putnika prevozila njih trinaestoro.\nPoruka #8631 25. Jul 2011, 15:35:06\nZbog sumnje da je nedozvoljeno držao oružje i eksplozivni materijal, istražni sudija Osnovnog suda u Vranju odredio je pritvor do osam dana Arbenu R. (26) iz Preševa.\nPosle pretresa stana i drugih prostorija, policija je pronašla pištolj i pet metaka, za čije držanje osumnjičeni nije imao odobrenje.\nPoruka #8632 25. Jul 2011, 18:46:42\nUtopio se osamnaestogodišnjak u Srebrnom jezeru\nVELIKO GRADIŠTE - Nemanja Grozdanović(18) iz Niša utopio se pre dva dana na "Požarevačkoj plaži" Srebrnog jezera kod Velikog Gradišta.\nKako se nesrećni mladić utopio niko nije video. Njegovo odelo i obuća pronađeni su uveče na obali Srebrnog jezera.\nU prvo vreme mislilo se da je otišao sa nekom devojkom a kako se nije pojavio do kasnih večernjih sati društvo i rodbina počeli su da pretražuju kafiće na Srebrnom jezeru i u Velikom Gradištu.\nSutradan njegovo telo u vodi Srebrnog jezerapronašli su kupači. Na "Požarevačkoj plaži" Srebrnog jezera ovo je drugi mladić koji se za manje od mesec dana utopio.\nPoruka #8633 27. Jul 2011, 07:28:18\nU sudaru dva motora, lakše povređen jedan motociklista\nBEOGRAD - Hitna pomoć Beograda intervenisala je u noći između utorka i srede ukupno 100 puta, 15 na javnim mestima, od čega u jednoj saobraćajnoj nezgodi, rekla je jutros portparolka Nada Macura.\nMacura je agenciji Beta kazala da se ta nezgoda dogodila kad su se sudarila dva motora i da je jedan motociklista zadobio ortopedske povrede i prebačen je u Urgentni centar.\nTo se dogodilo u 21.30 na uglu ulica Jovanke Radaković i Viteza karađorđeve zvezde.\nPrema rečima Macure od hroničnih bolesnika najviše su se javljali asmatičari i srčani bolesnici.\nPoruka #8634 27. Jul 2011, 12:00:00\nUhapšeni zbog šverca droge, zaplenjen kokain\nBEOGRAD - Srpsko Tužilšatvo za organizovani kriminal saopštilo je da je u zajedničkoj akciji srpske, makedonske i grčke policije uhapšeno deset lica zbog trgovine drogom iz Južne Amerike, a u luci Solun, u Grčkoj, zaplenjeno oko 170 kilograma kokaina koji je po nalogu organizatora iz Srbije bio sakriven u delovima mašine za ceđenje sojinog ulja.\nKako je precizirano u saopštenju Tužilaštva, u Srbiji su uhapšeni Darko Simović, Živko Vujisić, Nikola Radmanović, Milan Ivanišević, Đordje Mehović, Bojan Obrenović, Milovan Mićković i Todor Ućukalo, a u Makedoniji Nikolče Nečevski.\nPrethodno, u Hrvatskoj je po poternici koju je raspisala Argentina, uhapšen još jedan od pripadnika ove organizovane kriminalne grupe - Nenad Nedeljković.\nOsumnjičenima se stavlja na teret da su ove godine neovlašćeno kupovali kokain na prostoru Južne Amerike radi njegove dalje prodaje u Srbiji i zemljama Zapadne Evrope.\nU zajedničkoj akciji srpskih, makedonskih i grčkih državnih organa, u luci Solun je zaplenjeno oko 170 kilograma kokaina koji je, po nalogu organizatora iz Srbije, bio skriven u delovima mašine za ceđenje sojinog ulja.\nUvoznik mašine, u čijim delovima je nađen kokain čistoće 78 odsto, bila je makedonska firma.\nU pretkrivični postupak su, pored nadležnih organa tri države, bile uključene i američka agencija DEA, britanska SOKA, kao i SEKI centar u Bukureštu.\nNakon pretresa u više objekata koje su koristile uhapšeni, osumnjičeni su saslušani u policiji, a u roku od 48 časova će biti privedeni i predati istražnom sudiji Posebnog odeljenja Višeg suda u Beogradu, navedeno je u saopštenju koje je potpisao tužilac za organizovani kriminal Miljko Radisavljević.\nPoruka #8635 27. Jul 2011, 12:14:20\nMotorom sleteo u kanal i poginuo\nKRAGUJEVAC - Zlatko J. (52) iz Aranđelovca poginuo je juče oko 14 časova kod mesta Bukovik kada je svojim motorom sleteo u kanal i udario u betonski stub, saopštila je policija u Kragujevcu.\nZlatko J. je prilikom sletanja sa puta teško povređen, a podlegao na putu prema aranđelovačkoj bolnici.\nKao uzrok nesreće pominje se neprilagođena brzina.\nPoruka #8636 27. Jul 2011, 12:21:30\nNa prevaru uzeli 5.000 evra i 140.000 dinara\nSokobanja - Gostoprimstvo i ljubaznost 65.ogodišnje R. V. prema gostima skupo je koštalo ovu Sokobanjku.\nDvojica muškaraca, koja su odsela u njenoj kući, zatražila su da im pozajmi veću sumu novca , kako bi hitno kupili plac u Sokobanji.\nUveravali su je da će novac vratiti sutradan, čim ga iz Beograda donese supruga jednog od njih.\nKao zalog ostavili su zatvorenu vrećicu sa, navodno, zlatnim nakitom.\nOna im je poverovala i dala jednom od njih 5.000 evra i 140.000 dinara, posle čega su otišli iz kuće pod izgovorom kako moraju da isplate kupljeni plac.\nU vrećici koju su ostavili nalazio se metalni novac u dinarskim apoenima i bižuterija. Očajna starica slučaj je odmah prijavila sokobanjskoj policiji, koja traga za ovom dvojicom prevaranata.\nPoruka #8637 03. Avg 2011, 13:50:59\nNENAD ŠĆEPANOVIĆ (26) UBIJEN U SVOJOJ KUĆI\nPresudila mu devojka?\nOsumnjičena - Policija privela Maju M. (24) iz Kuršumlije, osumnjičenu da je preksinoć ubila svoga dečka u njegovoj kući. Nehat ili namera - Istraga će utvrditi da li je tragediju izazvao splet nesrećnih okolnosti ili je reč o osveti ostavljene devojke\nNenad Šćepanović (26) iz Kuršumlije smrtno je ranjen preksinoć u svojoj porodičnoj kući. Njega je, kako se pretpostavlja, hicem iz pištolja usmrtila devojka Maja M. (24), sa kojom se zabavljao godinu dana.\nPolicija je privela osumnjičenu, ali će se pravi uzrok tragedije utvrditi tek nakon istrage.\nU ovom trenutku jedino je poznato da je nesrećnom mladiću hitac prošao kroz šaku i glavu. Ekipa Hitne pomoći brzo je stigla na mesto nesreće, ali je na putu do bolnice Šćepanović preminuo. Nesreća se dogodila preksinoć oko dva sata posle ponoći u kući nastradalog u kuršumlijskom naselju Mikuljana. U trenutku zločina mladić i devojka u njoj su bili sami. I dok rođaci nastradalog tvrde da je Nenad ubijen, istražni organi objašnjavaju da će se nešto više znati tek nakon obdukcije.\nPretila da će se ubiti\n- Naložio sam obdukciju, a devojci je određena policijska mera zadržavanja do 48 sati. Za sada ne znamo šta se zapravo desilo, jer istraga nije završena - izjavio je za Press istražni sudija Višeg suda u Prokuplju Mališa Stojanović. - Nešto više znaćemo tek za nekoliko dana.\nNezvanično smo saznali da su Maja i Nenad prekjuče zajedno otišli u grad i da su sedeli u jednom kafiću. Tamo su se navodno i posvađali, nakon čega je ona sela u Nenadov automobil i odvezla se. Ubrzo nakon toga poslala mu je SMS da je u njegovoj kući i da će se ubiti ako je ostavi.\n- Nenad me je zamolio da ga odvezem do kuće - kaže nam, vidno uznemiren, Nenadov brat Miroslav Bakić. - Sačekao sam ispred kuće, video sam kada se upalilo svetlo i ubrzo nakon toga čuo se pucanj. Istrčao sam iz auta i bukvalno naleteo na Maju. Rekla mi je da je Nenad ranjen i da pozovem Hitnu pomoć. Ubrzo je stigao i njen otac, a zatim su zajedno otišli.\nŠta se zaista dešavalo u kući, u ovom trenutku niko ne zna. Maja je u policiji navodno rekla da se ničega ne seća. S druge strane, otac nastradalog Nikola Šćepanović u--veren je da ga je ona ubila.\nUmesto svadbe, pripremaju sahranu\n- Znam da su zajedno više od godinu dana - priča nam očajni otac dok nam pokazuje mesto na kojem je došlo do tragedije. - Viđao sam je, ali retko. Obično su bili ovde kada mi nismo. Još u četvrtak Nenad nas je odvezao u selo, a zatim se vratio. Prekjuče je donosio neke stvari koje je kupio za kuću. Pričao nam je o skoroj ženidbi, a vidite šta se desilo. Inače, Nenad je napustio posao u Beogradu nakon što ju je upoznao. Nisam želeo da se mešam, ništa mu nisam rekao, a sada je sve nestalo.\nSudbina se poigrala\nDragan Radovanović, rođak stradalog mladića, kaže da je te kobne noći trebalo sa suprugom i troje dece da prespava kod njega.\n- Vraćali smo se sa mora i kola su mi se pokvarila - priča Dragan. - Prethodno smo se čuli telefonom i verovatno bismo otišli kod njega, da u međuvremenu nisam uspeo da otklonim kvar. Verovatno se ništa od ovoga i ne bi dogodilo. Uostalom, juče smo svi zajedno trebali da odemo do sela, a sada se pripremamo za njegovu sahranu.\nNikola kaže da su u kući bila dva pištolja, „devetka" i CZ.\n- „Devetka" je bila prazna, dok je u drugom pištolju bio jedan metak. Jasno se vidi i putanja metka. Sigurno nije pucao u sopstvenu šaku, jasno se vidi da je stajao sa ispruženim rukama. Ipak, šta se zaista dogodilo zna jedino ona - kaže otac.\nU naselju Crveni krst, u kome živi osumnjičena devojka, svi je poznaju. Kažu nam da je jedinica i da je nešto studirala. Kod njene kuće nismo nikoga zatekli, a od komšija saznajemo da su se Maja i Nenad često viđali.\nDelovali su kao fin par - kaže nam jedna komšinica. - On je često dolazio, ali ga nisam dobro upoznala. A sada čujemo da se ubio...\nOznake: rezultat licitacija sece kandila frankfurt vladic otkrivanje pejzaz skriveno bezbednosti\nljubimac jajima kalca kantri internet malesev ramadanovski karadjordjeva popov kamenica


Kako pokrovni usevi pomažu u borbi protiv korova - Ratarstvo | Agroklub.rs\nKako pokrovni usevi pomažu u borbi protiv korova\nPokrovni usevi nisu čarobni štapić za suzbijanje korova, ali mogu mnogo da pomognu da se drže pod kontrolom.\nPokrovni usevi nisu čarobni štapić za suzbijanje korova, ali mogu mnogo da pomognu da se drže pod kontrolom. Preporuke Successful Farminga kako pobediti u borbi sa korovima jednostavne su, a efektne.\n"Sadnjom pokrovnih useva možete da smanjite gustinu populacije, ali i njihovu visinu", navodi agronomista Anita Dile (Anita Dille) sa Univerziteta u Kanzasu. "Dok pokušavaju da se takmiče sa pokrovnim usevima, korovi dobijaju manje vlage, hranljivih materija i svetlosti."\nBudući da su korovi uglavnom niskog rasta, možete lakše da kontrolišete upotrebu hemijskih preparata.\nNeki pokrovni usevi bore se protiv korova kroz proces alelopatije. Ovo je izraženo kroz proces razlaganja rezidua u određenim biljnim vrstama, kada se oslobađaju hemijska jedinjenja koja sprečavaju klijanje semena korova.\nVažno je odrediti pravo vreme\nOno što je neophodno da se prvo uradi jeste da se identifikuje vrsta korova koja se želi držati pod kontrolom. Nakon toga, važan je pravovremeni izbor pokrovnog useva, pre nego što se počne javljati korov.\nPokrovni usev smanjiće količinu sunčeve svetlosti koja dođe do površine zemljišta, a što će da onemogući korove u usvajanju vode i hranljivih materija.\nZnačaj planiranja bujnog rasta pokrovnog useva\nDa bi pomogli usevima da se uspešno takmiče sa korovima, zasadite pokrovne biljke pre nego što se problematični korovi pojave.\nPravovremena sadnja useva ključna je za postizanje bujnog rasta kako bi se postigla željena efikasnost.\nPokrovni usevi trebalo bi da budu posađeni šest nedelja pre mraza i izmrzavanja zemljišta, kako bi se proizvela dovoljna količina biomase koja je neophodna za borbu protiv korova. Biljke treba da narastu minimum 15,2 cm, pre nego što se korovi pojave.\nBirajte one useve koje proizvode veliku biomasu\nŽitarice su dobar izbor za proizvodnju velike količine biomase. Najčešće su u pitanju pšenica, zob, ječam, tritikale i raž.\nPšenica proizvodi veliku količinu biomase (Foto: Pixabay/PavloFox)\nOve vrste imaju tendenciju da rastu uspravno, u uskim redovima i iz tog razloga može da se poveća bujnost krošnje tako što ćete zasejati više vrsta, uključujući tu i useve iz familije Brassicaceae poput rotkve ili repe. Uključivanje leguminoza kao što je detelina, obogatiće zemljište azotom i povećaće gustinu pokrovnih useva.\nIzaberite useve koji odgovaraju vašim ciljevima\nZa početak, izaberite vrste čija je dinamika rasta najpribližnija vremenu koje je potrebno za suzbijanje korova.\nNa primer, zob neće prezimeti, ali ova žitarica dobra je pri kontrolisanju korova, ukoliko je zasadite rano u proleće, kako bi nadmašila korove koji rastu u tom periodu.\nPokrovni usevi koji se seju sredinom leta, kao što je na primer sudanska trava ili proso, mogu da podnesu letnje vrućine i da smanje pojavu korova koji se javljaju u jesen.\nJečam i zob koji su zasađeni u septembru, takođe će suzbiti korove koji se javljaju u jesen.\nPlanirajte i alelopatiju kako bi odradila posao\nKada nameravate da iskoristite prednosti alelopatije u borbi protiv korova, imajte na umu da je proces alelopatije najefikasniji prilikom dekompostiranja biljnog materijala. Proces alelopatije započinje kada biljke, poput raži ili repe, uvenu i njihov materijal počne da se razlaže.\nOvas je i značajna alelopatska biljka (Foto: Pixabay/markusspiske)\nJedinjenja koja se oslobađaju iz razloženog biljnog materijala, deluju kao preventivni herbicidi, smanjujući verovatnoću da će seme korova proklijati.\nPlanirajte da se alelopatski pokrovni usevi razlože dve do tri nedelje pre sadnje glavnog useva.\nPratite učinkovitost pokrovnih useva\nUpotreba pokrovnih useva u borbi protiv korova neće eliminisati potrebu za herbicidima. Korovi koji će nakon toga nicati, biće manji i nižeg rasta što će ih činiti lakšim za kontrolu primenom herbicida.\nPraćenjem broja biljaka korova, možete da procenite efikasnost pokrovnih useva kao kontrolnih faktora, pod uslovima uzgoja koje imate. Ove biljke imaju potencijal da pomognu u borbi protiv korova, ali isto tako važno je i praćenje i kontrola stanja koje zateknete u polju.\nKorovi Žitarice Usevi Pokrovni usevi Alelopatija Suzbijanje korova Biomasa\nAleksandra Stojanovic, pre 2 nedelje


karlos sains formula 1 najnovije vesti tezak udes unisten bolid ferari\nUmesto nekog rekorda, drugi trening pred Veliku nagradu Italije obeležio je težak udes Karlosa Sainsa.\nVozač Ferarija je doživeo veoma nezgodan udes na drugom treningu, a u Ferariju će imati trku sa vremenom da pripreme Sainsu bolid za učešće u kvalifikacijama.\n- Doživeo sam tešku nesreću - rekao je Sains odmah po nezgodi.\nIako nepovređen, on se više nije vraćao na stazu, a ostaje pitanje hoće li voziti kvalifikacije.\nNajbrži na treningu je bio Luis Hamilton ispred Valterija Botasa, Maksa Ferstapena i Serhija Peresa. Ipak, to ostaje u senci ove nesreće.\nVIDEO Novakov urlik i pogled ka nebu nakon pobede


Bivši muževi bili su njihove velike ljubavi: Sada otvoreno pričaju kako su doživele RAZVOD! - Zena.rs\nNikol Kidman i Tom Kruz bili su u braku od 1990. do 2001. godine Foto:\nIz decenije bračne ljubavi Dženifer Loper i Marka Entoniija rođeni su blizanci Ema i Maks Foto:\nHajdi Klum i Sil živeli su u bračnoj ljubavi devet godina Foto:\nPrvi razvod Breda Pita ni upola medijski nije bio ispraćen kao čuvena kasnija afera Branđelina Foto:\nI Robin i Šon nakon zajedničkog braka našli su nove bračne partnere Foto:\nOvi poznati muževi ne znaju za LJUBOMORU? Obožavaju da drugi gledaju njihove GOLE supruge!\nU braku sam 10 godina, sa mužem redovno vodim ljubav, ali jedna stvar me muči. Nikada mi NIJE REKAO da sam lepa


All Ostala hrana in Gradska opština Novi Beograd\nZdrava hrana, makrobiotika, organski proizvodi, zrnsata roba, brašna, čajevi, začini, program za dijabetičare, orasasti plodovi, tinkture i kapi, ulja, slatki i slani intefralni program, proteini, pahuljice, med… Pročitaj više...\nAronija Novi Beograd\nU našoj ponudi nalaze se proizvodi koji sadrže aroniju. Kao što su sokovi, džemovi, prelivi, nadevi… Pozivamo vas da ojačate imunitet našim 100% matičnim sokom od Aronije. Dostava je besplatna na području celog Beograda. Sve potrebne informacije možete pronaći na našem sajtu www.hoff.rs ili pozvati direktno na 060 321 9003 Pročitaj više...


Tema: Ruski policajci opet lete u vazduh !\n06.01.2010., 10:29 #1\n6. januar 2010. | 09:07 -> 09:46 | Izvor: Tanjug\nBombaš samoubica uleteo je automobilom u stanicu saobraćajne policije u Mahačkali, glavnom gradu Dagestana, preneo je Rojters. Pre nego što je auto eksplodirao njega je zaistavio policijski automobil, a kako ističu u policiji, da se to nije dogodilo, broj žrtava bi bio daleko veći.\novi se nesto bas uskopizdili u poslednje vreme ,kanda ce kepeci morati da pokrenu sopstveni war on terror, samo da se vrate sa skijanja ,posto im snage bezbednosti i drzavni funkcioneri ginu ko pilici u rodjenoj zemlji\n06.01.2010., 10:36 #2\nRe: Ruski policajci opet lete u vazduh !\ne, da oce postavljac da leti\na, da. ljudi ne lete. pa onda ni ruski policajci ne lete, opet\n06.01.2010., 10:52 #3\npa ne lete prirodno sami od sebe , al kad recimo sednu u avion ili nalete na muju opasanog sa par kila plasticnog , itekako lete na sve strane sveta ... nego da ne gusimo ovu bitnu temu sa terminoloskim zavrzlamama\nnego oce li konacno ruske vlasti uspeti da se iszbore sa islamsakom teroristickom nemani koja terorise sav slobodoljubiv svet ,kako rece onomad GWB ?\n06.01.2010., 11:04 #4\nsvako navija za svoje, pa i ti za svoje\nal da ne gusimo, ok\n06.01.2010., 11:05 #5\nu ovom sukobu Bogu fala nema mojih ni na jednoj strani\n06.01.2010., 11:07 #6\nТеррорист-смертник взорвал утром в среду заминированную машину у контрольно-пропускного пункта ГИБДД в столице Дагестана. Погибли 6 человек, 10 ранены. Мощность взрыва составила до 70 килограммов в тротиловом эквиваленте. На месте взрыва образовалась двухметровая воронка.\n70 kila ,ovi bas ne stede\n06.01.2010., 11:08 #7\nizvini, ucinilo mi sa da simpatises muhadzedine\npa sam cak zamislio da uleces na forum sa tecnim explozivom u gacama-najnovija teroristicka moda, kao krajnji i konacni post na forumu\nsamo mi se ucinilo, citajuci pocetni post. moja greska, sto citam kako je napisano, a ne sta je pesnik teo da kaze\n06.01.2010., 11:30 #8\npazi, imas dole temu od pre pet meseci koja se isto zove\n06.01.2010., 11:35 #9\ncuti ne spominji , jos ce Boze me sacuvaj ispasti da se bezbednosna situacija u majci Rusiji nije uopste poboljsala od tada i da daleko bilo kepeci ne rade svoj posao valjano mada bili su zauzeti posetom i pomaganjem Srbiji pa mozda je to opravdanje\n06.01.2010., 11:37 #10\nsta gaje dagestanci pa ti ovaj dogadjaj uliva toliki optimizam?\n06.01.2010., 11:42 #11\nnemam pojma ,teroriste i naftu valjda a ja sam optimistican zbog praznicne atmosfere i vecerasnje kuvane rakije i prangijanja , a ne zbog ovog nemilog dogadjaja\n06.01.2010., 13:36 #12\nEkvivalent 70kg trotila... ogromna razorna moc. Dakle bezobrazluk islamskih ekstremista stvarno nema granica... zelim im da svi pocrkaju, ovaj svet bi bio mnogo lepshi bez njih.\n06.01.2010., 13:38 #13\ne a kad je to najpozntiji teksaski kauboj G.W.B. govorio smejali mu se ljudi i proglasavali ga za glupana ,a eto ti sad lete panduri na sve strane\n06.01.2010., 13:41 #14\neto razloga za radost , za sve rusofobe .\nNadam se da ce odmazda biti brza i masivna .\n06.01.2010., 13:44 #15\nKad se covek seti kako su nekad, pre Putina, ti teroristi imali svoje vojske, armije, kontrolisali Ceceniju, ubijali desetine ljudi svakog meseca....\nA onda dodje Car, pocepa ih kao svinja masan dzak i ustroji.\nMuslimani, kakve ih je vec Bog nenormalne napravio, ne mogu a da ne naprave nekakav incidident, ali sve je ovo prilicno jadno i bedno i bez ikakvog stvarnog efekta u odnosu na stanje kakvo je ranije vladalo.\n06.01.2010., 14:16 #16\nSamo, eto, ponekad ulete u poneku stanicu, pozorište, voz, školu...mora da ja tad Putin spavao, inače se to ne bi desilo.\n06.01.2010., 14:25 #17\nTo su potezi ocajnika. Rusija i dalje gospodari i Cecenijom i celim njihovim regionom.\nPa cak se i protiv tih ocajnika mnogo bolje bori nego npr. Amerikanci u Iraku ili Afganistanu gde su zrtve kako vojne tako i civilne desetostruko brojnije od onih u Rusiji.\n06.01.2010., 16:21 #18\nPotpuno si u pravu, u Iraku uglavnom ginu irachki civili dok na jugu Rusije vetjinom ginu ruski vojnici i policajci.\n06.01.2010., 16:25 #19\nKadirov je genijalniji od Dudajeva, shvatio je da otcepljenje od Rusije nije dobro reshenje, mnogo je bolje da cela Rusija postane Chechensko-Tatarska republika.\nOpet bombe po Rusiji-panduri lete u vazduh !\nPoslednja poruka: 21.08.2009., 22:21


Slobodan Šnajder tokom januara gost Kuće za pisce\nGost Kuće za pisce tokom januara biće istaknuti dramski pisac, publicista i pisac iz Hrvatske Slobodan Šnajder (Zagreb, 1948), najavio je festival “Krokodil”.\nŠnajder je počeo da objavljuje prozna dela sredinom šezdesetih godina, a njegove drame su izvođene širom Jugoslavije i u inostranstvu.\nU Srbiji njegovi komadi su igrani u Narodnom pozorištu, novosadskom Pozorištu mladih, Jugoslovenskom dramskom pozorištu, Centru za kulturnu dekontaminaciju.\nŠnajder je diplomirao filozofiju i anglistiku na Filozofskom fakultetu u Zagrebu.\nBio je suosnivač i dugogodišnji urednik pozorišnog časopisa “Prolog”, duže vreme je boravio u Nemačkoj, Austriji i Francuskoj, a od 1994. do 2014. bio je kolumnista riječkog “Novog lista”.\nProšle godine objavljena je njegova drama “Svjetlucanje kome” (časopis Forum), kao i roman “Doba mjedi” - priča o dvoje ljudi u turbulentnom istorijskom kontekstu pred i nakon Drugog svetskog rata, i teškom nasleđu koje su sa sobom nosili.\nŠnajderova drama “Hrvatski Faust”, iako napisana pre više od tri decenije, i dalje izaziva oprečne reakcije u javnosti.\nBoravak Slobodana Šnajdera u Beogradu odvija se u partnerstvu sa Književnom mrežom Traduki.


► Fotografija lidera Hezbolaha u izraelskoj kampanji za reciklažu\nOgroman poster na kome je fotografija tog lidera ekstremista postavljen je na autoputu kraj Tel Aviva ne bi li se Izraelci podstakli da recikliraju plastične boce.\nIznad glave Nasralaha je poruka: "Ja ne recikliram boce", a ispod piše "Nasralah je zaglavljen u bunkeru 12 godina. Koji je tvoj izgovor".\nIzraelska kompanija za reciklažu ELA nije za sada ništa komentarisala.\nNasralah se krije i retko se pojavljuje u javnosti od jednomesečnog rata 2006. godine izraelske vojske i Hezbolaha. SAD, EU i Izrael smatraju tu organizaciju terorističkom.\nPozorišno edukativni projekat Limenkica-ulaznica započeo je obeležavanje desete, jubilarne sezone. Ove subote, 23.02. u 12 časova, u Dečjem kulturnom centru, za predstavu „Rođendanska...


Usvojena izmena Programa poslovanja za 2021. godinu Agencije za ruralni razvoj - Ozon Media\nUsvojena izmena Programa poslovanja za 2021. godinu Agencije za ruralni razvoj\nSremska Mitrovica – Na danas održanoj sednici Skupštine Grada Sremska Mitrovica između ostalog usvojena je i izmena programa poslovanja za 2021. godinu Agencije za ruralni razvoj Grada Sremska Mitrovica.\nIzmena Programa poslovanja se odnosi na izmenu finansijskog plana poslovanja, i to u strukturi rashoda, plana kadrova i plana zarada zaposlenih.\nUkupno planirani prihodi i rashodi ostaju nepromenjeni. Razlog donošenja odluke o izmeni programa poslovanja jeste usaglašavanje Programa poslovanja sa promenom u potrebama Agencije, nastale zbog okolnosti izazvanih pandemijom virusa COVID 19, zbog povećanog obima posla usled konkursa Ministarstva za brigu o selu, zbog prenetih obaveza iz 2020. godine, kao i zbog promene kadrovske\npolitike, a na osnovu Zaključka Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave.\n„Suštinski, ukupni prihodi i rashodi u programu poslovanja ostali su isti, razlika je u tome što smo mi usaglasili poslovanje agencije sa potrebama koje agencije ima. Imali smo nove konkurse u Ministarstvu za brigu o selu, radilo se o konkursu za dodelu bespovratnih sredstava za kupovinu seoskih kuća sa okućnicom i u tom smislu, imali smo promenu u kadrovskoj politici ali sve u skladu sa zaključkom Ministarstva državne uprave i lokalne uprave” rekla je direktorica Agencije za ruralni razvoj, Pavlović Dušica\nIzmenom Programa poslovanja planiraju se manja izdvajanja za postrojenja i opremu, troškove transportnih usluga, ostale nematerijalne troškove i ostale finansijske rashode. U skladu sa Zaključkom Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave, uvećanje rashoda je Izmenom Programa planirano kod troškova bruto zarada. Uvećanje rashoda je planirano i na poziciji troškova reklame i propagande kao i troškova ostalih opštih usluga, usled povećanog broja mera u oblasti ruralnog razvoja i uređenja prostorija na selu.\nBudžet Agencije za ruralni razvoj Grada Sremska Mitrovica ove godine iznosi ukupno 22 miliona dinara.\nagencija za ruralni razvojskupština gradasremska mitrovica\nJoš 2.771 novooboleli, 56 preminulih, 213 na respiratorima\nUhapšen zbog proizvodnje narkotika


Wizz Air povećava poslovanje u Tuzli: Planirane dvije nove linije, a stiže i treći bazni avion | Prijedor24.com - Više od informacije!\nPočetna Biznis Wizz Air povećava poslovanje u Tuzli: Planirane dvije nove linije, a stiže...\nWizz Air povećava poslovanje u Tuzli: Planirane dvije nove linije, a stiže i treći bazni avion\nNiskobudžetna aviokompanija Wizz Air od decembra ove godine uspostavit će još dvije linije koje će sa Međunarodnog aerodroma u Tuzli putnike prevoziti u italijanski Milano i njemački Nurenberg.\nS Međunarodnog aerodroma u Tuzli putnici trenutno mogu letjeti na 15 destinacija u šest evropskih zemalja, a s decembrom taj broj će biti povećan, shodno uspostavljanju linija za Milano i Nurenberg.\nPrilikom današnjeg predstavljanja novih linija, predsjednik Wizz Aira Robert Carey je kazao da ova kompanija nastavlja razvoj i ulaganje i u postcovid periodu.\n“S radošću najavljujemo naš dalji rast, odnosno uvođenje nove dvije destinacije. One će nam na Međunarodnom aerodromu u Tuzli omogućiti odlazak i dolazak putnika, razvijanje turizma i povećan rast kompanije”, kazao je Carey.\n“Trenutno je u fazi revizija za izradu trećeg gatea, nakon čega moramo dobiti određene saglasnosti Ministarstva odbrane BiH jer je zemljište u njihovom vlasništvu. Uz tu saglasnost, nakon dobijanja urbanističke i građevinske saglasnosti plan je objavljivanja javnog tendera, a decembar ove godine optimalan je rok za postavljanje trećeg baznog aviona”, najavio je ministar trgovine, turizma i saobraćaja Tuzlanskog kantona Hamza Bešić.\nUlaganje u treći gate će iznositi okvirno pola miliona konvertibilnih maraka, za što su još ranije osigurana namjenska sredstva. S druge strane, na tuzlanskom aerodromu trenutku su u toku radovi na izgradnji atrija koji će dodatno poboljšati uslugu zračne luke.\n“Projekat izgradnje atrija ide prema planiranoj dinamici, a kada je riječ o velikim kapitalnim ulaganjima, sljedeći je treći gate i mi smo zadovoljni kako sve protječe. Kada je u pitanju broj prevezenih putnika, ova godina se ne može porediti sa 2019., ali je znatno bolja u odnosu na 2020. Posebno nas raduju zadnja dva mjeseca jer su nam avioni maksimalno popunjeni”, izjavio je vršilac dužnosti direktora Međunarodnog aerodroma Tuzla Meris Šabanović\nU ovom trenutku Wizz Air je jedina aviokompanija koja ima uspostavljen red letenja iz Tuzle, a govoreći o svom položaju na tržištu, Šabanović je kazao da je ova institucija slobodna za pregovore sa svim mogućim partnerima.\nS tuzlanskog aerodroma putnici trenutno mogu letjeti u Beč, Friedrichshafen, Memmingen, Basel Mulhouse, Karlsruhe/Baden-Baden, Franhfurt Hahn, Cologne, Eindhoven, Dortmund, Berlin, Billund, Malmo, Vaxjo, Stocholm Skavsta i Gothenburg.


Svoje putovanje po Australiji, Beckhamovi su pretvorili u pravu avanturu | Trendy\nPočetna Lifestyle Svoje putovanje po Australiji, Beckhamovi su pretvorili u pravu avanturu\nSvoje putovanje po Australiji, Beckhamovi su pretvorili u pravu avanturu\nPar je trenutno u Australiji, jer je David ambasador Invictus Gamesa, ali su iskoristili priliku da svoje putovanje pretvore u porodični odmor, prepun avanture sa svojom decom!\nPorodica Beckham, tokom svoje posete Australiji, posetila je Glenworth Valley Outdoor Adventures, koji sačinjava 3.000 hektara parka koji je okružen šumom i divljinom. Park se nalazi na sat vremena vožnje od Sidneja. Na njihovom sajtu možete pronaći da nude avanture kao što su jahanje, vožnja kajakom, vožnja biciklom i abseiling u kojem su se oprobali David, Cruz i Romeo.\nDavid Beckham je objavio sliku na Instagramu na kojoj se nalazi u društvu svojih sinova sa šlemovima i sigurnosnim pojasevima, uz propratni tekst da je „Malo nervozan“ pred spuštanje niz zid. Takođe je rečeno da je muški deo ekipe probao vožnju quadovima tokom ovog dana ispunjenog adrenalinom.\nRazlog posete Australiji je to što je David Beckham ambasador Invictus Gamesa, koje su pokrenute od strane princa Harija, tako da će David prisustvovati nekim događajima i upoznati takmičare. Princ Harri i Meghan Markle su takođe prisustvovali igrama tokom svoje kraljevske turneje po Australiji.\nZa svoju posetu Invictus Games-u, David i Viktorija su iznajmili apartman vredan 17 miliona dolara u Mosmanu, ekskluzivnom delu koji se nalazi na severnoj obali Sidneja. Ovde su još bili odseli i Justin Bieber, Kate Hudson i još mnogo poznatih ličnosti, tako da Beckhamov izbor Mosmana nije baš iznenađujuć.\nОбјава коју дели Mosman Girl (@mosmangirl) дана 29. Окт 2018. у 8:55 PDT\nDavid Beckham je još otišao u još jednu avanturu sa svojim sinovima. Popeli su se na vrh čuvenog Harbour Bidgea.\nNaravno Victoria je odvojila svoje vreme da poseti radnje po Sidneju. Sidnej je poznat kao raj za kupoholičare tako da smo sigurni da je Victoria pronašla odlične komade garderobe u bredniranim prodavnciama. I to je avantura zar ne?\nVictoria out for shopping with cruz and Harper in Australia – 27 Oct 2018 . #victoriabeckham #davidbeckham #cruzbeckham #beckham #brooklynbeckham #romeobeckham #harperbeckham #nyc #fashion #celebrity #style #buster #vogue #London #celebritystylist #beckhamfamily #poshandbecks #JFK #lax #dailymail #selenagomez #milliebobbybrown #kimkardashian #justinbieber #evalongoria #novakdjokovic #chloemoretz #LFW #madisonbeer #australia\nОбјава коју дели Keeping Up With The Beckhams (@keepingupwiththebeckham) дана 28. Окт 2018. у 9:39 PDT\nPrethodni članakVideo na kojem gori Lamborghini vredan 200.000 dolara je teško gledati\nSledeći članakLista najtraženijih brendova! Off-White ubedljivo vodi kao najpopularniji brend\nHot! David Beckham je čestitao Božić pratiocima u sexy izdanju\nOvom fotografijom je David Beckham izazvao buru komentara na Instagramu\nOdj…..i kučko! Svađa Victorie Beckham i Mel B je stavila tačku na turneju zakazanu za maj 2019.\nIZOD – Američki koledž brend novitet u ponudi Denim LAB-a\nOdj…..i kučko! Svađa Victorie Beckham i Mel B je stavila tačku na turneju zakazanu za...


Konstrakta oprala ruke i odvela Srbiju u finale Evrovizije\nFoto: TANJUG/AP | Konstrakta oprala ruke i odvela Srbiju u finale\nVedran Radenović 12.05.2022 23:11\nTORINO - Ana Đurić Konstrakta plasirala se večeras u veliko finale ovogodišnjeg 66. izbora za najbolju pjesmu Evrope.\nPredstavnica Srbije, sa pjesmom "In Corpore Sano", nastupila je večeras treća po redu u drugoj polufinalnoj večeri televizijskog muzičkog takmičenja Pjesma Evrovizije, koje je ove godine održano u torinskoj dvorani "Palo Olimpiko".\nNastup u kojem je "umjetnica oprala ruke i poručila, a šta ćemo sad" praćen je ovacijama, a publika je tri minuta pratila ritam Konstraktinog pljeska i zajedno s njom pjevala.\n"Zvuk ljepote" slogan je 66. takmičenja za najbolju pjesmu Starog kontinenta koje se održava treći put u istoriji takmičenja u Italiji zahvaljujući prošlogodišnjoj pobjedi italijanskog rok benda Maneskin. Ovogodišnja Evrovizija je posvećena zemljanim elementima i Suncu kao glavnim elementima.\nU finalu će još direktno biti pet "velikih zemalja": Španija, Francuska, Velika Britanija, Njemačka, te domaćin Italija. Gledaoci su večeras mogli vidjeti dijelove nastupa troje direktnih finalista iz Španije, Njemačke i Velike Britanije, a njihovi nastupi će u cijelosti biti dostupni na zvaničnom YouTube kanalu "Pjesme Evrovizije" po završetku prenosa.


Jelena Guskova — Arhivski dokumenti o jgoslovensko-sovjetskom odnosimo krajem 60-h godina HH veka\nPočetak > Radovi > Iz istorije Jugoslovena > 2010-sep\nArhivski dokumenti o jgoslovensko-sovjetskom odnosimo krajem 60-h godina HH veka\nMinistar inostranih poslova SSSR Andrej Gromiko zvanično je posetio Jugoslaviju u aprilu 1962 g. On je bio primljen od predsednika SFR Jugoslavije Josipa Broza Tita i potpredsednika Saveznog izvršnog veća Edvarda Kardelja, vodio razgovore sa državnim sekretarom za inostrane poslove SFRJ Kočom Popovićem. Koča Popović i Andrej Gromiko izvršili su - u duhu prijateljstva i otvorenosti - iskrenu razmenu gledišta o najznačajnijim međunarodnim problemima i o pitanjima odnosa između dveju zemalja.\nNa poziv Prezidijuma Vrhovnog sovjeta SSSR i Prezidijuma Centralnog komiteta KPSS, predsednik SFRJ i generalni sekretar Saveza komunista Jugoslavije Josip Broz Tito sa suprugom učinio je u julu 1965 godine zvaničnu posetu SSSR. Josip Broz Tito imao je susrete i razgovore s prvim sekretarom CK KPSS L.I. Brežnjevom, predsednikom Ministarskog saveta SSSR A.N.Kosiginom i predsednikom Prezidijuma Vrhovnog sovjeta SSSR A. Mikojanom i drugim sovjetskim rukovodiocima. Zajednička izjava je bila dosta obimna i podrobna, kao da su odnosi izašli na novi nivoa. Čak i u toku razmene mišljenja o međunarodnim pitanjima dve strane su «potvrdile identičnost i bliskost gledišta u oceni glavnih problema sadašnje međunarodne situacije»(1) . Oni su osudili agresivni poduhvati Sjedinjenih Američkih Država protiv Vijetnama i Dominikanske Republike, izrazile mišljenje da je obezbeđenje mira u Evropi značajan deo borbe za mir, da je politika nesvrstavanja sve više stiče međunarodno priznanje.\nOdmah u sovjetskoj štampi pojavili su se izjave da su se „imperijalističkom horu pridružili i rukovodioci Jugoslavije i Rumunije, koji pružaju aktivnu pomoć čehoslovačkim antisocijalističkim snagama“, da jugoslovenska vlada provokativno izjavljuje o takozvanom češkom pitanju, što podudara sa pozicijom zemalja NATO(2) , da se jugoslavenska agencija bavi najprljavim izmišljotinama“ (3) i t.d. Iz javne prodaje u SSSr-u su bili povučeni jugoslovenski listovi. Sovjetska strana je jednostrano otkazala prijem na preobuke 32 jugoslovenskih oficira, posetu glavnog urednika „Narodne armije“ redakciji sovjetskog vojnog lista „Crvena zvezda“, dolazak sovjetskih pesnika na Struđke večeri poezije, sovjetsko učešće na seminaru „Univerzitet danas“, gostovanje sovjetskih umetnika Rostropovića i Baškirova. Sa sovjetske strane nije bio prihvaćen poziv da delegacija KPSS prisutstvije proslavi 50-godišnice SKJ i IX kongresu SKJ u martu 1969 godine. Beograd je odustao od posete SSSR-u delegacije JNA sa državnim sekretarom na čelu, kao i od upućivanja jedne grupe stručnjaka na vanredno školovanje u Sovjetski Savez.\nA dalje počinje interesantna faza jugoslovensko - sovjetskih odnosa, koju je Josip Broz Tito duhovito nazvao „politički ping-pong“ — razmena pisama na vrlo visokom nivou, koja je trajala od avgusta 1968. do juna 1969. godine. Na prvi pogled sasvim nevino i bezbedno dopisivanje je vodilo prema ozbiljnom pogoršanju naših odnosa. Tito je otvoreno rekao da je došlo do svađe(4) . Pogledamo kako je ta svađa prevaziđena.\nVeć je 30 avgusta 1968 g. sovjetski ambasador u Beogradu posetio Josipa Broza Tita sa specijalnim zadatkom od svoje vlade i CK KPSS. Ambasador trebalo bi da izrazi „ogorčenje što se Jugoslavija solidarizirala sa antisocijalističkim snagama“, da ubedi Tita da je bila neophodna internacionalistička pomoć i podržka bratskom narodu u očuvanju socijalizma, . Tito je nekoliko puta prekidao ambasadora koji je pokušavao objasniti stav Moskve: „Oni su pružili pomoć! Kakvu pomoć?“, „To je obična laž!“(5) .\nOdgovor Beograda je bio pripremljen u septembru. Pismo je 11 septembra preneo ambasador SFRJ u Moskvi predsedniku Prezidiuma Vrhovnog sovjeta SSSR N. Podgornom. Odgovor je bio dosta veliki i podrobni - 5 i po strana\nVlada SFRJ i CK SKJ smatraju da su navodi Vlade SSSR I CK KPSS da Jugoslavija «podržava antisocijalističke snage u ČSSR» da stav Jugoslavije «nema ničeg zajedničkog sa interesima sosijalizma, sa ideologijom marksizma-leninizma, sa interesima solidarnosti socijalističkih zemalja i radničkih partija», da se «antisovjetska kampanja u Jugoslaviji mora štetno odražiti na sovjetsko-jugoslovenske odnose» itd. - lišeni svakog osnova i da prikazuju politiku i stavove Jugoslavije u potpuno neistinitom svetlu. Štaviše, ovakav način tumačenja jugoslovenske politike ozbiljno vređa i zabrinjava narode i vladu socijalističke Jugoslavije, i pokazuje da se prema SFRJ nastoje ponovo primeniti metodi i sredstva koji su bili javno osuđeni i sa sovjetske strane i za koje smo bili uvereni da se ne mogu više ponoviti u odnosima između socijalističkih zemalja“(6) .\nOdgovor Tita je bio napisan dosta brzo i stigao je u Moskvu 5 novembra. Pismo, koje je uručio jugoslovenski ambasador u SSSR članu politbiroa CK KPSS Kirilenku 12 novembra 1968. godine, bio je mnogo oštriji. Tito je odbio stav da do pogoršanja odnosa je došlo zbog navodne promjene politike SFRJ. Po njegovom mišljenju „pogoršanje je izazvano promjenom u sovjetskoj spoljnoj politici, što je došlo do izražaja u vojnoj intervenciji SSSR i nekih drugih zemalja članica Varšavskog ugovora protiv ČSSR“ i nespremnošću sovjetske vlade da uvažava nezavisan stav, koji je jugoslovenska vlada zauzela prema tom događaju (9). Tito je podsetio da za vreme njegove posete Moskvi aprila ove godine, on je izložio svoj stav o Čehoskovačkoj, tj. da bi vojna intervencija imala nedogledne štetne posledice i da trebe razgovarati i tražiti druga rešenja, što nije učinjeno. Osim toga zbog stava SFRJ u SSSR je pokrenuta široka kampanja protiv Jugoslavije. Zabrinutost naroda je izazvala neizvesnost vlade Sovjetskog Saveza u pogledu daljih namera prema Jugoslaviji. „U vašem pismu se ide tako daleko, - piše Tito, - da se upozorava na mogućnost da bi sve ono što je pozitivno u razvoju prijateljskih odnosa između naših zemalja moglo da bude dovedeno u pitanje ukoliko Jugoslavija ne izmijeni svoju politiku“, a to dovodi u pitanje stvarnu zainteresovanost vlade SSSR za dalje razvijanje jugoslovensko-sovjetskih odnosa(10) . Tito insistira na poštovanju principa suverenosti, nezavisnosti, integriteta i ravnopravnosti među državama, što znači i pravo Jugoslaviji imati svoj stav po svim pitanjima spoljne i unutrašnje politike.\nOdgovor iz Moskve je stigao tek za 6 meseci - 18 maja 1969 godine (11). Verovatno je ruskoj strani bilo potrebno puno vremena da zalljuči, šta treba raditi sa tvrdoglavom Jugoslavijom i kako reagovati na njenu finu aluziju. Dok je Moskva razmišljala, polemika je izašla na stranice štampe.\n18 maja je Predsednik Tito sam primio ruskog ambasadora, preko koga je dobio poruku od CK KPSS i sovjetske vlade. Ton i sadržaj poruke su bili dosta pozitivni. Moskva je izrazila želju da se ne zaoštravaju teškoće, već da se traže putevi za prevazilaženje postojećih razlika u prilazu pojedinim problemima, za poboljšanje i širenje sovjetsko-jugoslovenskih odnosa. Po čvrstom uverenju Moskve Sovjetski Savez i Jugoslavija imaju više zajedničkog i onoga što ih sjedinjuje nego onoga što razdvaja. Spomenuta je i zajednička borba protiv fašizma. U Moskvi dele mišljenje o mogućnosti prevazilaženja nastalih komplikacija. Predložen je i prioritet saradnje — pre svega saradnja na mežunarodnom planu: zajednička borba za obustavu trke u naoružanju, podržka borbi vjetnamskog naroda protiv agresije SAD, istupanje za što skorije političko rešenje na Bliskom Istoku, protiv neokolonializma u Aziji, Africi i Latinskoj Americi, podržavanje politike nesvrstavanja „u meri u kojoj ona ima antiimperialistički i antikolonojal ni smjer“(12) .\nBeograd je ocenio situaciju kao „orientaciju SSSR, poslednjih meseci, na smirivanje situaciji u Evropi“(13) , kao pozitivniji odnos prema Jugoslaviji. Između ostalog - ponavljana su uveravanja i spremnost za saradnju; smanjio se broj antijugoslovenskih napisa u sovjetskoj štampi i publicistici; pozitivniji su primani predlozi za unapređenje bilateralne saradnje itd.\nPosle jednomesečne pauze je odgovor vlade SFRJ i Predsedništva SKJ stigao u Moskvu 19 maja. Ali... Brežnjev nije primio jugoslovenskog ambasadora u toku 25 dana. Da bi smo razjasnili ovu činjenicu potrebni su dokumenti iz ruskih arhiva, kojih sada nemamo. Zbog toga ambasada je bila prinuđena predati poruku načelniku odeljenja u MID da bi je prosledio sovjetskom rukovodstvu. Beograd je potvrdio da postoje uslovi i potrebe za proširenje saradnje u društvenoj i političkoj oblasti, a takođe i u oblasti prosvete, kulture i nauke, na način koji bi doprineo boljem međusobnom upoznavanju. Međutim, ako u moskovskom predlogu su pokušali da izbegnu konflitnih problema, jugosloveni su ponovili i svoj stav prema intervenciji u Češkoj, i stav o uvažavanju nezavisnih pogleda, o pravu slobodnog izbora oblika društveno-ekonomskih odnosa i puteva unutrašnjeg razvoja, kao i pravaca i oblika međunarodnog povezivanja i saradnje. Podvučeno je suvereno pravo Jugoslavije na nezavisnu politiku. Završava se pismo optimistično - željom za nastavljanje i unapređenje saradnje u svim oblastima. I više od toga — državni sekretar za inostrane poslove SFRJ uputio je poziv ministru inostranih poslova SSSR da poseti Jugoslaviju. Poziv je prihvaćen sa sovjetske strane.\nUstvari čvrstiji odgovor Beograda je jasan - Jugoslavija je bila više zabrinuta za svoju nezavisnost i bezbednost nego SSSR. U internim dokumentima SKJ se pisalo: „Stvorena je atmosfera neizvesnosti čak i u pogledu bezbednosti Jugoslavije /pokreti trupa u blizini jugoslovenskih granica, manevri, dvosmislene i preteče izjave, doktrina o ograničenom suverenitetu itd./; vođena je široka politička i diplomatska antijugoslovenska aktivnost, posebno u nesvrstanim zemljama, u cilju diskreditovanja i izolacije Jugoslavije; bojkotovan je IX kongres SKJ, i dr. Pri svemu tome izražavana je "zabrinutost" za sudbinu socijalizma u Jugoslaviji, a svaki naš kritički ili rezervisan stav prema sovjetskoj politici bio je okvalifikovan kao „antisovjetizam" (14).\nSamo jedno pitanje je izazvalo zabrinutost jugoslovenske strane — pitanje o vojnoj saradnji. U Beogradu su znali da Sovjetska vlada izražava interes za nastavljanje vojne saradnje. U pripremljenim materijalama za rukovodstvo SKJ čitamo: „Treba očekivati da će i Gromiko, u razgovorima sa državnim sekretarom ili prilikom prijema kod Predsednika Republike, podvuči posebni značaj koji pridaju nastavljanju vojne saradnje, kao i sovjetsku spremnost da izvrše svoje ugovorne obaveze u ovoj oblasti i da se ova saradnja proširi, u čemu su sadržani i poznati posebni interesi SSSR /vezivanje naoružanja naše armije za SSSR, pristup i opravke brodova sovjetske mediteranske flote u našim lukama, posebni preleti aviona, a kroz sve to i uticaj na vojne kadrove/. Karakteristično je da je u ovom periodu sa sovjetske strane predloženo i sklapanje posebnog višegodišnjeg sporazuma o korišćenju naših luka i brodogradilišta od strane sovjetskih. ratnih brodova“. Beograd je bio zabrinut da takva saradnja u drugim zemljama mogla bi biti iskorišćena za sejanje sumnji i podozrenja pred međunarodnom javnošću(15) .\nBeograd se klonio rešenju da je vojna saradnja i realizovanje postojećih ugovora o isporuci vojne opreme moguće samo ukoliko sovjetski uslovi budu prihvatljivi za Jugoslaviju. Beograd je bio zabrinut da je glavni zadatak komunista bio opredeljen kao „ofanzivna borba protiv buržoaske ideologije u svim pravcima“, i kao rezultat — intervencija u ČSSR, jačanje flote u Sredozemnom moru, izlazak jakih flotnih sastava na okeane, jače prisutstvo Sovjeta na Bliskom Istoku itd. U Beogradu su zapazili vežbe komandi i štabova uz njihov izlazak u blizini jugoslovenske granice, probne mobilizacijske uzbune, popunu ljudstvom i materijalnim sredstvima do pune formacije svih sovjetskih jedinica Južne grupacije (snage u Mađarskoj) i jedinica prvog ešelona mađarske i bugarske vojske, psihološki pritisak na Jugoslaviju, kao: „velikobugarska sanstefanska kampanja, proturanje vesti o mogućoj oružanoj intervenciji protiv SFRJ, održavanje neizvesnosti o zajedničkim manevrima na teritoriji Rumunije i Bugarske, dezinformacije o navodnoj opasnosti od kineskih operativnih raketa u Albaniji, o potrebi vojne intervenciji OS VU (16) u Ruminiji i Albaniji i sl.“(17) .\nTito je takođe istakao da je jugoslovenska dosledna politika razvijanje i unapređivanje dobrih odnosa sa Sovjetskim Savezom. Ali on nije izbegavao oštrih pitanja — o napadima na društveno-ekonomski i politički sistem SFRJ, o 1948. godini, o odnosima prema nesvrstanim zemljama, o slobodi štampe, o demokratiji, naročito o intervencije u Čehoslovačku. Tito je puno pričao o svojim ogorčenjima po tom pitanju. „Veoma žalimo kako ste postupali u slučaju Čeho¬slovačke. Takođe žalimo što ste pogrešno shvatili naše ogorčenje. Ja moram u vezi sa ovom temom da podsetim na razgovore koje sam vodio sa najvišim sovjetskim rukovodiocima u Moskvi posle posete Japanu, Mongoliji i Iranu. I vi, druže Gromiko, prisustvovali ste tim razgovorima. Drug Brežnjev je tada govorio o teškoj političkoj situaciji u Čehoslovačkoj. Naglasio je da su se protivnici socijalizma u Čehoslovačkoj osilili. Ja sam tada rekao da treba pomoći Komunističkoj partiji Čehoslovačke da savlada sve antisocijalističke ele¬mente i da stabilizuje političku situaciju. Podvlačio sam potrebu političkog rešavanja situacije. Upozoravao sam da bi primena drugih sredstava, osim političkih, ozbiljno štetila stvari socijalizma. Time sam jasno upozorio protiv primene vojnih i sličnih sredstava. Ovo moje izlaganje najviši sovjetski rukovodioci dobro su primili i molili su me da ja sa svoje strane pomognem u rešavanju situacije u Čehoslovačkoj. Rekao sam da ću posetiti Čehoslovačku - jer sam već i tada imao poziv za posetu - i da ću sa svoje strane pomoći“(20) .\nOno što su kasnije učinili u Čehoslovačkoj Tito je jako ogorčilo. On je naglasio da je taj potez bio štetan i za socijalizam u Čehoslovačkoj i za socijalizam uopšte. „Bio sam ogorčen i zbog toga što mi uopšte niste rekli šta nameravate da preduzmete u Čeho¬slovačkoj. Da ste mi to rekli, ja bih vas upozorio da to ne činite, jer će to imati loše posledice za stvar socija¬lizma. Ja sam stari komunista i mogli ste imati pošteniji odnos prema meni“, - rekao je Tito.\nU zajedničkom saopštenju „dve strane su konstatovale pozitivne rezultate saradnje u ekonomskoj, naučno-tehničkoj, naučnoj, kulturnoj i u drugim oblastima. One su izrazile spremnost za dalje unapređenje saradnje u ovim oblastima, a na bazi obostrane koristi. Izjašnja¬vajući se za dalji razvoj ekonomskih odnosa između dveju zemalja, dve strane su podvukle neophodnost daljeg izučavanja oblika usavršavanja te saradnje na dugoročnim osnovama“(21) . O vojnoj saradnji u zajedničkom saopštenju nije spomenuto. Ovo možemo objasniti time što je Beograd i dalje bio vrlo oprezan prema nizu stavova Moskve, ne želeći „što jače političko vezivanje Jugoslavije sa SSSR“, da ne bi niko ni slučajno pomislio „da nam je orijentacija na SSSR najpogodnija alternativa“.\nOcenivajući rezultate posete ministar Mirko Tepavac je naglasio da „sadržaj razgovora je u suštini potvrdio sve naše osnovne ocene, koje su izražene prilikom razmatranja jugosloven-sko-sovjetskih odnosa na sednicama SIV i Izvršnog komiteta Predsedništva SKJ, a naročito da se SSSR nalazi u veoma delikatnoj i složenoj situaciji (Kina, odnosi sa SAD, trka u naoružanju, unut¬rašnje privredne teškoće). Ova poseta, razume se, nije niti je mo¬gla, odraziti neku suštinsku promenu sovjetske politike, odnosno sovjetskih dugoročnih interesa i ciljeva, kako u odnosu na Jugo-slaviju, tako i šire; s tim u vezi treba i dalje očekivati povre¬mene teškoće u odnosima sa SSSR, ali u manje oštrom vidu i uz po¬većan prostor za saradnju“(22) .


MASOVNA PODRŠKA NARODA: Za samo tri sata Vučić skupio čak 110.000 potpisa podrške za predsedničku kandidaturu! – SIA\nTags: Izbori 2022 Predsednik Srbije Aleksandar Vučić\nPrethodna vest: EKSKLUZIVNO: Aca Lukas OŽENIO SINA, folker PRVI ČESTITAO MLADENCIMA! (VIDEO)\nSledeća vest: Đilasov šegrt Borko „Cipelko“ SE ODAO: Evo odakle kreću nalozi za dizanje panike!


PETICIJA ZA UKIDANJE KOMUNALNE POLICIJE | Peticije.online\nPETICIJA ZA UKIDANJE KOMUNALNE POLICIJE\nPodeli na Fejsbuku (2)\nPotpisi 17 847\nTema diskusije je automatski pokrenuta na peticiji PETICIJA ZA UKIDANJE KOMUNALNE POLICIJE\nPošto je svrha postojanja ove policije postalo čuvanje privatnih interesa, ne vidimo razlog da je plađaju poreski obveznici Republike Srbije !\nShow replies (16) Odgovori\n#2 Bruka i sramota za Srbiju!\nСлажем се у потпуности са овим - а вишак радне снаге, запослити у касарнама, да се обучавају и да уреде простор(ије) и околину!\nShow replies (2) Odgovori\ngamad bezobrazna i agresivna . https://www.youtube.com/watch?v=w3nY8TkgNkU\nShow replies (1) Odgovori\nJebem i jebacu\n#4 Nema od ovoga ni go kurac!\nMa daj te ljudi sami smo krivi,pogledaj te realno! koliko ima komunalne policije u autobusu ili na ulici kad dodju u kontrolu, u svakom trenutku gradjana ima vise i to mnogo vise od njih,i ni jedan pametan covek ne moze da se nadje tu da kaze,sta gledate majmuni hajde da ih pocepamo kao novine vidite da nas jebu godinama...!!! kad udju u bus gradjani ih izbace, kad dodju na ulici popiju batine.. A MI,Cutimo A??? i o cemu pricamo vise...\nstidim se sto zivim u ovakvoj zemlji,gde kriminalci setaju slobodno ulicama i rade sta im se hoce ,dok komunalna policija hapsi neduzne gradjane koji nemaju para da plate kartu a kamoli da zive...\nNIJE SAMO DA ZELJKO MITROVIC DUGUJE 207 MILIONA. KOLIKO DUGUJE MISKOVIC I OSTALI PA NISTA! KADA SE SVE TO ZN XASTO SE NE PREDUZME NESTO PO PITANJU POREZE. MISKOVIC NA SLOBODI. POREZU N IKO NE PLACA PA GDE JE BORBA PROTIV KORUPCIJE.\nZNALI SU DA SMANJE PLATE I PENZIJE 10% KOJI PO USTAVU NEMAJU PRAVO. NISU ONI DALI PLATE I PENZIJE! DA BI ZAMAZALI OCI JADNIM PENINERIMA KOJI HRANE SVOJU PORODICU I UKUCANE I TO SU ONEMOGUCILI. NIKO NISTA NEMA DA RADI A OVAMO PREDLAZU DA SE RADI. DINKIC LAGAO NAROD ZA 1.OOO E A SADA SE PODSMEVA DA LJUDI RADE PA DA ZARADE. GDE SU PARE KOJE JE ZGRNUO I ODNEO NE SAMO ON NEGO SVI ONI!\nShow replies (4) Odgovori\nKada bi se ukinule sve parazitske firme koje se finansiraju sredstvima građana - ne bi nam smanjivali plate.\nkoji je efekat ako placamo policajce u odnosu sto deo neodgovornih ne placa kartu, pa to se moye resiti i elektronskim putem ko prolaz na crveno\nZaista je bruka i sramota za ovu drzavu sto su takvoj sluzbi dali tolika ovlascenja. A ako nisu dali onda je sramota sto tolerisu njihovo osiono ponasanje i ne reaguju. Zaista zsluzuju da budu ukunuti.\nКОЈА КОМУНАЛНА ПОЛИЦИЈА --- ОЛОШ !!!\nOdlično i pravo ako treba !\nPrivatna policija gradske vlasti !? Da uskoro očekujemo i njihovo teško naoružanje, borbena vozila za urbane konflikte ??? Zloupotreba i prekoračenje ovlašćenja je i prekomerna represija koju sprovode po direktnom nalogu gorana vesića. To je čovek koji im je dozvolio da se tako ponašaju i koji je angažovao još par hiljada bilmeza bez posla, na teret naših praznih džepova. Narod ne plaća bus plus kartice jer nema ni za hleb a kamoli za kartu. Obezbedite im posao i zaradu, i spustite cena za 50% i svi će je plaćati i imaće od čega. Ova primena represije vodi u bunt, revolt i direktan sukob. Taj bolesni vesić je okoreli kriminalac, o kojem se sve zna već 20god. da li je moguće da što veću budalaštinu oni smisle, to se ona još ekspresnije realizuje, a ostali ćute i trpe, dokle bre više ? U zatvor sa tim vesićem i ostalim bilmezima iz devedesetih koji su vaskrsli u gradskoj upravi. A i žuti ološ lustrirati i pohapsiti u isto vreme.\nShow replies (3) Odgovori\nТако је то у окупираним земљама\n#1: Biljana Hajduković -\nU saglasnosti sam sa stavom gradjana da su komunalni policajci nepotrebni jer postoji legalna i legitimna policija,sto bi znacilo da su ove formacije suvisne.Sem toga nacin na koji obavljaju svoju duznost nije primeren Ustavu i pravima gradjana a lica su n,,puta prekrsila svoja ovlascenja.\nГАДИ МИ СЕ САДАШЊА ВЛАСТ У СРБИЈИ, ТО ЈЕ МОЈ ЈЕДИНИ КОМЕНТАР.\nOvo je rat mafije protiv gradjana. Gde su socijalne karte gradjana koji nemaju nikakva primanja pa ne mogu ni kartu da plate..... niko o tome ne priča ni vlaST NI OPOZICIJA. Ovo je nato država i mi smo okupirani.....\nAKO NE USPE OVIM PUTEM,OBAVEZNO NA ULICI SKUPLJATI POTPISE! AKO TREBA ICI OD KUCE DO KUCE ! KRAJNJE JE VREME DOSLO DA IH SKINEMO !SVE !\nNikakvu korist gradjani nemaju od ovih koje oni placaju da bi stitili interese pojedinaca.\nKomunalna policija nije u sluzbi naroda, kao ni vlada Srbije!\nINICIJATIVA ZA REVIZIJU TOMOSA KOJI JE 1922. GODINE DODIJELJEN SRPSKOJ PRAVOSLAVNOJ CRKVI KRALJEVSTVA SHS\nPatriotski pokret otpora - „Lovćenske straže 1990" Poštovane gospođe praoslavne Crnogorke i poštovana gospodo praoslavni Crnogorci ! Patriotski pokret otpora - „Lovćenske straže 1990" planira da pokrene akciju skupljanja potpisa od praoslavnih Crnogorki i praoslavnih Crnogoraca koji žive u Crnoj Gori i dijaspori sa ciljem pokretanja Peticije koju bismo uputili Svetom Sinodu Vaseljenske patrijaršije kao i njegovoj svesvetosti arhiepiskopu carigrads...\nDodajte peticiju "PETICIJA ZA UKIDANJE KOMUNALNE POLICIJE" ovom spisku\nPatriotski pokret otpora - „Lovćenske straže 1990" Poštovane gospođe praoslavne Crnogorke i poštovana gospodo praoslavni Crnogorci ! Patriotski pokret otpora - „Lovćenske straže 1990" planira da pokrene akciju skupljanja potpisa od praoslavnih Crnogorki i praoslavnih Crnogoraca koji žive u Crnoj Gori i dijaspori sa ciljem pokretanja Peticije koju bismo uputili Svetom Sinodu Vaseljenske patrijaršije kao i njegovoj svesvetosti arhiepiskopu carigrads\nKreirano: 2021-09-27 Statistika\nSve vreme 668 583\n24 sati 668 585\nSloboda mišljenja i sloboda izbora je ustavom zagarantirano pravo svakog pojedinca (pa tako i Ljiljane Smiljanic apotekarske radnice iz Malog Zvornika)! Ljiljana u slobodno vreme na svom Facebook profilu iznosi lične stavove neslaganja sa delovanjem lokalne vlasti. Njeni stavovi van poslovne aktivnosti nikako ne mogu da utiču na ugled ustanove gde profesionalno obavlja svoje zadatke već skoro 30 godina niti utiču na lični rejting. Peticija nedavno pokrenuta od grupe aktivista vladajuće stranke n\nKreirano: 2021-09-24 Statistika\nSve vreme 567 437\n24 sati 244 281\nSve vreme 459 322\n24 sati 60 151\nZatvoreni bazen u Valjevu\nValjevo je, kao grad, prethodnih godina i decenija imao velike uspehe u vaterpolu i plivanju. Mnoga deca iz Valjeva i okoline su upravo u ovom gradu stasavala u uspešne sportiste, šampione, osvajajući medalje još u nižim uzrastima. O opštoj dobrobiti po zdravlje i društveni život građana svih uzrasta je suvišno i govoriti. Imajući u vidu već ostvarene uspehe, postavlja se pitanje kako je moguće da Valjevo u 21. veku i dalje nema zatvoren bazen? Koliko bi se još devojčica i dečaka ostvarilo u vod\nSve vreme 428 398\n24 sati 54 101\nPriznavanje srpskih vozačkih dozvola u UK\nMi, dole potpisani, tražimo od Vlade Republike Srbije da po hitnom postupku kontaktira Vladu Velike Britanije i potpiše sporazum sa ovom zemljom o uzajamnom priznavanju i zameni vozačkih dozvola svih kategorija stečenih u Srbiji i Velikoj Britaniji, bez polaganja vozačkog ispita. Ovaj sporazum bi omogućio skraćenje procedura i lakše obavljanje profesionalnih i privatnih obaveza srpskih državljana koji žive i rade u UK. Istim bi se uštedela sredstva potrebna za polaganje vozačkog ispita i dobijan\nSve vreme 311 267\n24 sati 53 124\nPeticija protiv Kovid propusnica\nPeticija nastaje kao odgovor na najave Državnog sekretara u Ministarstvu zdravlja, Mirsada Đerlaka, koji ističe kako je gotovo izvesno da će biti uvedene tzv. "Kovid propusnice", odnosno izjave Predsednice Vlade Republike Srbije Ane Brnabić da se Srbija priprema za eventualno uvođenje Kovid propusnica. Ovakve i slične najave su intenzivirane u poslednjim nedeljama i od strane nekih drugih osoba i zato je potrebno da im se suprostavimo na vreme. Kovid propusnice nisu u skladu sa ustavnim i zakon\nKreirano: 2021-09-11 Statistika\nSve vreme 2215 1805\n24 sati 30 26\nKrnjevo - saobraćajna petlja\nPrepoznajući selo Krnjevo kao značajnu obrazovnu, kulturnu i privrednu lokaciju, na auto putu Beograd-Niš, svojim potpisom podržavam zahtev za ponovno otvaranje petlje u Krnjevu.\nKreirano: 2020-07-02 Statistika\nSve vreme 417 345\n24 sati 28 38\nROK OKTOBAR 3\nDrage kolege, ovo je prva peticija koja ima za cilj realizaciju prve teze koju zahtevamo, a to je oktobar 3 ispitni rok.\nKreirano: 2021-09-23 Statistika\nSve vreme 720 681\n24 sati 26 61\nDeklaracija protiv izgradnje, montiranja i puštanja u rad spalionice opasnog otpada u Požarevcu\nИмајући у виду да негујемо идеје међусобног поштовања, толеранције, сарадње и заједништва у питањима од општег интереса државе и града Пожаревца, да верујемо да је само у широким акцијама и заједничким прегнућима могуће извршити утицај и спречити или обуставити штетне праксе и појаве, да смо свесни да могућа спалионица опасног отпада са собом носи опасност загађења, емитовања штетних супстанци и штетног утицаја на животну средину и здравље деце и људи грађана Пожаревца и шире околине потписује\nSve vreme 23 21\nSve vreme 16744 13235


Naslov komentara: Re: karaula Konjarevo 03.02.16 16:52\nPozdrav svima na Forumu. Upravo sam primljen, i registrovao sam se upravo zbog ove ovde teme, jer sam i sam bio u Titovom Velesu od osmog oktobra 1982. Do negde marta 1983. bio sam u prvoj ceti kod kapetana Atanasa, u POV, komandir cete porucnik Ciga. U istom vodu sa mnom su bili tada, da nabrojim samo neke, Vucenovic Dusko sa Pala, Dzino Nikola iz Sarajeva, Vidas Ivan iz Dalmacije-mislim, negde sa ostrva, ne secam se tacno-, Tejic Dusko, ne secam se tacno odakle, Pandev Branko, mislim iz Strumice, Atanasovski Luka, kapetanov rodjak, zavrseni bogoslov iz Makedonije, Nitaj Musa sa Kosova... ne znam da li cu se setiti jos nekoga... desetar je bio Sporcic Miroslav, mislim iz Bjelovara.\nPosle Velesa, prekomanda je bila na Belasicu, na karaulu 42, iznad Starog Konjareva. Kako smo dosli u rano prolece, na Belasici je bio sneg, pa smo cini mi se do pocetka maja bili u Starom Konjarevu, a kasnije izasli gore... ali to je tema za karaule, ne za ovde.\nJako bih voleo da se neko od generacije javi, ako je prisutan ovde.\nNaslov komentara: Re: karaula Konjarevo 03.02.16 18:05\nnesha dobro dosao na forum. kazes da si bio na karuli iznad starog konjareva dali je to bila karaula na tromedji GR. BU. YU kako se zvala i dali su do vas dolazili sa karaule JANKOVIC koja je pripadala DOJRANSKOM pravcu.\nNaslov komentara: Re: karaula Konjarevo 03.02.16 18:13\nHvala Lalo na dobrodoslici, nisam ni rekao da sam iz Vrsca, nije bas da smo komsiluk, al nismo ni daleko.\nDa, to je bila karaula koja je pokrivala tromedju Jugoslavija-Bugarska-Grcka, ali ne mogu da se setim kako se zvala. Kada sam bio tamo, secam se da je broj bio 42, promenjen kada smo stigli jer je neko napisao ime i stari broj javno na pismu, sto je bilo protiv pravila, pa se onda menjala cela nomenklatura. Sa karaule Jankovic niko nije dolazio, jer je ona bila poprilicno daleko, a retko je ko dolazio i dole iz sela... komandir karaule, porucnik-ne mogu opet da se setim kako se zvao, Vlado, ali ne znam prezime-bio je recimo gore samo dva puta, cak je i iz sela bilo daleko.\nAko mislis da je zgodnije da se ovo prebaci na temu Karaule JNA, mozda bismo mogi o tome da pisemo tamo?\nNaslov komentara: Re: karaula Konjarevo 03.02.16 18:43\nDa tusmo nesho u blizini i ja sam bio u Velesu Januarac 1987 u 3 cet.kod POR.MARKA ANGELOVSKOG pa maja na Karauli NIKOLIC kod DOJRANSKOG JEZERA mi smo imali PATROLU do JANKOVIC karaule a u moje vreme ZNAM da su sa karule JANKOVIC leti isli dosta puta do tvoje karule posto ih je cekao staresina od prilike ste bili udaljeni 20 km i znam da kad pade sneg silazite na konjarevo. Cuo sam a ti ces to bolje opisati da se gore i hleb pravio.\nNaslov komentara: Re: karaula Konjarevo 03.02.16 19:17\nIz Velesa, iz moje cete sam samo ja bio na toj karauli 42. Ostali su otisli kud koji.\nKaraula je stvarno bila gradjena samo za letnje uslove. Nije bilo grejanja, nije bilo elektricne struje, odnosno, imali smo generator na naftu koji se palio samo uvece, posto su sledovanja goriva bila ogranicena. U leto `83 bio je neki sport na tv, mozda Mediteranske igre-imali smo jedan portabl tv koji je hvatao jednu stanicu- i onda smo potrosili svo sledovanje za jednu nedelju posto smo gledali prenose po ceo dan.. bilo je zabavno. Hleb ne mogu da se setim da li se pravio, mozda i nije, jer smo dobijali sledovanja iz sela svakih desetak dana, i to je stizalo na dva konja, ko u stara vremena... ali se recimo mutilo mleko u prahu, to sam radio dok sam bio pomocnik dezurnog. Na karaule sa dojranskog odseka nesto se ne secam da smo isli. Nas reon je bio jako dugacak, i cini mi se cak da je na kraju reona bila jedna velika prepreka, da li nesto kao provalija, ili slicno, ne mogu da odredim, al mislim da je bilo skoro nemoguce da se predje preko. Tako je bilo `83, da li je kasnije napravljen neki most, ne bih umeo da kazem.\nNe znam da li ce moderator da se naljuti zato smo mesamo teme-ovo je vise za karaule JNA, pa je mozda bolje da se prebacimo tamo. Ja bas nisam vest da otvaram nove teme-tehnicki, mislim-pa ako ti mozes, recimo karaula Belasica, ili tako nesto, mozda je bolje tako? ( pitam Lalu, a mozda i neko drugi da to izvede tehnicki, ako je potrebno)/\nNaslov komentara: Re: karaula Konjarevo 03.02.16 19:35\nNaslov komentara: Re: karaula Konjarevo 03.02.16 19:38\nprovalija o kojoj govoris?\nNaslov komentara: Re: karaula Konjarevo 03.02.16 21:04\nMilutins, ove slike sto si stavio su super.\nOvu karaulu na prvoj slici gledam vec jako dugo i na ovom forumu i drugde. Vise uopste ne mogu da procenim o cemu se radi. Ona veoma, ali bas jako lici na karaulu koja je bila u Starom Konjarevu. Jedino sto ne mogu da prepoznam je ovaj deo zgrade koji je na slici desno sa narandzastim stepenistem, ali to je moguce dodato kasnije. Takodje, ispred podesta, i malo ispred klupe, trebalo bi da je bio borbeni magacin, ukopan u zemlju, ali opet ne znaci da kasnije nije premesten, kada sam otisao. Sve ostalo, ukljcujuci i planine u pozadini je kao u Starom Konjarevu. Jako lici, ali ne mogu da dam sud sto posto.\nSa druge strane, ovo nije taj prolaz o kome sam govorio. Provalija-i sad, opet, da li smo to zvali Djavolji most, ili ne, nemoj da me drzis za rec- nalazila se na izlasku iz sume, a stajala je prakticno poprecno na putu, pa se preko nje opet nalazio kraj puta. Posteno receno, to je bilo na samom kraju reona i ja sam do tamo otisao svega nekoliko puta-patrola je inace isla osam sati tamo i nazad, znaci, bilo je poprilicno daleko, to nije to sigurno, niti mogu da prepoznam uopste o cemu se radi.\nAli ova karaula me strasno kopka, i nikako ne mogu da provalim da li je stvarno Staro Konjarevo ili ne. Sigurno, ako jeste, ima deo koji je dozidan kasnije.\nNaslov komentara: Re: karaula Konjarevo 03.02.16 21:17\nnesho ovo je KARAULA JANKOVIC za koje sam te pitao dali su dolazili do vas jer sa moje karaule smo dolazili do te karule na slici.Karaula Konjarevo ima slikana recicu ti gde da je vidis\nNaslov komentara: Re: karaula Konjarevo 03.02.16 22:38\nAha, ako ste definitivno ustanovili ranije da je to ta karaula, onda je druga stvar. Ali zgrada definitivno jako, jako lici.\nAko ima slika karaule Konjarevo na drugom mestu, bilo bi super da je pogledam, unapred zahvalan.\nNaslov komentara: Evo karaula konjarevo dali si tu bio nesho? 03.02.16 23:07\nNaslov komentara: Evo i iz drugog ugla. 03.02.16 23:09\nNaslov komentara: Re: karaula Konjarevo 03.02.16 23:46\nUlepsao si mi vece, Lalo, ziv bio!\nNaslov komentara: karaula Konjarevo 03.02.16 23:53\nRaspored je inace takav da je desno od ulaza spavaona, jedna je jos bila u istom krilu, na suprotnoj strani hodnika.\nSa leve strane, dva prozora koja se vide su kancelarija komandira karaule. Sa suprotne strane hodnika bila je trpezarija sa kuhinjom.\nIspod osmatracnice bilo je mesto za psa, u moje vreme to je bio nemacki ovcar Nom.\nGranicna linija sa Bugarskom bila je desetak metara na levo od osmatracnice.\nVrata karaule gledaju prema granicnom prelazu Petric, i karauli "Hlebec".\nOva ruinirana zgrada u prvom planu je sluzila da se smeste oni isti konji koji su nosili nedeljna sledovanja gore na Belasicu. Jedan konj se zvao Misko, drugom sam zaboravio ime.\nNa Belasici pravo iznad, skroz gore, bila je napustena grcka osmatracnica.\nIznad nase karaule bio je granicni kamen br. 4...\nI tako redom... sad su mi krenula secanja... sjajna fotografija, nema sta!\nNaslov komentara: Re: karaula Konjarevo 04.02.16 9:16\nOd jutros sam jos malo pogledao razne teme na forumu o karaulama. Tacno je, karaula 42 na tromedji se zvala Ravniste.\nTo je bila mala karaula, pravljena samo za sezonu prolece-jesen. Mislim da nas je tamo bilo trinaestorica, ne vise. Porucnik koji je bio komandir karaule zvao se Vlado, ne mogu da se setim prezimena, a bio je iz Hrvatske. U JNA je poceo da radi posle SRO u Bileci, u civilstvu pre toga bio je nastavnik matematike.\nKomandir karaule u Konjarevu bio je Gicov Stojance, ziveo je u istom selu-ne znam da li je bio i rodom odatle-a isto se aktivirao u JNA posle SRO.\nReon karaule u Konjarevu isao je duz granicne linije sa Bugarskom, skoro do prelaza kod Petrica nanize, i do obronaka Belasice navise. Patrola je isla dva sata, a obilazak reona bio je prakticno, sto bi se reklo, " nogu pred nogu" jer je sam reon bio kratak i ravan. Na gornjem kraju, pod Belasicom, bila je mala zamaskirana osmatracnica sa koje se nista nije videlo jer je bila okrenuta ka Bugarskoj a sa te strane je bilo visoko siblje, trava i drvece.\nKaraula Ravniste imala je reon koji je bio jako dugacak, i patrola ga je obilazila osam sati. Retko ko da je svaki put istao celu turu. Prvih cetrdeset pet minuta, do sat vremena, trajao je uspon obronkom kroz sumu-kroz pravu prasumu- dok nije moglo da se izadje na put pod vrhovima Belasice, a onda se moglo ici lagano prema pravcu Dojrana. Vrh Tumba gde je bila tromedja bio je otprilike na tri cetvrtine reona, i ja se nisam ni penjao bas svaki put skroz do njega. Gore uglavnom i nije bilo nikoga-svega dva ili tri puta sreo sam u patroli sumske radnike, drvosece, i ponekad pastire, a to su uglavnom bila deca, sa velikim stadima ovaca. Jednom prilikom, negde u leto `83., sreli smo trojicu grckih granicara pod tromedjom, sa kojima smo se prvo dovikivali i mahali jedni drugima, a onda su oni bez mnogo ustezanje iz Grcke presli preko parceta Bugarske i usli malo u SFRJ... tu smo se ispricali oskudnim engleskim, sa dosta pantomime, prilicno smeha, srdacno se pozdravili i svako je otisao na svoju stranu... granica je vazda bila cudo, nema sta...\nNaslov komentara: Re: karaula Konjarevo 04.02.16 13:25\nnesho kolko ste bili udaljeni od GR.kamena 1 ima slikan dokle ste isli na reon prema Dojranu to jest prema karauli JANKOVIC do kog GR.kamena.Sto se tice konja imala je svaka karaula sa grckom vojskom na mojoj karauli smo se vidjali svaki dan reci mi dali ste bili sa Bugarima.Moj brat je bio na BU.granicu kaze bili su ko divljaci\nNaslov komentara: Re: karaula Konjarevo 04.02.16 14:26\nSto se tice udaljenosti od kamena jedan, to je bilo, otprilike, na recimo tri cetvrtine ukupnog reona od karaule. Znaci, trebalo je sigurno tri sata da se stigne gore do vrha. Prema Dojranu dalje isli smo dokle se moglo, do one tzv. provalije koju sam pominjao juce. Tromedja, kamen jedan, bili su levo gore od puta kada smo isli ka Dojranu. Kada bismo se odatle spustili, jos malo se islo po putu, a onda se ulazilo u sumu koja je bila sa obe strane puta; grane su se nadvijale i pravile neku vrstu zelenog hodnika kroz koji se hodalo desetak- petnaest minuta, a kada se izadje odatle, ni ta provalija vise nije bila daleko. U dnevnim zapovestima sigurno je pisalo do kog kamena je trebalo da se ide, ali to sam definitivno zaboravio.\nNaslov komentara: Re: karaula Konjarevo 04.02.16 14:40\nSa Bugarima smo se susretali dok smo bili u Konjarevu, gore na Ravnistu ih nismo videli ni jednom.\nKod Konjareva, bugarska granica je bukvalno bila deset-petnaest metara od karaule a dobar deo staze za patrolu, prema prelazu Petric, isao je tik uz granicnu liniju, na korak ili dva (bilo je, sto bi se reklo, malo krivudavo ). Bugarske granicare uglavnom smo vidjali isto u patroli, a na pola puta od karaule ka prelazu bio je jedan njihov objekat od lima, nesto kao oni zakloni pod kojima sede treneri i rezervni igraci na fudbalskim utakmicama, i tu je bio jedan njihov vojnik danju i nocu, a kazu da su preko zime tu cuvali ugalj.\nTu su nasi vojnici jednom napravili pravi incident.\nKazu da su bugarski vojnici povremeno sa njihove strane nocu osvetljavali nase patrole, ili ih plasili tako sto su povlacili zatvarace na puskama, i slicno. Ja to nikada nisam doziveo, moram da kazem, ali aprilci i januarci koji su bili tu pre nas pricali su da jesu. Elem, krajem aprila ili pocetkom maja `83, dvojica valjda januaraca, koji su se vec spremali za skidanje, resili su da se "osvete" Bugarima za strah kojeg su trpeli od skljocanja zatvaraca nocu kad su bili gusteri. Otisli su uvece-mozda oko devet- krisom iza patrole i stigli do gore pomenutog limenog objekta. Obojica su napunili dzepove kamenjem, i krenuli da biju iz sve snage po onom limu iz mrklog mraka. Taj Bugarin, jadan, sto je sedeo unutra, sigurno se toga dobro seca i danas.\nOva dvojica nasih vratila su se za dva minuta nazad, srecni i vesli.\nSkoro u istom trenutku, Bugari u svojoj karauli, preko puta nas, dobili su uzbunu. Svi su izleteli na polozaje, u rovove, sa svom opremom, dzipovi su pojurili na sve strane, krenuo je i neki kamion kojeg su tu imali... ko na filmu. Pocela je da zavija sirena, pa se onda oglasila sirena i na granicnom prelazu sa njihove strane, i tamo su se upalila sva svetla i krenuo je ceo cirkus.\nZa dvadesetak minuta videli smo lepo da iz Petrica, koji je od prelaza bio nekoliko kilometara, ka granici dolazi konvoj kamiona i da svi hvataju polozaje.\nOnda su i nase karaule dobile uzbunu- i Hlebec, i Hadzica, i nasu karaulu su zvali iz Novog Sela da pitaju sta je, a dezurni nije smeo da kaze sta je...pa smo i mi dobili uzbunu...\nSutradan je okolo vrvelo od raznih komisija, i iz Novog Sela, i Strumice, i Skoplja, i obicni oficiri, i bezbednjaci, i neki ljudi u civilu... bilo je ono standardno "svi cete vi na robiju" i slicno, muka ziva, ali kako se tacno sve zavrsilo, ne secam se. Sve u svemu, mislim da niko nije nastradao nista posebno.\nAl da je bila guzva, bila je.\nNaslov komentara: Re: karaula Konjarevo 04.02.16 14:43\nBugare smo inace gledali prilicno sa sazaljenjem, jer je vojni rok kod njih bio 24 meseca naspram nasih 15 ili 12+3 za studente. Jos, njihovi vojnici koji su se posebno isticali ostajali su jos tri meseca duze, i postajali su neka vrsta rezervnih oficira, a kazu da su imali zbog toga kasnije prednost prilikom zaposljavanja, dodele stanova i slicno. Te beneficije nisu zvucale lose, al 27 meseci je ipak 27 meseci....\nNaslov komentara: Re: karaula Konjarevo 04.02.16 14:46\nJe li to ta "tromeđa" ?\nNaslov komentara: Re: karaula Konjarevo 04.02.16 14:55\nTromedja, tj. nas kamen 1. je na samom vrhu. Sad, da li je to bas taj vrh, moguce je-ali sigurno ne bi bio ovaj kamen u prvom planu, nego onaj koji se vidi gore, na bregu iznad.\nNaslov komentara: Re: karaula Konjarevo 04.02.16 15:34\nnrsho u moje vreme je karaula Jankovic bila 42 a moja Nikolic 41 jer si reko da su zamenulu brojeve lepa prica ipak nisu Bugari bezali od nase patrole.Dali se secas ko je bio komandant granicnog oceka za vas Bugarski PRAVAC i Grcki Dojranski pravac posto je Strumica bila komanda.\nNaslov komentara: Re: karaula Konjarevo 04.02.16 17:03\nNe secam se, Lalo, ko je bio komandant odseka. Nismo imali nikakve vizite ni dok smo bili u Konjarevu, a posle, kad smo izasli na Ravniste, vise nam nije dolazio ni komadir karaule, porucnik Vlado. Bio je gore svega tri puta, za nekoliko meseci koliko sam ja bio tamo, od negde maja do septembra `83. Dva puta je dosao kao da nas obidje u toku dana, oba puta negde rano popodne, mozda oko dva-pola tri, i nasao prilicno opustenu atmosferu, strazara bez puske, u majici i papucama, pa je malo dizao galamu, al je to bilo sve. Pretpostavljam da nije zatezao previse zato sto je, verovatno, imao obavezu da i sam bude gore svaki dan, ali posto nije bio, onda nije smeo da talasa jer bi neko od njegovih pretpostavljenih shvatio da se to ne desava, pa bi i sam bio kaznjen. Treci put je bio jedne veceri kad je jedan Bosanac, neki Hodzic, jahao konja, pao, i prilicno tesko se povredio, pa nismo imali druge nego da zovemo sanitet da ga vozi u Strumicu. Tada je isto digao veliku dreku, smenio dezurnog desetara a mene stavio da budem pomocnik dezurnog i to sam bio sledecih mesec dana ili tako nesto ( smena dezurnog je bila od sest do dvanaest pre i popodne a pomocnika od dvanaest do sest popodne i nocu ). Na Ravniste nisu dolazile ni druge kontrole, jednom je naisao jedan pinc prepodne, opet je bila guzva jer smo generalno svi bili poprilicno neuredni, ali nekako smo se izvukli.\nOno sto hocu da kazem je da mi na Ravnistu nismo imali neke velike kontakte sa oficirima, sem kad je bas bila krajnja nuzda, njima ili nama.\nJa sam u Strumici inace bio samo jedan jedini put, kad mi je otac bio u poseti, pa sam prespavao jednu noc u kasarni, i tada mi je neko ukrao novu granicarsku znacku koju sam ostavio na bluzi. Naravno, bio sam i dva puta u prolazu-jednom kad smo dolazili iz Velesa ka granici, i jednom kada sam se skidao. Ali Strumicu generalno prilicno pamtim na otprilike, secam se samo jednog hotela negde u centru, malo autobuske stanice, i to je sve.\nMoguce da su nam ovakvu opustenciju tolerisali i zato sto su tokom skoro celog leta `83 sa nama bili majstori koji su renovirali karaulu, zidari, tesari i moleri. Oni su podigli jedan improvizovani smestaj pored karaule, i posto je bila sezona, pocinjali su da rade rano ujutru, pa sve dok se videlo. Ceo krug oko karaule bio je stalno pun suta i otpada, oni su bas radili onako svojski, pa nije mogla da se tera neka velika higijena, a i mi koji nismo bili na duznosti pomagali smo im pomalo pa smo mogli da budemo i bez majice i ovako i onako... uglavnom, prilicno je bila opustena atmosfera za ondasnju vojsku, kolikomi se cini.\nNaslov komentara: Re: karaula Konjarevo 04.02.16 19:33\n36-i Granicni Odsek sa komandom u Strumici.1981 komandant Gr Odseka pukovnik Jovanov Stojan.Mislim da je Nesha napravio gresku-nemoguce da je Vlado imao cin porucnika ako je dosao iz PSRO Bileca.U slucaju da se aktivirao dobio bi cin vodnika.Bio sam na obe karaule u posjeti negdje u maju 1981,samo se sjecam da su u slucaju kontakata sa Bugarima,ovi bi se krili.Bili su jadno obuceni u odnosu na nas,mislim da su imali obicne gumene cizme.Mi smo na rejon isli u svecanim uniformama,u odnosu na njih smo izgledali "kao ambasadori".\nGrci su imali standardne NATO uniforme,imao sam sliku u uniformi Grcke vojske-slikali se kraj gr kamena-mislim broj 36 ili 38,na najjuznijoj tacki nekadasnje SFRJ\nNaslov komentara: Re: karaula Konjarevo 04.02.16 20:08\nSto se tice komandira karaule Vlade, on je bio porucnik, sto posto. Isto tako je bio porucnik i Stojance Gicov koji je komandovao karaulom u Konjarevu, a tako je bio porucnik i Ciga u Velesu, koga se pesadinci mislim dobro secaju.\nPo onome kako nam je pricao bas Ciga u Velesu, stvari su sa njihovim cinovima bile ovakve:\n-po zavrsetku SRO u Bileci, ili neke druge, pitomac je dobijao cin mladjeg vodnika-to je bilo ono sa tri crvene na ramenu-razvodnik jednu crvenu, desetar dve, mladji vodnik tri-i kad zavrsi staziranje dobijao je jednu zutu i postajao vodnik. Kad odsluzi vojsku i prevede se u rezervu, postajao je rezervni potporucnik i mogao je s godinama i kad prodje vezbe redom da stigne do cina kapetana.\nAko se, medjutim, aktivirao, onda je dobijao cin potporucnika u JNA. To je bilo uradjeno verovatno zato sto je opalo interesovanje za vojni poziv pa su onda trazili najbrza resenja, mada meni ni ovo nije neko pravo resenje, ako cemo pravo. Uglavnom, kad se pitomac aktivira, onda je dobijao cin porucnika, a ugovor je mogao da potpise na tri godine. Ugovor je mogao da obnovi maksimalno jos dva puta, odnosno da bude u JNA devet godina, a mogao je da napreduje samo do cina porucnika i ne dalje. Posle toga se prevodio u rezervu i morao je da nadje neki drugi posao.\nAko ima nekog od bivsih aktivnih vojnih lica, tj. oficira, mozda bi mogli da prokomentarisu ovo i da isprave ako sam pogresio. Ovu pricu, od porucnika Cige, slusao sam jos u Velesu, pa s obzirom na godine, mozda sam ponesto i omasio.


U BEOGRADU NAVALA NA TESTIRANJE NA KORONU Nema više termina za serološki test do kraja juna\nKon: Testiranje na Kovid rade samo državne laboratorije\nDa li će privatne laboratorije u Srbiji početi da rade PCR TESTOVE NA KORONU? Premijerka najavila ovu mogućnost, ali uz JEDAN USLOV\nU Srbiji se danas očekuje pretežno sunčano i toplo vreme, a od sredine dana, uz lokalni razvoj oblačnosti, kratkotrajni pljuskovi s grmljavinom.\nPoklon magazin Zdrav život danas u "Blicu"


Vinko Pandurević: Mir je stanje neposredne ratne opasnosti\nSrbi nisu dobili državu za zelenim stolom, na osnovu molbi, apela i mirovnih poruka, nego im je država priznata za zelenim stolom, kao rezultat ratnih napora i uspeha. Nije cela istina u izreci, „Srbi dobijaju u ratu a gube u miru, za zelenim stolom“. Onaj ko je u istinu moćan na bojnom polju i ko ostvari pobedu u ratu on diktira i mirovna rešenja za zelenim stolom. U aktuelnim okolnostima Srbija za zeleni sto nema šta da donese. Nije svrsishodno pozivati na rat, kao opciju rešavanja nacionalnih interesa i ostvarivanje nacionalnih ciljeva, ali jeste opcija, kao krajnje sredstvo odbrane državnog suvereniteta i teritorijalne celovitosti. Ukoliko nam moćne sile i pretendenti na naše teritorije poveruju, i ako ih ubedimo isključivo u našu pacifističku politiku, da nam vojska služi samo za parade, ako znaju da nemamo ozbiljnog saveznika i prijatelja, da smo kolebljivi u pogledu vojnog savezništva i vojne neutralnosti, kada vide da se vojno naoružavamo pred kamerama i na konferencijama za štampu, kada javno govorimo o novim borbenim sistemima, koji možda nikada neće stići u naše ruke ili će stići kada to bude kasno, onda će bez ustručavanja nastaviti komadanje naših teritorija.\nVladimir Dimitrijević: Srbofobija, temeljna vrednost svetskog poretka\nLjudske zajednice uobličavaju se oko žrtve. (..) Ali, postoje i drugačiji primeri – primeri čitavih civilizacija koje se okupljaju oko mržnje i ubilaštva, da bi mogle da opstanu u svetu ovakvom kakav je. O tome treba da pričamo kad pročitamo novu knjigu srbskog esejiste i pripovedača, Miladina Ćosovića „Moć i beščašće ili Beščašće moćnih/ Zašto su nas demonizovali“. (...) Zapanjio se kad je video da SAD, kao sila pobednica Hladnog rata, u ratu posle raspada SFRJ, staje na stranu nacističkih saveznica iz Drugog svetskog rata, poput Tuđmanove Hrvatske. Verovao je, naravno, da će Nemačka biti na hrvatskoj strani. Ali Amerika? A onda je krenula lavina mržnje prema Srbima i srbofobija je postala jedna od temeljnih vrednosti globalističkog svetskog poretka. Ta mržnja se vaplotila u dva bombardovanja Srba osiromašenim uranom: 1995. u Republici Srbskoj i 1999. u Srbiji.\nSiniša Kovačević: Samo prazna osećanja\nPočeti intervju sa rodoljubljem koje neko poseduje u najmanju ruku, zvuči čudno. Rodoljublje ili patriotizam je osećanje koje je podrazumevajuće, pri čemu odnos prema otadžbini spada u one prelepe iracionalne ljubavi, poput emocije prema roditeljima, detetu ili partneru. Ako biste nekom strancu pokušali da objasnite da ga izuzetno cenite jer je patriota, naišli biste ili na potpuno nerazumevanje ili podsmeh. Pa svi Francuzi vole Francusku, patriotizam jednako pripada svakom Amerikancu, Rusi će se uvek zaklinjati u Rusiju…\nMiroslav Lazanski: Prevođenje patke\nVećina stanovnika Srbije po svom mentalitetu ne pripada Zapadu. Jeste da viša klasa u Srbiji kupuje nemačke automobile, jede u italijanskim restoranima i ispija francuski konjak, ali to nije srce Srbije. Slovensko-američka različitost demonstrirala se kada je gospođa Buš prilikom posete Moskvi 2002. u jednoj biblioteci čitala na engleskom deci jednu basnu o patkama. Desetak minuta na licima mališana bio je sve veći nemir. Prevodilac je čak i englesko „kva-kva“ morao da prevede na rusko „krja-krja“. Deca nisu shvatila zašto bi patke na engleskom kvakale drugačije nego na ruskom...\nZoran Čvorović: Borimo se za slobodu da budemo rusko roblje!\nOpredeljenje zvaničnog Beograda za politiku trajne kolaboracije, čije političke, idejne i kadrovske dokaze, i pored dobre volje, itekako vidimo na svakom koraku, ne ostavlja mogućnost Rusiji da se na velika vrata vrati na Balkan, ali što je još važnije ovakva politika ne ostavlja nikakvu nadu srpskoj mladeži u vaskrs Srbije i Srpstva, a onda ni njihovim roditeljima nadu da im dece neće otići u beli svet. Uostalom, nepravda svake vrste manje boli u tuđini, nego u Otadžbini pretvorenoj u koloniju. Pri tom, nije pitanje znamo li kako se stiče sloboda, već hoćemo li da između ropstva i slobode izabremo slobodu. Jer, nužda postaje ropstvo, kada kolaboracija iz privremenog preće u stalno stanje. Što se osvajanja slobode tiče, nju je moguće steći samo na onom zavetnom putu o kome je pevao dobri Aleksa Šantić: „Mi put svoj znamo, put Bogočovjeka”!\nDragomir Anđelković: Svi smo mi pomalo Srbi\nA, da Albanci dobro znaju zašto pola Crne Gore uključuju u granice svoje monstruozne „Velike Albanije“ – odgovor je potvrdan. Nameravaju da u pogodnom momentu te teritorije osvoje. Radi toga, na način koji višestruko prevazilazi kulturno-prosvetna i druga manjinska pitanja, svestrano jačaju potencijale alabanske zajednice u Crnoj Gori. Kao u drugim zemljama regiona, ona u pogodnom momentu treba da bude „peta kolona“ albanskog ekspanzionizma. I to je tek polovina albanske mračne zamisli. Drugu polovinu čini negiranje slovenskog identiteta naših muslimana u Crnoj Gori. Za njih se u velikoalbanskim krugovima uporno ponavlja glupost da se radi o slovenizovanim Albancima. Kao da su Albanci bili muslimani i pre dolaska Turaka, pa je deo njihovih sunarodnika tokom viševekovne srpske vladavine u srednjem veku izgubio izvorni identitet, a sačuvao veru. Koješta. Nema sumnje da su u pitanju islamizovani Srbi.\nČedomir Antić: Zašto koljače niko ne razume?\nU trci za približavanje Srbiji razvijenom svetu, svi ljudi koji se bave prosvetom, modernizacijom i uređenjem društva nisu saveznici predstavnika velikih sila, što objašnjavam razlikom u odnosu elita u Francuskoj i Engleskoj prema Nemačkoj nakon perioda vlasti fašista i istih tih elita prema Srbiji posle Miloševića. Suština razlike je u percepciji Nemaca kao naroda kulture, Getea, prijatelja, a Srbije i Srba u potpuno drugačijem konceptu. Za Nemce važi dogma da su oni doživeli jedan incident i da je Holokaust posledica patologije grupe kriminalnih pojedinaca. Uz to, insistira se na dobrim stranama tradicije nemačkog naroda, kao što su filozofija ili umetnost, marljivost, ekonomija... A da li ste čuli da se igde i ikad na zapadu insistira na dobrim tradicijama srpskog naroda?\nMiloš Šobajić: Cepaj braću, krpi uši!\nUsred Beograda prisustvovaćemo još jednoj u nizu sličnih i sramnih proslava i događaja koje konstantno sprovodimo u korist naše štete. Umesto da nas je sram, mi ćemo, dakle uz muziku, inače izvanrednog Crnogorskog simfonijskog orkestra, klicati uspešnom cepanju braće na dve države!\nNenad Blagojević: Braćo Rusi, šaljite oružje da oslobodimo srpsko nebo!\nPostaće Srpsko nebo ponovo slobodno i sretno, opet će njime krstariti avioni Srpskog Ratnog Vazduhoplovstva a njima će upravljati neki novi heroji svetosavskog naroda. Dotle koliko god nestrpljivo čekamo naoružanje iz bratske Rusije, još sa više nestrpljenja iščekujemo vraćanje onog nepokolebljivog duha u srpske duše. Kada se to dogodi niko neće više moći da zaustavi ponovno rađanje neustrašivog srpskog vojnika, onog nezaustavljivog pobednika.\nSlobodan Antonić: Srbi su levičari, ali desničari\nOvo što je Đorđe Vukadinović rekao jeste važno, upravo zbog toga da shvatimo, da su Srbi socijalni levičari, a kulturni desničari, što će reći, oni su svi, ili ogromnom većinom - takva nam je, prosto, istorija ili društveni karakter – za jednu vrstu egalitarizma i solidarnosti, pa su zato oni socijalni levičari, ali kada je reč o porodici, društvu, državi, kulturi – oni su tu konzervativci, tako da kažemo, desničari.


problemi - Dnevni list Danas\n„Nešto spolja“ utiče na teren\nDva meseca posle dominacije na Otvorenom prvenstvu Australije u tenisu i neviđenog „mlevenja“ svog večitog rivala Rafaela Nadala u finalu turnira u Melburnu, za 15 grend slem trofej u karijeri, prvi reket sveta Novak Đoković prosto ne liči na sebe.\nPiše: O. N. 27. 3. 2019.\nStanovnici Dimitrovgrada i predstavnici državnih organa, javnih ustanova, preduzeća, institucija i nevladinih organizacija imali su danas priliku da o svojim problemima razgovaraju sa zaštitnikom građana Zoranom Pašalićem u okviru akcije „Dan zaštitnika građana“.\n„Duže čekanje na granici nego što sam bio kod baba“\nŽiveti u mestu koje se nalazi na granici, gde su granični prelazi, u našim uslovima je zaista „peh“.\nPiše: I. Hadžagić Duraković 8. 9. 2018.\nUmesto konkretnih rešenja za GSP – folklor, pogača i so\nSOS sindikat u GSP „Beograd“ oštro je kritikovao nedavnu posetu gradonačelnika Zorana Radojičića, njegovog zamenika Gorana Vesića i pomoćnika tom preduzeću optužujući gradsku vlast da se, umesto konkretnim rešenja za katastrofalno stanje, bavila isključivo proslavom.\nPiše: A. P. 10. 7. 2018.\nPiše: Z. M. 6. 7. 2018.\nProblem Srbije su korupcija, slabe institucije i nedostatak transparentnosti\nPrvi put ove godine, istraživanje o globalnom udelu i posledicama sive ekonomije, koje redovno objavljuje Transnacionalna alijansa za borbu protiv nelegalne trgovine, obuhvatilo je i evropske zemlje, među njima i države regiona, Srbiju, BiH i Crnu Goru.\nPiše: M. N. Stevanović 3. 7. 2018.\nJelena Đorđević: Nastavlja se šikana prema meni\nOdbornica Jelena Đorđević, koja je nakon izjave da neće glasati za besplatno ustupanje Niškog aerodroma državi, dobila otkaz u niškoj Objedinjenoj naplati…\nPiše: Zorica Miladinović 29. 5. 2018.\nZa mesto na spisku tražili taksu od 400 dinara\nAsocijacija malinara Srbije pozvala je nedavno malinare i kupinare iz pet opština Zlatiborskog i Moravičkog okruga, gde je prošle godine bila proglašena vanredna situacija zbog šteta koje je izazvalo nevreme, da se do 13. marta jave i da na nekoliko punktova upišu svoje gazdinstvo u spisak.\nPiše: Nenad Kovačević 15. 3. 2018.\nGradska vlast ne vidi propuste u saobraćaju\nIako su radovi na rekonstrukciji Bulevara oslobođenja, Slavije i Ruzveltove ulice završeni pre skoro četiri meseca, na novi raspored pešačkih prelaza oko Trga Slavija, pešaci, ali ni vozači, još uvek se nisu navikli…\nPiše: A. P. - U. M. 7. 3. 2018.


Miščević: Ne vjerujem u pakete u pristupanju EU | EUME\nNaslovnica Info Press info Miščević: Ne vjerujem u pakete u pristupanju EU\nOcjenjivanje uspjeha svake države kandidata jedno je od osnovnih pravila integracije u Evropsku uniju, rekla je šefica Pregovaračkog tima Srbije, Tanja Miščević, navodeći da ne vjeruje u pakete u pristupanju EU, posebno u regionu Zapadnog Balkana.\nKomentarišući najavljeno usvajanje strategije za uspješan prijem Crne Gore i Srbije u EU do 2025. godine, ona je rekla da je „Evropska komisija prepoznala da neophodan „vjetar u leđa“ i da se ovi tempom polako gubi entuzijazam“.\nOna na to, kako je kazala, gleda i kao poruku EK državama članicama da „razumiju da je nama potrebna izvjesnost na evropskom putu i da se naše pristupanje uklapa u razgovore o reformi Unije“.\n„Kada je riječ o rokovima, 2025. godinu vidim samo kao okvir, sve će zavisiti od naše pripremljenosti i spremnosti EU za proširenje“.


Probudi preduzetnika u sebi - WANNABE MAGAZINE\nHard skills predstavljaju specifična znanja i sposobnosti koje su danas neophodne da bi mladi ljudi bili uspešni na poslu. Upravo o njima ćeš moći da čuješ i učiš od domaćih predavača – partnerskih kompanija, predstavnika fakulteta, kao i od članova AIESEC-a iz drugih zemalja. Na kraju projekta bićeš bogatiji/ja za mnogo novih znanja, poznanstava i naravno veština.\nMilica Knežević: 063/1515-960\nIvan Kovačević: 069/2132-621\nMore from PREDUZETNIŠTVO\nTrendovi u influenser marketingu (WDA 2020 film epizoda 04)\nInfluenseri i brendovi (WDA 2020 film epizoda 03)