Udala se Suzana Mančić! | Mondo Portal\nSuzana Mancic se udala vencanje\n27. oktobar, 04:34\nUdala se Suzana Mančić! 28 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n01.07.2018. / 20:52\nIzvor mondo.rs 01.07.2018. / 20:52\nVoditeljka stala na "ludi kamen".\nIzvor: Mondo/ Petar Stojanović 5\nIzvor: Petar Stojanović, MONDO 13\nIzvor: MONDO/ Jovan Terzić 15\nIzvor: (MONDO - Petar Stojanović) 18\nVoditeljka Suzana Mančić i dugogodišnji verenik Simon Ocomokos venčali su se danas, 1. jula, na grčkom ostrvu Pilion, gde mladoženja ima kuću, prenosi "Kurir".\nIstina o "dva soma" (VIDEO)\nOvaj list je pre toga pisao da će mladenci prvi ples izvesti uz pesmu "Samo jednom se ljubi" koju će izvesti orkestar doveden iz Srbije, kao i da par nije potpisao predbračni ugovor.\nVenčanju su prisustvovali samo najbliži članovi porodice i prijatelja, a Suzanine ćerke, Teodora i Natalija Kunić, podelile su na društvenim mrežama radosne trenutke venčanja.\n"Predali smo majku", poručile su ćerke u opisu fotografije na kojoj su sa mladom.\nSuzana je, kao što je i planirala, nosila haljinu koja nije "ni bela, ni drap, ni siva".\nsuzana mančić tv lica venčanje\n02.07.2018. / 14:30\nBas je za udaju,babetina jedna\n02.07.2018. / 09:12\nE steta. Taman sam mislio da je verim.\n02.07.2018. / 08:16\nProfesionalna udavaca, kakvo zanimanje......


Film „Gradska skupština“ na Beldocsu – epska studija života jednog grada – Filmske radosti\nFilmske radosti > Aktuelno > Film „Gradska skupština“ na Beldocsu – epska studija života jednog grada\nJedna od filmofilskih poslastica predstojećeg, četrnaestog po redu, Međunarodnog festivala dokumentarnog filma Beldocs, koji će biti održan od 9. do 16. septembra, biće film „Gradska skupština“ (“City Hall”) legendarnog američkog dokumentariste Frederika Vajzmana (91), koji će biti prikazan u programu Udarni termin. Od strane Njujork Tajmsa proglašen za „jednog od najznačajnijih i najoriginalnijih filmskih autora današnjice“, ovaj slavni autor i u svojoj desetoj deceniji pomni je hroničar globalnog društva.\nNakon filmova o Njujorškoj biblioteci i Nacionalnoj galeriji u Londonu, Vajzman pod lupu stavlja svoj rodni grad, filmom o administraciji demokratskog gradonačelnika Bostona. U trajanju od četiri i po sata, reditelj sprovodi studiju demokratije na delu. Tokom perioda od nekoliko meseci, Vajzman je snimao sve što se događalo u Gradskoj kući u Bostonu, uporno beležeći baš svaki vid funkcionisanja jednog velikog grada. U korak je pratio rukovodstvo ove metropole na sastancima o beskućnicima, skupovima podrške zavisnicima, tokom priprema za posledice klimatskih promena, kao i akcija poboljšanja pristupačnosti za osobe sa invaliditetom. Neumorni reditelj s jednakom pažnjom beleži inspekciju velikog građevinskog projekta, jutarnje brifinge policije, odvoz smeća i rešavanje problema glodara. „Gradska skupština“ temeljno i epski nas uvodi u svet života jednog grada iza njegovih kulisa autentičnim i prepoznatljivim Vajzmanovim stilom.\n“Snimio sam „Gradsku skupštinu“ da bih ilustrovao zašto je uprava neophodna da bi ljudi uspešno živeli zajedno. Film prikazuje gradsku upravu koja nudi širok spektar važnih i potrebnih usluga velikom američkom gradu čije stanovništvo predstavlja svu istoriju raznolikosti Amerike. Gradska uprava Bostona trudi se da ove usluge nudi na način koji je u skladu sa Ustavom i demokratskim normama i ona je suprotna onome za šta se zalagao Donald Tramp”, objasnio je reditelj Vajzman koji je tokom 54 godine bavljenja filmom (za sada), snimio 43 dokumentarna filma koji zajedno čine izvesni portret savremenog društva, pa svoje celokupno delo smatra jednim filmom koji traje više od 100 sati.\n„Gradska skupština“ propagira istinsku veru u američku demokratiju, na način kako je to definisao još Abraham Linkoln u svom obraćanju u Getizburgu – “vlada naroda, od naroda i za narod” – i pokazuje alternativni model u koji reditelj Vajzman istinski veruje. Baš kao što gradonačelnik Bostona u filmu kaže: “Shvatam da u Bostonu ne možemo rešiti probleme Sjedinjenih Američkih Država. Ali, nekada je dovoljan samo jedan grad…”\nTagged in : beldocs 2021 frederik vajzaman gradska skupstina\nSrpska premijera crnogorskog kanditata za Oskar na 50. FEST-u\nProživite fantaziju Eltona Džona u filmu „Rocketman“\nPsihološki triler o seriji ubistava pod hipnozom sa Radetom Šerbedžijom u bioskopima od 20. juna\nPrevious Previous post: Počinje predfestivalski program Festivala evropskog filma Palić 2021\nNext Next post: Svetska premijera domaćeg filma „Nečista krv – greh predaka” na Paliću


Poleteo prvi avion sa aerodroma 'Morava'\nIzvor: Radio 021, 17.Dec.2019, 14:13\nSa aerodroma "Morava" kod Kraljeva danas je, pet meseci od otvaranja, poleteo prvi avion sa putnicima ka Beču, objavio je RTS.\nAvion ka Beču trebalo je da poleti u 7:55h, ali je let zbog magle bio odložen.\nEr Srbija će ka Beču u zimskom redu letenja sa aerodroma "Morava" saobraćati dva puta nedeljno, utorkom i petkom, a u letnjem tri puta. Od proleća se dva puta nedeljno očekuje i sezonska letnja linija ka Solunu.


Solinski Malci Genijalci izvrsni na Međunarodnoj olimpijadi\nČetvrtak, 27 Lipanj 2019 09:06\nFoto: Facebook - Malac Genijalac\nUčenica OŠ kraljice Jelene, Hana Perić nadmašila je lanjski uspjeh. Uspjeh su ostvarili i Šime Buzov i Toni Ercegović\nSredinom lipnja mjeseca u Beogradu se održala Međunarodna olimpijada iz mentalne aritmetike gdje su se djeca iz Solina, Splita i Hrvatske okitila brojnim medaljama.\nUkupno sedam medalja dolazi u Hrvatsku. Nijanse su dijelile našu djecu da budu jedna od najtrofejnijih na natjecanju, ali i ovo je sjajan uspjeh ponajviše zahvaljujući radu, zalaganju i upornosti djece i učiteljica iz škole Malac Genijalac te uz veliku podršku njihovih roditelja.\nNaši solinski Malci Genijalci osvojili su odlične rezultate! Učenica četvrtog razreda OŠ kraljice Jelene, Hana Perić, nadmašila je lanjski uspjeh i vratila se kući s dva odličja. Hana je osvojila treće mjesto u mentalnom računanju i treće mjesto u pismenom dijelu!\nZnajte, Hani nije problem riješiti u 12 minuta 120 zadataka uz abakus.\nSolinski učenik Šime Buzov iz OŠ Vjekoslava Paraća, također je ostvario izvrstan rezultat, među prvih šest u mentalnom računanju\nUz osmoškolce, Solin je imao i svoju uzdanicu u šestogodišnjem Toniju Ercegović iz Vranjica, koji je ostvario izvrstan uspjeh. Naime, maleni Toni se plasirao među 8 najboljih! Ne trebamo naglasiti da je Toni još uvijek dječak koji polazi vrtić!\nUz naše solinske uzdanice, navedimo kako su i drugi učesnici Međunarodna olimpijada bili odlični i to Toni Vitaić, osvojio je 3. mjesto na pismenom dijelu, Gabrijela Buble, odlično 4. mjesto na mentalnom uz borbu za 3. mjesto. Ispala je na 150 brojeva u nizu uz brzinu 350 milisekundi. Lovre Ćurković je završio kao četvrti u mentalnom računanju. Luka Emanuel Ćosić bio je među pet najboljih, ispao pred samo finale Maša Lupi i Jure Buljubašić osvojili su plasman među 10 najboljih\nLara Jukić i Frane Tomić ostvarili su plasman među 15 najboljih\n- Sretni smo i ponosni zbog izvrsnog nastupa naših Malaca Genijalca na Međunarodnoj olimpijadi u Beogradu. Uvijek kao i do sada ćemo im biti financijski potpora kao i kod ovog odlaska na natjecanje. I dalje ćemo ih budno pratiti u njihovom ostvarivanju izvrsnih rezultata, poručio je uz čestitku gradonačelnik grada Solina Dalibor Ninčević.


Najveće Instagram zvezde sa naših prostora - My Cup of Tea\nProšle nedelje smo vam pripremile listu najpopularnijih svetskih Instagram zvezda u ovom trenutku. Nastavljamo u sličnom maniru, samo što se ovoga puta zadržavamo na Balkanu. U narednim redovima očekuje vas MCT pregled najvećih zvezda Instagrama u regionu. Krenimo. 🙂\nAnastasija Djurić @anastasijastasha – 109k pratilaca\nPlavokosa Anastasija je blogerka koja nam je pre nekoliko meseci u intervjuu za naš portal ispričala kako se potpuno posvetila svom blogu i zbog toga napustila i posao u firmi, jer imati blog je kao da imate svoj mali biznis. Ona je svoj posao iz snova veoma uspešno razvila, a mi obožavamo da gledamo njene videe i isprobamo sve favorite koje preporučuje!\nI am so happy I am here, I adore this city, pretty little corners, pink dors & windows and of cource, the people!! 💕🇬🇧\nA post shared by ANASTASIJA DJURIC 💫 (@anastasijastasha) on Apr 7, 2017 at 10:21am PDT\nAna Milenković @annchica – 27.2 k pratilaca\nMlada Ana Milenković već neko vreme jedna je od glavnih osoba Instagrama. Osim što je prelepa i veoma zgodna, važi i za jednu od najboljih ,,pozerki“ na ovoj društvenoj mreži. Oprobala se i u Youtube videima, ali ipak je Instagram ostao njeno omiljeno mesto.\nA post shared by Ana Milenković (@annchica) on Apr 1, 2017 at 3:23am PDT\nJelena Perić @j_make_up – 999k pratilaca\nBeauty i modna blogerka, Jelena Perić, prozvana je hrvatskom Kim Kardašijan zbog neverovatne sličnosti. Svojim Youtube videima je obišla ceo svet. Mlada blogerka ima najviše pratilaca u Hrvatskoj, a svakoga dana objavljuje videe koji devojkama pomažu pri odabiru odeće i šminke za određene prilike.\nThe spring sun got me like🌟✨ Product breakdown: @farsalicare Unicorn essence serum as a moisturizer @lorealmakeup true match foundation 'Golden beige' @nyxcosmetics sculpt & highlight duo Almond/Light @jouercosmetics bronzed Suntan @makeupaddictioncosmetics Holy Glow highlighter palette @lillyghalichi @lillylashes in style 'Divine' (use discount code JGLAM on any pair) @maybelline the collosal go extreme mascara @bhcosmetics Ultimate brow palette @gerardcosmetics lip liner Cher @nyxcosmetics Turnt up lipstick 'Tuls 21' @doseofcolors lip gloss Undressed #jglam#j_make_up\nAnastasija Ražnatović @raznatovicanastasija – 525 k pratilaca\nSa godinama je ova devojka izrasla u pravu lepoticu koja je uvek sređena i nasmejana. Devetnaestogodišnja Anastasija još će dugo vremena biti zanimljiva medijima, jer se nedavno okušala i modelingu, a svakodevno objavljuje interesantne fotografije na Instagramu, stoga se zasluženo nalazi na našoj listi.\nI'll have a #tb on the side, thank you.\nA post shared by 🔱 A N A S T A S I J A 🔱 (@raznatovicanastasija) on Feb 7, 2017 at 11:47am PST\nZorana Jovanović @zorannah 757 k pratilaca\nZorannah je prva balkanska modna blogerka koja svakodnevno objavljuje zanimljive fotografije sa najrazličitijih svetskih lokacija, u jako inspirativnim odevnim kombinacijama. Ova dvadesetšestogodišnja blogerka, a od 2012. i Youtube zvezda uvek je zauzimala najviše prostora na internetu kada se radilo o modi ili beauty savetima. Osim toga – nedavno je lansirala i svoj prvi parfem!\nA post shared by Zorana Jovanovic (@zorannah) on Apr 2, 2017 at 9:45am PDT\nLuna Djogani @luna_djogani 138k pratilaca\nNovopečena blogerka, a ujedno i model, Luna Đogani, i te kako zaslužuje svoje mesto ovde. Iako je od rođenja izložena medijima zbog svojih roditelja, Luna je odlučila da napravi blog i dobije svoje ja na medijskom prostoru. Iako je oduvek bila popularna, u poslednjih godinu dana ta popularnost doseže sam vrh. Ova izuzetno slatka dvadesetogodišnjakinja prosto isijava pozitivnom energijom, a svaka njena nova slika na Instagramu izaziva veću pažnju.\nZapratite @krasuljakflowerbox i izaberite svoj box 🌹🌷🌸🌺 #LunaDjo make up: @makeupbybellezza\nA post shared by Luna Djo (@luna_djogani) on Apr 7, 2017 at 6:07am PDT\nNadmetanje u pratiocima, lajkovima i svemu drugome što se veže za Instagram nastaviće se i dalje, a ko zna – možda i vaše ime osvane na nekoj od naših lista! 😉\nglavna slika: Instagram/ Zorana Jovanović\nanastasijastashainstagraminstagram zvezdeluna djoganipoznatizorannah


Trudnoća&Porođaj Potpomognute oplodnje\nKratki pregled metoda potpomognute oplodnje,\t4.7 out of 5 based on 13 votes . MamaiBeba.rs\tTweet\nDijagnostička obrada je učinjena, kompletno su obrađena oba partnera. Kod muškog partnera ustanovljene su određene promene u spermogramu (kvalitativna i kvantitativna analiza ejakulata), a kod žene je ustanovljeno nešto od sledećega: smanjena funkcija žutog tela (čiji hormon podržava opstanak trudnoće), neka anatomska prepreka na putu oplodnje ili upala nekog od spoljašnjih ili unutaršnjih polnih organa.Svaki od navedenih razloga znači i primenu određenog postupka potpomognute oplodnje, a uz to je još važno i doba žene, trajanje neplodnosti, motivisanost, cena postupka, itd.Šta nam je, dakle, na raspolaganju?Pre svega je eventualnu polno prenosivu infekciju potrebno lečiti antibioticima (sistemski, per os, i lokalno, u vidu vaginaleta ili krema. Obavezno se leče oba partnera), a eventualnu anatomsku prepreku na nekom nivou polnog puta kod žene potrebno je hirurški rešiti. Neki od loših nalaza spermograma delomično se mogu popraviti uz npr. prestanak pušenja, konzumiranjem zdravih namirnica i slično, no eventualna poboljšanja su minimalna.Ukoliko se radi o smanjenoj funkciji žutog tela, može se započeti sa stimulacijom ovulacije.\nTags:metoda potpomognute oplodnjeoploditevoplodnjapotpomognuta oplodnja comments


U Kladovu uskoro hotel sa pet zvezdica\nZa ljubitelje Dunava sa dubljim d�epom\nStari hotel �erdap u Kladovu\nKladovo - (ponedeljak, 5. mart 2007.)Kladovu, jednom od gradova u Srbiji koji izlaze na Dunav, smeši se lepa budu�nost. Ozbiljni poslenici i investitori u turizam ovoj varoši prognoziraju da �e postati zna�ajan turisti�ki centar u Srbiji. To potvr�uje i �injenica da �e za manje od mesec dana po�eti gradnja najmodernijeg hotela s pet zvezdica, najve�a ovogodišnja investicija Hotelsko -turisti�kog preduze�a "Pla�a" iz Beograda. Budu�i kompleks prostira�e se na 52 ara na dunavskom keju, u komšiluku postoje�eg kladovskog hotela "�erdap". �itava investicija vredna je oko dva miliona evra, a samo u kupovinu zemljišta investitor je ulo�io 81 hiljadu evra. Ugovor su parafirali Mile Ad�i�, vlasnik i direktor HTP "Pla�a", i dr Siniša Popovi�, predsednik opštine Kladovo.\n- Mladi i energi�ni ljudi iz kladovske lokalne samouprave za kratko vreme pripremili su mesto na kojem ve� 19. marta treba da po�nu prvi gra�evinski radovi na budu�em hotelu. Ova investicija puno zna�i i za ovdašnje stanovništvo, jer �e to biti prilika za otvaranje novih radnih mesta i posao za radnike hotelsko - turisti�ke struke - izjavio je po potpisivanju ugovora vlasnik budu�eg hotelskog zdanja, izra�avaju�i i uverenje da �e Kladovo zbog svojih resursa uskoro postati jedna od va�nijih ta�aka na turisti�koj karti Srbije.\nTuristi ni sada ne zaobilaze Kladovo, a za o�ekivati je da �e ih sa izgradnjom novog objekta biti i više. Postoje�i hotel �erdap naj�eš�e je doma�in sportistima, u�esnicima seminara, �a�kim ekskurzijama i tranzitnim turistima i sa manjim ili ve�im uspehom radi ve� tridesetak godina. Raspola�e sa 330 kreveta i kategorisan je sa tri zvezdice, dok �e budu�i hotel, koji �e raditi u sastavu HTP "Pla�a" Beograd, biti namenjen klijenteli sa dubljim d�epom. J. B. K.\nEvropska unija u Ðerdapskoj klisuri\nDo Drugog svetskog rata Kladovo je bilo poznato turistièko mesto, a stari Kladovljani ka�u da je s proleæa i jeseni, i posebno tokom letnjih meseci, u gradu bilo više "stranaca" nego meštana. Luksuznim putnièkim brodovima - "Karaðorðe", "Kraljica Marija", "Kralj Aleksandar" i "Vojvoda Mišiæ", nedeljom su na izlet dolazili Beograðani i Rumuni iz Turn Severina i Oršave. Privlaèili su ih Ðerdapska klisura, Sipski kanal i veseo i gostoljubiv grad u kojem su mogli u�ivati u ribljim specijalitetima, vinu sa "�ivog" peska i sviraèima, po kojima su bile poznate kladovske kafane i pansioni.\nNedaleko od hotela "Ðerdap" nalazi se jedina pla�a na obali Dunava, a ako se odluèite da se baš tu kupate, neobièno je to što æe vam se pogled pru�ati na brojne industrijske pogone Turn Severina, koji su udaljeni svega nekoliko stotina metara na drugoj, rumunskoj, obali. Mo�da je zbog toga pre desetak godina odluèeno da se izgradi kupalište na periferiji Kladova, koje je prema reèima meštana, "radilo" samo jednu sezonu. Narednog leta, kupaèe su doèekale �abe i pijavice.\nSreæom, na samo par kilometara od centra Kladova nalazi se Omladinsko - sportski kamp "Karataš" koji obuhvata zatvoreni bazen, i što je posebna pogodnost za sportiste, tri sportske sale, automatsko strelište, teretanu i kuglanu. Kamp je osnovan u vreme izgradnje HE "Ðerdap", kada su se organizovale èuvene omladinske radne akcije, o èemu i danas svedoèe nazivi paviljona i bungalova za smeštaj gostiju - "Sarajevo", "Kotor", "Novi Sad", "Titograd", "Skoplje" i "Ljubljana". Kamp ima i poštu i ugostiteljske objekte, a za one koji se odluèe da ga posete, postoji i moguænost organizovanja turistièkog razgledanja okoline.\nU neposrednoj blizini kampa nalazi se arheološko nalazište Dijana, nekadašnji rimski vojni logor. Ipak, najvrednija impresija za svakog turistu predstavlja obilazak Trajanove table, kojom je rimski imperator 103. godine naše ere ovekoveèio završetak izgradnje èuvenog vojnog puta. Tabula Traiana je zbog nadolaska Dunava, uzrokovanog izgradnjom hidroelektrane, premeštena sa svoje prvobitne lokacije na viši nivo i do nje je moguæe doæi jedino reènim putem. Imperator je povodom izgradnje Rimskog kanala podigao još jednu tablu, poznatu kao Trajanova tabla ll.\nÐerdapska klisura, prirodno podeljena na Gornju i Donju klisuru, duga je 130 kilometara. U Donjoj klisuri, naj�ivopisnijem delu Ðerdapa, nalaze se kanjoni Mali i Veliki kazan. Razgledanje ovih prirodnih retkosti, organizuje se brodom, koji polazi sa nekadašnje Balon stanice za signalizaciju reènog saobraæaja, koja je sada pretvorena u restoran u kojem se slu�e riblji specijaliteti. I sa rumunske strane postojala je Balon stanica, ali i ona je promenila namenu - "postala" je crkva. Koliko je Rumunima stalo do ulaska u Evropsku uniju, govori i to da je spoljni zid crkve, okrenut Dunavu, oslikan zastavama Rumunije i EU. Nedaleko od crkve, u ogromnu stenu je uklesan lik daèkog vojvode Deèebala, koji se, kako nam je rekao turistièki vodiè, borio protiv cara Trajana. Èuli smo i to da je za ovo umetnièko delo izvesni rumunski gastarbajter ulo�io više od milion dolara.\nSa srpske strane obale, nalazi se jedini splav u Ðerdapskoj klisuri. Zbog èinjenice da je Ðerdap nacionalni park, kao i da je reè o pograniènom podruèju ovde nije nimalo lako podiæi objekat na vodi. Saznajemo da je njegov vlasnik "zaslu�ni pojedinac" i da je dobio privremenu dozvolu. Miloš Z.Mitroviæ\nKomemorativna nedelja posvecena Jevrejima iz Beca i drugih evropskih zemalja nastradalim u Drugom svetskom ratu\nSecanje na tragicni "Kladovo transport"\nNeuspeo pokusaj spasa: Kladovo u vreme boravka jevrejskih izbeglica\nJevrejski istorijski muzej Saveza jevrejskih opstine Jugoslavije iz Beograda, uz podrsku Nacionalnog fonda Republike Austrije za zrtve nacionalsocijalizma, Austrijskog kulturnog foruma u Beogradu i Skupstine opstine Kladovo organizovali su ove nedelje komemoracije u Kladovu, Sapcu i Beogradu ucesnicama kladovskog transporta - zrtvama nacistickog terora. Priredjene su i dve izlozbe i Okrugli sto u okviru koga su istoricari prof. dr Andrej Mitrovic, prof. dr Milan Ristovic, dr Branka Prpa i drugi istrazivaci izneli nova vidjenja i podatke o tom dogadjaju.\nKomemorativna nedelja "Kladovo transport" posvecena je Jevrejima iz Beca i nekoliko drugih evropskih zemalja koji su u jesen 1939. godine pokusali da se spasu od nacistickog terora i usele u Palestinu. Na tom putu se najpre isprecila Engleska, pod cijom upravom je bila teritorija tadasnje Palestine, a koja je ogranicila broj dozvola za useljavanje. Jevreji, njih oko hiljadu, ipak su se odlucili da krenu bez sertifikata odnosno dozvola za useljavanje. Za putovanje su se pobrinule jevrejske omladinske i druge cionisticke organizacije. Led na Dunavu i druge okolnosti zaustavile su putnike koji su krenuli Dunavom da bi preko Crnog mora stigli do Palestine. Bili su prinudjeni da ostanu u Kladovu, na domak rumunske granice.\nKraljevina Jugoslavija je u to vreme bila jedna od poslednjih slobodnih zemalja u Evropi. Savez jevrejskih veroispovednih opstina Kraljevine Jugoslavije je u periodu od 1933. do 1941. godine ulozio velike napore da pomogne jevrejskim izbeglicama iz cele Evrope.\n- Jevreji koji su parobrodima "Car Nikola II", "Car Dusan" i "Kraljica Marija" doputovali u Kladovo ostali su u tom gradu od kraja 1939. godine sve do septembra 1940. godine kada su prebaceni u Sabac. Tu ih je zatekla nemacka okupacija i u oktobru 1941. godine streljani su muskarci zajedno sa sabackim Ciganima u mestu Zasavica, a zene i deca, koji su pesice oterani u Beograd u februaru 1942. godine, poguseni su u kamionu s gasom u maju 1942. godine, navodi Aca Singer, predsednik Saveza jevrejskih opstina.\nTragicni "Kladovski transport" izazvao je veliku paznji. Tako je u Becu napravljena izlozba bazirana na fotografijama jednog od prezivelih ucesnika iz tog transporta. Autorka izlozbe Alisa Douer uz izlozbu je napravila i prateci dokumentarni film baziran na intervjuima sa prezivelim iz Kladovskog transporta.\nU Zasavici kod Sapca, mestu stradanja Jevreja, podignut je spomenik. U to vrme ambasador Austrije u Jugoslaviji bio je Volfgang Petric koji je i pokrenuo inicijativu da se napravi jedna veca i znacajnija komemoracija. Realizaciju te ideje preuzeo je na sebe inzinjer Aleksandar Mosic iz Beograda cija je namera bila da komemoraciju organizuje u maju 2002. godine a u trajanju od nedelju dana. Planiran je i dolazak prezivelih iz transoporta i njihovih rodjaka. Uskoro je pocela i saradnja sa Udruzenjem austrijskih Jevreja u Izraelu. Zbog problema oko nalazenja prostora u kome je trebalo da se priredi izlozba iz Beca, komemoracija je odlozena za ovaj mesec sto se u sustini i poklapa sa datumom stradanja Jevreja Kladovskog transporta.\nJevrejski istorijski muzej iz Beograda sa upravnikom Milicom Mihailovic i ostalim koji rade u tom Muzeju orgnizovali su ovo gostovanje. Kako, medjutim, Jevrejski istorijski muzej nije imao sredstava ni za komemoraciju a ni za podizanje spomenika, kao sponzor za realizovanje ovog spomenika javio se Austrijski nacionalni fond za zrtve nacionalsocijalizma i Austrijski kulturni forum, a Narodni muzej u Beogradu prihvatio je da se izlozba beckog Jevrejskog muzeja "Kladovo - bekstvo u palestinu", ciji je autor Alisa Douer, organizuje u njihovom prostoru, a okrugli sto u Medija centru.\nKako je i planirano u Kladovu je postavljena spomen ploca koja ce kako su naveli organizatori govoriti o tragicnoj sudbini ljudi koji su u ovom gradu proveli skoro godinu dana. Arhitekta Mimi Bihaly Vuckovic uradila je spomenik na kome je postavljena spomen ploca. Prema njenom predlogu postavljene su tri ploce sa secanjima ispisanim na tri jezika: srpskom, nemackom i hebrejskom jeziku.\nU tom gradu priredjena je izlozba Jevrejskog istorijskog muzeja iz Beograda pod nazivom "Jedna evropska prica - Kladovo transport". Autor ove izlozbe je Milica Mihailovic, kustos u Jevrejskom istorijskom muzeju.\nNa izlozbi su prikazana i dokumenta iz Arhiva tog Muzeja cije su vrednosti istorijske, etnoloske i umetnicke zbirke i te kako zapazene medju posetiocima i pojedincima iz zemlje i inostranstva. Muzej, inace, ima bogatu arhivsku gradju, koja obuhvata: holokaust, antisemitizam, liste jevrejskih zrtava fasizma, rad jevrejskih opstina u nekadasnjoj Jugoslaviji, jevrejske opstinske knjige, zatim omladinska i sportska i dobrotvrna drustva, skole i druge jevrejske ustanove. Medju kolekcijama Jevrejskog istorijskog muzeja poseban znacaj ima tzv. Zbirka stare i retke knjige.\nKladovo - (subota-nedelja, 17-18. mart 2007)Dotok vode Dunava koji se svakodnevno uve�ava za 150 kubika u sekundi doprineo je pove�anoj proizvodnji elektri�ne energije na našoj najve�oj dunavskoj elektrani. Dnevna proizvodnja struje na �erdapu I (na slici) je 20,5 miliona kilovat-�asova ili 25 procenata iznad plana. Zahvaljuju�i i tome, od po�etka marta prva dunavska hidroelektrana proizvela je preko 230 miliona kilovat-�asova, �ime je prakti�no plan za ovaj mesec ve� ispunjen. J. B. K.\nPrvi sajam zapošljavanja u Kladovu\nNajtra�eniji radnici mašinske i elektrotehni�ke struke\nKladovo - Na prvom Sajmu zapošljavanja u Kladovu osam poslodavaca iskazalo je potrebu za 77 radnika, a najtra�eniji su bili radnici mašinske i elektrotehni�ke struke. Istovremeno su 182 kandidata podnela svoja dokumenta i radne biografije, a tako mali broj prijavljenih kandidata iznenadio je poslodavce i organizatore Sajma zapošljavanja u Kladovu. Ilustracije radi, Brodogradilište Rajna Dunav tra�ilo je 40 radnika za koje bi organizovalo prekvalifikaciju za brodomontere i zavariva�e, a za posao u ovoj firmi na Sajmu je bilo samo 16 zainteresovanih. Doduše, bilo je i druga�ijih slu�ajeva, pa se tako za mesta deset mašinbravara u AD �erdap - usluge prijavilo �ak 48 lica. Prema evidenciji Nacionalne slu�be zapošljavanja, na podru�ju Borskog okruga na posao �eka više od 17 hiljada lica, a u kladovskoj opštini bez posla je njih oko tri hiljade, te je i to bio jedan od razloga za organizovanje prvog Sajma zapošljavanja u ovoj podunavskoj komuni. J. B. Kre�kovi�\nSajam zapošljavanja pokazao da nezaposleni u Kladovu biraju posao\nKladovo - I mada je na evidenciji Nacionalne slu�be za zapošljavanje u Kladovu preko dve hiljade lica, stanovnici ove podunavske opštine ipak biraju posao. Ovo se potvrdilo na nedavnom Sajmu zapošljavanja u Kladovu gde su pojedini poslodavci ostali kratkih rukava, dok se drugima prijavilo i deset puta više kandidata od broja koji je tra�en. Naime, na ovom je Sajmu iskazana potreba za 166 radnika u razli�itim firmama i na razli�itim radnim mestima.\nBrodogradilište Rajna - Dunav koje je ve� ugovorilo poslove a Holan�anima i obezbedilo obuku za prekvalifikaciju ve� du�e vreme tra�i 40 brodoremontera, a na ovom Sajmu zapošljavanja prijavilo im se tek 11 lica zainteresovanih za posao kod njih. Sli�no je prošla i ponuda za 10 vinogradara AD Klju�, što potvr�uje tezu da se nezaposleni ne otimaju za proizvodna zanimanja, a da su im zanimanja tipa kancelarijski slu�benik najprivla�nija. Tako se, na primer, Agenciji Bafer koja je tra�ila �etiri administrativna radnika, voza�a, tehni�ara za odr�avanje kompjutera, dva higijeni�ara i kurira, na Sajmu zapošljavanja prijavilo 40 zainteresovanih. Priliku da biraju imaju i u AD �erdap turist, gde je za tri sobarice konkurisalo �ak 38 �ena, kao i u budu�em hotelu Aqua star Danube jer je za 42 radna mesta u ovom hotelu visoke kategorije konkurisala tre�ina od ukupno prijavljena 434 lica koja su na skorašnjem kladovskom Sajmu zapošljavanja tra�ila posao. J. Bujdi� Kre�kovi�\nOd praistorije do Tita i �aušeskua\nOkolina Kladova, grada koji ima desetak hiljada stanovnika, od davnina je nastanjena, o �emu svedo�e predmeti materijalne kulture najstarije civilizacije Evrope. Ipak, nestabilne ekonomske i politi�ke prilike tokom istorije onemogu�avale su da se na ovom podru�ju za du�e vreme ustali jedan entitet. Zahvaljuju�i povratku stanovništva iz Rumunije po�etkom XLX veka, doseljavanjem iz Hercegovine, Banata i sa Kosova Srbi se homogenizuju i danas �ine ve�inski narod. Posle njih, najbrojniji su Crnogorci.\nNa �ivot u ovom kraju presudan uticaj imali su Dunav, �erdapska klisura, kasnije i Sipski kanal, zbog kojih su se �esto vodili ratovi. U prvom veku naše ere podru�je je, kao i ostatak kasnije Srbije, posle osvajanja ušlo u sastav rimske provincije Mezije. U vreme vladavine Vizantije doselila su se slovenska plemena, koja su Turci pokorili krajem XLV veka. Njihova vladavina okon�ana je 1867, kada je turska vojna posada napustila tvr�avu Fetislam (Feht - Ul - Islam), na zapadnoj periferiji današnjeg Kladova koja se smatra najzna�ajnijim spomenikom kulture iz bli�e prošlosti grada. Sastoji se iz Malog i Velikog grada, iznad �ijih su kapija bile postavljene plo�e koje su veli�ale sultana Mahmuda ll. Tvr�ava je danas zapuštena. Nekada je okolina Fetislama bila omiljeno šetalište, a na podignutom "amfiteatru" sa pozornicom odr�avale su se kulturne manifestacije. Gledalište je sada uraslo u gustu i visoku travu, a u nekadašnjem turskom zatvoru koji je sastavni deo tvr�ave �ive izbeglice.\nStariji stanovnici Kladova isti�u da je Drugi svetski rat "dospeo" u Jugoslaviju upravo preko ovog grada, jer su nema�ke trupe ušle u Kladovo pre bombardovanja, u no�i izme�u 5. i 6. aprila 1941. Nemci su najpre zauzeli strateški va�an Sipski kanal (naziv je dobio po obli�njem selu Sip), izgra�en 1896. radi obezbe�ivanja plovidbe Dunavom. Pre dve godine na Keju u neposrednoj blizini Hotela �erdap, podignut je spomenik koji podse�a da je Kladovo 1940. udomilo hiljadu austrijskih i nema�kih Jevreja "kojima je na putu u Obe�anu zemlju Kladovo bilo jedina mirna luka".\nNeko je sa spomenika uklonio Davidovu zvezdu.\nNa kladovskom Keju nalazi se i vila Ru�a (na slici) podignuta 1934, u kojoj je boravio Josip Broz Tito prilikom svojih susreta sa predsednikom Rumunije Nikolae �aušeskuom, u vreme izgradnje Hidroelektrane �erdap. Vila sada izgleda ruinirano, sa upropaš�enim i grafitima prekrivenim fasadama. Kada bi se neko o njoj postarao, kao i o zgradi Stare carinarnice pred kojom su se sastajala dvojica predsednika, mogla bi biti pretvorena u turisti�ku atrakciju.\nPreko Dunava, na drugoj obali, nalazi se ogromna industrijska zona Turn Severina, rumunskog grada u kojem �ivi više od 100.000 stanovnika. No�u, gledaju�i sa brda nad Kladovom, Dunav "iš�ezava", a dva grada se "spajaju", i ljudima koji prvi put dolaze u gradi� kraj reke, Kladovo izgleda kao metropola.\nNastavlja se Miloš Z.Mitrovi�\nKako je pogon Brzanplasta u Kladovu pokazao da ekonomija i ekologija mogu zajedno\nPlasti�no sme�e završava gde treba\n�etvrtak, 22. mart 2007.\nKladovo - Da ekonomija i ekologija mogu zajedno na dobrobit šire zajednice, pokazuje primer Kladova gde je otvaranje pogona Brzanplasta u kome se balira PVC i PET ambala�a, promenilo navike ljudi ovoga kraja. Naime, plasti�no sme�e više ne završava svuda redom, pa ni na obalama Dunava, ve� u pogonima ove firme. U okviru akcije Za lepše i �istije Kladovo svim doma�instvima je JP Komunalac podelilo plasti�ne vre�e za razvrstavanje otpada, uz to na brojnim su mestima postavljeni i �i�ani kontejneri za odlaganje plasti�nog sme�a. Kako ka�u u Brzanplastu, dosad su postavljena 32 �i�ana kontejnera, a plan im je da nabave još desetak. Prikupljeni plasti�ni otpad odvozi se jednom do dva puta mese�no, da bi se u pogonu Brzanplasta presovao u poluproizvod namenjen daljoj preradi.\nTokom dve godina rada ovog pogona, ina�e jedinog takve vrste u isto�noj Srbiji, prera�eno je nekoliko stotina tona plasti�nog otpada koji je pre toga završavao na smetlištima, dunavskoj obali ili pored puta. Brzanplast planira tako�e proširenje posla na �itav Borski okrug, pri �emu bi Kladovo postalo regionalni centar za baliranje plasti�nog sme�a. J. B. K\nKladovsko porodilište po svetskim standardima\nKladovo - Predstavnici zajedni�ke komisije UNICEF, Instituta za zaštitu zdravlja pozitivno su ocenili u Zdravstvenom centru u Kladovu sprovo�enje Programa zaštite porodice,prirodne ishrane odoj�adi i Bejbi fredli programa. U kladovskom porodilištu ovaj program se sprovodi ve� sedam godina i u njega je uklju�en tim od 30 lekara i medicinskih sestara na Ginekološko akušerskom odeljenju, pedijatriji, dispanzeru i patrona�i. Programom zaštite porodice i prirodnog dojenja novoro�en�adi do sada je obuhva�eno više stotina porodilja, a samo u ovoj godini 40 majki i �lanova njihovih porodica. Porodilište Zdravstvenog centra u Kladovu kandidat je za dobijanje me�unarodnog sertifikata i plakete Svetske zdravstvene organizacije a razultate za sprovo�enju Bejbi frendli programa. B. P.\nPosle privatizacije novi po�etak brodogradilišta u Kladovu\nHolan�ani naru�ili pet bar�i\nKLADOVO - Veliko brodogradilište u Kladovu za remont isto�noevropske flote u proteklih 15 godina rušilo se kao kula od karata. Sunovrat ovog nekada uspešnog društvenog preduze�a sa skoro 800 zaposlenih po�eo je 1990. godine, zatvaranjem Dunava i uvo�enjem ekonomskih sankcija, a zatim i privremenih mera Vlade Srbije. Odlazili su radnici, nestajali su proizvodna oprema i alati, a brodogradilište se gušilo u dugovima.\nDemokratske promene 2000. godine i privatizacija, �ini se, okre�u novu stranicu u kladovskom brodogradilištu. Od juna 2004. godine ova firma nalazi se u rukama holandsko-rumunsko-srpskih vlasnika. Nove gazde su, kako ka�u, za svega dve godine u obnavljanje proizvodne opreme i izgradnju gra�evinske hale ulo�ile �ak 4,3 miliona evra, što je znatno više od predvi�ene sume za investicije.\nU januaru idu�e godine brodogradilište bi od Vlade Srbije i holandske dr�ave trebalo da dobije subvencije za izgradnju još dve nove proizvodne hale, ka�e Radu Arelean. Iz novoizgra�ene kompjuterizovane proizvodne hale prvi brod, duga�ak 190 metara, širok 11,45 i visine 4,20 metara trebalo bi da iza�e i zaplovi Dunavom u avgustu 2007. godine.\n- Da se trud, zaista, isplatio govore nam i upravo potpisani ugovori sa holandskim partnerima iz Roterdama o izgradnji pet samohotki-bar�i koje �e biti isporu�ene do 2008. i �ija je vrednost oko devet miliona evra. Budu�i da je ovaj posao dugoro�an, omogu�i�e dalju modernizaciju brodogradilišta i novo zapošljavanje. Pored sadašnjih 150, uglavnom proizvodnih radnika, ra�unamo da �e do kraja idu�e godine u halama biti ukupno 500 zaposlenih - ka�e Rumun Ioan Radu Arelean, jedan od suvlasnika Brodogradilišta "Rajna - Dunav".\nStrani poslodavci na ovome, kako ka�u, ne�e stati. Firma "Radenstil Balkan" uskoro �e po�eti podizanje nove proizvodne hale na 3.000 kvadrata u kojoj �e se proizvoditi hidrauli�ni poklopci za prekookeanske brodove. Novo ulaganje vredno je 2,3 miliona evra, a na vrata nove firme "Rajna - Dunav" kucaju i privrednici iz Nema�ke, spremni da ula�u u razvoj isto�ne Srbije. "Sa starim Brodogradilištem 'Kladovo' dugovali smo 1,32 milijarde dinara. Sa blokiranim ra�unom nismo mogli da poslujemo jer nijedna banka nije htela da nam da kredite za investiciona ulaganja u brodogradnju, pa je razdru�ivanje, nekako, usledilo kao logi�an potez", dodaje Radu Arelean.


Nezapamćeno interesovanje za Sajam meda\nProizvodnja namirnica koje odgovaraju standardima zdravog života i ishrane odavno su u trendu, ali za interesovanje koje su pokazali Beograđani i ostali posetioci 3. DRŽAVNOG PČELARSKOG SAJMA može se reći da je prevazišlo sva očekivanja.\nOtvarajući ovu manifestaciju Slobodan Milosavljević, ministar trgovine i usluga u Vladi Srbije, naglasio je da se radi o veoma značajnom sajmu i obećao istrajnost u borbi protiv falsifikovanog meda koji se sve češće pojavljuje na tržištu.\nU ime Saveza pčelarskih organizacija Srbije, organizatora ove prodajne izložbe, učesnike i goste pozdravio je Rodoljub Živadinović, koji je rekao da se u Srbiji proizvodi med ekstra kvaliteta i da kompletna proizvedena količina može da se izveze.\nSPOS je ovu manifestaciju iskoristio i da uruči plakete najzaslužnijim aktivistima u ostvarivanju ciljeva organizacije – ministarstvima poljoprivrede, trgovine i usluga i unutrašnjih poslova, Kongresnom birou Srbije, predsedniku i generalnom sekretaru Apimondije.


Đordi Bertomeu se poneo snishodljivo prema crno-belima. Utisak je, bez preke potrebe. Sa druge strane, Španac je pokazao poštovanje klubovima koji će i naredne godine da igraju u eliti. Da li se to svidelo ljudima u Humskoj? Sigurni smo da nije i zato je možda i dobro što će da čekaju do četvrtka.\nŠta da se čini? Gospodin Mijailović je predsednik i biznismen, a brojke kažu - FIBA i Liga šampiona nude, odnosno daju više novca od Evrokupa. Pobednik može da zaradi milion evra! Sa druge strane, kroz Evrokup se može do Evrolige, kao i kroz ABA ligu, ne bi trebalo da zaborave u Partizanu.\nDarušafaka, Ritas i Bilbao su već promenili boje dresova i prihvatili su poziv FIBA, u čijem će takmičenju da igraju i Ortez, Bamberg, Manresa, Tenerife, Saragosa... Da podsetimo, crno-beli su u Evrokupu igrali sa Venecijom, Tofašom, Limožom, Trentom...\nBitan faktor u odlučivanju su i navijači koji daju bezrezervnu podršku kluba. Partizan je najgledaniji tim u Evrokupu i tribine su uvek pune i biće pune, bez obzira da li se igra sa Darušafakom ili Tofašom. Naravno, pod uslovom da do oktobra i početka takmičenja situacija sa pandemijom korona virusa dozvoli povratak gledalaca.\nAmar Gegić, KK Partizan\nPre dve decenije, Partizan je bio u sličnoj situaciji kada se biralo između FIBA i ULEB. Crno-beli su se tada odlučili da odbiju novac i ostanu verni Međunarodnoj košarkaškoj federaciji. Ispostavilo se da je to bila greška jer se FIBA Superliga raspala, a najbogatiji klubovi su se okupili u Evroligi.\nAko izaberete Ligu šampionda, to ne znači da ste zabili nož u leđa Evroligi. Da li je baš tako? Možda na papiru, ali i u Partizanu znaju da bi Bertomeu to smatrao izdajom. Zato što mu se može. Verovatno je i to crv koji ne da mira svima koji se pitaju oko sudbine kluba. Partizan ništa ne duguje Evroligi i Bertomeu, ali opet...\nInformacija koja se čeka u Humskoj je i da li će Panatinaikos da ispuni obećanje i da napusti Evroligu. Slavni grčki klub spreman je da bude bomba pojačanje za FIBA. Više puta pomenuti Bertomeu je rekao da odlazak PAO ne znači da će Partizan da zauzme upražnjeno mesto jer “Evroliga ništa ne duguje crno-belima”. Čak i da “zeleni” odu, i vrapcima je jasno da će prednost u popuni dobiti Virtus ili neki od ruskih klubova, pogotovo što se zna da je “Gasprom” novi sponzor lige.\nTakođe, četvrtak je i poslednji dan prijave za FIBA Ligu šampiona.


Ibra: “Derbi sa Juventusom je tragedija fudbala!”\nRazočaran i ljut zbog stvari koje su obeležile veliki derbi protiv Juventusa, Zlatan Ibrahimović tu utakmicu opisuje kao “tragediju fudbala”.\nJJ: ''Nisam znala šta da očekujem...''\nJelana Janković nas je odavno navikla na dramatične mečeve, a najnoviji je odigrala večeras na startu turnira u Kuala Lumpuru u Maleziji, i to na svoj 27. rođendan.\nSušić: ''Stvarno je šteta ovako izgubiti''\nSelektor BiH Safet Sušić razočaran ishodom večerašnjeg duela sa Brazilcima u Sent Galenu.\nLjudi koji su se proslavili ni krivi, ni dužni...\nSvako u životu pronađe svoje mesto pod Suncem, jedni to zasluže, drugi su "Bogom dani", dok su oni treći jednostavno miljenici sreće. Ovo je priča o ljudima kojima je Fortuna izašla u susret.\nPrandelijeva “lekcija” Baloteliju\nU pripremi za meč protiv Sjedinjenih Američkih Država, selektor Italije priznaje da mora da “rekonstruiše” napad usled izostanka igrača koje je poslao na “hlađenje”.\nMontoja za malo izbegao tragediju\nBivši vozač Formule 1, Huan Pablo Montoja, prošao je sa minimalnim povredama nakon udesa u trci NASCAR šampionata. Stvari su mogle da budu mnogo gore po njega ako se ima u vidu da je svojim vozilom udario u automobil za snabdevanje gorivom.\nFudbaler Milana Đenaro Gatuzo ponovo je na treninzima rosonera.\nMoreira se oporavio, Vukićević sprema ''zamku'' za Kragujevčane\nFudbaleri Vojvodine sprovode poslednje pripreme pred svoj premijerni nastup u prolećnom dela prvenstva protiv kragujevačkog Radničkog.\nSilva: "Ibra je ključ u trci za Skudetom!"\nDefanzivac Milana veruje da će Zlatan Ibahimović odigrati presudnu ulogu u poteri za odbranom titule u Seriji A.\nAston Vila u dugovima "do guše"\nEngleski fudbalski klub Aston Vila zabeležio je prošle sezone rekordni gubitak od 59 miliona dolara.\nBrazil jedva savladao BiH, presudio autogol\nBrazil u prijateljskoj utakmici u Sent Galenu u samom finišu uspeo da slomi otpor reprezentacije Bosne i Hercegovine, koja je u ovom meču imala veliku podršku sa tribina.\nĆirić eliminisan u Brazilu\nSrpski teniser Nikola Ćirić poražen je već na startu turnira u brazilskom Florijanopolisu.\nMorati: "Ranijeri ostaje na klupi Intera"\nKoliko juče govorilo se da je čelni čovek Intera iz Milana, Masimo Morati spreman da krene u potragu za novim trenerom. Danas, stvari stoje drugačije.\nAju odlaže operaciju ramena da bi pomogao svom timu\nFudbaler Olimpika iz Marseja Andre Aju izjavio je danas da je spreman da odloži operaciju ramena do kraja sezone i pomogne klubu u borbi u tri takmičenja.\nNovi neuspeh Troickog\nLošu formu u poslednje vreme Viktor Troicki potvrdio i na startu turnira u Delrej Biču, gde je kao treći nosilac eliminisan već u prvom kolu.\nVan Bomel ipak ne ide u PSV?\nIako je nagoveštavao povratak u domovinu, Mark Van Bomel se ipak izgleda predomislio.\nRobi Kin: "Tores će opet biti onaj stari"\nBivši saigrač Fernanda Toresa, Robi Kin, govorio je o trenutnoj formi u kojoj se nalazi Španac i istakao da veruje da će uspeti da prevaziđe golgeterski "post." Ujedno, Kin je podržao Harija Rednapa da preuzme selektorsko mesto Engleske reprezentacije.


Država nemoćna da zaustavi kupovinu znanja\nPravni fakultet u Podgorici, ilustracija\nJavna je tajna da izvjestan broj studenata u Crnoj Gori umjesto da napišu diplomski ili seminarski rad naruče da im se uradi za novac iako je to na Univerzitetu strogo zabranjeno, a u oglasima je veliki broj onih koji pružaju te usluge.\nStudentkinja filosofije Maja kaže da je Univerzitet slika društva u cjelini,pa je ne čudi što studenti naručuju da im neko za novac uradi diplomske radove.\nI sama je prisustvovala situaciji kada je student prijavio rad koji je naručio preko oglasa:\n“Takav je obrazovni sistem da se sve temelji na tom znanju koje se kupuje.Ja sam saznala da je student koji je kupio rad je kažnjen jer se ipsostavilo da je rad koji je donio zapravo bio plagijat sa interneta. Ne znam kako je kažnjen.”\nStudenti Filozofskog fakulteta sa kojima smo razgovarali imaju razumijevanja za kolege koji to rade:\nStudenti o naručenim radovima\nIlustracije radi pozvali smo broj koji nudi usluge izrade seminarskih, diplomskih i magistarskih radova:\nRazgovor o oglasu\nNa pitanje:da li će se i kada stati na put ovoj pojavi prodekan za nastavu na Filozofskom fakultetu prof.dr Goran Barović kaže da je pitanje dana kada će biti uveden softver koji će pomoći akademskom osoblju prilikom utvrđivanja da li je neki rad plagijat:\n“To je softver koji bi trebalo da provjerava sve seminarske,diplomske i druge radove koji se rade na Univerzitetu Crne Gore. Znači da se vrši upoređivanje tog novopredatog rada sa nekim ranije urađenim radovimane samo onima urađenim na našem već i onima urađenim na univerzitetima regiona. Mislim da su i kolege iz regiona sasvim saglasne oko toga da se ta upoređivanja rade na svim univerzitetima regiona gdje bi se najčešće mogla desiti ta razmjena radova. Mislim da je pitanje dana kada će taj softver početi sa radom”, kaže Barović.\nPodsjetimo, u Statutu Univerziteta Crne Gore piše da se “licu koje je steklo odgovarajući stepen ili diploma može odlukom Upravnog odbora Univerziteta, na prijedlog Senata, oduzeti stečeni stepen ili diploma, u slučajevima prevare ili obmane, uključujući i plagijat ili prisvajanje tuđeg autorstva, kršenja autorskog prava ili druge neetičke prakse.\nProfesor Goran Barović kaže da je odgovornost na profesorskom kadru i naglašava da na Filozofskom fakultetu do sada nijesu imali ni jednu prijavu da je student prijavio rad koji je plagijat.


EZOTERIJA - Page 3 of 4 - Astrofon21\nU astrologiji, neven se smatra muškom biljkom, kojom upravlja Sunce i element Vatre. Neven je vekovima poštovan kao... »»»»»\nZelena boja se odnosi na element Zemlje i Vazduha, severni smer, planetu Veneru, Saturn, Mesec i zodijački znak... »»»»»\nOrhideja predstavlja simbol ljubavi u zapadnoj tradiciji. Od davnina se osušen koren orhideje koristio u ljubavnim... »»»»»\nLavanda je oduvek bila smatrana biljkom ljubavi i odanosti. Ona je povezana sa srčanom čakrom, jer ima umirujuće... »»»»»\nMandragora ili kraljica svih čarobnih biljaka, poznata je po svojim lekovitim i čarobnim svojstvima. U srednjem veku mandragora je... »»»»»\nSujeverja su imala dug put u istoriji. Svaka poznata civilizacija, koja je ikada postojala na planeti, imala je nešto zajedničko,... »»»»»\nPostoje određeni dani kad su specifične energije na vrhuncu. Osmi mart je Međunarodni dan žena, u kome se slavi... »»»»»\nU astrologiji, limun se smatra ženskom biljkom kojom upravlja Mesec. Limun pripada elementu Vode. Mešavina limunovog... »»»»»\nBoje su jedinstveni i moćni simboli. U magiji, one takođe sadrže moć koja može biti od koristi tokom rituala. Postoje mnogi... »»»»»\nVeruje se da sova donosi sreću, bogatstvo, zdravlje i ljubav. U mnogim zemljama, sove su povezane sa mudrošću, magijom i... »»»»»\nTerapija bioenergijom je tehnika lečenja kojom se uravnotežuje ljudsko energetsko polje. Ako energetsko polje koje... »»»»»\nUklanjanje negativne energije je bitan deo našeg svakodnevnog života, kako bi održali stanje uma i ostali u harmoniji.... »»»»»\nČarolije i rituali koji se rade, osim u određenom danu, moraju biti izvedeni i u određenoj mesečevoj meni.... »»»»»\nU magiji, četiri pravca imaju posebna značenja i asocijacije. Četiri pravca su prikazana u Hindu mandalama,... »»»»»\nSimboli su jezik snova. Simbol može aktivirati osećaj ili ideju i često ima mnogo dublje značenje nego bilo kakva... »»»»»\nSintija Staford iz Los Angelesa, čvrsto verujući u moć vizualizacije, je svake večeri zamišljala da su njeni brojevi izvučeni na lotou.... »»»»»\nPrema srednjovjekovnog biljnoj astrologiji, drvo kedra je pod uticajem planete Saturn i astrološkog znaka vodolije.... »»»»»\nPoznato je da su se ljudi od davnina štitili od zlih sila. U tu svrhu koristili su osveštanu vodu, osveštanu so i sveće koje su osveštane na praznik... »»»»»\nPonedeljak predstavlja srećan dan za novi posao, ali ne i za velika putovanja. Utorak je dan kojim se ne krštava, ne venčava i ne pere veš.... »»»»»\nSvaki dan u nedelji je povoljan za određenu vrstu proricanja. Ponedeljak je dan Meseca. Taj dan je povezan sa proricanjem u vezi doma,... »»»»»\nOd davnina se veruje da je noć uoči 14. februara veoma magična. Tradicionalno, veruje se da se te noći obavljaju mnogi ljubavni rituali koji... »»»»»\nPostoje određeni pokloni koje nikad ne bi smo smeli da damo osobi sa kojom želimo da ostvarimo dug i srećan odnos. Kao što cveće i darovi privlače ljubav, pojedini predmeti donose nesreću u odnosu dvoje zaljubljenih. Prema starim romskim verovanjima, sledeće predmete nikada ne treba p... »»»»»\nTehnika lečenja obojenim vodama je vrlo stara i vrlo jednostavna. U tu se svrhu koristi zdrava pitka voda.... »»»»»\nDnevni rituali u magiji nam pomažu da unesemo dobro u naš život i da se odbranimo od negativnih energija sa kojima smo okruženi.... »»»»»\nReč čakra potiče iz drevnog indijskog jezika što znači znači vrtlog ili krug. Čakre su glavni centri duhovne snage u ljudskom telu.... »»»»»\nDesno oko kad zaigra, što pomislite to će se ostvariti. Levo oko kad zaigra, dobićete loše vesti. Vrh glave kad zaigra... »»»»»\nPostoji jedno staro cigansko proricanje koje se radi 31. decembra uoči Nove godine. Da bi devojka saznala da li će se udati, ona mora... »»»»»\nSvakodnevno smo okruženi bojama. Pomoću boja možemo poboljšati naše zdravlje, raspoloženje i emotivno stanje.... »»»»»\nBilje ima veliku primenu u magiji. Lavanda se koristi za opuštanje, spavanje i ljubav. Takođe se koristi u kući za blagoslov i čišćenje.... »»»»»\nZevalica se koristi u zaštitnim ritualima. Ukoliko vam je neko poslao negativnu energiju, stavite zevalicu na ogledalo i sva negativna energija će se vratiti pošiljaocu.... »»»»»\nVeruje se da je mesečevo delovanje još uvek misterija za sve. Uticaj meseca je veoma važan.... »»»»»\nJedna od najjednostavnijih čarolija je magija sa svećama. Magija sa svećama temelji se na tri principa:... »»»»»\nLavanda se već vekovima koristi u ljubavnim ritualima, ali takođe i u ritualima za privlačenje novca.... »»»»»\nU svim kulturama, simboli životinja predstavljaju viziju individualizovanu kroz sam simbol. Kod Indijanaca, svaki simbol ima specifično značenje.... »»»»»\nPostoje dva osnovna tumačenja egipatskih zodijačkih znakova. Ovde je dat faraonov egipatski zodijak.... »»»»»\nEterična ulja su veoma koncentrovana isparljiva ulja koja su izvađena iz aromatičnih biljki. Stari Rimljani i Egipćani su koristili eterična ulja kako bi poboljšali svoje raspoloženje.... »»»»»\nLan se od davnina smatra biljkom magičnih svojstava. Ova biljka je povezana sa planetom venerom. Laneno seme se često koristi u čarolijama.... »»»»»\nOva runa, koja označava “dar”, odnosi se na ljubav i velikodušnost. Ona uvek ima pozitivno značenje.... »»»»»\nTalismani u obliku piramide su pouzdani zaštitnici protiv štetnih i neželjenih zračenja iz zemlje ili industrijskih izvora.... »»»»»\nRune su povezane sa magijskim značenjem i od davnina su korišćene za proricanje, kao i za talismansku zaštitu.... »»»»»\nAmajlija bika može povećati plodnost kod žena i muškaraca. Veruje se da amulet bika treba staviti ispod kreveta pre vođenja ljubavi.... »»»»»\nPored svojih magijskih svojstava, eterična ulja imaju i druge namene u svakodnevnom životu. Ruzmarinovo ulje daje bistrinu umu i povećava sposobnost koncentracije.... »»»»»\nKumin je prirodni antibiotik, čija primena daje odlične rezultate. On se koristio još u drevnom Egiptu. Veoma je poznat po specifičnom jakom mirisu.... »»»»»\nLjubičica je oduvek bila cenjena po svom slatkom mirisu i čarobnom delovanju. Ljubičasta boja je povezana sa tišinom, mirom, predanošću i lojalnošću.... »»»»»\nU mnogim zemljama, ljudi veruju da crna mačka donosi nesreću. Jedini način da neutrališe susret sa crnom mačkom je da se pljune preko levog ramena.... »»»»»\nValerijana je biljka pod uticajem Venere i Merkura. Povezana je sa elementom vode. Ovo je veoma poznata biljka u medicini koja se vekovima koristi za smirenje i poboljšanje sna.... »»»»»\nOd davnina ova biljka je cenjena kod mnogih plemena i bila je povezana sa zaštitom putnika na putovanju i u obredima plodnosti.... »»»»»\nVrbena je poznata lekovita biljka. Ima veliku primenu u narodnoj medicini. Pored svoje lekovitosti, često se koristi u ljubavnim ritualima.... »»»»»\nTalisman sa simbolom zmije simboliše sreću, poveća plodnost, štiti od povreda tokom putovanja i odbija zlo.... »»»»»\nPostoje razni načini za neutralisanje negativne energije iz životnog prostora. Mirisna ulja i štapići mogu stvoriti snažnu atmosferu, za meditaciju, magiju, kreativnost i ozdravljenje.... »»»»»\nPačuli je medicinska biljka i njena najveća primena je u kozmetičkoj industriji. Ovo je veoma popularna biljka koja se koristi u mnogim modernim poganskim obredima.... »»»»»\nRune se osim za magijske svrhe, često koriste i za proricanje. Ovde je prikazano značenje svake rune.... »»»»»\nU mnogim delovima sveta, žalfija se smatra lekom za mnoge bolesti. Ona ima dugu istoriju upotrebe, jer je korišćena kao biljka za ozdravljenje.... »»»»»\nSkarabej je jedan od najpoznatijih drevnih egipatskih talismana. Smatra se simbolom besmrtnosti. Drevni Egipćani su ga poistovećivali sa suncem.... »»»»»\nOva figura mačke sa podignutom šapom donosi uspeh, prosperitet, dobro zdravlje i sreću. Japanska mačka ili “Maneki- neko” takođe donosi zaštitu.... »»»»»\nŠesta runa Kenaz simboliše plamen ljubavi, inspiraciju i kreativnost. Ovo je takođe runa zaštite i sticanja znanja.... »»»»»\nEgipatsko oko Horusa takođe je poznato i pod imenom “Svevideće oko”. Ovo je bio snažan simbol zaštite u starom Egiptu.... »»»»»\nDa bi napravili zaštitnu amajliju potrebno je da nađemo biljke koje imaju zaštitno dejstvo. Biljke koje štite od negativnih uticaja su:... »»»»»\nRune predstavljaju slova starog alfabeta. One su povezane sa magijskim tajnama i veruje se da imaju proročko značenje.... »»»»»\nDa bi probudili strast i nežnost kod voljene osobe, nosite amajliju od školjki, zlatni ključić, leptir od žada na zlatnom... »»»»»\nVekovima je kinesko bilje korišćeno za lečenje bolesti, povećanje zdravlja i smanjenje težine. Rezultat korišćenja kineskog... »»»»»\nSimboli su odavnina korišćeni kako bi preneli smisao amajlije. Oblici i forme imaju jedinstvene energije.... »»»»»\n24- časovna mesečeva dijeta zasnovana je na promeni mesečevih faza. Naučnici su otkrili da se u toku glavnih mesečevih... »»»»»\nU mnogim kulturama, ptice predstavljaju duhovni simbol Božanske ljubavi i vezu između neba i zemlje. Prema verovanju... »»»»»\nSvaki dan ima svoj poseban i lični ritual. Prema starim verovanjima, za svaki dan u nedelji postoje posebni rituali, a to sačinjava nošenje određenih boja i nakita.... »»»»»\nBambus je kineski simbol za dugovečnost zbog svoje snage, fleksibilnosti i otpornosti. Preporučuje se stavljanje bambusa u dom kako bi se osigurao dug života za sve osobe koje tu žive.... »»»»»\nOvan: amajlija u obliku srca, kao i svi kristali u ovom obliku. Amajlija u obliku srca ovnovima donosi sreću u ljubavi.... »»»»»\nSimboli sreće za posao su predmeti koji tradicionalno predstavljaju dobru sreću i dizajnirani su tako da pojačavaju dejstvo i donesu nam unapređenje.... »»»»»\nAmajlije služe za za sreću. Talismani su kao antena koja prikuplja, npr. kletve, uroke i nagaze i zadržavaju ih unutar sebe (ne puštaju ih dalje prema vlasniku).... »»»»»\nBiljke koje se najčešće koriste za zaštitu su one koje imaju moć da rasteraju zlo i naprave zaštitnu barijeru.... »»»»»\nSvaka strana kvadrata simbolizuje aspekte za otvaranje svesti i inspiracije. Osnovno značenje ovog simbola uključuje stabilnost, strukturu, zajednicu, smer, pouzdanost i balans.... »»»»»\nKada neko iz kuće odlazi na dalek put, ne valja tog dana iz kuće ništa da se daje na zajam, jer će put za tog putnika biti jako nesrećan.... »»»»»\nBosiljak pripada elementu vatre i planeti jupiter. Ova biljka pruža zaštitu, ali ujedno, bosiljak se koristi u magičnim ritualima za privlačenje bogatstva, prosperiteta i ljubavi.... »»»»»\nPiramide je savršen simbol za blagostanje i finansijski rast. Da bi privukli novac, postoji jedan veoma lak ritual sa figurom piramide.... »»»»»\nAko neko dođe kod vas, a nije poželjan gost, stavi se malo soli i crnog bibera na tepih, pa kad ta osoba napusti kuću uzme se metla i pomete so i biber na kućna vrata.... »»»»»\nOd davnina je poznato da je bosiljak sveta biljka. Takođe, bosiljak ima i zaštitno dejstvo. Listovi bosiljka stavljeni u svaki ugao kuće, štite dom od zlih uticaja.... »»»»»\nPoznato je da svaki amulet daje određenu zaštitu i dobru sreću. Za razliku od talismana, koji se ritualno moraju aktivirati, amuleti su veoma svojstveni, jer imaju sopstvenu moć i svojstva.... »»»»»\nOd davnina su poznata magična svojstva rutvice. Ova biljka stavljena ispod jastuka smanjuje glavobolju. U oporavku od bolesti, potrebno je nositi malo ove biljke sa sobom.... »»»»»\nAmetist je kristal poznat od davnina. On se povezuje sa zodijačkim znakom vodolije zbog svojih kvaliteta. Poznat je kao kristal koji donosi mir i harmoniju u prostor.... »»»»»\nMesec april, jun i oktobar se smatraju srećnim mesecima kada je sklapanje braka u pitanju. Maj se smatra nepovoljnim mesecom za ulazak u brak, naročito 14 maj.... »»»»»\nGinseng ili čovečiji koren od davnina je poznat po svojim magičnim svojstvima. Ovaj mistični koren je pod vladavinom saturna i urana.... »»»»»\nOvaj talisman se pravi nedeljom, jer ovim danom vlada sunce i vitalna energija je u rastu. Metal koji odgovara je zlato.... »»»»»\nOvo su stari keltski rituali za privlačenje prave ljubavi i braka. Svaka biljka pripada određenoj planeti i ima moć da privuče pravu ljubav.... »»»»»\nSirijus je najsjajnija zvezda na nebu. Moć ove zvezde može se primeniti za izradu talismana. Idealano vreme za izradu ovakvog talismana je kada se Sirijus nalazi u konjukciji sa jupiterom.... »»»»»\nPiramida kao amajlija poboljšava radne navike, povećava psihičke moći i privlači sreću u život. Kristali u obliku piramide imaju moć da uspostave ravnotežu između emocionalnih kvaliteta i mudrosti.... »»»»»\nPostoji razlika između amajlija i talismana. Amajlija štiti od loših uticaja, dok talisman privlači dobre uticaje.... »»»»»\nOvaj talisman se izrađuje četvrtkom. Materijali na kome se izrađuje jupiterov talisman su koža ili hartija.... »»»»»\nMerkurov talisman se pravi sredom. Materijali na kojima se pravi ovaj talisman su koža i karton, a oblik je osmougaoni.... »»»»»\nMarsov talisman se izrađuje utorkom. Boja ovog talismana treba da je svetlo crvene boje. Materijali koji se koriste za izradu su koža, gvožđe ili hartija.... »»»»»\nMesečev talisman se pravi ponedeljkom. Boja ovog talismana treba da je ljubičasta, a oblik devetougaoni.... »»»»»\nImela je od davnina bila poštovana biljka. Verovalo se da leti, kada je mesec mlad, treba iseći imelu, jer su njena dejstva tada najveća.... »»»»»\nSunčev talisman se pravi nedeljom. Materijali na kojima se može napraviti ovaj talisman su koža ili zlato. Boja talismana treba da bude zlatno žuta, a oblik šestougaoni.... »»»»»\nNeptunov talisman se može napraviti bilo kog dana u nedelji. Boja talismana treba da je sive boje. Materijali na kome se može praviti neptunov talisman su karton ili koža.... »»»»»\nAmajlija od tisovine smatra se zaštitnom amajlijom. Ova amajlija se nosi na levoj ruci ili oko vrata. Na parčetu tisovine prvo treba urezati ime osobe koja će je nositi.... »»»»»\nPlutonov talisman se može napraviti bilo kog dana u nedelji. Boja talismana treba da bude bele boje, a poželjan oblik je četvrtast ili okrugao.... »»»»»\nVenerin talisman se pravi petkom. Materijali na kojima se može napraviti ovaj talisman su koža, hartija ili bakar.... »»»»»\nBiljka srčenjak koristi se u mnogim ritualima. Veruje se, da osobi koja ga nosi kao amajliju, donosi ljubav, obilje i zaštitu.... »»»»»\nOvaj talisman može biti napravljen od kože, hartije ili kartona. Dan kada treba napraviti saturnov talisman je subota.... »»»»»\nBiljka mandragora ima veliku ulogu u magiji. Veruje se da mandragora ima natprirodne moći i da ženama daje plodnost.... »»»»»


Nevladine organizacije -- Data și ora publicării: 16.06.2018 00:51:04\nKONKURS-TOLERANCIJA / Raspisan konkurs za medijsku nagradu za toleranciju\nBeograd (MEDIA EXPRES) / 15. jun 2018. / Poverenik za zaštitu ravnopravnosti, uz podršku Misije OEBS-a u Srbiji, četvrtu godinu zaredom dodeliće Godišnju medijsku nagradu za najbolje medijske tekstove i priloge na temu borbe protiv diskriminacije i promovisanja ravnopravnosti i tolerancije.\nKako se navodi u saopštenju, pravo na učešće imaju novinari svih štampanih i elektronskih, lokalnih i nacionalnih medija registrovanih u Srbiji, koji su objavili tekstove/priloge na teme konkursa u periodu od 15. septembra 2017. do 15. septembra 2018. godine. Iz iste medijske kuće na konkursu može da učestvuje više novinara, ali samo sa po jednim prilogom/tekstom.\nMedijske tekstove i priloge potrebno je poslati u periodu od 15. juna do 15. septembra 2018. godine na: poverenik@ravnopravnost.gov.rs. Prijava za konkurs treba da sadrži medijski prilog/tekst i kraću biografiju sa kontaktima autora.\nDobitnici prve nagrade posetiće institucije i medije jedne od evropskih zemalja koja ima dobre prakse u zaštiti ljudskih prava.\nStručni žiri čine dobitnice prve nagrade u sve tri kategorije za 2017. godinu - Jelena Jorgačević Kisić (Vreme), Tamara Tankosić (RTS), Jovana Polić (Produkcija JSP), šefica Odeljenja za medije Misije OEBS-a u Srbiji Gordana Janković i šefica Kabineta Poverenika za zaštitu ravnopravnosti Antigona Andonov.\n- Najbolji medijski prilozi na konkursu i imena autora i autorki biće proglašeni na Godišnjoj konferenciji Poverenika za zaštitu ravnopravnosti 16. novembra 2018. godine, a potom na sajtu i Fejsbuk stranici Poverenika za zaštitu ravnopravnosti i Misije OEBS-a - navodi se u saopštenju Poverenika za zaštitu ravnopravnosti.


Svečano ozvaničeno članstvo Prof.dr. Ibrahima Jusufranića - u prestižnu Njujoršku akademiju nauka - Internacionalni Univrzitet Travnik\nU prigodnom ambijentu Hotela “Pahuljica” na Vlašiću, 22. i 23. maja, predstavljena je i naučno elaborirana analiza saobraćajnih i ekoloških problema, s aspekta integracijskih procesa prema standardima Evropske unije.\nZahvaljujući se na ovom izuzetnom priznanju, profesor Jusufranić se obratio skupu prigodnim riječima:“Ovaj uspjeh nije samo lični. On je nastao kao rezultat kontinuirane aktivnosti svih angažiranih segmenata našeg univerziteta sa osnovnim opredjeljenjem i željom za stvaranjem i prenošenjem znanja studentima kroz različite inovativne oblike.” Profesor Jusufranić je naglasio da se Internacionalni univerzitet Travnik razlikuje od drugih po sposobnosti unapređenja pojavnosti, izražene kroz želju za stalnim promjenama i primjenom različitih inovacija u obrazovanju i modaliteta znanja koje prenose predavači na studente kroz kompetencije i vještine.\nObavijest o prijemu prof.dr. Jusufranića u Njujoršku akademiju nauka, objavljena je prvog marta ove godine. Članom je postao na osnovu uvida u bogatu biografiju, reference i respektabilan opus naučno-istraživačkih radova, kao i naučnog djelovanja u toku svog radnog vijeka. Ovo prestižno priznanje ozvaničeno je u svečanoj atmosferi prilikom održavanja XI. Međunarodnog savjetovanja. Tom prilikom su akademik prof.dr. Petar baron Rajčić, predsjednik Evropske akademije nauka, inovacija i održivog razvoja i akademik prof.dr. Marko Todorović, predsjednik Upravnog odbora akademije, uručili rektoru IUT-a, kao i toj naučnoj instituciji Diplomu Lidera Balkana za postignuća u nauci, obrazovanju, uvođenju inovacionih studentskih projekata, u skladu sa evropskim standardima – i doprinosa za regionalnu i međunarodnu saradnju, koja je realizirana kroz neposrednu uključenost profesora i saradnika IUT-a.\nTreba istaći da značaj priznanja i nagrada za IUT nije samo podstrek za dalje usavršavanje akademskog poslanja, već i podrška svim uposlenicima i saradnicima koji neprestano unapređuju vlastito znanje u nastojanju da doprinesu boljitku i studentskoj vjeri u perspektivu. Sve te aktivnosti nemljerljiv su doprinos i društvenoj zajednici u cjelini. O uspješnosti ovog međunarodnog univerziteta iz Travnika svjedoče priznanja i prestižne svjetske i evropske nagrade u oblasti visokog obrazovanja, kvaliteta, poslovnog ugleda i postignuća u međunarodnim intelektualnim krugovima. Internacionalni univerzitet Travnik je stvorio i kreativnu mrežu znanja, povezujući se sa univerzitetima iz cijelog svijeta što dokazuju i potpisani memorandumi o razumijevanju sa prestižnim univerzitetima iz Evrope, Azije, Sjeverne i Južne Amerike.\nMeđunarodni Istraživački Centar za Dostignuća (IARC) iz Čikaga, Ilionis, Sjedinjenje Američke Države je 3.4.2017.g., po završetku…


Zaposleni Telekoma prikupili dodatnih 21 hiljadu eura za borbu protiv korone – Bankar.me\nApril 30, 2020 CRNA GORA, SVE VIJESTI, TEHNO Leave a comment\nZaposleni u Crnogorskom Telekomu, Sindikat i Menadžment Telekoma organizovali su tokom aprila unutar kompanije akciju prikupljanja novca za saniranje posljedica epidemije novog virusa korona u Crnoj Gori, tokom koje su prikupili 21.000 eura. Novac će biti uplaćen u zajednički fond Nacionalnog koorinacionog tijela (NKT).\nRiječ je o drugoj donaciji Crnogorskog Telekoma od početka epidemije. U želji da pokažu zahvalnost, zajedništvo i solidarnost sa onima koji su svakodnevno na terenu, daleko od svojih porodica, iz Telekoma su NKT-u krajem marta donirali 20.000 eura za borbu protiv koronavirusa, a u istom periodu Crnogorski sindikat telekomunikacija, čiji je Sindikat Crnogorskog Telekoma dio, na žiro račun NKT-a uplatio je pomoć u iznosu od 5.000 eura, navodi se u zajedničkom saopštenju Kompanije i Sindikata Telekoma.\nZaposleni Telekoma su, ističu iz ove kompanije, u teškim vremenima uvijek pokazivali zajedništvo i solidarnost, pa su na ovaj način, pojedinačnim doprinosima, odlučili da još jednom daju primjer i pomognu zajedničku borbu protiv epidemije koronavirusa koja je pogodila Crnu Goru.\nCrnogorski Telekom je u prethodnom periodu u saradnji sa različitim institucijama i tijelima među kojima su NKT Vlade Crne Gore, Ministarstvo prosvjete, Klinički centar, Crveni krst, ustupanjem i doniranjem servisa, otvaranjem linija za psihološku pomoć i donacije, i na druge načine pružio podršku crnogorskom obrazovnom i zdravstvenom sistemu.\nDonacije Telekoma u vidu pametnih telefona i interneta za đake iz socijalno osjetljivih kategorija realizovane su više puta u saradnji sa njemačkom organizacijom Help i Udruženjem Roditelji.\n„U Crnogorskom Telekomu vjerujemo da u ovakvim trenucima svi možemo da uložimo dodatni trud, pokažemo solidarnost i kroz pojedinačne doprinose podijelimo zajednički teret okolnosti u kojima smo se našli“, zaključuje se u zajedničkom saopštenju Sindikata i uprave Telekoma.\nPOJMOVICrnogorski Telekom donacija telekoma\nPrevious EIB ulaže do EUR 50 miliona u mala i srednja preduzeća u Crnoj Gori kroz saradnju s Erste bankom\nSljedeći Wizz Air uveo nova pravila za putnike u doba korone


„SUDBA“ oduševila zvorničku publiku\nčetvrtak, 15 oktobar 2015 12:53\nU Domu omladine u Zvorniku sinoć je Pozorište mladih Zvornik premijerno odigralo predstavu „SUDBA“ koju je režirao Saša Ikanović iz Bijeljine.\nPremijera predstave iza koje stoji ozbiljan, uporan, naporan i odgovoran rad je bila rasprodata, a brojni Zvorničani nisu uspjeli da dođu do karte.\n„SUDBA“ je Ikanovićev autorski projekat koji je rađen po motivima drame „I tako svake noći“ Jovana D. Mihajlovića. Tekst je adaptirao za našu scenu i za glumce Pozorišta mladih Zvornik. „SUDBA“ priča istinit događaj i u njoj se radi o patrijarhalnoj porodici u vrijeme sedamdesetih godina prošlog vijeka, o sinovima u jednoj porodici koji su bili različito politički opredijeljeni, o porodici kako je ona od početka do samog kraja proživjela „udbaški“ život, šta je sve udba radila i šta je „udbaš“ proživljavao i šta je bio.\nSam početak „SUDBE“ odigran je u prostoru prije ulaska u salu. Ikanović je rekao da je to dešavanje zapravo početak uvođenja ljudi u emociju.\n- Zato je bilo to čekanje, zato iščekivanje, koketiranje s publikom, jer to je jedan uvod koji služi za uvlačenje gledaoca u predemociju – rekao je Ikanović koji je i glumio u predstavi.\nOn je dodao da je pripremanje predstave bilo jako teško.\n- Bio sam veliki tiranin, tražio sam od ovih osamnaestogodišnjaka jako teške stvari, da kopaju po emocijama koje ne poznaju, da ih pronađu i iznesu na scenu. Nisam se trudio samo da napravim predstavu i kažem evo napravio sam predstavu u Zvorniku sa amaterima. Ne, uspio sam da napravim ansambl koji mogu da iskoristim bilo gdje hoću, u bilo kakav projekat, jer su oni nešto naučili, odškolovali su se donekle sa mnom i s pravom se mogu nazvati pravim amaterskim ansamblom koji može da nastavi dalje – kazao je Ikanović.\nMuziku za predstavu radio je Slaviša Stojanović, student na Muzičkoj akademiji Univerziteta Slobomir. U predstavi crkvene melodije poje bariton Miloš Vasić i ukupno učestvuje 20 izvođača od kojih je najmlađa sedmogodišnja Selena Keser, a najstariji tridesetogodišnji Đorđe Deurić.\nKroz priču je upleteno mnogo ljubavnih odnosa, predstava ima puno emocija koje se iznose na scenu, scenske efekte, mnogo dinamike. Svakodnevni višesatni rad zvornička publika sinoć je nagradila brojnim aplauzima.\n- Jako sam zadovoljan odzivom publike, bilo je mnogo ljudi koji su vraćeni, takav je koncept predstave da nismo mogli pustiti nikoga da stoji, jer se kompletna sala koristi u predstavi – istakao je Ikanović.\nSljedeće odigravanje „SUDBE“ koju su producirali bijeljinski „Studio sistem“ i Pozorište mladih Zvornik, biće 20. oktobra u Bijeljini na PROTfEST festivalu, ali zbog interesovanja zvorničke publike Ikanović je najavio da bi predstava u Zvorniku mogla biti ponovljena već iduće sedmice.\nU namjeri da se napravi ambijent u kojem gledaocu niko neće smetati, nije bilo dozvoljeno šetanje kroz salu zbog snimanja, niti paljenje bliceva, a za potrebe medijskih ekipa dva dana ranije organizovano je izvođenje inserata iz predstave. Kako je Ikanović rekao, mladi izvođači po prvi put su se susreli sa traženjem nečega što ni sami nisu znali da mogu da urade na sceni, a tek onda i da provuku kompletnog gledaoca, svakog ponaosob, kroz takvu katarzu, da ga odvuku od grotesknog smijeha do najveće tuge. Zato je i bitan ambijent u kojem gledaocu niko neće smetati i u kojem će izvođači, svojom glumom, svakog gledaoca „zagrliti“ i ophrvati emocijama, onoliko koliko mogu.


Portal | Portal Gaming World\nZakorači u novu dimenziju gejminga\nProđi kroz Portal u potpuno drugačiji univerzum zabave\nPortal je gejming svet za tebe, tvoju porodicu, prijatelje i kolege\nOrganizujemo rođendanske proslave i team building-e\nProđi kroz Portal i doživi potpuno drugačiji univerzum zabave! Interaktivne i sportske igrice, zabava za velike i male, sve na jednom mestu u svetu interaktivnih igara. Teleportuj se!\nZaroni u svet VR gejminga i proširi svoje horizonte. Bilo da si došao da prvi put probaš ovo čudo od tehnologije, ili si već navučen na adrenalin koji donosi, imamo pravu stvar za tebe! Beži, pucaj, leti…preživi! Opasnost je gotovo opipljiva.\nDa li ti je potreban pravi izazov? Ako je odgovor „da“ gejming stena je tvoj sledeći poduhvat. Stavi na test svoje veštine, a endorfin koji se otpušta prilikom fizičke aktivnosti će se pobrinuti za kasniji osećaj euforije kao da si upravo osvojio vrh sveta.\nTo što si odrastao ne znači da treba da prestaneš da se igraš – sve što ti je potrebno su veće i bolje igračke. Orbot će probuditi dete u tebi, bilo da se odlučiš za ludiranje na poligonu, ili se uhvatiš u koštac sa izlaskom iz lavirinta, na našim stazama doživećeš vrhunac izazova i zabave.\nČak i ako si tradicionalista i veruješ samo u dobre stare konzole, imamo nešto što te neće ostaviti ravnodušnim. Nudimo next-level gejming iskustvo na kristalno čistoj slici od 50” na 4k televizorima ili na projektoru sa preko 100” slikom.\nUtočište za pred-gejming zagrevanje, ili post-gejming kuliranje. Mesto gde možete da se uvalite i pustite da vas naše retro platforme vrate u dobra stara vremena.\nTamo gde ti ideš ne želiš da te ostali prate. Ti si Usamljeni heroj. Boriš se solo. Za tebe imamo pregršt sjajnih single plejer priča. Istraži gejming okruženje sopstvenim ritmom i neka te sveobuhvatno gejming iskustvo natera da zaboraviš na druge.\nZajedno možemo više! Gejming zasedanje koje uključuje ekipu otvara nove dimenzije zabave. Izazovi ih na crtu i odmerite svoje veštine. Partneri u akciji, ili kao konkurencija u rivalstvu, imate priliku da provedete nezaboravno vreme zajedno.\nPORTAL NA DLANU\nGejming svet za tebe i tvoju porodicu, prijatelje, kolege ili zaposlene. Neverovatni događaji za pamćenje, rođendani i team-building proslave koje su skrojene prema vašim specifičnim zahtevima. Pružite vašim gostima nešto drugačije.\n"Autentičnost ovog mesta se ne može dočarati rečima. Svaki detalj je pažljivo doteran, prostor je jako udoban i prijatno osvetljen, a mašine su priča za sebe, to zaista mora da se proba. Žao mi je samo što još uvek nisam imao prilike da isprobam KAT VR, kapiram da je to najbolja igračka."\n"Gejming centar iz budućnosti - kod nas! Zaboravite na klasične igraonice i dođite u “Portal“, gejming centar koji dosad kod nas nije viđen!"\nBeograd ima novo mesto na kome možete da se opustite, proslavite rođendan, organizujete nesvakidašnji tim bilding, pobedite sebe ili svoje protivnike ili jednostavno proverite zbog čega region i svet dolaze u naš grad da vide i posete Portal Gaming World.\n"Ovo je totalno ludilo, aj sebe ali sam zarazila sve oko sebe hahaha.. preporuka svima!!!! Momci i devojke su preljubazni, za muziku sve pohvale, na skali od 1-10, 11!!! 👏💪😍"\nRTS jutarnji program\n"Kao da smo prošli kroz magična vrata i ušli u virtuelni svet"\nNikola "Johnny" Gavrilović\nNovi, ultra zanimljivi koncept zabave! Ludilo, od old skul arkada, preko VR, do konzola i sviranja u bendu! Ekipa vrhunska, ugodjaj zagarantovan! Definitivna preporuka! 😀\n"Ne mogu da verujem da se ovo desava u Srbiji. Nestvarno, izgleda mnogo dobro, izgleda svetski."\n"...Ветерани гејминга, сналажљиви тинејџери, рекреативци у имагинарном свету - ово је место о каквом сте маштали. Нереално добар провод у строгом центру града је створен за свакога. Безброј опција за најсавременији гејминг у модерном простору је намењен узрасту од 10 до 100 година..."\nSpartans AI LTDTel Aviv, Israel\n"Divno nam je bilo sinoć, svi smo saglasni da nam je ovo bio nabolji teambuilding do sada i premašio je naša očekivanja (moram priznati d aje to jako teško jer se bavimo upravo razvijanjem AI-a, VR-a i AR-a)"\nAdria Daily Magazin@adriadaiy\n"U samom centru Beograda pojavilo se novo mesto za zabavu, rođendansku žurku, izlazak!"\nPortal Gaming World 2019. All rights reserved.\nDesign and implementation by kontravers\n011 425 00 71\nTrg Nikole Pašića 5 | Kombank Dvorana


Blinken sumnja u izvještaj da je virus korona "iscurio" iz kineske laboratorije - Virus korona - Svijet\nBlinken sumnja u izvještaj da je virus korona "iscurio" iz kineske laboratorije\nFoto: Tanjug/AP | Blinken sumnja u izvještaj da je virus korona "iscurio" iz kineske laboratorije\nSrna 08.06.2021 21:04\nVAŠINGTON - Američki državni sekretar Entoni Blinken izrazio je danas sumnju u izvještaj o porijeklu virusa korona koja je objavljena u dnevniku "Wall Street Journal" a u kojoj je navedeno da je moguća hipoteza da je virus nastao i "iscurio" iz laboratorije u Kini.\n"Vidio sam izvještaj i mislim da je na više nivoa netačan", naglasio je Blinken u obraćanju komitetu Senata.\nBlinken je smatra da je izvještaj nastao nakon što je administracija bivšeg predsjednika Donalda Trampa zatražila od stručnjaka iz laboratorije da istraže porijeklo virusa korona sa posebnom pažnjom na činjenicu da li je "iscurio" iz laboratorije.\nOn je istakao da je i Trampova administracija izrazila zabrinutost zbog metodologije istraživanja, kvaliteta analize, slabih dokaza da bi se uklopili u kontekst.\nAmerički dnevnik je juče objavio tekst, pozivajući se na osobe upoznate o povjerljivom izvještaju državne nacionalne laboratorije, u kojem je zaključeno da je hipoteza o "odbjeglom" virusu iz laboratorije u kineskom gradu Vuhanu moguća i da zaslužuje dalju istragu.\nPrema navodima u izvještaju, studiju je pripremila nacionalna laboratorija "Lorens Livermor" u maju prošle godine.


Aprila RS 660 – Motostar\n95.750,00 kn Gotovinski popust 5%\nŠest dobrih razloga za novi RS 660!\nBudućnost poštuje tradiciju proizvođača iz Noalea koji je dugo poznat po inovacijama i prepoznatljivom karakteru. Sportskom osobnošću i zadivljujućim suvremenim linijama, RS 660 donosi pobjedničko iskustvo Aprilije sa staze na cestu. Jedinstveni dizajn oblikuje lagani, kompaktni motocikl uuskog, elegantnog izgleda. Stabilan pri visokim brzinama, stvoren je za zabavu i uživanje u vožnji. Izbor boja uključuje potpuno novu Acid zlatnu koja dodatno naglašava dizajn te mladu, dinamičnu osobnost ovog motocikla.\nIzvorno razvijen za korištenje u utrkama, a zatim prilagođen cestovnoj upotrebi, APRC sustav je napredni paket elektroničkih rješenja. To je potpuni paket dizajniran kako bi osigurao sigurnost na cesti i poboljšao performanse na stazi.\nRS 660 može se pohvaliti najnovijim APRC (Aprilia Performance Ride Control) paketom elektronike. Ovaj napredni sustav koristi šest osni žiroskop i senzore ubrzanja kako bi mogao u realnom vremenu prepoznati status agregata u odnosu na cestu te napraviti trenutna podešavanja s ciljem poboljšanja performansi i sigurnosti.


Mirandre Blog: Kada vam zatrebaju sudski tumači za švedski jezik\nKada vam zatrebaju sudski tumači za švedski jezik\nŠvedski jezik spada u grupu germanskih jezika, istu grupu u kojoj je i nemački jezik. Kada je kategorizacija u pitanju, on takođe spada u skandinavske jezike. Osobama koje nisu poznavaoci, švedski zvuči slično kao danski i norveški. To nije slučajno, jer ovi severnogermanski jezici su imaju mnoge sličnosti, štaviše njihovi govornici se bez teškoća međusobno razumeju.\nOsim matične zemlje – Švedske, ovaj jezik je službeni još i u Finskoj. Kako je Švedska jedna od članica Evropske unije, švedski jezik spada u grupu zvaničnih jezika Evropske unije. Koliki je njegov uticaj i zašto je on značajan? Iako ga ne koristi veliki broj ljudi, višestruko manji nego što ima govornika nemačkog ili francuskog, švedski jezik je veoma značajan zato što pripada jednoj od najrazvijenijih evropskih zemalja. Tačnije, on ima preko 10 miliona govornika. To su stanovnici ove skandinavske države, od kojih oko 12 procenata nisu Šveđani, već stranci tj. stanovništvo koje je naselilo Švedsku tokom perioda u prošlosti kada su se dogodile veće imigracije. Imigracija u Švedsku započela je tokom drugog svetskog rata, kada su deca iz Finske evakuisana, njih oko 70 hiljada, od kojih je preko petnaest hiljada ostalo za stalno u Švedskoj. Međutim zašto je za nas i naše govorno područje značajna Švedska? Naime, od ostalih stranaca velik procenat čini stanovništvo koje je poreklom iz bivših jugoslovenskih republika. Ovaj talas imigracije spada u ekonomsku imigraciju. Postoji podatak da u Švedskoj živi čak oko 75 hiljada stanovnika koji su po rođenju poreklom iz Srbije i Crne Gore i preko 50 hiljada poreklom iz Bosne. Zato je i potreba za prevođenjem dokumenata i uslugama izrade overenog prevoda koje jedino nudi sudski tumac za svedski jezik uvek bila velika. Prilike u kojima je bilo neophodno da sudski tumač prevede lična dokumenta, diplome, svedočanstva i slično, bile su veoma česte jer je to bio put do dobijanja neophodnih „papira“ za boravak i rad u Švedskoj. Svaki zvanični dokument koji se predaje državnoj instituciji kada se prevodi mora imati overu. Ovo pravilo ne važi samo za švedski jezik već i za druge svetske jezike.\nStandardni švedski jezik je tvorevina koja je nastala na osnovu govora naroda. To znači da je to prirodan jezik na kome je sprovedena normativa i standardizacija. Konkretno, standardni švedski jezik temelji se na govoru Šveđana iz gluvog grada Stokholma. On ima veoma visok stepen standardizacije i kao književni jezik ima strogo propisana pravila.\nŠto se istorije jezika tiče, nastanak jezika vezuje se za 8. vek. Nastao je od istočne varijante staronordijskog jezika. U srednjem veku u pisanju se koristilo runsko pismo i stoga neki jezik ovog razdoblja zovu runski švedski. Sličnosti između danskog jezika i švedskog potiču iz istorijskih prilika koje su nastale u 9. veku. To je doba Vikinga u kome su Skandinavci govorili zajedničkim jezikom. Međutim, tada je počela deoba na istočnu i zapadnu varijantu, a i švedski i danski su pripali istoku. To je početak zajedničke istorije jezika, koja je danas dovela do toga da su standardni švedski i standardni danski jezik danas slični i da njihovi govornici mogu bez teškoća da komuniciraju. Međutim, u 13. veku nastaju ključne razlike između ova dva srodna jezika. Period je vezan za dominaciju katoličke crkve u kome je stari švedski jezik poprimio uticaj grčkog i latinskog jezika. U novom veku nastali su dijalekti švedskog jezika. 19. vek, doba je urbanizacije i industrijalizacije koje su iznedrile naučnike i pisce čija dela su uticala na stvaranje savremenog švedskog jezika. Konačno je formalno standardizovan u 20. veku. Pravopisna reforma sprovedena je 1906. godine.\nŠvedska je danas jedna od zemlja sa najvišim standardom sa veoma razvijenom privrednom i industrijom. Trgovinska razmena sa drugim zemljama zahteva i konstantno komuniciranje uz posredstvo prevodilaca i sudskih tumača. Stručnjaka za švedski jezik zasad ima dovoljno. On se izučava na evropskim i svetskim univerzitetima. Negde se izučava samostalno, a negde u okviru grupe skandinavskih jezika.\nPo svojim gramatičkim strukturama, švedski ne spada u komplikovane jezike za izučavanje. To je melodičan jezik. Zbog svog uticaja i ekonomske razvijenosti matične zemlje –Švedske, studenti na filološkim studijama ga često biraju kao glavni predmet. U poređenju sa srpskim jezikom, strukturalno je znatno jednostavniji, kao i većina germanskih jezika. Ima 2 roda, a to su neutralni i zajednički. Postoji čak 5 tipova deklinacija imeničkih reči. Švedski poznaje samo dva padeža: nominativ i genitiv. Veći broj jezika koji su indoevropskog porekla imaju karakterističan melodičan akcenat. Ovo je, takođe osobenost i švedskog jezika.\nPrilike u kojima se koriste usluge prevodilaca i sudskih tumača za švedski su brojne. Pored, već navedenih, situacija u kojima je pojedincima potrebno prevođenje ličnih dokumenata zarad dobijanja radne vize i ostale dokumentacije potrebne za borava, još češće su prilike u kojima je neophodno pisano prevođenje u poslovnoj komunikaciji. Švedska je najpoznatija po svojim fabrikama automobila i kamiona Volvo i Scania, ali osim ovih giganata, švedska industrija veoma je razvijena. Poslovna saradnja u vidu uvoza i izvoza proizvoda, kolaboracije na projektima i slično, veoma je zastupljena. Sve to nalaže da se pravna i tehnička dokumentacija prevede. Tokom poslovnih susreta, bilo da je reč o sastancima ili skupovima većeg obima, javlja se potreba za usmenim prevođenjem na švedski i sa švedskog jezika. Iako je engleski jezik veoma dominantan i veoma čest u komunikaciji sa Šveđanima, ipak, njihov maternji jezik ne može da se zaobiđe. Često je potrebno da se tehnička dokumentacija i uputstva prevedu sa švedskog na više stranih jezika, u skladu sa tržištem na koje će neki proizvod biti plasiran. Pored mašinske industrije razvijene su telekomunikacija, brodogradnja i drvna industrija. Osim poslovnih prilika, prevođenje švedskog jezika potrebno je i tokom kulturne razmene. Interesantno je primetiti da je Švedska do sad imala puno uspeha na takmičenju za pesmu Evrovizije gde je do sad čak šest puta pobeđivala, a više puta su njeni predstavnici zabeležili odlične rezultate. U ovakvim prilikama masovno se koristiti engleski jezik, ali se javlja i potreba za simultanim i konsekutivnim prevođenjem sa švedskog na druge jezike.\nTrebalo bi napomenuti da se švedski jezik osim u Švedskoj, još govori i u Finskoj i Estoniji.


Predsjedavajuća Skupštine ZDK čestitala Dan nezavisnosti BiH\nPredsjedavajuća Skupštine ZDK Amira Hadžić uputila je čestitku povodom 1. marta – Dana nezavisnosti BiH.\n“Svim građankama i građanima naše domovine, iskreno i iz srca u ime Skupštine ZDK i u svoje lično ime čestitam 1. mart – Dan nezavisnosti Bosne i Hercegovine. Neka nam živi naša domovina, jedna i jedina naša lijepa, Bosna i Hercegovina”, navodi se u čestitki.


Na Bjelašnici 30 centimetara snijega, skijanje i prije 15. decembra – Visokoin.com\nPočetna stranica » Na Bjelašnici 30 centimetara snijega, skijanje i prije 15. decembra\nNa Bjelašnici 30 centimetara snijega, skijanje i prije 15. decembra\nSkijaška sezona na Bjelašnici možda počne i prije 15. decembra, istakla je za Anadolu Agency (AA) Muamera Šehić, portparol „ZOI 84“, firme koja upravlja olimpijskim stazama i vertikalnim transportom na Bjelašnici i Igmanu, planinama u okolici Sarajeva.\n„Planirano je da sezonu otvorimo 15. decembra ove godine. Međutim, u slučaju da bude snijega na nivou Uprave ZOI 84 razmotrit će da otvori skijaške staze i ranije“, rekao je Šehić, naglasivši:\n„U Babinom dolu trenutno je 25 centimetara snijega, kao i na Velikom polju na Igmanu. Na vrhu Bjelašnice već ga je 30 centimetara. Pošto snijeg i dalje pada, i to velikim intenzitetom, nije isključeno da ga u narednim danima bude dovoljno kako bismo uredili staze za skijaše“.\nNo, problem održavanju snježnog prekrivača još uvijek je „topla zemlja“, ali pošto su jutros u sedam sati zabilježene niske temperature na Bjelašnici nadaju se da će se zemlja dodatno ohladiti i da će se snijeg ”prihvatiti za tlo”.\n„Na vrhu Bjelašnice jutros je bilo minus 13 stepeni Celzijusa, a sada je negdje oko minus pet u Babinom dolu. U slučaju da se u narednim danima nastave snježne padavine ovim intenzitetom, kao i prošle godine, skijaši bi mogli uživati već u prvim danima decembra“, ističe Šehić.\nFirma „ZOI 84“ u iznimno je teškoj finansijskoj situaciji. Radnici nisu primili plate pet mjeseci, a shodno besparici u odnosu na ranije godine nisu ni poboljšani uslovi za skijanje. Obećanja bilo je puno, ali i ove godine vertikalni transport na Bjelašnici i Igmanu ostao je isti, baš kao i dužina skijaških staza.\nTrosjed na Bjelašnici i ove godine moći će prevoziti 1.350 osoba na sat, dvosjed 1.200 ljudi na sat. Dvosjed na Malom Polju na Igmanu, takođe, moći će prevoziti 1.200 osoba na sat.\nCijene karta po akcijskim cijenama koje su u toku su 350 KM sezonska, 400 sezonska sa parkingom, dok prenosiva sezonska košta 700 KM.\nZa pojedinačnu kartu u predstojećoj sezoni skijaši će morati izdvojiti 5 KM, trosatnu 23, četverosatnu 28. Dnevna karta, u trajanju od 9 do 16 sati, na skijalištima Olimpijskog centra Bjelašnica-Igman iznosit će 33 KM. Noćno skijanje, od 18:30 sati do 21, koštat će 20 KM.\n„Kada bude vremenskih uslova bit će i noćnog skijanja u periodu od 18:30 sati do 21“, kaže Šehić.


Sve što treba da znate o heliko bakteriji - Moj bazar\nOdmah na početku treba da znate da nije strašno ukoliko imate heliko bakteriju i da svakako treba da sačekate sve rezultate i konsultujete svog lekara. Treba, takođe, da znate da 50% svetske populacije ima ovu bakteriju.\nMože se reći da je heliko bakterija veoma uporna bakterija, koja je otporna na želudačnu kiselinu i koja dugi vremenski period može da boravi u našem želucu, a da je mi ni ne primetimo. Heliko bakterija može da se izleči, ali isto tako sa druge strane ukoliko se zanemaruje može da dovede do određenih problema, komplikacije, čireva, pa i kancera na kraju krajeva. I zato ako saznate da je imate prionite na posao, tačnije posvetite se načinima kako da je izlečite. Infrormišite se, radi na izlečenju, ali obavezno uz konsultaciju sa lekarima.\nEvo šta treba da znate o heliko bakteriji:\nNaravno da na početku treba govoriti o simptomima. Dakle, simptomi nekada i ne moraju da se jave. Međutim, kada se jave obično je to bol u stomaku, povraćanje, mučnina, gorušica, loš zadah i slično. Dakle, javiće se i problemi prilikom ishrane, osetićete sitost, nakon jela nadutost. Naravno svi ovi probleni treba da dođu u paketu da biste vi posumnjali da se nešto konkretno dešava i da možda imate heliko bakteriju. Ipak, ovi simptomi mogu da se jave i kada su neke druge bolesti i infekcije u pitanju, pa je zato potrebno da odete kod lekara, kako bi vam on proverio o čemu se tačno radi.\nKako se proverava da li imate heliko bakteriju?\nNikada nećete sami ustanoviti da imate heliko bakteriju, sve i da imate osnovne simptome. Dakle, morate doći na pregled. Lekar vam može uraditi pregled sa sondom, tj može da vam uzme uzorke, kako bi vam uradio biopsiju, ali takođe može i nekim drugim blažim pregledima poput izdisajnim testom, vađenjem krvi ili pregledom stolice. Kada se utvrdi tačno da imate heliko bakteriju, onda treba zaista da bude ozbiljni u procesu lečenja.\nHeliko bakterija se može preneti u vrlo nehigijenskim uslovima. Dakle, može se preneti ukoliko se na primer koristi zajedničko posuđe i jednostavno kada je higijena na vrlo niskom nivou. Međutim, treba da znate da se heliko bakterija više prenosi tj. prisutnija je u veoma nerazvijenim zemljama, nego u razvijenim. Naravno da se nekada desi da se heliko bakterija prenese i u i te kako razvijenim zemljama, ali su značajno veće sanše da će ona i te kako biti rasprostranjena u zemljama koje nemaju osnovne higijenske uslove i gde pored te bakterije postoje i mnoge druge opasnije bakterije.\nProces izlečenja ne mora da bude komplikovan. U nekim slučajevima doktori prepisuju antibiotike, a nekada "prepisuju" i zdrav način života. Sve zavisi od toga u kakvom ste vi stanju, kako je uznapredovala bakterija i da li je napravila neka oštećenja. U principu, nekada može da bude i kombinovana terapija, tako da nekada možete uz antibiotike da krenete da menjate ishranu i slično. Dobro je znati da su heliko bakteriji podloži pušači i alkoholičari, tako da bi bar u procesu lečenja trebalo da izbegnete pušenje ili alkohol, kako biste se pre izlečili.\nAko se pitate koji je najbolji ranac za laptop, odgovor je jednostavan: onaj koji vam odgovara u sva...


KK Lavovi Brčko DVIJE POBJEDE KADETKINJA U PRIJATELJSKIM UTAKMICAMA | KK Lavovi Brčko\nU sklopu priprema za završnicu prvenstva Republike Srpske naše kadetkinje su ostvarile dvije pobjede!\nKadetkinje Mladog Krajišnika i Lavova\nPrethodne sedmice u okviru priprema za polufinalni i finalni turnir prvenstva Republike Srpske za kadetkinje naše Lavice su odigrale dvije prijateljske utakmice i ostvarile dvije pobjede.\nPrvo je u ponedeljak, 10. maja u Banja Luci savladana izuzetno kvalitetna ekipa Mladog Krajišnika rezultatom 64:66, dok je dva dana kasnije u Brčkom ostvarena ubjedljiva pobjeda protiv ekipe StarTz iz Tuzle rezultatom 63:37.\nIzuzetno kvalitetna utakmica u Banja Luci dvije podjednako kvalitetne ekipe sa dosta rezultatsih preokreta pripala je našim Lavicama, koje su u par navrata imale dvocifrenu rezultatsku prednost, međutim i domaće košarkašice su pokazale zavidan kvalitet i da su ostvarile pobjedu ne bi bilo nezasluženo.\nNa kraju: Mladi Krajišnik – LAVOVI 64:66 (20:22; 12:16; 19:11; 13;17).\nS obzirom da je ovo bio prvi meč između Mladog Krajišnika i Lavova prije početka meča generalni menadžer Malenih gospodin Brane Čovičković uručio je predsjedniku Lavova Bošku Vukadinoviću Monografiju ŽKK Mladi Krajišnik koja je izdata povodom 55 godina uspješnog rada kluba iz Banja Luke.\nBoško Vukadinović i Brane Čovičković\nVeliku zahvalnost upućujemo ŽKK Mladi Krajišnik na gostoprimstvu, kao i na fer i korektnoj igri. Bila je ovo prva utakmica ova dva kluba kada su u pitanju sve selekcije, ali ono što je sigurno jeste činjenica da nećemo dugo čekati na nove duele Lavica i Malenih. U novoj sezoni očekuju nas dueli seniorskih selekcija u Premijer ligi Bosne i Hercegovine, a prije toga, mogući su novi dueli kadetkinja na Finalnom turniru prvenstva Republike Srpske i u okviru Lige mladih Bosne i Hercegovine.\nHVALA MLADI KRAJIŠNIK, HVALA BANJA LUKA!\nDva dana nakon gostovanja u Banja Luci naše kadetkinje su na domaćem terenu u Brčkom ugostile naše prijatelje iz Tuzle KK StarTz. Prijateljska utakmica koja je poslužila kao jedan od završnih testova za obe ekipe. Naše Lavice očekuje završnica prvenstva Republike Srpske, dok su gošće u pripremnom procesu pred završnicu prvenstva Tuzlanskog kantona.\nKadetkinje Lavova i StarTz\nRezultatska prednost gošći na samom početku meča nije obeshrabrila naše Lavice i vrlo brzo su došle do svoje igre i rezultatskog preokreta. Uspjele su gošće da drže rezultatsku neizvjesnost do kraja prvog poluvremena, da bi naše djevojke odigrale maestralnu treću četvrtinu u kojoj su pokazale sav svoj kvalitet, pri tome otklonivši i najmanju dilemu oko pobjednika ovog meča. Posljednja četvrtina je bila prilika za mlađe košarkašice da upišu minute protiv izuzetno talentovane ekipe iz Tuzle, koja će u budućnosti predstavljati ozbiljnog protivnika svim ekipama u Bosni i Hercegovini. Na kraju ubjedljiva pobjeda naših Lavica 63:37 (15:9; 12:9; 26:9; 10:10).\nPriliku da zaigraju na ovom meču dobile su i mlade Katarina Pudić (2008) i Ana Bjeljac (2009) koje su i na ovom meču pokazale da s pravom predstavljaju budućnost našeg kluba!\nKadetkinje KK Lavovi Brčko\nČestitke našim Lavicama na prikazanoj igri i ostvarenim pobjedama i želimo im mnogo sreće na završnici prvenstva Republike Srpske i u kadetskoj i u juniorskoj konkurenciji.


Otvorena vrata preko telefona: ZAKAŽITE RAZGOVOR, PREDSEDNIK OPŠTINE VAS ZOVE (VIDEO) - GLAS OPOVA\nOtvorena vrata preko telefona: ZAKAŽITE RAZGOVOR, PREDSEDNIK OPŠTINE VAS ZOVE (VIDEO)\nOpovo, 5. april\nVanredna epidemiološka situacija traži nova rešenja, posebno u neposrednoj komunikaciji. Shodno preporukama zdravstvenih organizacija i Vlade Republike Srbije, praksa „Otvorena vrata“ dobila je novu formu i sada je „Otvoreni telefon“. Građani koji žele da se obrate predsedniku opštine zakazuju telefonski razgovor, nakon čega ih predsednik opštine dr Zoran Tasić u zakazano vreme zove.\nGrađanin iz Sefkerina ima 71 godinu, na osnovu propisanih mera ne može se kretati van svoje kuće, a ima zakazanu hemoterapiju u pančevačkoj bolnici.\nBračni par iz Opova radi na sezonskim poslovima. Kako su njihove firme zbog vanrednog stanja prekinule rad oni su trenutno bez posla i ličinh dohodaka.\nStarački dom Ruža – Jelena iz Sefkerina ima obavezu da dezinfikuje ulaze, dvorište i okolinu svog poseda, zbog čega su se obratili za pomoć.\nRazgovor sa predsednikom opštine i komandantom Opštinskog štaba za vanredne situacije dr Zoranom Tasićem možete zakazati svakog dana pozivom na broj 013/681-091 od 00:00 do 24:00h, a on će vas pozvati u najkraćem vremenskom roku, nakon procene hitnosti vašeg problema i potrebe za urgentnom intervencijom.\nCOVID 19 u južnom Banatu: ZA SADA JOŠ SAMO OPOVO BEZ OBOLELIH\nKoronavirus u južnom Banatu: UKUPNO 57 POZITIVNIH NA COVID-19


Minsk: Poljska ponovo isterala grupu migranata na granicu sa Belorusijom - 16.10.2021, Sputnik Srbija\nMinsk: Poljska ponovo isterala grupu migranata na granicu sa Belorusijom\n„Danas, 16. oktobra, beloruska granična straža zatekla je grupu izbeglica na graničnoj liniji. Na poljskoj teritoriji primećeni su tragovi u blizini ograde koji direktno ukazuju na to da je grupa potisnuta silom“, saopštilo je Ministarstvo na svom kanalu na Telegramu.U saopštenju se dodaje da su „stranci izjavili da su ih poljske snage dovele i nasilno gurnule preko ograde postavljene na poljskoj strani, uprkos činjenici da je jedan od njih praktično bio bez odeće, mokar, smrznut i da mu je bila potrebna medicinska pomoć“.„Muškarac je bio u nesvesnom stanju. Izbeglice su tražile da ih ne ostavljaju i da im pruže pomoć, ali je poljska vojska još jednom jednostavno ostavila ljude u očigledno opasnoj situaciji“, naglasilo je Ministarstvo.Takođe se dodaje da je „kako bi spasila izbeglicu, beloruska granična straža pozvala ekipu hitne pomoći koja je muškarca odvela u medicinsku ustanovu“.U poslednje vreme Litvanija, Letonija i Poljska javljaju o povećanju broja privedenih ilegalnih migranata na granici sa Belorusijom, optužujući Minsk za stvaranje migrantske krize. Beloruski predsednik Aleksandar Lukašenko ranije je napomenuo da Minsk više neće ograničavati priliv ilegalnih migranata u zemlje Evropske unije, jer zbog sankcija Zapada „za to nema ni novca ni snage“.Istovremeno je u intervjuu za „Si-En-En“ beloruski predsednik negirao pretpostavke da beloruska strana koristi migracionu krizu na granici EU kako bi se osvetila Uniji zbog sankcione politike, kao i zbog davanja azila beloruskim opozicionarima. Beloruski graničari više puta su izjavljivali o prisilnom proterivanju migranata od strane Litvanije, Poljske i Letonije na belorusku teritoriju.\nsvet, evropa, poljska, belorusija, izbeglice, svet – politika, granica, migranti\n© REUTERS / KACPER PEMPELPoljski graničari stražare pored migranata na granici sa Belorusijom\nDržavni granični komitet Belorusije saopštio je da su poljske snage bezbednosti ponovo dovele grupu migranata na graničnu liniju, od kojih je jedan bio bez svesti.\n„Danas, 16. oktobra, beloruska granična straža zatekla je grupu izbeglica na graničnoj liniji. Na poljskoj teritoriji primećeni su tragovi u blizini ograde koji direktno ukazuju na to da je grupa potisnuta silom“, saopštilo je Ministarstvo na svom kanalu na Telegramu.\nU saopštenju se dodaje da su „stranci izjavili da su ih poljske snage dovele i nasilno gurnule preko ograde postavljene na poljskoj strani, uprkos činjenici da je jedan od njih praktično bio bez odeće, mokar, smrznut i da mu je bila potrebna medicinska pomoć“.\n„Muškarac je bio u nesvesnom stanju. Izbeglice su tražile da ih ne ostavljaju i da im pruže pomoć, ali je poljska vojska još jednom jednostavno ostavila ljude u očigledno opasnoj situaciji“, naglasilo je Ministarstvo.\nTakođe se dodaje da je „kako bi spasila izbeglicu, beloruska granična straža pozvala ekipu hitne pomoći koja je muškarca odvela u medicinsku ustanovu“.


!/Sarajevski taksista o gužvama zbog rekonstrukcije pruge: Poslije 16h nema radnika / Radio Sarajevo\nFoto: Vlada KS/Rekonstrukcija sarajevske pruge / Arhiv\n!/ Sarajevski taksista o gužvama zbog rekonstrukcije pruge: Poslije 16h nema radnika\n14. 05. 2022. u 17:40:00 Radiosarajevo.ba\nČesta tema u sarajevskim taksijima je revitalizacija tramvajske pruge. Počinju je oni koji upravo na stajalištima GRAS-a zaustave vozila taksija, kaže dugogodišnji taksista Edin Džinić.\n"Ako je on zaustavio na tramvajskoj ili autobuskoj stanici, nije imao namjeru uzeti taksi, žuri kod doktora, u obdanište po dijete, ima kući stare roditelje, mora stići na vrijeme, on je prinuđen da uzme taksi i da poslednje pare", kaže on za N1.\nDžinić dodaje da rijetko ko ima plate koje dozvoljavaju redovnu vožnju taksijem, koja ja kako i sam kaže – određen vid luksuza.\nKS / Čengić i Šteta: Pruga će biti završena u roku, za razliku od federalnih projekata\n"Ljudi daju posljednja sredstva, koja su možda ponijeli da kupe ručak, daju za taksi, kivni su, ne na GRAS, već na izvođače radova i naručioca. Vidite i sami, poslije četiri sata, na prugi nema niti jednog radnika", rekao je Džindić.\nSagovornik N1 dodaje da bi u svakoj normalnoj zemlji na rekonstrukciji pruge radile tri smjene.\n"Građani, stoje, guraju se, nemaju novca za luksuz, taksi je uvijek bio luksuz", rekao je ovaj taksista.\nRekonstrukcija tramvajske pruge počela je nakon 60 godina. Tramvajski prevoz je žila kucavica javnog prevoza u glavnom gradu BiH, a tramvaji su vozila koja u trenutku mogu da prevezu i više stotina ljudi.\nOvih dana počela je revitalizacija pruge od Željezničke stanice do Baščaršije, zbog čega je i ova linija van funkcije.\nTagovi: taksi Sarajevo rekonstrukcija pruga\nKS / Ministar Šteta: Tajni ugovori ne postoje. Štitimo državu i građane radimo po zakonu


Baterija za Nikon EN-EL8 | SveBaterije.net\nBaterija za Nikon EN-EL8\nTriax code: PL189G.433\nKompatibilnost Baterija EN-EL8\nArtikal vise nemamo u prodaji, ne proizvodi se, mozete nam dostaviti staru istrosenu bateriju na reparaciju. Kontaktirajte nas!\nBaterija za fotoaparat Nikon EN-EL8 kompatibilna za modele Nikon fotoaparata: Nikon Coolpix S1, Nikon Coolpix S2, Nikon Coolpix S3, Nikon Coolpix S5, Nikon Coolpix S6, Nikon Coolpix S7, Nikon Coolpix S8, Nikon Coolpix S9. Za detaljnije informacije o kompatibilnim modelima Baterije EN-EL8 pogledaje listu modela ili posetite naš Battery Shop.\nBaterija za Nikon EN-EL8 je zamenska baterija koja pokriva navedene modele. Naša Baterija za fotoaparat Nikon EN-EL8 je napravljena od najkvalitetnijih ćelija, 100% je kompatibilna sa proizvođačkim kodovima i potpuno zadovoljava sve standarde.\nBaterija za fotoaparat Nikon EN-EL8 je proizvedena na Li-Ion tehnologiji što omogućava maksimalno trajanje i maksimalne performanse. Baterija za fotoaparat Nikon EN-EL8 ima ograničen vek trajanja u zavisnosti od načina korišćenja i okruženja u kome radi. Da biste joj produžili vek trajanja preporučuje se koristiti odgovarajući Punjač za Nikon Coolpix S9 koji ima kontrolu punjenja baterije.\nCoolpix S1, Coolpix P1, Coolpix P2, Coolpix S1, Coolpix S2, Coolpix S3, Coolpix S5, Coolpix S50, Coolpix S50c, Coolpix S51, Coolpix S51c, Coolpix S52, Coolpix S52c, Coolpix S6, Coolpix S7, Coolpix S7c, Coolpix S8, Coolpix S9\nPunjač za Nikon Coolpix S9\nKapacitet: Triax code: AVMP189 Original code: EN-EL8