PLAN | Poslovnisvijet\nOko poslovanja Tesle u finansijskom smislu u posljednjim se mjesecima mnogo govorilo, pa je došlo čak i d ...\nOko poslovanja Tesle u finansijskom smislu u posljednjim se mjesecima mnogo govorilo, pa je došlo čak i do špekulacija da je kompanija pred bankrotom, koje je Elon Musk odlučno pobijao. Kao ključan či ...\nRuske kompanije bi mogle potrošiti 50 milijardi dolara u Iran\nRuske energetske kompanije bi mogle potrošiti čak 50 milijardi dolara na eksploataciju nafte i plina u Ir ...\nRuske energetske kompanije bi mogle potrošiti čak 50 milijardi dolara na eksploataciju nafte i plina u Iranu, izjavio je pomoćnik ruskog predsjednika Jurij Ušakov. "Kompanije poput Rosnefta, Gazproma, ...\nZa neke je kućni ured čisti oksimoron koji podrazumijeva mnoštvo izazova kada je riječ o efikasnom radu. ...\nZa neke je kućni ured čisti oksimoron koji podrazumijeva mnoštvo izazova kada je riječ o efikasnom radu. Ometanja, prekidi, nedostatak volje za radom – sve su to opasnosti koje Vam prijete prilikom ra ...\nPrezentiran plan 8. Sarajevo Business Foruma 2017. privrednicima SBK i ZE-DO kantona\nSarajevo Bussines Forum 2017 prezentiran je privrednicima Srednje-bosanskog i Zeničko-dobojskog kantona n ...\nSarajevo Bussines Forum 2017 prezentiran je privrednicima Srednje-bosanskog i Zeničko-dobojskog kantona na radionicama koje su 26, odnosno 28. aprila organizirane u Travniku i Zavidovićima. Radionice ...\nKina izdala petogodišnji plan za uštedu energije\n| Datum: Januar 06, 2017\nDržavno vijeće, kineski kabinet, izdalo je u četvrtak sveobuhvatan plan za uštedu energije i smanjenje št ...\nDržavno vijeće, kineski kabinet, izdalo je u četvrtak sveobuhvatan plan za uštedu energije i smanjenje štetnih otpuštanja do 2020. godine. U planu je popisano 11 detaljnih mreža za unapređenje kinesko ...


Južna Amerika / Gvajana\nGvajana je država Južne Amerike i nalazi se u njenom severnom delu, na obali Atlantskog okeana. Njenu populaciju čine preci odbeglih i oslobođenih robova sa dobro uspostavljenom autohtonom kulturom, pomešanom sa indijskim, indonežanskim, laoskim, kineskim i brazilskim imigrantima i sa malo francuskog, britanskog i holandskog kolonijalizma. Rezultat ovako izmešanih naroda čini Gvajanu jednom od najraznovrsnijih, ali i najmanje posećenih regiona na kontinentu. Podeljeni su u tri zemlje koju je definisala njihova kolonijalistička prošlost, kulturna zbrka koja je izazivala haos, jaku kuhinju i impulsivan i ekscentričan karakter. Malarične džungle štite ovaj region od navale Evropljana - većina prvih doseljenika umrli su od tropskih bolesti. Gvajana ima najčistije tropske prašume na planeti, idealne za većinu avanturističke vrste ekoturizma. Nedostatak turističke infrastrukture čini putovanja u bilo kojoj od Gvajana izazovno i skupo, ali ipak neverovatno nagrađeno. Glavni grad je Georgetown (Džordžtaun), a zvanična valuta je gvajanski dolar.\nKlima je tropska, uglavnom je vruće i vlažno, a uz obalu je ublažavaju severoistočni pasati. Kišni periodi su od maja do sredine avgusta i od sredine novembra do sredine januara.\nRupununi savana - Ove ravnice, poput onih u Africi, čine razbacana američko-indijanska sela i izuzetna raznolikost životinjskog sveta. Reke ispunjene velikim kajmanima, najveći lokvanji na svetu (Viktorija amazonica) i razne šarene ptice, prolaze kroz zlatnu travu ravnice.\nIwokrama prašuma - Ovde se nalazi najveći broj riba i slepih miševa na svetu. Takođe, ona je dom najveće mačke Južne Amerike, jaguara, najvećih rečnih kornjača na svetu, zmija, mravojeda, glodara, vidre, orlova i kajmana.\nVodopadi Kaieteur - Možda ste već bili do Anđeoskih ili Iguazu vodopada, videli ste Nijagarine vodopade ili uopšte niste posebno zainteresovani za vodopade. To nema veze, obiđite Kaieteur vodopade. Gledanje 30.000 litara vode kako pada preko litice sa visine od 250m, usred maglovite, drevne džungle bez i jednog turiste na vidiku je iskustvo koje se doživi jednom u životu. Hrabri (ili ludi) mogu zapravo da stoje na vrhu vodopada i gledaju preko litice. U zavisnosti od sezone, vodopad može biti od 76m do 122m širine. Ovde još možete videti i mnoge vrste ptica, male zlatne žabe (one proizvode otrov koji koristi lokalno stanovništvo za pravljenje otrovnih strelica) i retke male pse.\nIles du Salut - ili ostrva Spasa su 15km severno od Kourou. U XVIII veku ostrva su postala zatvor, u kom je boravilo preko 2.000 zatvorenika, a od kojih su mnogi umrli od nehumanih uslova u kojima su ih držali. Zatvor je zatvoren 1946. i ostrva su ponovo postala mirno prirodno zadovoljstvo – doduše, sa mračnom prošlošću.\nPlanina Roraima - Nalazi se u zapadnom delu Gvajane, na granici sa Venecuelom i Brazilom. Predstavlja džinovski plato okružen sa svih strana strmim liticama visokim 400 metara. Ovde kiša pada gotovo svaki dan, tako da na celoj planini ima samo nekoliko oaza na kojima je moguć život. Većina hranljivih sastojaka koji su prisutni u tlu, odnese bujica preko ivice, formirajući neke od najviših vodopada na svetu.


Bihać: Osnovna škola Harmani II uskoro s novim igralištem | Krajina.BA\nBihaćka OŠ 'Harmani II' dobit će novo sportsko igralište. Ukupna vrijednost projekta njegove rekonstrukcije i izgradnje je 170 hiljada maraka, a finansiraju ga Vlada Unsko-sanskog kantona i UNHCR Bosne i Hercegovine. Radovi će se izvoditi u dvije faze a očekuje se da bi igralište bilo završeno do kraja godine...\nPodizanjem i uklanjanjem stare asfaltne podloge otpočeli su radovi prve faze projekta izgradnje novog sportskog igrališta Osnovne škole Harmani II. Rok za završetak radova u početnoj fazi je 20 dana u okviru kojih će se izvršiti sanacija odvoda i šahtova oborinskih i otpadnih voda, uklanjanje oboljelog drveća i asfaltiranje.\nPrvu fazu u potpunosti finansira Vlada USK-a. Prema riječima ministra obrazovanja USK-a Almina Hopovca radi se o jednom od primjera koji vode ka strategiji i jasnom planu poboljšavanja infrastrukture na prostoru USK-a kada su u pitanju osnovne i srednje škole.\nPrethodni članakMilanović: BiH nije na ivici sukoba, nemaju hljeba da jedu, mogu samo kestenima da se gađaju\nNaredni članakOglasio se otac Lane Pudar: Kakvo plivanje, kakva hrabrost


Evropska ekonomija ove nedelje pokazala nove znake ozdravljenja\nEvropska ekonomija je ove nedelje pokazala nove znake ozdravljenja: inflacija u euro-zoni se smanjuje, poverenje u ekonomiju raste, a stopa nezaposlenosti u Francuskoj je najniža u proteklih pet godina. U međuvremenu, analitičari ukazuju da je dalja integracija neophodna da bi evropska ekonomija dostigla svoj puni potencijal.\nPosle nekoliko godina relativne stagnacije, ekonomija unutar Evropske unije dožvljava preokret. Evropska komisija izveštava da se njen indeks poverenja u ekonomiju u oktobru ponovo povećao, i to i u 12 država euro-zone i u svih 25 članica Evropske unije. Pojedini analitičari kažu da je snažno ekonomsko ozdravljenje rezultat ubrzane ekonomske integracije članica Evropske unije. Uprkos strepnjama posle uvođenja zajedničke monete 1999, pokazuje se da je euro uspešan.\n«Zajednička moneta je donela velike koristi zemljama kojima je bila najpotrebnija konsolidacija fiskalnih računa», kaže Erik Džons, profesor na Univerzitetu «Džons Hopkins» u Vašingtonu, objašnjavajući da je euro pospešio trgovinu ukidanjem promenljivih kursnih razlika i smanjenjem cena.\n«Članice euro-zone se sve više ponašaju kao jedna celovita ekonomija», kaže Džons.\nEuro-skeptici vole da istaknu da je američka ekonomija jača od evropske. Ali Džons objašnjava da uspeh eura ne bi trebalo procenjivati na osnovu američkih finansijskih pokazatelja.\n«Osnova za poređenje nisu Sjedinjene Države. Osnova je ono što bi Evropa bila bez zajedničke monete. Evropa bi bez eura izgledala mnogo gore nego sa njim», kaže Džons.\nIpak, uspešna ekonomska unija će zahtevati dalje integracije, smatra Henrik Enderlajn, profesor na Školi «Herti» u Berlinu.\n«Interno evropsko tržište, koje toliko dobro izgleda na papiru, uistinu je još daleko», kaže Enderlajn.\nOtvaranje nacionalnih tržišta za nadmetanje svih stanovnika Evropske unije, izazvalo je proteste sindikata iz bogatih zapadnoevropskih zemalja, koje traže zaštitu od jeftine radne snage iz istočnih članica Evropske unije.\n«Evropski stanovnici su bili spremni za napuštanje svojih domaćih moneta, ali još nisu stigli do toga da zaista dozvole uvođenje jedinstvenog, istinski integrisanog tržišta», kaže Enderlajn.\nEvropljani smatraju da je ideja centralizovanog budžetsskog sistema podjednako neprivlačna. Ali Enderlajn kaže da bi Evropa ponovo trebalo da razmisli o federalnom budžetu, što on naziva «fiskalnim federalizmom».\n«U stvari, fiskalni federalizam jednostavno znači da bogati regioni upućuju novac siromašnim regionima», kaže Enderlajn priznajući da je za sada mala verovatnoća da će ta ideja biti prihvaćena.\n«U današnjoj Evropi, to bi značilo da bi današnja Irska slala novac Nemačkoj. Naravno, to je potpuno nezamislivo u sadašnjem političkom i ekonomskom kontekstu Evrope», kaže on.\nSada kada euro pokazuje znake uspeha, Enderlajn je uveren da će Brisel prihvatiti integraciju fiskalne politike kao sledeći veliki ekonomski projekat Evropske unije. A što se tiče skeptika, on zapaža da je 1980-ih, ekonomska i monetarna Evropska unija delovala potpuno nerealno, ali», kako kaže, «danas je imamo».


Sljedeća stranicaDuga haljina s V-izrezom, 826 kn\nLanena mini haljina, 660 kn Duga haljina s V-izrezom, 826 kn Pletena haljina, 497 kn Sako, 826 kn/Hlače, 660 kn Duga haljina s V-izrezom, 1240 kn Voluminozna tunika, 660 kn Duga haljina od tila, 1900 kn Pamučna haljina s voluminoznim rukavima, 415 kn Koktel haljina s volanima, 826 kn Top, 330 kn/Traperice, 415 kn Lepršava maxi haljina, 826 kn Top, 660 kn/Hlače, 660 kn\nStvarno su zgodni modeli ali cijene baš i ne..\nIma ok komada robe ali cijena im je stvarno pre pre visoka.\nIma dosta bapskih stvari, a o cijeni da ne govorim...\nIma zgodnih stvarčica,neke su preskupe.\nH&M ima novu ležernu kolekciju koja nas je oduševila. Izdvojile smo ljetne 'must have' komade Savršene haljine za svečane blagdanske trenutke 20 odličnih komada koje želimo uloviti na ljetnom sniženju u H&M-u


FOTO: Sloboda se plasirala u polufinale Kupa BiH – FK Sloboda\nFOTO: Sloboda se plasirala u polufinale Kupa BiH\nKup BiH/ uzvratna utakmica 1/4 finala / Gradski stadion Tušanj / Gledalaca: 1800/ FK Sloboda 2 FK Sloga Simin Han 0 /Golovi: Krpić 71. min i Grahovac 64. min\nFudbaleri Slobode danas su na stadionu Tušanj rezultatom 2:0 (0:0) pobijedili FK Sloga Simin Han u uzvratnoj utakmici četvrfinala Kupa BiH, golovima Krpića u 71. minuti i Grahovca u 84. minuti i time se plasirali u polufinale Kupa BiH.\nPrvo poluvrijeme utakmice nije ponudilo uzbudljivu fudbalsku predstavu, a prvu ozbiljniju priliku za gol domaći su stvorili u 10. minuti kada je Todorović ubacio lopttu za Krpića koji glavom šutira pored gola Sloge. Igrao se 27. minut kada se mladi Smajić našao u dobroj prilici za gol, ali 18-godišnji napadač Slobode nije iskoristio dodavanje Krpića. U 39. minuti utakmice veliku priliku za vodstvo Slobode propustio je Krpić koji sa peterca šalje loptu preko gola Hamzabegovića.\nImali su i gosti iz Simin Hana svojih prilika, a vrijedi istaći pokušaj Moranjkića koji u 44. minuti udarcem glavom šalje loptu pored gola Hadžića.\nDrugo poluvrijeme utakmice na Tušnju mnogo bolje su otvorili fudbaleri Slobode koji su furiozno krenuli prema protivničkom, a već u 56. minuti utakmice, mladi Todorović gađa okvir gola Sloge. Nakon gužve ispred gola Hamzabegovića, lopta dolazi do Todorovića koji udarcem sa 11 metara pogađa prečku.\nSloboda je nastavila nizati napade, a miljenik tuzlanske publike, Sulejman Krpić obradovao je navijače Slobode golom u 71. minuti. Napad je započeo Grahovac koji loptu šalje do Todorovića, a ovaj odlično pronalazi Krpića koji udarcem glavom šalje loptu u mrežu Sloge za vodstvo Slobode.\nNakon primljenog gola, fudbaleri Sloge su krenuli ofanzivije prema golu Hadžića, ali crveno-crno su sa lakoćom zaustavljali nalete gostujućih fudbalera. Pitanje pobjednika i polufinaliste Kupa BiH riješeno je u 84. minuti utakmice, kada Sloboda utvrđuje vodstvo na Tušnju golom Grahovca koji je postavio konačan rezulat utakmice četvrfinala Kupa BiH, FK Sloboda Tuzla 2 FK Sloga Simin Han 0.\nFudbaleri Sloge utakmicu su završili sa osam igrača jer je glavni sudija susreta Haris Kaljanac pokazao tri crvena kartona, tako da su Efendić, Stjepanović i Kostić utakmicu napustili ranije.\nPored Slobode, u polufinale Kupa BiH plasirali su se fudbaleri Krupe, i Zvijezde 09, a posljednji polufinalista će biti poznat nako dvomeča NK Široki Brijeg i FK Željezničar.\nSloboda narednu utakmicu igra u ponedjeljak (4. decembra 2017. god) na stadionu Tušanj sa početkom u 13 sati protiv NK Čelik u okviru 17. kola BHT Premijer lige BiH.\nFK Sloboda: Hadžić, Salihović/Beganović, Todorović, Krpić, Ordagić/Ćulum, Grahovac, Lazevski, Mehmedagić, Osmanagić, Smajić, Ignjatović.\nFK Sloga Simin Han: Hamzabegović, Efendić, Kostić, Moranjkić, Pirić, Musić, Stjepanović, Širanović, Kojić, Stokić, Vukmirović.\nPetrović: Zasluženo smo u polufinalu Kupa BiH\n05 dana 01 sati 10 minuta 13 sekundi


Držanje tela u biznisu | Govor tela | Neverbalna komunikacija | Treninzi.rs Držanje tela u biznisu | Govor tela | Neverbalna komunikacija | Treninzi.rs\nDržanje tela predstavlja deo neverbalne komunikacije koji se može zapaziti i pre nego ozbiljni poslovni razgovori uopšte i počnu. Osoba svojim držanjem govori sa kakvim predrasudama ili optimizmom je došala na poslovni sastanak, kakav je tip čoveka, kako prilazi problemu itd. Na slici se može videti držanje koje ima Supermen. To držanje saopštava da sa njim nema šale i da on teži da pravi distancu i istakne svoje moći. Verovatno ste primetili da i policija često tako stoji.\nSupermenovo držanje šalje signal ‚‚Ne približavajte se !”\nKad se malo prelista literatura iz ove materije izvodi se zaključak da postoji dva glavna tipa držanja tela tela:\nOno se u većini slučajeva manifestuje sklopljenim rukama, prekrštenim nogama i telom koje je u nekim situacijama je blago okrenuto od sagovornika (videti sliku ).\nZatvoreno držanje se javlja kod osoba koje zauzimaju niži hijerarhijski status u kompaniji ili eventualno pate od kompleksa niže vrednosti. Te osobe uvijaju glavu bočno (gestikulacija podređenih) i teže da im telo izgleda manje nego što stvarno jeste (kako bi se predstavili kao manja pretnja). Sa druge strane osobe koje pokušavaju da prikažu gornji deo tela okrugliji tj. zaobljeniji takođe teže da sakriju ruke, jer pate od potisnutog poremećaja ranjivosti. Sve ovo naravno ne mora da bude 100% tačno jer postoji mogućnost da se osoba tog dana nije sredila pa pokušava da sakrije možda nehigijenu ili neku ranu itd.\nOdbrambeni mehanizam – kad se osoba oseća ugroženo ona prekršta ruke i noge kako bi se odbranila od napada, dok se glava savija i telo smanjuje kako bi bilo manje meta u odnosu na onog s kime se vode razgovori. Opet s druge strane zatvoreno držanje može značiti da je osoba samoodgojena (siroče).\nSakrivanje – pojavljuje se kod osoba koje sakrivaju nešto što druga strana ne treba da vidi, dok skretanje glave kako ne bi bilo kontakta licem u lice se teži prikriti izraz lica tj. da li se toj osobi nešto sviđa ili ne sviđa.\nHladnoća – često je hladnoća uzrok zatvorenom držanju tela.\nOpuštanje – kao i kod hladnoće do zatvorenog držanja tela može doći takođe usled nenamernog postavljanja u položaj opuštanja tela.\nOno se uglavnom prepoznaje kad osoba drži raširene ruke, nije prekrstila noge i dlanovi su otvoreni tokom komunikacije (videti sliku ). Ako su ruke stoje opuštene sa strane, to isto predstavlja znak otvorenosti, pristupačnosti i jednostavno daje signal za početak komunikacije.\nPrivhatanje – kad su ruke sa strane i dlanovi postavljeni iskošeno (na nož) to se može smatrati kao briga za tog nekog, ako su pri tom i pokreti spori može se protumačiti i kao naklonost prema tom nekom.\nPasivna opasnost – ponekad sa širom otvorenim grudima i pogledom na drugu stranu osoba šalje poruka ’’slobodno me naciljaj i udari što jače ne plašim se ’’\nAgresivnost – ukoliko je telo otvoreno, a pesnice stisnute to se može protumačiti kao spremnost za borbu. Iako je telo otvoreno postoji tenzija i agresija u toj osobi. Sve to dobija na još većem značaju ako su osobe veoma blizu.\nOpuštanje – osoba se oseća na taj način komforno, opušteno i oseća se prijatno.\nKod žena je veća verovatnoća da ukoliko osoba ima otvoreno držanje dok sedi da osobu sa kojom priča simpatiše ili da imaju pozitivno mišljenje o njoj, dok ako je slučaj o zatvorenom držanju, veća verovatnoća je da je indiferentna prema toj osobi i da je ne simpatiše preterano.\nOno što su mnogi naučnici iz ove oblasti zaključili, a sadržano je u dve konstatacije glasi:\nOsobe sa otvorenim držanjem se shvataju kao mnogo pozitivnije od onih sa zatvorenim držanjem.\nOsobe sa otvorenim držanjem imaju mnogo veću ubeđivačku snagu od onih sa zatvorenim držanjem.\nU navedenim konstatacijama se može zaključiti da osobe sa otvorenim držanjem su mnogo bolje prihvaćene i u društvu i u poslovanju. Treba poći od sebe i postaviiti pitanje:’’Da li više volimo nekog ko nam širom otvorenih ruku prilazi, ili nekog ko je nevoljan da komunicira sa nama i sve nas nešto analizira?’’


"Znala sam DA NEĆU PREŽIVETI ako ostanem. DŽONI BI ME UBIO"! Amber ponovo svedoči, a ovo je njena strana priče o GNUSNOJ VELIKOJ NUŽDI u bračnom krevetu - Žena.rs\nSuđenje između Amber Herd i Džonija Depa nastavilo se danas, posle sedmodnevne pauze, a trenutno je 36-godišnja glumica ta koja iznosi svoju stranu priče i poziva svedoke. Ona je danas istakla da je verovala da će biti ubijena ako se ne razvede od Depa.\nPiše: Stefana Pavlović 16.05.2022. 21:02\nAmber Herd je uvek veoma ekspresivna tokom suđenja Foto: Profimedia\n"Znala sam da verovatno neću preživeti. Bila sam toliko uplašena da će se sve završiti loše po mene. Toliko sam ga volela. Uradila bih sve, ali nisam mogla da uradim tu jednu stvar, nisam mogla da ostanem. Imala sam sve manje nade. Čudovište je za mene bilo nešto normalno u tom trenutku. Nasilje je bilo normalno i nije bilo povremeno. Bilo je jako teško, ali sam znala da moram da to uradim. Verujem da bi stvari otišle predaleko i ja sada ne bih bila ovde", ispričala je Amber.\nZahtev za razvod podnela je u maju 2016. godine. Priznala da je tokom njihovog braka bila u lošem fizičkom i psihičkom stanju.\nAmber Herd je uvek veoma ekspresivna tokom suđenja Foto:Profimedia\n"Gubila sam kosu, gubila na težini. Stvarno sam razbolela, dobila sam herpes. Imala sam napade panike. Bila sam uplašena i veoma zbunjena jer je osoba koje sam se plašila bila i osoba u koju sam bila zaljubljena", istakla je.\nOna je dodala i da je poslednje što želi da povredi bivšeg supruga: "Molila sam se da ne moram ovo da radim. Da ne sedim gde danas sedim. Nisam želela ovo. Ne želim da budem ovde. Sve što sam rekla danas i do sada je istina. Molila sam ga da me ne tera da dokazujem da je to istina. Nisam želela da ga povredim, Volela sam ga. Toliko sam ga volela. Zato nikada nisam ni podnela krivičnu prijavu. Nisam želela da ovo povredi Džonija. Ni sada ne želim da ga ovo povredi".\nAmber tvrdi da bi je Dep ubio da je ostala u braku sa njimFoto:Profimedia\nAmber je progovorila i o Ilonu Masku, otkrivši da ga je upoznala ne Met Gali 2016. godine: "Mask je bio tamo sa svojom majkom. Podsetio me je da smo se već sreli ranije. Delovao je kao pravi džentlemn. Bio je zaista fin".\nInače, Mask i Herdova izlazili su tokom njene brakoazvodne parnice sa Depom, a romansa je potrajala do 2017. godine.\nOna je takođe priznala i da je Mask dao dobrotvorne donacije u iznosu od milion dolara u njeno ime. Naime, Herd je obećala da će sav novac koji je dobila od Džonija Depa posle razvoda dati u dobrotvorne svrhe, ali to nije uradila. Ipak, u pomoć joj je u tom trenutku uskočio Ilon.\n"Ilon, koji je u tom trenutku bio moj dečko, imao je dobrotvorne organizacije. On je 2017. uplatio u dve po 500. 000 dolara u moje ime", prokomentarisala je i rekla da ne može da ispuni svoja obećanja humanitarnim organizacijama jer je do sada potrošila 6 miliona dolara na troškove suđenja protiv Depa.\n"Nisam želela da ga povredim, Volela sam ga. Toliko sam ga volela"Foto:Profimedia\nHerd je na suđenju spomenula i tvrdnje o tome da je Depu ostavila "iznenađenje" u vidu izmeta na krevetu. Ovu informaciju potvrdio je svedok Sterling Dženkins III, Depov šofer i telohranitelj, koji je gnusan prizor i zatekao, te fotografisao.\nDženkins je istakao da mu je Amber, dok ju je vozio na Koačela festival u Kaliforniji, rekla da je "nužda bila užasna šala koja je pošla naopako".\nS druge strane glumica tvrdi da to nije uradila ona, već jedan od njihovih jorkširskih terijera Bu, jer je još otkako je bila štene imala problem sa kontrolom creva zbog toga što je pojela Džonijevu travu.\n"Apsolutno to nisam ja uradila. Pre svega, mislim da to nije smešno. Nisam ni bila raspoložena za šalu. Život mi se raspadao. Bila sam na životnoj raskrsnici i upravo me je na 30. rođendan napao moj nasilni muž u kog sam bila zaljubljena. Mislim da to nije smešno, to je odvratno", rekla je.


Sezona sređivanja bašte i dvorišta je stigla zajedno sa prvim danom proleća.\nBez dodatnog ulaganja vremena, povoljno!\nZašto veštačka trava?\nVeštačka trava je idalna za sve one koji žele brzi rezultat u vrlo kratkom roku. Daje lep elegantan izgled, bez dugotrajnog čekanja da izraste trava, dodatne nege kao što je svakodnevno polivanje i đubrenje.\nZašto veštačka živa ograda?\nVeštača živa ograda je savršeno za rešenje, ako želite da zaklonite dvorište od prolaznika, ili želite da dočarate elegantan, profesionalan izgled. Lako se postavlja i rezultat se odmah vidi, u suprotno od žive ograde koja se treba saditi, i godinama čekati da se postigne željeni efekat. Odaberite među više nijansa kao što su bršljan ili jesenji žuto/braonkasti javorov list.\nVeštačka trava 20mm 2m Premium Quality\nVeštačka trava 35mm 2m Premium Quality\nPlatno za ograde 1,0x10m Siva 180 gr/m2\nPlatno za ograde 1,5x10m Siva 180 gr/m2\nPlatno za ograde 2,0x10m Siva 180 gr/m2\nPlatno za ograde 1,5x10m žuti pesak 180 gr/m2\nPlatno za ograde 2,0x10m žuti pesak 180 gr/m2\nŽiča plastificirana na kalemu\nPP vezivo u boji 100 gr\nUniverzalno vezivo P100\nPP vezivo - 1kg\nVezica za kablove 250x3,6mm 50/1 crna\nTraka obostrana lepljiva 50x10\nZamka za štetočine sklopljiva\nSaksija Ratan 27x27x27 sa uloškom\nSaksija Ratan 27x27x50 sa uloškom


Policija u Britaniji uhapsila je muškarca za kojeg se pretpostavlja da je ozloglašeni serijski ubica mačaka iz Krojdona.\nTridesetjednogodišnjak, čije se ime još uvek drži u tajnosti, osumnjičen je da je ubio i obesio nekoliko mačaka.\nPet mačaka je ubijeno na isti način, većini su odsečene glave, a ostavljene su tako da ih prolaznici i vlasnici lako vide.\nJednogodišnji Rasti je ostavljen u plastičkoj kesi na stepenicama ispred svoje kuće, a pronašla ga je četrnaestogodišnja vlasnica. Petnaestogodišnji Topsi je pronađen na trotoaru ispred kuće. Na sličan način su završile i ostale mace.\nZbog sve učestalijih ubistava kućnih ljubimaca policija je savetovala porodicama koje imaju mačke da ih drže zatvorene u kući.\nIzvor: 021.rs Foto: Moja Oaza\nludi svet, mace, macke, serijski, ubica, uhapsen, velika britanija, zatvor


Otvoren put jačanju ekonomske saradnje - Grad Prijepolje\nGrad Prijepolje > Vesti > Politika > Otvoren put jačanju ekonomske saradnje\nčetvrtak, 06. jun 2013, 11:03 – 19:50\nPoseta ukrajinske državne delegacije Srbiji otvara put jačanju ekonomske saradnje i zaustavljanju pada trgovinske razmene, ocenili predsednici Tomislav Nikolić i Viktor Janukovič. Odluku o ulaganju u smederevsku Železaru donećemo posle stručne analize, kaže ukrajinski šef države. Potpisano šest sporazuma kojima se omogućava unapređenje saradnje u više oblasti.\nPredsednici Srbije i Ukrajine Tomislav Nikolić i Viktor Janukovič složili su se da su dve zemlje strateški opredeljene za EU, a da će prioritet u međusobnoj saradnji biti prvenstveno ekonomija.\nPredsednici Srbije i Ukrajine razmenili su ordenje za zasluge u jačanju saradnje dve zemlje.\nJanukoviču je dodeljen Orden Srbije na lenti za zasluge u utvrđivanju i jačanju saradnje Ukrajine i Srbije, a Nikolić je dobio orden Ukrajine za zasluge prvog stepena za jačanje saradnje dve države.\nNikolić i Janukovič ocenili su da poseta ukrajinske državne delegacije Srbiji otvara put jačanju ekonomske saradnje i zaustavljanju pada trgovinske razmene, koji postoji još od 2008. godine kada je dostigla rekordni iznos od 858,9 miliona dolara.\nNikolić je rekao da je to prva zvanična poseta Janukoviča Srbiji, kao i da je sa svojim kolegom razmotrio veliki broj pitanja, pre svega u oblasti ekonomije i energetike.\n„Konstatovali smo da je obim trgovinske razmene u padu i na tome ćemo morati intenzivno da radimo. Međuvladina komisija dve zemlje imaće dosta posla. Srbija i Ukrajina posebno razvijaju svoje potencijale na polju energetike. Dogovorili smo se da nastavimo razgovore na temu potpisivanja sporazuma o slobodnoj trgovini“, rekao je Nikolić.\nPredsednik Srbije rekao je da se nada da će se češće sretati sa predsednikom Ukrajine pošto je to očigledno u interesu građana dve zemlje.\n„I Srbija i Ukrajina su strateški opredeljene ka EU… i dve zemlje čine maksimalne napore na ispunjenju svih uslova kako bi evropski put postao realnost u najkraćem mogućem roku“, poručio je predsednik Srbije.\nJanukovič je izjavio da je za Ukrajinu veoma zanimljivo uspešno iskustvo Srbije u njenim odnosima sa EU i najavio je da će dve strane nastaviti da aktivno vode dijalog čiji je cilj uzajamna podrška na putu evrointegracija.\n„Tokom posete je potpisano više sporazuma u oblasti investicija, obrazovanja i kulture. Predsednik Janukovič i ja smo potpisali zajedničku izjavu u kojoj smo proklamovali pravce saradnje dve zemlje“, rekao je Nikolić.\nNikolić je rekao da je sa Janukovičem dogovorio saradnju u međunarodnim organizacijama, kao i jačanje saradnje u oblasti energetike i ekonomije.\nJanukovič je ukazao da postoji „neiskorišćeni potencijal za ekonomsku saradnju“, kao i da je u planu održavanje ukrajinsko-srpskog biznis foruma u Srbiji. Taj forum bi, prema njegovim rečima, trebalo da doprinese razvoju ekonomske saradnje i dodatno motiviše preduzetnike iz obeju zemalja i pomogne im.\nNikolić je izrazio nadu da će dve države intezivirati kontakte, a Janukovič je rekao da Ukrajina ove godine očekuje posetu premijera Srbije.\nJanukovič je najavio i jačanje saradnje između regiona jer će to, kako je istakao, doprineti ne samo razvoju samih regiona, infrastrukture i svakodnevnog života građana, već i povećanju robne razmene između dve zemlje.\nPredsednik Srbije zahvalio je Ukrajini na učešću njenog međunarodnog kontigenta na Kosovu i Metohiji i na principijelnom stavu i podršci očuvanju teritorijalnog integriteta Srbije.\nJanukovič je rekao da su veze dve države tesne i da su stvoreni dobro uslovi za dalje jačanje saradnje.\n„Dnevni red danas je bio bogat, potpisali smo važne sporazume o saradnji u raznim oblastima, dogovorili se o jačanju bilateralne saradnje, saradnji u međunarodnim organizacijama, posebno u OEBS-u“, rekao je Janukovič.\nOn je rekao da postoji veliki neiskorišćeni potencijal za saradnju, međusobnu trgovinu i investicije i kao primer naveo saobraćaj, mašinogradnju, energetiku.\nJanukovič je rekao da je današnja poseta faktički otvara put radu međuvladine mešovite komisije za ekonomsku saradnju.\nNikolić i Janukovič su se složili da će saradnju unapređivati i u okviru ukrajinskog predsedavanja OEBS-om ove godine, odnosno srpskog 2015. godine.\nUkrajina zainteresovana za Železaru\nUkrajinski predsenik izjavio je da je njegova zemlja zainteresovna za Železaru Smederevo, ali da će konačnu odluku o stupanju u strateško partnerstvo doneti nakon procene eksperata.\n„To pitanje se sada proučava, a konačna odluka biće doneta kada stignu odgovarajući ekspertski zaključci“, rekao je Janukovič.\nOn je naveo da su u Ukrajini zainteresovani „da kao strateški partneri imaju kontrolni paket akcija ili da se ujedine sa predstavnicima Srbije kako bi se to preduzeće podiglo na noge“.\nUkrajina, dodao je, ima sve sirovine neophodne Železari, ali 800.000 tona čelika godišnje, koje se tamo mogu proizvesti, „nije velika svota“, jer, kako je objasnio, u njegovoj zemlji se godišnje proizvede 35 miliona tona čelika.\n„Tih 800.000 tona, s našeg gledišta, nije mnogo, ali mora se raditi na modernizaciji te fabrike i neophodno je razviti savremenu tehnologiju, a za to su potrebne investicije. Mi znamo kako se to radi, imamo ogromno iskustvo, kao i neophodne sirovine da bismo obezbedili da fabrika radi“, rekao je Janukovič.\nPredsednik Nikolić istakao je da je pokretanje Železare za Srbiju veoma važno, jer, je ona „žila kucavica Srbije“, i dodao da je ona predmet razgovora svih državnih funkcionera gde god da se nalaze.\n„Sve dok se ne pronađe partner i dok Železara ne krene Srbija neće moći da računa da je sve što je potrebno građanima promenila“, rekao je Nikolić.\nPredstavnici Srbije i Ukrajine potpisali su šest sporazuma kojima se omogućava unapređenje saradnje u oblasti kulture, obrazovanja, turizma, infrastrukture.\nPredsednik Skupštine Srbije Nebojša Stefanović na sastanku sa predsednikom Ukrajine Viktorom Janukovičem, izrazio je nadu da će Srbija krajem juna dobiti datum za otpočinjanje pregovora sa Evropskom unijom.\nKako se navodi u saopštenju Skupštine Srbije, Stefanović je današnju posetu ukrajinske delegacije Srbiji, koju predvodi Janukovič, ocenio kao veoma uspešnu, jer je potpisano šest međudržavnih sporazuma.\nStefanović je izrazio spremnost da parlament ratifikuje postignute sporazume i istakao posvećenost razvoju odnosa Srbije sa prijateljskim zemljama. Predsednik parlamenta je istakao i da je ta institucija spremna da pruži podršku razvoju ukupnih bilateralnih odnosa dve zemlje, a posebno međuparlamentarnoj saradnji na svim nivoima.\nMinistar finansija i privrede Srbije Mlađan Dinkić i ministar infrastrukture Ukrajine Volodimir Kozak potpisali su Sporazum između Vlade Srbije i kabineta ministra Ukrajine o saradnji u oblasti turizma.\nMinistar obrazovanja Žarko Obradović i njegov ukrajinski kolega Dmitro Tabačnik potpisali su Sporazum između dva Ministarstva o saradnji u oblasti obrazovanja.\nSporazum između Vlade Srbije i kabineta ministara Ukrajine o saradnji u oblasti karantina i zaštite bilja potpisao je ministar poljoprivrede Goran Knežević i prvi zamenik ukrajinskog ministra agrarne politike i hrane Bisjuk Ivan Jurijovič.\nSporazum između Vlade Srbije i kabineta ministara Ukrajine o saradnji u oblasti železničkog saobraćaja potpisali su resorni ministri Milutin Mrkonjić i Volodimir Kozak.\nMinistri kulture dve zemlje, Bratislav Petković i Leonid Novohatko, potpisali su Program saradnje u oblasti kulture.\nMemorandum o razumevanju i saradnji između Agencije za stran ulaganja i promciju izvoza Srbije i Državne agencije za investicije i upravljanje nacionalnim projektima Ukrajine potpisali su direktor SIEPA Božidar Laganin i načelnik ukrajinske agencije Vladislav Kaskiv.\nPredsednik Ukrajine položio je uz državne i vojne počasti venac na Spomenik neznanom junaku na Avali.\n„U našim srcima uvek će goreti plamen sećanja za ljude koji su dali svoj život za mir i sreću budućih pokolenja. Zajedno sa srpskim narodom klanjamo se u znak poštovanja poginulim herojima“, upisao je Janukovič u spomen knjigu.\nJakunovič je na Avalu došao u pratnji Delegacije iz Ukrajine i načelnika Generalštaba generala Ljubiše Dikovića. Ispred spomenika Janukoviča i njegovu Delegaciju dočekao je počasni stroj garde Vojske Srbije.\nJanukovič će se tokom dvodnevne posete Beogradu sastati i sa premijerom Ivicom Dačićem i predsednikom srpskog parlamenta Nebojšom Stefanovićem.


Tamo pored rijeke, nakon 20 godina, Goran Bare i ja | 24sata\nČetvrtak, 23. 8. 2018 u 12:06, izmjena prije 1 godine\nSvi smo mi taoci svojeg uma, umjesto da budemo gospodari


Otkazana sjednica Zastupničkog doma PFBiH, sutra sastanak Kolegija | Dnevnik.ba\nOtkazana je za sutra najavljena izvanredna sjednica Zastupničkog doma Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine.\nTo je za Fenu izjavio predsjedatelj Doma Mirsad Zaimović i pojasnio da je na sad već otkazanoj sjednici trebalo razmotriti izmjene Poslovnika Zastupničkog doma. Preciznije, Poslovnik je trebalo prilagoditi novonastalim uvjetima, budući da taj akt poznaje kategoriju 'izvanredno stanje' samo za slučaj rata, ne i pandemija.\nOtkazujući zasjedanje Doma koji ima 98 zastupnika, Zaimović se vodio naredbama i preporukama nadležnih tijela o zabrani okupljanja u uvjetima pandemije. Osim toga, najmanje pet članova Parlamenta, liječnika po struci, sugeriralo je da bi njeno održavanje u trenutnim okolnostima bilo previše rizično, kazao je.


Tanjug 20. maja 2022. 13:10\nZAGREB – I dalje traje zajednička potraga nadležnih službi Hrvatske i Italije za još dva člana posade italijanskog tegljača „Franco P“, koji je potonuo u sredu uveče na crti razgraničenja između dveju država u moru.\nKako je saopšteno iz Ministarstva mora, saobraćaja i infrastrukture Hrvatske, akciju traganja i spašavanja zajednički predvode Centrala za traganje i spašavanje MRČ Rijeka i MRČ Rim.\nTegljač „Franco P“ na kojem se nalazilo ukupno šest članova posade potonuo je u sredu, 18. maja, nešto pre 21 sat na crti razgraničenja područja u nadležnosti traganja i spašavanja Hrvatske i Italije.\nJuče su pronađena tri tela članova posade, a kapetn ja spašen u večeri kada je došlo do potonuća.\nU potragu za preostala dva člana uključenua su četiri broda trgovačke mornarice i plovila talijanske obalske straže, brod “Omiš“ Obalne straže Hrvatske i po jedan avion obeju država.


NOVA ISPOVEST LAUŠEVIĆA: Od mene ne bi bilo srećnijeg čoveka na kugli zemaljskoj da se to nije desilo!\nLjubomir Radanov 26.05.2022. 19:22h 10:30h\nNakon tri ispovesti pod zajedničkim podnaslovom "Dnevnik jedne robije", glumac glumac Žarko Laušević objavio je novo delo "Padre, idiote".\nNa promociji u Studentskom kulturnom centru u Beogradu nikad više ljudi, jer su svi želeli da prvi čuju odlomke iz umetnikovog dnevnika, kao i šta imaju da kažu Svetlana Bojković, Muharem Bazdulj, Vida Ognjenović, Petar Božović, Nebojša Dugalić, novinarka Radmila Stanković i moderator Irfan Mensur.\nLauš u ovom delu ispisuje dane svog života na slobodi posle više od četiri godine i sedam meseci provedenih u nekoliko zatvora u Crnoj Gori i Srbiji.\nNa kraju ponovo se obratio Petar Božović.\nNe znam šta da kažem a rekao bih mnogo. Možda ćete misliti da ceo taj život koji sam iz daleka gledao, kako može da pati jedan prijatelj, roditelj na sceni, i da može da zamislja kako tek pati pravi roditelj, i kako je onima koji su izgubili svoje najmilije. I sada mi je teško da govorim, voleo sam nekako u samoći da se nađem bez ikoga u blizini, da bih mogao da plačem", zaključio je veliki glumac.\n"Gospođa Vida Ognjenović je moj uzdanik i savetnik - onda je prvi čitalac mojih dela, voleo bih da je kritičnija, postala je poverena laskavica", poručio je Žare.\nVida je na to uzvratila.\n"Drago mi je da imamo i ove tri iza sebe, a sada i četvrtu knjigu. Žarko je moj miljenik, a i ovi glumci ovde su moji miljenici na kojima sam napravila karijeru", rekla je između ostalog književnica i dodala:\nZzatvorska dela su puna čudaka, opisa pa se treba pripremiti na takvu knjigu pa sam rukopisu za prvu knjigu "Godina prođe, dan nikad' pristupila sa odrđenim ogradam. Shvatila sam da se ispred mene nalazi ozbiljno delo, a ova poslenja knjiga je, rećiću slobodno - remek delo. Imamo zrelog i ozbiljnog pisca, da se ja pitam ovo veče bi bilo veče monologa, gde bismo ga prizvali da se vrati na scenu. Napisala sam mejl Žarku - BRAVO MAJSTORE, kakva delikatnost, vodjenje narativnog naboja, ni jedan vestacka nijansa, nema napadnih verbalnih obloga na svoja bolna mesta, o ljudima toplo, koncizno, rečenice kao otisak prsta o njima, tesko je biti sam svoja rana i svoj doktor, koji sam sebi uzima anamnezu i prepisuje terapiju".\nNovinarka Radmila Stanković istakla je da u knjizi mogu da se nađu zanimljive zabeleške o njegovim kolegama, a posebno o Draganu Nikoliću.\n"U knjizi je napravio omaž Gagi. Kroki je i susret sa Acom Berčekom u "Nožu" i kako sa Štimcem odbija ulogu kod Spajka Lija u Njujorku. Bio je bez dinara u džepu. Nije hteo da se zaleće na srpsku anti-ratnu dasku", otkrila je novinarka.\nEmotivno je o starijem kolegi govorio i Nebojša Dugalić.\n"Grci su imali mesto koje udara grom, zvali su ga 'elision', a ja sam u ovoj knjizi video to mesto koje udara grom. Ima mnogo divnih i potresnih mesta i tu kao da svačija sudbina postaje naša sudbina", ispričao je Dugalić.\nŽarko često sanja oca i u knjizi postoji mesto kada se njemu on priviđa i kaže - Živ si sine - a Žarko odgovaram - mora se živeti - on ne zna da li mu se raduje ili ga prekorava, a otac mu odgovara - moraš živeti, zato si robijao!\nI Svetlana Bojković je govorila o Žarku kao velikom glumcu.\n"Žarko me je oduševio, još pre rata, kada je igrao Tibalta. Bio je nezaboravan, sjajan i pun energije. Imao je snagu pravog glumca, a do danas se nisam prevarila. Nomen est omen - ime je znak, to mu odgovara. Kao što je sunce 'žarko' tako je i on Žarko, ime mu pristaje", priznala je glumica i proćitala je odlomak iz dela.\nDramska umetnica je zatim otkrila da njen autor i dalje nosi u sebi osećaj krivice. U noći između 30. i 31. jula 1993. godine, on je u podgoričkom kafiću "Epl" ubio dvoje ljudi.\n- Znam da bol ne čuje. Od mene ne bi bilo srećnijeg čoveka na kugli zemaljskoj da se to nije desilo. Da sam mogao drugačije. Da nisam pucao. Nisam umeo, a ni smeo. Da jesam, kolika bi mi lakša zora bila. Mora da smo grdno zgrešili da nas je Bog 31. jula 1993. godine spojio i naplatio nam - pročitala je Svetlana Bojković.\nO delu koje će tek o naredne nedelje biti u knjižarama govorio je Muharem Bazdulj. Književnik je uporedio glumca kao pisca s junakom Šilje.\n"Za celu moju generaciju serija "Sivi dom" nije bilo samo upoznavanje sa generacijom, vec ni jedna serija nije uticala na zajednicu da su ljudi dobijaju nadimke iz te serije. Žarko igra Šilju, a opis tog lika je neko ko pokušava da se snađe na slobodi. O knjizi nema šta da kaže, već da je sve ovo priča o njemu", poručio je pisac.\nPetar Božović je otkrio kako je upoznao mladog kolegu još kao srednjoškolca.\n"Lauš mi je '78 igrao sina. Od tada nije prestao da mi bude sin, čak i sada snimamo film "Heroji Halijarda" mi glumi sina", otkrio je glumac.\n"Vodio sam promocije Žarka Lauševića, a nisam ni na jednoj nisam video ovoliko ljudi. Izvini, Vuče Draškoviću. Žarko neće doći večeras, ali se ovde u SKC prvi put poklonio 1984. godine. Odigrao je predstavu dva puta "Politika kao sudbina". Na sceni s njim su bili Zoran Radmilović, Miloš Žutić, Josif Tadić, Radovan Miljanić, Bogdan Diklić, Branko Cvejić", rekao je Mensur.\nGovor Mensura je prekinuo Petar Božović:\n"Sve si pomenuo osim glavnog glumca, a to sam bio ja".\nGlumac je nastavio da govorio o delu.\nŠta je sačekalo umetnika kada je stigao u Beograd? I kako je i zbog čega otišao u Njujork - ovo su samo neka od pitanja na koje Laušević odgovora u novom delu.\nTi prvi dani, nedelje, van zatvorskih zidina, spuških, zabelskih, ili onih najsumornijih, u Centralnom zatvoru, mogli bi da stanu u jedan jedini Arsenov stih: "Kao poslije bolesti, opet učim jesti, hodati..."\nPromociji prisustvuju Vuk Drašković, Vesna Čipčić, Zdarvko Šotra, Petar Božović, Peđa Bjelac i drugi.\nInače, ovaj dramski umetnik najpre je objavio knjigu "Godina prođe, dan nikad", koja je prodata u ogromnom tiražu, nakon čega je usledio nastavak koji je nazvao "Druga knjiga - Dnevnik jedne robije", u kojoj opisuje život nakon presude i višegodišnji boravak u zatvoru, a potom još jedan dnevnik, naslovljen "Sve prođe, pa i doživotna", gde je publici predstavio dramatični zatvorenički dnevnik iz Zabele.\nKurir.rs, M. Petrović\nSKUPE SLIKE, OGLEDALA, BIBLIOTEKA: Sve PRŠTI od luksuza! Ovde živi čuvena ADA KANAČKI iz IGRE SUDBINE (FOTO)\nBETOVEN MARATON! MONUMENTALNI FILHARMONIJSKI PODUHVAT: Jedan dirigent, dva grada i orkestra, 9 simfonija i više od 200 izvođača\nIZA KULISA SERIJE TAJNE VINOVE LOZE: Otkriveno KOLIKO NOVCA je uloženo u kuću Slobode Mićalović i Vojina Ćetkovića!\nRADIMO PO 12 SATI DNEVNO I IMAĆEMO POSEBNU GOŠĆU: Danica Ristovski otkrila detalje iz 500. jubilarne epizode serije IGRE SUDBINE\nŽarko LauševićpromocijaSKCPadre, idiotePetar Božović


Castaner okrivio "razbojnike" za proteste - Vijesti 24.ba Castaner okrivio "razbojnike" za proteste - Vijesti 24.ba\nNakon nosača aviona Pentagon u Pacifik prebacio i bombardere B-52H\nUbijen dječak u Alabami\nRusija: U posljednja 24 sata 6.632 nova slučaja infekcije\nKazne za kršenje mjera zaštite od koronavirusa u RS\nNakon Robbena još jedna Nizozemska legenda se vraća nogometu?!\nNakon Pjanića i Džeko pravi veliki transfer?!\nDžeki nikad nije manjkalo hvalospjeva, ali Fonseca je otišao korak dalje\nPjanić je Barcelonin igrač, sve će biti zvanično u narednih 48 sati\nDiletta objavila video s planinarenja, a mnogi nisu mogli prestati gledati u njenu stražnjicu\nNevolje u braku Mile Kunis i Eštona Kučera?\nNa kojim automobilima se najčešće vraća kilometraža?\nF1 u Portugalu možda u 2020. godini\nAmeričko vazduhoplovstvo zadužilo novi pištolj\nKo u regionu ima najopremljeniju PVO\n0 Shares 384 Views\n0 shares160 pregleda\n0 shares153 pregleda\n0 shares258 pregleda\nPentagon je prebacio na ostrvo Gvam, koje se nalazi u zapadnom dijelu Pacifika, strateške bombardere B-52H, pokazuju zapadni avijacioni…\nHUVER - U pucnjavi u tržnom centru u Alabami, u petak je ubijen osmogodišnji dječak, a još tri osobe…\nRusija je danas prijavila 6.632 nova slučaja infekcije virusom korona, čime je ukupan broj zaraženih povećan na 674.515. Vlasti…\nNakon što je prije nekoliko dana Arjen Robben odlučio da se vrati nogometu i to u klub u kojem…\nReprezentativac Bosne i Hercegovine i trenutni napadač Rome, Edin Džeko, jedna je od glavnih meta Juventusa u narednom prijelaznom…\nU Republici Srpskoj su u toku pojačane kontrole poštivanja mjera zaštite od koronavirusa, a za one koji ih krše…\nKokoš ili jaje, šta je bilo prije? Ovo pitanje jedno je od najčešće postavljanih u istoriji, a ljudi često…\nGrčki startup radi na razvoju bolida koji će pažnju plijeniti golemom snagom, ali i dizajnom dostojnim pravog umjetničkog djela.…\nJaje uzimamo zdravo za gotovo, ali ako se malo zamislimo i zavirimo kroz njegovu ljusku od kalcijum-karbonata, otkrićemo čitav…\nKimberli Gilfojl, djevojka mlađeg sina predsjednika SAD Donalda Trampa, pozitivna je na korona virus. Kako prenosi Gardijan, Donald Tramp…\nFENA Nov 17, 2019\nFrancuski ministar unutrašnjih poslova Christophe Castaner optužio je u nedjelju “razbojnike” i “nasilnike” zbog nasilnih protesta prethodnog dana u vrijeme obilježavanje prve godišnjice “protesta žutih prsluka” protiv vlade.\n– Jučer smo vidjeli da je bilo malo legitimnih demonstranata, ali je bilo mnogo razbojnika, nasilnika i morona – rekao je Castaner za radio Europe 1 kada su ga pitali o nasilju u Parizu u subotu, javio je Associated Press.\nDemonstranti su bakljama palili automobile i kamenovali policiju, a policija je bacala suzavac i gađala vodenim topovima okupljene tokom skupova koji su imali za cilj obilježavanje prve godišnjice antivladinog pokreta žutih prsluka.\nDiljem Francuske policija je u subotu uhapsila 264 osobe, od kojih 173 u Parizu, rekao je Castaner.\nNjemačka postavila rekord koji će rijetko ko oboriti\nHaos blizu granice SAD-a, jedan napadač ubijen, zapaljeno više vozila\n0 dijeljenja2033 pregleda\n0 dijeljenja2480 pregleda\n0 dijeljenja1593 pregleda\n0 dijeljenja2001 pregleda\n1 dijeljenja2102 pregleda\n0 dijeljenja242 pregleda\nsportsport.ba - Jul 04, 2020\n0 dijeljenja255 pregleda\n0 dijeljenja258 pregleda\nFENA - Jul 04, 2020\n0 dijeljenja95 pregleda\nNN - Jul 04, 2020\nU BiH sutra postupno naoblačenje s kišom i pljuskovima


Trinaestogodišnjica „Oluje” u Beogradu je obeležena paljenjem sveća i govorom predsednika Tadića. U Hrvatskoj je godišnjica „Oluje”, akcije hrvatske vojske kojom je iz Hrvatske proterano preko dvesta hiljada Srba, kao i svaki put do sada, proslavljena pompezno i slavljenički.\nOnaj ko misli da će ikada biti drugačije, grdno se vara. Proterivanje Srba se u Hrvatskoj smatra velikom pobedom, pa zato i nije čudno što je svake godine u veliko nacionalno slavlje domovinske pobede bio uključen i čuveni Tompsom, pevač za koga je „Srbe na vrbe” omiljeni stih.\nPredsednik Tadić je u svom govoru pomenuo kako se on nekoliko puta izvinio svima za zločine koje su počinili Srbi, ali da slično izvinjenje nije nikada čuo iz Hrvatske. Zatim je predsednik Mesić podsetio Tadićev kabinet da se i on jednom izvinio za zločine koje su počinili Hrvati. A onda se tu umešao i premijer Sanader koji je superiorno izjavio da će Hrvatska da proslavi „Oluju”, koja je bila pravedna i oslobodilačka akcija, i da neće nikome dozvoliti da baci ljagu na tu veliku hrvatsku pobedu.\nPobednici i poraženi, svakako, ne mogu misliti isto – žrtve poraženih se ne uzimaju u obzir, etničko čišćenje je jednima razlog za nacionalno slavlje, drugima za lamentiranje nad nepravdom i tu se, bar u ovoj priči, nikada ništa neće promeniti. Ali, ovde se radi o nečemu drugom – nas i ne treba da brine šta govore i šta rade u Hrvatskoj, već samo kako se mi odnosimo prema vlastitoj istoriji, vlastitoj sadašnjosti i vlastitoj budućnosti, a za to nam ne mogu biti krivi ni Hrvati, ni bilo ko drugi.\nDa se ne lažemo – 5. avgusta 1995. Srbija je bila na letovanju, dok su konvoji nesrećnih Srba, na traktorima i sa „jugićima” natovarenim tiganjima, po nesnosnoj žezi satima čekali na prilazima Beogradu. Koliko se sećam, dovitljivi Srbi su svojim nesrećnim sunarodnicima prodavali vodu i breskve na autoputu. Na RTS-u, umesto izveštaja o tragediji, prikazivao se dugometražni dokumentarac o delfinima, a malo-pomalo, tragedija i progon srpskog naroda iz Hrvatske nekako su „progutani”.\nVeć tada, u srpskom javnom mnjenju bila je odomaćena ideja da su sve što se događa, i sve što će se dogoditi, Srbi zaslužili. Ideja o Srbima kao o dežurnim krivcima, lošim momcima i remetilačkom faktoru svake evropske sreće, već tada je vešto bila plasirana u ovdašnjim intelektualnim krugovima, koji su svoj napredni evropejski duh pokazivali pravednim otkrivanjem srpskih zločina, i potpuno nepravednim ćutanjem o zločinima nad Srbima. To je ostavljano u zadatak „primitivcima, nacionalistima i desničarima”. Politička korektnost nikako nije obuhvatala nepravdu prema Srbima. Otuda su najgrleniji lovci na srpske zločince bili neshvatljivo tihi kada su se hapsili, pa zatim oslobađali zlikovci prema Srbima. O tome nije bilo uputno govoriti, tim pre što je antisrpska propaganda u Srbiji bila jaka isto koliko i u Hrvatskoj, u Bosni, ili na globalnim medijima. Zanimljivo je i da je u vreme komunizma bilo potpuno politički nepodobno pominjati bilo kakve zločine i nepravde prema Srbima, i da su to najviše podržavali srpski komunisti, uključujući i istoričare koji su davali naučnu podlogu ideji bratstva i jedinstva ili, na primer, i bukvalnom i simboličkom betoniranju Jasenovca.\nOtuda je govor Borisa Tadića važan – ne zato što će neko izvinjenje, možda, stići iz Hrvatske, ili zato što će to promeniti stanje stvari i vratiti prognanike u svoje domove, nego zato što pokazuje da bez obzira na sve pritiske Evrope i sveta, bez obzira na propagandu i politiku „svršenog čina“, bez obzira na zabranjene teme, nije izgubio osećaj za pravdu.\nTrinaest godina posle „Oluje“, ovaj govor Borisa Tadića ruši ono opšte mesto bede ovdašnje javne scene, da si tim veći i pravedniji Evropejac, što si manje objektivan – i što si manje Srbin.


Svečanost otvorenja ceste kroz naselja Celine i Savršćak\nObnovljena cesta kao zamašnjak budućeg razvoja\nDugo godina stanovnici naselja Celine i Savršćak nadali su se da će prometnica kojom svakodnevno prolaze doživjeti obnovu, a nadanja su im se ove godine napokon ispunila. Gradonačelnik Krešo Beljak 20. lipnja simboličnim je dvostrukim rezanjem vrpci (i u Celinama i u Savršćaku) otvorio oko 2 km suvremeno uređene prometnice. Beljak je tom prigodom istaknuo da se i predugo čekalo na uređenje prometnice, jer su vlasti iz nekih razloga proteklih desetljeća dugo zapostavljale ovaj kraj. Pohvalio je mještane što su zajedno inicirali uređenje, ali napomenuo i da to sve, budući da se uskoro ide u rješavanje prometnica prema Medsavama i Vrbovcu, a prvo će se riješiti problem mosta preko tamošnjeg kanala. Zahvalio i svim izvođačima te još jednom istaknuo i stabilnost gradskih financija.\nPrvi dio otvorenja u Celinama su organizirali na mjestu gdje je rekonstrukcija i počela prije nešto više od 12 mjeseci, na ulazu u naselje odmah nakon nadvožnjaka iznad autoceste. Tu je nazočne pozdravila predsjednica MO Celine Petra Babojelić, zahvalivši svima koji su projekt omogućili i u njemu sudjelovali, a posebne pozdrave uputila je gradonačelniku Beljaku, njegovu zamjeniku Željku Stancu, gradskim pročelnicima Zvonku Župančiću i Hrvoju Frankiću te ostalim uzvanicima. Istaknula je da je ovo kapitalni projekt za oba naselja, jer označava dodatnu vrijednost za razvoj i unapređenje kvalitete života. Dodala je i da se u Celinama sljedeće godine planira uređenje pokrajnih ulica, a od većih investicija tu su sanacija nasipa potoka Gradne u Ulici Topolje te izmjena krovišta društvenog doma.\nDrugi dio ceremonije otvorenja organiziran je u Savršćaku kod Društvenog doma, gdje su radovi i završili ove godine. Tu je pozdrave okupljenima uputio predsjednik MO Savršćak Ivan Radek. On je također zahvalio gradskoj upravi što je omogućila i pomogla u realizaciji projekta te istaknuo da prometnica daje novi zamah ovom novom mjesnom odboru, čiji su mještani 2013. po prvi put birali svoje vodstvo. Kroz Savršćak obnovljeno je oko 700 metara prometnice, uz izgradnju oborinske odvodnje i pješačkih staza.\nSvečanost je kulminirala druženjem u društvenom domu u Celinama, gdje su organizatori iznenadili gradonačelnika Beljaka darovavši mu umjetničku sliku s motivom kuće njegova oca, koji vuče korijene iz Savršćaka.


Žena na ivici nervnog sloma – Lorna Martin — Knjige.Pravac\nPiši za Knjige\nKnjiga Žena na ivici nervnog sloma\nŽena na ivici nervnog sloma\nNađite knjigu u knjižari...\n„Surovo iskreno i urnebesno zabavno.“ Sunday Herald\nLorna Martin je tipična junakinja koju ćete voleti da mrzite. Zapravo, uživaćete u tome sve do trenutka kada će vam postati draga i dobra prijateljica – jer njen život zbrkan, a možda je i vaš.\nPrema standardima većine ljudi, ova tridesetpetogodišnja Glazgovljanka ne bi trebalo da ima mnogo briga: uspešan je novinar, pristojno zarađuje i savršeno je zdrava. Međutim, ona neprestano plače, nije u stanju da ostvari zdravu vezu s muškarcima, nervno je popustila. Podigavši kredit, upušta se u psihijatrijsku terapiju kako bi se izborila sa sobom i egzistencijalnom krizom koja ju je zahvatila.\nŽena na ivici nervnog sloma je prvobitno postojala kao kolumna koju je autorka objavljivala na stranicama časopisa Gracija. Zbog velike popularnosti koju su tekstovi imali kod čitalaca Lorna Martin je odlučila da svoj unutrašnji monolog pretoči u izuzetno zabavan i duhovit roman o živetu savremene poslovne žene.\nKomentari čitalaca o knjizi "Žena na ivici nervnog sloma"\n* Polja sa zvezdicom su obavezna.\nLorna Martin, biografija\nLorna Martin je rođena u Glazgovu 1970. godine. Ova nagrađivana novinarka Heralda i Obzervera dokazala se u mnogim poljima novinarstva i izveštavala iz Bosne, Albanije, Rumunije, Malavija, Jamajke i sa Tajlanda. Posle njenog prvog članka u Obzerveru u januaru 2006. godine o odlasku na psihoterapiju, digla se velika prašina u medijima. Nakon drugog članka uredništvo časopisa Gracija zamolilo ju je da za njih počne da piše kolumnu Razgovori sa mojim terapeutom koja je izlazila sve do juna 2007. godine. Ova kolumna doživela je veliki uspeh i...... Pročitajte opširnije ►\nDruge knjige autora(ke) Lorna Martin\nKnjige iz istog žanra\nTanušna morska latica\nKlub P. S. Volim te\nKad se vojvoda vrati\nLift zvani želja\nU bašti oleandera\nNajpopularnije u žanru\nNOĆ MLADOG MESECA\nPortreti iz Srbije\nPost i gozba\nRed magle – Poslednje carstvo\nProlaz – II tom\nPogledajte ponudu knjižare Korisna knjiga\n© 2020 Pravac. Sva prava zadržana.


Miroslav Mišković do kraja dana na slobodi? | Trebinje Live\nMiroslav Mišković do kraja dana na slobodi?\nKompanija "Delta holding" uplatila je danas jemstvo od 12 miliona evra za predsjednika te firme Miroslava Miškovića, koji će vjerovatno do kraja dana biti pušten iz pritvora da se brani sa slobode.\nTo je najveće jemstvo u istoriji srpskog pravosuđa, a Miškovićeva kompanija uplatu je izvršila u dinarskoj protivvrijednosti, saznaju beogradski mediji.\nRekordno jemstvo odredilo je 19. jula Posebno odjeljenje Višeg suda u Beogradu, nekoliko dana, nakon što je odlukom suda Miškoviću pritvor produžen za još 30 dana zbog opasnosti od bjekstva.\nOvom srpskom tajkunu, koji se tereti za zloupotrebu službenog položaja i koji je u pritvoru proveo sedam mjeseci, oduzet je pasoš i određena mu je mjera zabrane napuštanja boravišta, uz obavezu javljanja Policijskoj upravi za grad Beograd svakog prvog radnog dana u mjesecu.\nTužilaštvo za organizovani kriminal podiglo je 9. maja optužnicu protiv vlasnika "Delta holdinga", njegovog sina Marka Miškovića, Mila Đuraškovića i još osmoro okrivljenih, koja ih tereti da su mahinacijama oštetili putarska preduzeća i budžet Srbije za više desetina miliona evra.


Bosis dobitnik Nacionalne nagrade za volontiranje - BOSIS, Valjevo, štampana i kaširana kartonska ambalaža\nBosis dobitnik Nacionalne nagrade za…\nSve ono što smo od srca darovali lokalnoj zajednici i čime smo poboljšali uslove života, prepoznato je i od strane Foruma za odgovorno poslovanje i Smart kolektiva.\nNagrada za podsticaj inicijative u lokalnoj zajednici posebno nam je draga zbog činjenice da smo motivisali najmladje članove naših porodica i zajednice da se priključe i svojim doprinosom pomognu stvaranju bolje budućnosti!\nKategorija: Društveno-odgovorno poslovanje, Nagrade 5. decembra 2019.\nPrethodnoPrethodna vest:Bosis učesnik petog naučno-stručnog skupa PolitehnikaSledećeSledeća vest:Radionica “Menadžerske veštine kao pomoć kontroleru”\nBosis sinonim za uspešan biznis


Vi ste ovdje:Home»Extra»Bik: Sedmični horoskop za period od 02.07.2018. do 08.07.2018.\nPosao. Neki poslovni potezi, pogotovo ako precijenite svoje snage i sposobnosti, mogu se vrlo brzo pokazati kao neisplativi ili vas uvesti u gubitak. Ne savjetuje vam se žurba po bitnim pitanjima, ionako je ona sada samo kontraproduktivna.\nVaše su pozicije dosta stabilne i ne možete ih pokvariti, već samo ojačati, pogotovo što imate veliko poštovanje i podršku i od strane kolega, ali i od strane šefova. U ovom periodu vam može doći više zanimljivih ponuda – ne žurite, dajte sebi vremena za odluku.\nLjubav. Znate kako kažu: “Inat je najgori zanat”. Znate? Odlično! Onda biste mogli da ovaj savjet primijenite i da tokom ove sedmice manje, sa emotivnim ili bračnim partnerom, funkcionišete po tom principu i bolje da energiju usmjerite na neka ljepša i pozitivnija dešavanja, na više izlazaka i dobro provedenog zajedničkog vremena.\nUkoliko ste sami, udvarači su se nešto aktivirali pa je i te kako moguće da više od jedne osobe trenutno pokušava da vas osvoji. Prija vama sve to i baš vam donosi dobro raspoloženje, ali iskreno rečeno, ne izgleda da vi baš imate namjeru da se prepustite ljubavi… Trenutno ste se okrenuli sebi, svojim potrebama i željama i niko ne može da vam se lako “podvuče pod kožu”.\nZdravlje. Zdravstvena situacija je prilično stabilna. Mijenjajte navike po pitanju ishrane i trudite se da izbacite stres kroz fizičku aktivnost.


Tri najčešće prevođenja jezika u Beogradu - nemački - ruski - engleski\nTri najčešće prevođenja jezika u Beogradu\nHome / Nekategorisano / Tri najčešće prevođenja jezika u Beogradu\nPitate se koja su tri najčešće prevođenja jezika u Beogradu? Interesuje Vas da li je Vaš voljeni jezik među njima?\nNeslavna činjenica je da se u svetu govori sve manje jezika. Verovali ili ne postoji 7120 jezika na svetu. Dvadeset tri jezika predstavljaju maternji jezik za 4,1 milijardu ljudi. Agencija Documento već dugi niz godina omogućava veliki broj sudskih tumača i prevodilaca za skoro sve svetske jezike u Beogradu. Pored toga svakovremeno prati sva dešavanja i statistike iz oblasti prevođenja dokumenata.\nTreći najčešće prevođen jezik u Beogradu je nemački jezik\nSudski tumač za nemački jezik je itekako potreban za veliki broj ljudi i spada u treći najkorišćeniji jezik za prevode dokumenata u Beogradu. Činjenica je da se kao službeni jezik nemački koristi u 6 država i da njime govori oko 95 miliona ljudi. Zbog političkog i finansijskog položaja u svetu veliki broj stanovništva se odlučuje na zaposlenje i odlazak u jedan od mnogobrojnih gradova Republike Nemačke. Neprestano iz dana u dan sve veći broj zahteva dobijamo za prevode dokumenta za nemačku vizu, finansijske izveštaje , potrebe poslodavaca, izvode iz matične knjige rođenih i dr. Po svemu sudeći na tome se neće zaustaviti jer po najnovijoj informaciji u Nemačkoj je potrebno još oko milion radnika iz raznih oblasti. Ukoliko Vam bude potreban sudski tumač za nemački jezik obratite se agenciji Documento i brzo, kvalitetno i diskretno ćete rešiti svaki problem.\nDrugi najčešće prevođen jezik u Beogradu je ruski jezik\nNajčešće prevođen jezik u Beogradu je engleski jezik\nSudski tumač za engleski jezik predstavlja i dalje najtraženiji jezik za prevod dokumenta sa overom sudskog tumača ili bez nje u Beogradu. Ubedljivo je najkorišćeniji na svetu zbog činjenice da se kao maternji jezik koristi u Ujedinjenom Kraljevstvu (Engleskoj, Škotskoj, Severnoj Irskoj i Velsu ), Republici Irskoj, SAD, Kanadi, Australiji, Novom Zelandu, Južnoj Africi i mnogim drugim zemljama. Engleskim jezikom govori oko 380 miliona ljudi i predstavlja službeni jezik u 67 država. Prema tipu dokumenata koje su Vam potrebni za prevod na engleski jezik, agencija Documento obezbeđuje adekvatnog prevodioca za potrebnu oblast uz strogo poštovanje rokova i visoko kvalitetan prevod dokumenta.\nSpisak jezika po broju stanovnika možete videti klikom na ovde.\nTagovisudski tumači beograd, sudski tumaci i prevodioci beograd


Udruženje građana Pridruži se 13.07.2021.\nUdruženje građana "Pridruži se" organizovalo je konferenciju za medije 12. jula u Paraćinu na kojoj je informisalo javnost o najnovijem rešenju Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Republike Srbije kojim je utvrđeno da ne postoji pravni osnov za eksploataciju krečnjaka na planini Baba.\nOd samog početka rada na kamenolomu, udruženje građana "Pridruži se" je tvrdilo da Informacija o lokaciji iz 2019. godine nije u skladu sa Prostornim planom opštine Paraćin. Ove tvrdnje su potvrđene u rešenju Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, u kom se navodi da ne postoji planski osnov za planiranu namenu (eksploataciju krečnjaka) i da se on ne može obezbediti izradom Plana detaljne regulacije. Prema Zakonu o planiranju i izgradnji, plan detaljne regulacije je dokument užeg područja i mora biti usklađen sa Prostornim planom. Takođe, Ministarstvo je navelo u rešenju da je proces početka izrade Plana detaljne regulacije u suprotnosti sa odredbama Zakona o planiranju i da ekspoatacija krečnjaka nije usklađena sa namenom koja je definisana za predmetnu lokaciju u Prostornom planu.\nMinistarstvo zaštite životne sredine je 2019. godine izdalo uslovnu dozvolu za rad kamenoloma, a takvu dozvolu je dalo i Ministarstvo rudarstva i energetike u februaru 2020. godine. Međutim oba ministarstva se u ovim dozvolama pozivaju na Informaciju o lokaciji koja se, prema najnovijem rešenju, ne prihvata kao odgovarajući pravni osnov.\n"Pridruži se" je u okviru grupe građana "Odbranimo planinu Baba, Planu i Lešje" pokrenulo niz aktivnosti kako bi ukazalo na negativan uticaj kamenoloma na životnu sredinu i kulturno-istorijsku baštinu na ovom području. Radovi u kamenolomu su uticali na presušivanje izvora vode u okolnim selima, očuvanje staništa mnogih životinja i narušavanje ekosistema. Takođe, istorijski lokalitet grada Petrusa na Babi, čije se zidine nalaze neposredno iznad nelegalnog kamenolona, može biti nepovratno uništen ukoliko se radovi nastave. Stoga je udruženje pokrenulo i inicijativu za proglašenje Petrusa za spomenik kulture kako bi se sačuvalo kulturno-istorijsko nasleđe i održao kolektivni identitet meštana.\nNa konferenciji je predstavljen i novoformiran savez "Paraćinska akcija" koju čine udruženja iz Paraćina: "Pridruži se", "Pokret dostojanstvenih", "Pravo i transparentnost", "Sigurno napred", "Građanski pokret slobodan izbor" i "Građani za lokalnu demokratiju", a prvi cilj ovog saveza biće zaštita planine Baba kao spomenika prirode.


Učenike u maju očekuje testiranje | Srpskacafe\nUčenike u maju očekuje testiranje\nČetvrtak, 23.04.2020., 21:10 Četvrtak, 23.04.2020., 19:08\nRepublički pedagoški zavod dostavio je svim direktorima osnovnih i srednjih škola u Republici Srpskoj zvanični dokument o rasporedu realizacije pismenih provjera znanja za učenike koji prate nastavu na daljinu.\nIz Zavoda su objasnili da sve osnovne škole nastavu realizuju na osnovnu jedinstvenog rasporeda časova koji pravi RPZ, a emituje se putem javnog servisa.\nZa osnovne škole su poznati datumi provjere znanja, biće u maju, dok će srednjoškolci tek dobiti datume provjere.\n– Direktori srednjih škola su sa druge strane u obavezi da naprave rasporede pismenih provjera znanja učenika srednjih škola, jer srednje škole nastavu na daljinu organizuju na osnovu vlastitih planova na koje su dobili saglasnost – navodi se u dokumentu koji je potpisao Predrag Damjanović direktor RPZ.\nosnovne školeprovjera znanjaRepublički pedagoški zavodsrednje škole


Napisao/la Ona Zna 01 februar 2020 .\nU našoj dnevnoj rutini kada je nega kože u pitanju ima mnogo više od toga da se jednostavno umijemo ili istuširamo. Pročitajte na šta još treba da obratite pažnju.\nNapisao/la Ona Zna 16 oktobar 2018 .\nKako tuširanje utiče na našu kožu?\nPonekad nema ništa lepše od toplog tuša, zar ne? Verovali ili ne, neke od navika povezanih sa tuširanjem vašoj koži donose više štete nego koristi. Generalno, postoje dve vrste tuširanja: brzinsko tuširanje (kraće od 4 minuta) i opuštajuće tuširanje (neka vrsta bega od stvarnosti gde pustite mozak na pašu dok slapovi tople vode idu niz vaše telo). Postoje neke stvari koje treba da znate o tuširanju kako ne biste naneli štetu svojoj koži.\nNapisao/la Ona Zna 09 mart 2019 .\nMožete li da zamislite situaciju da se ujutro probudite svežeg i sjajnog lica i da vam šminka nije potrebna? Da li ste čule da je planetarno popularni BB glow tretman sada dostupan i u Srbiji?\nNapisao/la Ona Zna 09 jul 2017 .\nTrudimo da pratimo trendove i da vas u pravom trenutku informišemo o svim novotarijama, te smo ovog puta odlučile da pišemo o najpopularnijem anticelulit tretmanu u salonima lepote ovog leta.\nNapisao/la Ona Zna 05 jun 2017 .\nBore - kada čujemo ovu reč postanemo zabrinuti jer to znači da postajemo stariji. Postoje izvesne navike kojih nismo ni svesni, a koje mogu da doprinesu stvaranju bora.\nNapisao/la Ona Zna 13 jun 2017 .\nLeto je vreme kada svi volimo da budemo zgodni i preplanuli. Za ovo "preplanuli" imamo brzo i delotvorno rešenje, a za ovo "zgodni" ćete ipak morati malo sami da se potrudite.\nPravilna upotreba sredstava za sunčanje\nU poslednje vreme sve više se priča o tome koliko je bitno zaštititi se od sunca, posebno u letnjem periodu. Mnogi proizvodi za zaštitu od sunca ne obezbeđuju ono što je zaista potrebno kako bi koža bila u potpunosti zaštićena.\nDešava se i da se proizvodi ne koriste pravilno, pa i zbog toga dolazi do opekotina. U tekstu koji sledi pročitajte šta se preporučuje, a šta ne kada su preparati za sunčanje u pitanju.\nČesto je gubitak telesne težine je nešto čemu težimo, pogotovo mi žene: jedemo zdravije, odustajemo od brze hrane, treniramo, uzimamo razne dodatke ishrani...\nZdravlje Nega tela Uređenje Doma Psihologija Porodica Ljubav Život Brak Mama Zdrav život Ona Zna Nega lica


Stranci investiraju u Srbiji, bez obzira na koronu | Mondo Portal\n29. maj, 13:04\nStranci investiraju u Srbiji, bez obzira na koronu 21 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nIzvor mondo.rs Izvor Tanjug 22.05.2020. / 14:57 15:01\nU prvom kvartalu ove godine strane direktne investicije u Srbiji su iznosile 837 miliona evra, što je rast od 3,7% u odnosu na isti period 2019. godine", rekao je danas predsednik Srbije, Aleksandar Vučić.\n"A u martu smo imali 20 dana epidemije. Do kraja godine ćemo možda imati problema sa investicijama i izvozom, ali manjih nego što se očekivalo.", kazao je Vučić i ponovio da će Srbija po privrednom rastu ove godine biti najuspešnija zemlja u Evropi i da neće imati pad BDP-a.\n"Uvećaćemo javne investicije, a podsticaj rastu biće i 'helikopter mani', odnosno novac koji je isplaćen građanima, kao što je pomoć od 4.000 dinara penzionerima, 100 evra svim punoletnim građanima, povećanje plata od 10 odsto zdravstvenim radnicima", rekao je Vučić.\nekonomska kriza investicije Aleksandar Vučić bdp\nUpravo gledate ANA BRNABIĆ: Svet će posle pandemije biti potpuno drugačije mesto 0 Info video Pre 49 min Premijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je danas da će svet posle pandemije korona virusa zaista biti drugačije...


EU PPPеферендум - Page 22 - Politika - Srbija i region - Parapsihopatologija™\na ovo u boldu je zaista tuzno, ozbiljno to mislim. ovde ima zaista izuzetno pametnih i obrazovanih ljudi, evo recimo, kamo srece da vi forumski istoricari koje bas volim da citam imate zapazenije mesto u stvarnosti i da drzava koristi vasa strucna znanja, recimo u raznim medjunarodnim komisijama ili diplomatiji itd. to mi palo na pamet kada sam citao raspravu izmedju andurila i tebe oko kulturno-istorijskih spomenika na kosovu i metohiji, na nesrecu argumentacija drzave je pritupo guslanje, kukumavcenje, bogoradjenje i patrijarhovo pozivanje na silu tako da ce za srbiju od cele te price za unesko biti mrka kapa\na i ja pricam gluposti. da drzava koristi vasa strucna znanja to ne bi bila ova drzava i ne bi bila ova stvarnost nego zdrava normalnost a ovako smo u zoni sumraka od miloste nazvanu kloaka\nprezivece drzava i bez nas koji smo na forumu bez problema.\nal to sto ne koristi znanja onih (definitivno ne svih, ali nekih) na samom vrhu te nauke to ce drzava tesko platiti. DS je jos nekog nesto i pitao. Ovo sad - katastrofa.\nEdited November 5, 2015 by MancMellow\nЈе л' могу ја да привремено променим своје "не" на "да"? Промолио сам мало њушку у Европу и јебига, опет су ме обрлатили.\nВратићу ја на "не" који дан по повратку, не брините, када успешно потиснем све што сам овде видео. Као и толико пута до сада.\ne to je pravi gradjanin i gospodin covek! zivi ovde, ode kao turista u evropu, podseti se kako evropa zaista izgleda, uporedi to sa glibom i govnima kloake i opredeli se za da, koja razlika od dijasporaca u evropi koji su apsolutno za ne\npostujem tvoju skromnost :) iskreno, verujem da ce se za vas tek cuti u strucnoj javnosti tj. da vase vreme tek dolazi :) i ustvari isto mislimo\nto sto ne koristi znanja onih (definitivno ne svih, ali nekih) na samom vrhu te nauke to ce drzava tesko platiti.\nEdited November 5, 2015 by Pontijak\nklutura i privreda sve 5, samo u visoku politiku mnogo da se ne pačaju, da rasturaju znaju, s konstrukcijama im malo teže ide ^_^\nOsim toga, ovo i nije trol. Kao postavljač topika proglašavam pobedu na referendumu sa 61-39 (opredeljeni) :P Izgleda da su stigli i glasovi iz Lebana i to je uglavnom to, može topić i da se zatvori, imamo topik o EU integracijama ionako.\nBome, ako je ovde jedva prebacilo 60 posto, na pravom referendumu ne znam da li bi bilo i 50.\npa nije jedva prebacilo 50 posto, prebacilo je ohoho 50 posto. Neopredeljeni se ili ne racunaju ili se racunaju tako sto po nekoj formuli prebacis malo u jednu i u drugu grupu. Realno forum je na oko 60-40 "za"\nNarod je, po vukadinovicu, a to znaci da nije bilo sanse da se fingira kako bi "za" proslo bolje 45-37 (tako nesto) za "za" uz veci procenat neopredeljenih (18 posto). To je (od opredeljenih) 54-46 za "za" tako nesto.\nedit: sad sam video da si napisao 60%, sorry\nPa ne, trebaju im najvise tehnicki obrazovana lica, al vrlo siroko shvaceno i, da, jeste definisana geografska oblast, al zaboravio sam tacno kako.\nMislim, nisam se preterano udubljivao, jer osim sto ne spadam u tehnicku inteligenciju, Nemacka me ne zanima u zivotu.\nPa ok, ali oni takve ljude već privlače time što im odobravaju radne vize. Sad im izgleda stvarno ne treba ona standardna turska ili već kakva imigracija običnih nisko kvalifikivoanih radnika, pa je i ne zovu. Ne vidim šta po tom pitanju rade pogrešno.\nPa bas nisko kvalifikovanih ne, ali stekao sam utisak da im trebaju i oni srednjetehnicko obrazovani. Pokusacu da nadjem link neki dan\nnajtrazeniji u nemackoj su trenutno medicinski tehnicari (narocito specijalizovani za negu starijih lica) i monteri centralmog grejanja\novo kao pokazni primer koristi od clanstva srbije u eu, mogli bi medicinski tehnicari lepo u nemacku a i monteri centralnog grejanja, istina, u srbiji bi stara lica crkavala u sopstvenim fekalijama u bolnicama a svi bismo smrzavali zimi ili bi imali poplave od radijatora koji cure tj. i smrzavali bismo se i imali poplave\nČek, ove tri strane utrošene na to koliko je kvalifikovane radne snage potrebno 1 Nemačkoj čine razlog za ili protiv ulaska Srbije u EU?\nEdited November 5, 2015 by dillinger\nMali korak za Srbiju, ali veliki za medicinsku sestru, a bogami i brata. :P\nNe. Procitaj ponovo.\nPoznato ti je nesto sto je trajalo duze od 1000 godina Svetog rimskog carstva i Habsburske monarchije? Mislim, razumem germanofobiju ali....\nA ne, ne mislim na Austrijance, posebno ne na Habsburge. Pa napisao sam (mislim). To je prilično drugačiji fenomen, neodvojiv od Rimokatoličke crkve.\nDobro, a kako razlucujes Habzburgovce od pola katolicke Nemacke kroz istoriju i spajas ih iskljucivo sa kasnim pruskim periodom?\nI kako onda taj vilhemijski period generalizovati na 1K godina pre toga a posebno na poslednjih 60 godina koje imaju malo veze sa tim...\nKoliko je meni poznato, istorija nemackih zemalja je prilicno duga i kompleksna a Habzburgovci su deo toga.\nMislim, razumem stav da bi bilo lepo da Nemacka (a i Holandija, itd.) placa racune Grcke, Srbije, Bugarske na neogranicen period, ali:\n- zar to nije nerealisticno, posebno ako se ima u vidu kako se recimo ponasa jedna Britanija kojoj si mnogo naklonjeniji\n- zasto ocekujes da ce glasaci u tim severnim zemljama uprkos svojim sve vecim problemima to podrzati\n- zar ocekujes da ce Kolov period nemacke novcanik diplomatije trajati vecno? Posebno ako se ima u vidu koliki ogroman dug je covek ostavio Nemackoj.\nUpravo se na gckoj krizi videlo da za Nemacku EU nije projekat ni mirovni ni moci tj sigurno ne 1 evropske moci.\nDa, jasno mi je sta ti mislis. Kad i ako prime Srbiju u EU, nije problem da prime ni Egipat. Ma i Libiju.\nZajednicka kolektivna vizija postoji, ali se trenutno ne izneverava u Grckoj ili Bugarskoj. Upravo najvece evropske drzave ne mogu da se dogovore o stepenu integracija i o ekonomskom modelu koji bi tu trebalo da vlada. 17 miliona preostalih na Balkanu (manje od 1 Rumunije) su tu najmanji problem. Ali su problem za evropsku bezbednost kad prestavljaju polje nadgornjavanja izmedju Rusije i Amerike. Osim toga, potoje i drugi rizici, kao sto su izbeglice. Da zapadnobalkanske zemlje nisu u nekakvom procesu pristupanja EU, nego jasno i potpuno odvojene, sve sto bi dovoljno da kompletno sjebe EU sa izbeglicama je nekakav dogovor Srbije, Makedonije i Crne Gore da nema prelaska preko njihovih teritorija. Sama EU kaze da je ovo najveca kriza koja ju je ikada potresla. A na sastancima o njenom resenju ucestvuju makedonski i srpski premijer. O tome vredi razmisliti.\nP. S. Nije mi jasno gde on a trenutno postoji i zasto izdvajas pojedine drzave da je ostvaruju a druge sprecavaju.\nJa nekakvu mirovnu ili evropsko-federacijsku viziju na Balkanu recimo uopste ne vidim. Na istoku Evrope to takodje nije izrazeno a u Spaniji takodje.\nOna definitivno postoji u Francuskoj, Italiji ili Nemackoj (zbog ratne proslosti i sto su najvece) ali su te vizije uslovljenje unutrasnjim uredjenjem i tradicijom tih drzava.\nNemacka/holandska/skandinavska tradicija jeste fiskalna i monetarna disciplina, visok standard i zato relativno niska nejednakost (bez obzira na nominalne stepene poreza).\nFrancuska a jos vise italijanska vizija je veci deficiti, nizi standard za vecinu i stoga veca nejednakost. Trenutno stanje u Evrozoni oko toga je kompromis posto niske kamate ocigledno unistavaju srednju klasu.\nOvo drugo oko bezbednosti ima mnogo vise veze sa NATO, ulogom SAD i UK u Evropi, a mnogo manje sa Nemackom, Francuskom ili Italijom.\nUkratko, ukoliko Evropa hoce da se resi SAD uticaja, morace da odresi kesu od nekih dodatnih 2% BNP i vise na duzi rok naustrb svojih socijalnih programa, penzija, grckih bejlauta, infrastrukturnih programa, subvencija za siromasne zemlje, itd. Za sve zajedno para jednostavno nema a imajuci u vidu demografsku i politicku situaciju u Nemackoj, bice ih jos mnogo manje.\nEdited November 8, 2015 by Anduril


Vlada FBiH: Mostarskoj bolnici više od 800.000 KM | Jabuka.tv\n1. prosinca 2016.9 komentara\nOdlukom Vlade FBiH odobren je prijenos na krajnje korisnike izvršenih građevinskih radova na objektima vrijednim 3,1 milijuna maraka i stalnih sredstva u iznosu od 282.216 maraka, nabavljenih u okviru projekta “Energetska učinkovitost u BiH”.\nNa listi je 29 krajnjih korisnika, a najveće pojedinačne vrijednosti prenesenih radova ili opreme odnose se na Univerzitetski klinički centar Sarajevo (1,25 milijuna maraka), Univerzitetski klinički centar Tuzla (1,03 milijuna maraka) i Sveučilišnu kliničku bolnicu Mostar (809.352 maraka).\nFederalno ministarstvo prostornog uređenja s krajnjim će korisnicima sačiniti ugovor o prijenosu stalnih sredstava, priopćeno je iz Ureda za odnose s javnošću Vlade FBiH.\nenergetska učinkovitost Mostar vijesti skb mostar Vlada Federacije BiH Fadilova ”mala” dala otkaz zbog pritiska javnosti Vlada izdvojila 2,12 milijuna KM za branitelje Povezane objave\n4 komentara Mostar: Maskirani muškarac opljačkao poslovnicu Namexa\n3 komentara Kristina Ćavar s ciklusom “Kozmički prolaz” izlaže u Galeriji Rondo u Mostaru\n1 komentar Mostar: U Konzumu ukradena torbica s dokumentima, novcem i mobitelom\nNema komentara 9 komentara\nAnonimno napisao: 1. prosinca 2016. u 14:36 sad ce nova pila, brmm brrm\nOdgovori Goga napisao: 1. prosinca 2016. u 17:42 Eto neka barem nabavi toalet papir pacijentima..Ona bolnica zasluzuje kljuc u bravu..\nOdgovori Anonimno napisao: 1. prosinca 2016. u 18:52 Ode sve u mamice u kvesica.\nOdgovori Anonimno napisao: 1. prosinca 2016. u 18:59 Specijalizanti na Cumu po ambulantama i pregledavaju uudaraju tuđe faksimile bez imalo srama i odgovornosti.\nOdgovori Anonimno napisao: 1. prosinca 2016. u 19:30 Eto para\nOdgovori Anonimno napisao: 1. prosinca 2016. u 23:19 Ode sve kvesicevim ljubavnicama sta ce covjek kad je privlacan .nisam lip al sam tip\nOdgovori Anonimno napisao: 2. prosinca 2016. u 11:03 Ser ser\nOdgovori fred napisao: 2. prosinca 2016. u 10:27 Ovo ne može pokriti troškove Blagdana i dočeka Nove godine ovim što vode ovu bolnicu.Biće koji domjenak,netko će se ponoviti autom,netko stanom,blagdanski pokloni i opet od drugog mjeseca 2017 god.kukljavina.Sve već viđeno više puta.,,Katastrofa,,.\nOdgovori antilijn napisao: 2. prosinca 2016. u 22:01 Interesira me da li su svi ovi komentatori pročitali članak. Ne radi se o nikakvoj gotovini u novcu, nego o izvršenim građ. radovima koje se sada prenose na vlasnika.\nPožar u studentskog domu u Zagrebu, evakuirani...\nTurizam u Međugorju osjetno propada, jedan od...\nAnđelo Kvesić i Marija Stojanović najbolji...\nNajnoviji komentarizabrinuta o Evo kolike plaće imaju gradonačelnici u BiHzabrinuta o Evo kolike plaće imaju gradonačelnici u BiHmileni o Evo kolike plaće imaju gradonačelnici u BiHani o ŽZH: Novi štrajk upozorenja u srednjim školamaJa o Evo kolike plaće imaju gradonačelnici u BiH Najčitanije\n18 citata koji nas potiču da budemo bolji ljudi\nRadnička priča iz Mostara: Zaposleni u trgovinama...\nTomislavgrad: Obitelj koja je darovala organe...\nJosip Grabovac za Jabuka.tv o “modnim...\nCopyright © 2016. Powered by www.jabuka.tv. Uvjeti korištenja


[es] - Koji su nedostaci access baza?\nKoji su nedostaci access baza?\n[es] :: Access :: Koji su nedostaci access baza?\n[ Pregleda: 4408 | Odgovora: 4 ] > FB > Twit\nKoji su nedostaci access baza? 02.06.2004. u 08:55 - pre 199 meseci\nMozete li mi reci koji su sve nedostaci access baza?\nPoznanik mi je rekao da ne postoji recovery baze,tj. da ako nestane struje u radu sa bazom u 99% slucajeva tu bazu sam trajno ostetio, niti mogu da je otvorim niti da spasim ista podataka, a sigurno je da zapise koje sam unosio u zadnjoj sesiji necu imati zapisane?\nRe: Koji su nedostaci access baza? 02.06.2004. u 09:50 - pre 199 meseci\nHm nije tacno, Access ima repair opciju koja u vecini slucajeva radi. Ako ne uspe, mozes rucno da exportujes sve objekte u novi fajl. Do sada mi se desilo mozda 2-3 puta da je fajl bio totalno ostecen da nikakv recovery nije pomogao. Zato se na kraju krajeva radi backup, zar ne?\nRe: Koji su nedostaci access baza? 02.06.2004. u 13:54 - pre 199 meseci\nMeduljak, tvoj poznanik lupa gluposti. Access kao is vaki drugi prizvod ima svoje lose i dobre strane. I kao i svaki drugi priozvod, namenjen je oderedjenom segmentu trzuista i odredjenoj grupi problema. koliko ces problema imati u praksi, zavisi od toga koliko poznajes snagu i slabosti prizvoda pa se shodno tome organizujes.\nBazu mozes unistiti i bez nestanka struje, ako postavis sistem an pogresan nacin, sto je veoma lako. Pre nekoliko meseci sam mislim o tome ovde govorio (Dobro: azdvajanje sistema na fajl sa podaciama i aplikaciju, svaki korisnik da ima svoju lokalnu kopiju itd.., Lose: kontra od ovoga - podaci i aplikacija u istom fajlu, fajl stoji na serveru i vise korisnika ga otvara od jednom)\nLosa strana accessa je sto ga pravi Microsoft (isto kao i MS SQL) pa ima stavri koje su aljkavo odradjene ali tu nema pomoci. Access nema triggere i stored procedures. Za stored procedures nema veze, to je programski kod. Access podrzava mnogo manje korisnika nego MS SQL ili Oracle. Access nije pogodan back end za web aplikacije, ali moze da posluzi.\nSto se tice nestanka struje i gubitaka podataka, aplikacija pisana u Accessu ima daleko vise sanse da sacuva i taj poslednji podatak, nego recimo VB aplikacija na Access back endu. Zasto - zato sto Access gleda direktno u tabele i podaci se snimaju (Save) automatski i bez intervenciej korisnika. I kako pametno rece Simke, ima i back up svoju ulogu celom poslu.\nSpavaj mirno. Access te nece izneveriti ako umes da ga koristis na pravi nacin. Price tog tipa poticu od ljudi koji nikad nisu koristili Access ali imaju potrebu da nesto kazu, pa makar i glupo. Veruj Simketu i meni jer mi zaradjujemo za zivot radeci i u Accesu izmedju ostalog.\nRe: Koji su nedostaci access baza? 03.06.2004. u 12:48 - pre 199 meseci\nSamo jos da pitam da li se recovery ili backup negdje moraju podesiti u accessu ili je to automatizovano.\nRe: Koji su nedostaci access baza? 03.06.2004. u 14:01 - pre 199 meseci\nBack Up znaci povremeno praviti kopije fajlova na neko drugo mesto, na trake, CDs, ZIP drives i slicno. ZNaci, ako su podaci jako vazni, u odredjenom vremenskom intervalu pravi se kopija koja se cuva ne nekom ediju na nekom drugom mestu. Frekvenciaj bekapa zavisi od vaznosti podataka. U small business, za robno knjigovodstvo, fakturisanje, narudzbe, vecina radi back up na kraju dana. Posto ima 5 radnih dana, treba ti 5 traka ili RW CD ili ZIP diskova, koje nazoves Pon,Uto,Sre.... I na kraju svakog dana snimis celu bazu (.MDB fajl s apodacima) na back up medijum. posle 5 dana, recikliras medijume. I tako uvek imas kopije podataka koji su stari do 5 dana. U slucaju neke nevolje - tvoj originalni MDB faj je unisten - uzmes najsveziji back up i radis s time. Izgubio si podatke za jedan dan i to je sve. Ako ne mozes da priustis da izgubis podatke za poslednji dan, mozes da radis back up na svaki sat. Cesce od toga mislim da prakticno nije izvodljivo. Ako ti treba absolutna sigurnost podataka, onda ides na SQl server koji moze da radi mirrorring - pored radne baze odrzava jos jednu koja je 100% slika radne baze. i opet radi back up na trake i trake cuvas van mesta gde su serveri jer neko moze da provali i fizicki odnese servere. Ili moze server room da izgori u pozaru. Znaci, back up mor a da se radi i da se kopije cuvaju na sigurnom, gde ne mogu da izgore ili budu ukrasdene, ba r ne u isti cas kad i original.\nRecovery znaci spasiti ostecene podatke ako je ikako moguce. Access iam komande Compact i Repair. U starijim vezijama to su dve komande, u 2K2 mislim da je to pod jednom komandom. Kad dobijes poruku "MDB file format not recognized" ili "unreadable" probas prvo Repar pa onda Compact. Cesto repair pomogne. Comact treba raditi redovno, sto cesce, da se ne bi fajl pokvario (get corrupted). Aplikacioni fajlovi se cesce kavre i treba ih kompaktovati cesto. Ako se stalno nesto dodaje ili brise ili menja (nesto=forme, reporti, kveriji), fajl moze da se pokvari. Kad god dodas ili menjas neki objekat u design modu, rekompiliraj projekat (Compile) pa onda Compact. Sa malo srece, neces nikada morati da radis Repair.\nAko vise (>1) korisnika otvore u isto vreme isti MDB fajl koja se nalazi na serveru, vrlo je verovatno da ce se taj aplikacioni MDB fajl vrlo brzo pokvariti i bice potreban repair. Zato se nikada sebe ne dovodis u situaciju da vise od jedne osobe otvara jedan isti aplikacioni fajl. Svaki korisnik treba da ima svoju kopiju aplikacije na svom C:\_ drajvu. Znaci, borba protiv kvarenja falova pocinje osmisljavanjem sistema. Podsecam da kada se svi linkuju na daat fajl to nije isto kao da su svi otvorili taj fajl. Ne daj boze da svi otvore faj sa File Open u istom momentu\nZnaci, redovan dnevna rutina bi bila:\n1) Comapct fajl sa podacima i aplikaciju\n2) back up fajl sa podacima.\nPretpostavlja se da je sistem postavljen kako treba - data fajl na serveru, aplikacioni fajlovi na lokalnim masinama i tabele linkovane iz data fajla u lokalne aplikacije.\nMnoge aplikacije i sistemi nisu postavljeni kako treba i normalno da dolazi do problema i ljudi onda zakljuce da je Access s***** od programa. Ko ne ume, neka mu i bude tako.


PAZITE DA VAS FIRME NE PREVARE: Ne pristajte na posao ako na intervjuu čujete ove stvari | Najnovije vesti - Srbija danas\n15.04.2021. • 08:46 SrbijaDanas\nKada imamo razgovor za posao, u većini slučajeva smo dosta strogi prema sebi, preispitujemo se da li smo dovoljno stručni, obrazovani i sposobni za posao za koji smo i konkurisali.\nOno što grešimo i što bi trebalo uvek da imamo na umu, jeste da i mi treba da damo sud o poslodavcu kod kojeg treba da radimo, jer i mi smo njima potrebni, a ne samo oni nama.\nSvakako treba više da cenimo svoje znanje i iskustvo koje imamo i da to otvoreno i pokažemo, naravno, na suptilan način, nikako hvalisanjem sebe.\nVeoma je bitno da na tom intervjuu dobro sagledamo sve kako bismo bili sigurni da je firma u kojoj treba da radimo ozbiljna i uspešna. Imajte na umu nejasnoće, verbalne dogovore, preveliku spremnost za zapošljavanje i preuranjene zahteve za vašim ličnim podacima, jer to može ukazivati na to da je firma lažna, da ima toksično okruženje ili na neki drugi način nije ono što se čini na prvi pogled.\nDobro obratite pažnju na sledeće stvari:\nVELIKA PLATA? Zvuči super, ali budite oprezni\nNerazumno visoka plata uobičajeni je znak da posao možda neće biti onakav kako se čini, prema stručnjaku za karijeru Ejlin Šaraga. "To bi mogao biti znak da niko ne želi posao, jer su uslovi toksični. Oni bi mogli biti očajni i želeli da vas zaposle samo kako bi rešili hitan problem".\nTo znači da vam možda i neće reći sve pojedinosti posla, nego će gledati da prvo prihvatite posao, pa tek onda da pokažu ustvari šta se sve od vas očekuje.\n-Ako nemaju odgovore na vaša pitanja, to bi mogao biti znak za uzbunu - upozorava Šaraga. Ta pitanja mogu sadržati pojedinosti o vašim poslovnim odgovornostima, radnom okruženju firme, kada biste trebali da počnete s radom ili u kojem smeru kompanija planira da ide u narednih 10 godina. Prema Šaragi, nejasnoća znači neorganizovanost i nestabilnost.\nMenadžer zapošljavanja koji se preterano trudi da vas zaposli može ukazivati na probleme u kompaniji\n-Firma koja se čini previše željnom da vas zaposli odmah će tražiti vaš odgovor (na ponudu) i insistiraće da krenete s poslom odmah. To može biti znak da su očajni i da nisu pažljivo tražili kako bi pronašli odgovarajuću osobu- kaže ona.\nDok niko ne uživa da čeka da im se firme jave nakon razgovora za posao, spor proces zapošljavanja je normalan."Ubrzani proces zapošljavanja glavni je znak za uzbunu", upozorava Liz Rajan, osnivačica i izvršna direktorka Human Workplacea, za Forbes.\n"Kad smo u potrazi za poslom i željni da pobegnemo od toksičnog radnog mesta, skloni smo da ne postavljamo teška pitanja".\n"Kompanije bi mogle imati visoke stope menjanja zaposlenih iz više razloga, kao što je odlazak zaposlenih početnih nivoa na bolja radna mesta, zapošljavanje mnogih za minimalnu platu ili ako druge firme nude više novca za isti posao", kaže Šaraga.\nI ono možda naizgled nerazumno, ali svakako bitno….\nAko vam intuicija kaže da nešto nije u redu, budite oprezni, sledite osećaj\n"Znaćete kada intuitivno nešto nije sasvim u redu. Ako se tako osećate tokom postupka zapošljavanja, devet od deset puta ste u pravu i trebalo biste da potražite posao negde drugo", kaže Vitman.\nintervju posao razgovor za posao plata radnik\n09.05.2021. • 14:24


Konsolidacija GO DNS Zvornik | zvono.media\nKonsolidacija GO DNS Zvornik\nKako tvrdi Dobrica Kucalović, predsjednik Povjereništva raspuštenog GO DNS Zvornik, u toku je njegova konsolidacija, kako bi bio jači nego ranije.\nTrenutno radimo na formiranju mjesnih odbora DSN na cijelom području Zvornika. Kada ih formiramo održaćemo skupštinu sa delegatima koje će oni izabrati.Onda ćemo krenuti u formiranje novog gradskog odbora DNS-a jer nakon odluke predsjednika Nešića o raspuštanju ranijeg gradskog odbora sada u Zvorniku djeluje samo Povjereništvo DNS na čijem čelu sam ja, kaže Kucalović.\nU cilju stabilizacije stranke i smanjenja troškova, ostali su bez sekretara i izdejstvovali smanjenje zakupnine za poslovni prostor koji koriste u centru grada. Troškove rada im plaća centrala stranke, a ono što raduje i što sa ponosom Kucalović ističe je da su DNS-u pristupili neki novi ljudi.\nOd kako sam na čelu Povjereništva primili smo 50 članova u DNS u Zvorniku, i biće ih još tako da će se partija brzo konsolidovati i pripremiti za izbore naredne godine, tvrdi Kucalović.\nPodsjećamo da je zbog neslaganja sa odlukom Nenada Nešića o raspuštanju gradskog odbora sredinom godine, DNS napustio njegov bivši predsjednik Zoran Obrenović kao i Milan Bogićević, a nešto ranije i Nikola Spasojević koji je prešao u Čavićev NDP.\n213768945Unesite mišem ovo: 1617


Banetova poruka poslije 300. meča za Čelsi | BN\nBanetova poruka poslije 300. meča za Čelsi\nFudbaler Čelsija Branislav Ivanović rekao je da je zadovoljan nerešenim rezultatom protiv Mančester sitija (1:1), ali dodao nije titula šampiona Premijer lige nije rešena uprkos prednosti od pet bodova.\nFudbal 02.02.2015 | 22:40\n"Odigrali smo još jedan naporan meč, osetio se umor posle duela protiv Liverpula u Liga kupu. Siti ima vrhunsku ekipu i možemo da budemo srećni sa bodom jer smo zadržali istu bodovnu razliku. Zaslužili smo remi, ali pred nama je još mnogo posla kako bismo osvojili titulu i moramo da budemo oprezni", rekao je Ivanović za klupski sajt.\nIvanović je protiv "građana" odigrao 300. utakmicu za Čelsi i postao tek peti stranac u istoriji kluba koji je to učinio.\n"Jedini način da beležimo pobede i osvajamo trofeje je da svaki igrač da sve od sebe na terenu. Čak i saigrači na klupi trude se da pomažu timu podrškom i svi smo kao jedan", naveo je kapiten reprezentacije Srbije.\nIvanović je golom u produžecima protiv Liverpula doneo "plavcima" prolaz u finale Liga kupa, posle čega je dobio niz pohvala jer je završnicu meča odigrao sa povredom stopala.\n"Morate da idete preko granice i pronađete motivaciju u sebi. Ponekad morate da osećate dodatan pritisak da biste bili uspešni. Moramo da ostanemo fokusirani jer je dugačak put do titule, ostalo je još 15 utakmica", zaključio je Ivanović.\nČelsi se nalazi na prvom mestu na tabeli sa 53 boda, pet više od drugoplasiranog Mančester sitija.


Sebastijan Kurc osvojio drugi kancelarski mandat ali sada se suočava sa teškim izborom - Naši u svetu\nSebastijan Kurc osvojio drugi kancelarski mandat ali sada se suočava sa teškim izborom\nObjavljeno 30/09/19 u 19:30\nSebastijan Kurc i njegova Austrijska narodna partija (OVP) ostvarili su ubedljivu pobedu na izborima za austrijsko Nacionalno veće, a sada se i sam suočava sa izborom, koji neće biti nimalo lak: treba da se odluči za jednog, ili više koalicionih partnera.\nOd izbora budućeg kancelara zavisi u kom će se smeru razvijati zemlja.\nPrema nekim političkim posmatračima, Kurc se suočava s mučnom odlukom, a neki kažu da će morati da bira između “kuge, kolere i ebole”, jer postoji začkoljica u svakoj mogućoj koaliciji. Uprkos tome, Kurc je u povoljnom položaju, jer praktično ne postoji većina u odnosu na njega, jer su svi, izuzev OVP, isključili mogućnost sklapanja saveza s desničarskom populističkom Slobodarskom partijom Austrije (FPO).\nS druge strane, niko ne isključuje mogućnost saveza sa OVP, a svi bi hteli da vladaju.\nUkoliko želi da formira pobedničku koaliciju, Kurc će morati da se upusti u ogroman eksperiment: formiranje koalicije sa Zelenima. Proračuni pokazuju da je zajednička većina moguća, a sličnih primera ima u austrijskim pokrajinama.\nNakon velikog povratka u parlament, Zeleni bi sa novim poletom i samopouzdanjem mogli da krenu u pregovore sa OVP. Predsednik Zelenih Verner Kogler je, doduše, često ukazivao na sadržajne razlike u odnosu na OVP, ali je takođe istakao da Zeleni “ne beže” od odgovornosti u vladi. Oni će od Kurca prvenstveno tražiti ustupke u pogledu migracione i klimatske politike.\nSa aspekta sadržaja, Kurc bi imao mnogo manje teškoća u slučaju ponovnog saveza sa Slobodarskom partijom Austrije (FPO). Međutim, loši rezultati FPO na izborima i prelazak velikog broja njihovih birača na stranu OVP očigledno su smanjili raspoloženje FPO za ponovno učešće u vladi.\nOpcija koja bi Kurcu bila zanimljiva sa sadržajnog aspekta, uvek je bila povezana sa značajnim rizicima. Već posle raspada koalicije u maju, Kurc je okarakterisao FPO kao nesposobnu za upravljanje. Od tada se stranka pozicionira kao partija koju potresaju previranja, što znači da je upravljanje bez potresa gotovo nemoguće. Ukoliko bi takav savez propao, Kurc više ne bi mogao da kaže da je bio nespreman.\nNa sigurnijem terenu bi bio ukoliko bi sklopio savez sa socijaldemokratama, ali bi to moglo biti shvaćeno kao korak unazad, jer je biračima obećao novi početak i promene. To je bio i razlog što je kao novi predsednik OVP 2017. okončao koaliciju sa SPO i raspisao nove izbore. Velike koalicije narodne partije i SPO ranije su, s prekidima, decenijama upravljale Austrijom, ali je kancelar uvek bio socijaldemokrata.\nAko ništa drugo, Kurc bi barem to mogao da promeni. Glavni kandidat SPO Pamela Rendi-Vagner već je nagovestila da je SPO spremna da bude mlađi koalicioni partner.\nPrema tome, Sebastijana Kurca verovatno očekuju dugotrajni pregovori. On je, međutim, već nagovestio još jednu mogućnost: manjinsku vladu pod njegovim rukovodstvom. U tom slučaju, Kurc bi u parlamentu stalno morao da traži novu većinu, pa bi zavisnost bila veća nego u koaliciji. Koliko brzo može da propadne takva manjinska vlada Kurc je na sopstvenoj koži iskusio krajem maja kada je izgubio poverenje parlamenta. Nakon što su dva puta održani prevremeni izbori 2017. i 2019, Austrijanci od nove vlade, međutim, prvenstveno očekuju jedno: stabilnost.\nUz sve počasti sahranjen bivši francuski predsednik Žak Širak (FOTO)


Energija Okeana – Vaš obnovljivi izvor informacija – Energis\nOkean ima sposobnost generiranja dvije vrste energije: termalnu energiju od sunčeve svjetlosti i mehaničku energiju od kretanja plime i oseke i valova.Okeani pokrivaju više od 70% površine Zemlje, što ih čini najvećim kolektorima sunčeve energije. Sunčeva energija zagrijava površinu vode znatno više nego dublju vodu, i temperaturna razlika između nivoa vode stvara termalnu energiju. Samo\nOkean ima sposobnost generiranja dvije vrste energije: termalnu energiju od sunčeve svjetlosti i mehaničku energiju od kretanja plime i oseke i valova.Okeani pokrivaju više od 70% površine Zemlje, što ih čini najvećim kolektorima sunčeve energije. Sunčeva energija zagrijava površinu vode znatno više nego dublju vodu, i temperaturna razlika između nivoa vode stvara termalnu energiju. Samo mali dio energije zarobljene u okeanima bi mogao pokretati čitav svijet.\nOkeanska termalna energija se koristi na više načina, uključujući i proizvodnju električne energije. Postoje tri sistema konverzije energije u električnu: zatvoreni ciklus, otvoreni ciklus i hibridni sistem. Sistem zatvorenog ciklusa koristi toplu površinsku vodu okeana, da bi lako isparljivu tekućinu pretvorio u paru. Para se usmjerava na turbine koje pokreću generator. Sistem otvorenog ciklusa zagrijava okeansku vodu do tačke ključanja, stvarajući paru koja se koristi za pokretanje turbina. I hibridni sistem je kombinacija dva prethodna sistema.\nMehanička energija okeana je znatno drugačija od termalne energije. Iako sunce djeluje na sve aktivnosti okeana, plima i oseka su rezultat gravitacijskog djelovanja mjeseca, a valovi nastaju djelovanjem vjetra. Kao rezultat imamo da je mehanička energija nestalna energija, dok je termalna energija okeana konstantna. I za razliku od termalne energije, prilikom korištenja mehaničke energije okeana potrebno je koristiti i druge mehaničke uređaje.\nObično se brana koristi da bi se pretvorila energija plime i oseke u električnu energiju, putem usmjeravanja vode kroz turbine koje pokreću generatore. Za upotrebu energije valova postoje tri osnovna sistema: kanalni sistem koji\nusmjerava valove u rezervoare, plutajući sistem koji pokreće hidrauličke pumpe, i sistem oscilirajućih vodenih stubova, koji koristi valove da kompresuju zrak unutar spremnika. Mehanička energija stvorena ovim sistemima ili direktno pokreće generatore, ili se prenosi na radnu tekućinu, vodu ili vazduh koji pokreću turbine tj. generatore.


Radio Luna :: Užički kraj :: Povećava se broj upala pluća\nNaslovna | Užički kraj | Povećava se broj upala pluća\nPovećava se broj upala pluća\nPacijenti u Čajetini se javljaju zbog respiratornih infekcija, upale pluća, ali i povreda usled padova.\nSlužba Hitne pomoći Doma zdravlja Čajetina poslednjih dana obavlja znatno više intervencija nego što je uobičajeno za ovo doba godine. Pacijenti se najčešće javljaju zbog respiratornih infekcija, upale pluća, ali i povreda usled padova.\nU Službi hitne medicinske pomoći Doma zdravlja Čajetina u proteklih nekoliko dana zabeležen je povećan broj intervencija. Prema rečima doktorke Mire Vujović u sredu u prepodnevnim satima pregledano je oko 40 pacijenata koji su se najčešće javljali zbog respratornih infekcija. Ove probleme uglavnom imaju starije osobe sa nekim hroničnim oboljenjem, na koje se često nadovezuju bakterijske superinfekcije.\n-Povećava se broj upala pluća, gde mogu nastati teške komplikacije zbog kojih pacijenti često moraju biti hospitalizovani u užičku bolnicu. Od pacijenata koji se javljaju u Hitnu pomoć 95% je sa tim tegobama, kaže doktorka Vujović.