Grad Niš, grad Niš…\nKao ni Papa, ni ja dugo nisam bio siguran da li ću ove godine doći u Niš. Ali, zahvaljujući republičkom takmičenju iz istorije i vrednom radu porodičnog podmlatka, sve se lepo uklopilo (za razliku od Papine situacije), pa smo početkom maja dobili priliku da uživamo u lepotama Niša.\nIstina, grad je još uvek u procesu finalnog doterivanja za centralnu jesenju proslavu Milanskog edikta, što mu, opet, ništa ne oduzima od južnjačkog šarma. Naravno, kao i u svim drugim većim srpskim gradovima, i ovde je sasvim očigledno da bi nekih stotinu-dve miliona evra baš dobro došlo za razne estetsko-infrastrukturno-fasadne radove, ali dobro – živi se sa onim što se ima.\nSmestili smo se u „Majesty Apartments“, u Cvijićevoj ulici, sasvim blizu velikog Bulevara Nemanjića, koji se na svom drugom, istočnom kraju uliva u Bulevar Svetog Cara Konstantina. Bila je to strateški odlična pozicija – blizu centra grada, blizu Nišave, a što je najvažnije – i blizu osnovne škole „Car Konstantin“, škole – domaćina istoričarskog takmičenja. Kad već pominjemo „našeg a svetskog“ cara, da kažemo i da smo videli novu crkvu Svetog cara Konstantina i carice Jelene, kao i spomen obeležje rimskom imperatoru, postavljeno juna prošle godine na samom početku mosta koji vodi u nišku tvrđavu, čime je Niš ušao u red gradova od velikog istorijskog značaja za razvoj hrišćanske religije (pa tako sada ima identično obležje kao Karnuntum u Austriji i Izmir u Turskoj).\nSpomenik se sastoji od Konstantinovog lika, pogleda uperenog naviše, ka čuvenom „hristogramu“, koji je video na nebu pre bitke na Milvijskom mostu kod Rima (odatle i ono: „In hoc signo vinces“ – „Pod ovim znakom ćeš pobediti“). Dakle, car Konstantin je ove godine sveprisutan u Nišu, i samo je pitanje kada će se i ceo grad nazvati KonstantiNišopolj. Ovim se i zvanično prijavljujem za kuma.\nPomenuti „Majesty Apartments“ su moderno, dobro opremljeni apartmani i sobe, na mirnom mestu, sa svim potrebnim pratećim sadržajima, a po slikama na zidu iza recepcije, vidi se da su kod vlasnika Vlade boravili brojni poznati gosti iz cele Srbije. Pa tako i ja.\nPošto smo u Niš stigli u vreme ručka, a pošto smo neke preporuke već imali u rukavu, brzo smo obalom Nišave stigli do „Nišlijske mehane“, restorana, tj. mehane, koja se nalazi u podnožju Niške tvrđave, odmah pored teniskih terena TK „Radnički“. A na gornjem delu nišavskog keja, u Jadranskoj ulici, u toku je bilo deveto međunarodno takmičenje u pripremanju jela od ribe, riblje čorbe i ribljeg paprikaša – „Niški zlatni kotlić“, pa skoro da smo odustali od roštilja. Ali to bi ipak bila prevelika žrtva, naročito što su ti silni riblji specijaliteti bili služeni samo članovima žirija. I nikad mi neće biti jasno kako neko može da proba i oceni 20-30 različitih ribljih čorbi – em što usput pojede skoro ceo kotlić čorbe, em što je pitanje koji ukus može da oseti posle dvadesete kašike? Težak je i odgovoran sudijski posao!\nŠto se tiče samog restorana, nije to neka bašta koja bi vas oborila sa nogu – ali je tu ipak dosta zelenila i cveća, ukusno uređenog. Okolo je svirala nenametljiva živa muzika, a miris jela je bio zaista – pa, naprosto – „nišlijski“. U restoranu je bilo i poznatih kulturnih poslenika, što je dalo dodatnu potvrdu da smo došli na pravo mesto. Sve priče (koje sam ranije čuo) o niškom roštilju – začinima, ukusima i mirisima – su apsolutno tačne. Uštipci, carski ražnjići (da li se sa tim „carski“ misli baš na Konstantina ili na careve uopšte, ne znam), pljeskavice, dimljene kobasice i druge ponude sa tanjira mešanog mesa ostaće mi u sećanju barem do trenutka obeležavanja 1800. godina Milanskog edikta. Sve je to logično, jer Niš je grad roštilja, možda ne baš prestonica – kao Leskovac, ali tu negde. Roštilj(dži)nice ćete naći na svakom koraku – u zgradama, u kioscima naređanim po nekoliko u nizu, a za 80 dinara možete da pojedete pljeskavicu od 100 grama (u lepinji) ili za 110 dinara duplo veću (barem u roštiljdžinici „Taze“, blizu Saborne crkve“).\nCentralnim niškim trgom, Trgom kralja Milana, dominira impresivni spomenik oslobodiocima Niša, rad Antuna Augustinčića, sa divnim detaljima i sa urezanim ključnim godinama iz niške istorije – 1874, 1877, 1915 i 1918. godine. Podjednako lep spomenik nalazi se nekoliko ulica dalje – na Trgu kralja Aleksandra, kome je , uz ime trga, posvećen i spomenik – iz 2004. godine, jer je prethodni, iz 1939. godine uništen u prvim godinama po dolasku komunističke vlasti – po završetku Drugog svetskog rata.\nZaista, i Niš spada u one lepe srpske gradove čije trgove krase spomenici oslobodiocima – ratnicima, kao što je to slučaj sa Kraljevom i Kruševcem. I uvek mi bude žao što je onaj divni spomenik srpskim ratnicima iz Prvog svetskog rata postavljen na Novom groblju, kod spomen kosturnice, umesto na nekom od beogradskih trgova.\nOsim spomenika, nad trgom se nadvija i čuveni hotel „Ambasador“, sa svojih 13-14 spratova, već godinama ni živ ni mrtav, zbog raznih privatizacionih problema, ali valjda će to sve doći na svoje. Nedaleko od „Ambasadora“ u ulici Vožda Karađorđa nalazi se i hotel „Niš“, koji se intenzivno renovira, pa će grad opet imati dovoljno hotelskih soba na raspolaganju. Mada, novi hoteli i hosteli se stalno otvaraju, a među najlepšima, na samoj obali Nišave, nalaze se „Niški cvet“ i „My place“, zaista divno uklopljeni u postojeći kej. Za razliku od nekih drugih gradova, Niš je stvarno izašao na svoje rečne obale – gde, osim pomenutih hotela, možete videti i stambene zgrade, novijeg datuma. Tako neke Nišlije imaju sreću da se probude ujutru, izađu na terasu, pijuckaju kaficu i gledaju u Nišavu i tvrđavu…\nNa glavnom trgu možete videti i nekoliko zgrada, u godinama, ali prijatne spoljašnjosti – u jednu se smestio McDonalds, a u drugima su lokali, restorani, tu je i jedna iz čitavog lanca pekara „Branković“, kao i poslastičarnica „Pelivan“. Trg se sa jedne strane „uliva“ u most ka glavnoj kapiji Niške tvrđave, a sa druge strane „izliva“ u glavnu kupoholičarsku – Obrenovićevu ulicu, široku glavnu nišku štraftu po čijoj sredini se nalaze udobne fotelje lokalnih kafića i restorana. I levo i desno nalaze se brojne radnje, a i dole, u pasažima ispod ulice, dok – što se kupovine tiče – centralno mesto ipak zauzima „Forum“, niški „šoping“ centar. To vam dođe otprilike kao da se „Delta“ ili „Ušće“ nalazi u Knez Mihajlovoj. Baš te večeri, dok smo prolazili Obrenovićevom, odvijala se „shopping night“ (stari srpski izraz), uz koncert ispred „Foruma“, pa se jedva moglo i proći ulicom. Zato je bilo teško skoncentrisati se na razgledanje okolnih zgrada – od kojih je jedna od najlepših oker zgrada u kojoj je sada Francuski kulturni centar. Čitav niz tih starijih zgrada natkrilila je „metalik“ staklena fasada, duplo viša od svih tih starina, ali opet, sve je to nekako dobro uklopljeno.\nKada nastavite istim putem (od trga) naići ćete, sa svoje leve strane, na Kazandžijsko sokače, čije je glavno obeležje – bronzani spomenik piscu Stevanu Sremcu i njegovom lovcu Kalči. Tu je i verni pas Čapa, a treća stolica je prazna – pa zato idealna da sednete, u tako fino društvo, i da se lično ovekovečite fotografijom. Kazandžijsko sokače je možda i jedini očuvani deo stare niške čaršije, a danas se tu nalazi čitav niz ukusno uređenih bašti u posedu raznih restorana i kafića, između kojih vodi uzana pešačka staza – na preostalom prostoru ulice. Jedan od kafića se zove – ne biste nikad pogodili – Konstantin.\nObrenovićeva ulica, negde u visini Saborne crkve (koja se nalazi malo dalje, na prostoru između dva manja trga), menja ime u „Hilandarska“, a još malo dalje, blizu Starog groblja, opet menja ime – u „Njegoševa“. A Saborna crkva je izgrađena 1872. godine i osvećena odmah po oslobođenju od Turaka, 1878. godine. Ikonostas Đorđa Krstića iz 1885. godine stradao je u velikom požaru 2001, ali je hram posle toga restauriran i danas se ponovo može nesmetano uživati u njegovoj neobičnoj arhitekturi, a i u oslikanoj unutrašnjosti crkve.\nDa je bilo malo više vremena – još svega par ulica dalje od Saborne crkve nalazi se i veliki park – čuveni Čair, a tu su i istoimeni stadion, hala i bazen. Opet, mora uvek nešto da se ostavi i za sledeći dolazak. Inače, Čair na turskom znači – livada.\nKada je vreme lepo, kao što je to bilo tih dana, najlepše je držati se reke. Još kada imate puno mostova na raspolaganju, pa prelazite reku kad hoćete i gde hoćete… Kada se nađete na mostu koji od Trga kralja Milana vodi ka Niškoj tvrđavi, pred sobom ćete imati jedan od najlepših pogleda na Nišavu. Još kada se tu nađete u predvečerje, dok se po površini Nišave ocrtavaju srebrnasti odsjaji sunca, uz čarobnu zgradu Banovine (ujedno i Univerziteta, a i Privredne komore) na desnoj obali – učiniće vam se kao da ste na nekom mostu na Seni, u Parizu. Što, naravno, ne znači da je Sena lepša od Nišave, već samo hoću da skrenem pažnju da ne morate daleko da putujete da biste uživali u pravoj lepoti.\nZgrada Banovine je izgrađena krajem devetnaestog veka i, kako se to kaže, od velike je istorijske važnosti. S obzirom da je Niš, na početku Prvog svetskog rata, dobio ulogu „ratne prestonice“, ova zgrada je bila domaćin i Srpskoj vladi i Ministarstvu inostranih poslova. Zato je na ovu adresu stigla i zvanična austrougarska objava rata Srbiji – i to telegramom (jer nije bilo mejlova). Na istom mestu je 1914. potpisan i „Sporazum između Srbije i Albanije“ iliti „Niški sporazum“, čiji su potpisnici bili Esad paša i Nikola Pašić, a koji je, ipak, spasao mnoge srpske glave pri povlačenju kroz Albaniju, naredne godine.\nInače, na kratkom potezu između Tvrđave i ove univerzitetske zgrade nalazi se zaista veliki broj spomenika. Tako ovde možete videti spomenik NATO žrtvama iz 1999. godine, a – osim svega ostalog – na Niš je tokom bombardovanja bačeno čak 36 tovara kasetnih bombi. Verovatno ni dan danas sve te kasetne bombe nisu u potpunosti očišćene sa teritorije Niša. Prilikom bombardovanja, NATO je „greškom“ – umesto na niški aerodrom, ili gde su već to mislili da urade, kasetne bombe prosuo i po samom centru grada, pa je puno Nišlija tada nastradalo.\nSamo par metara dalje, nalazi se i spomenik koji je Niš podigao svojim građanima, nevinim žrtvama i palim za slobodu u čast Otadžbine – podignut na Vidovdan 2000. godine, a tu je i spomenik, ili bolje reći obeležje mesta na kome je došlo do prvog srpsko-nemačkog sporazuma – sklopljenog u Nišu između velikog župana Stefana Nemanje i cara Fridriha Barbarose – u vreme trećeg krstaškog pohoda, kao i borbi protiv Vizantije. Bilo je to 27. jula 1189. godine. Nama bi, osam i kusur vekova kasnije, opet dobro došao neki srpsko-nemački sporazum, jer su nas svi dosadašnji nesporazumi sa Nemcima prilično skupo koštali. A i njih, ali ne baš toliko kao nas.\nAko nastavite da šetate stazom pored Nišave, tj. kejom Mike Paligorića, naići ćete i na jedno neobično i veliko drvo koje je verovatno u detinjstvu želelo da bude žalosna vrba, pa se sada pod uglom od skoro 45 stepeni naginje ka reci.\nUzgred, kretanje sa mapom Niša po ovome gradu nije uvek jednostavna stvar. Čak imam utisak da tabli sa nazivima ulica više nema nego što ima. Ali dobro, Niš nije toliki da biste se izgubili, a ponekad je i simpatično malo zalutati po niškim uličicama. Čak i da puno zalutate, ipak ćete kad tad izbiti – ili na Nišavu, ili na Suvu planinu… Što se tiče tih tabli za neupućene i turiste, moram da primetim da bi daleko bolje morale da budu obeležene i Medijana i Ćele kula. Jer, kada kolima nailazite, od centra, Bulevarom Dr Zorana Đinđića ka ovim, možda najvažnijim mestima koje treba videti u Nišu, lako vam se može dogoditi i da ih „promašite“, naročito kada ste fokusirani na (aktuelne) radove na putu, ili prolazite ovuda u vreme saobraćajnog špica. Ali, ako se ne snalazite dobro sami, na raspolaganju su vam taksisti, koji u Nišu voze vesele taksije šarenih, jarkih zelenih, žutih i narandžastih boja.\nPošto smo apsolvirali pomenuti deo Nišavinog keja, preostalo je da se malo prođe i kroz poznatu Nišku tvrđavu. Koliko je samo ljudi, ratnika i vojski pokušavalo da osvoji ovu tvrđavu – a mi, eto, imamo tu privilegiju da ušetamo i izađemo kada hoćemo. Ovaj odbrambeni objekat postojao je na ovome mestu još u doba Rimljana, Vizantinaca, a svoj doprinos rušenju i podizanju pojedinih delova dali su kasnije i sami Sloveni, posebno Bugari i Srbi, a manje-više konačan izgled, kakav danas možemo videti, potiče iz 1723. godine, kada su je podigli Turci. Danas bi se to zvalo: strana investicija proistekla iz strateškog partnerstva. Tada je to više bio kuluk – za 40 kamenorezaca iz Carigrada i deset puta više zidara iz niškog okruga. Tvrđava obuhvata 22 hektara tla, zidine su visoke oko 8 metara i široke, u proseku, 3 metra.\nGlavna ili stambol kapija je verovatno najlepši deo utvrđenja, a čim uđete u branjeni prostor, videćete sa leve strane nekoliko ukusno uređenih restorana, od kojih se jedan zove „Hamam“, zahvaljujući tome što se smestio upravo u najstarijem sačuvanom objektu – turskom kupatilu – iz perioda kada je Turska pokušavala da postane član EU tako što će pokoriti celu Evropu. Ako nastavite pravo, širokom stazom, ubrzo ćete ugledati spomenik knezu Milanu Obrenoviću i oslobodiocima Niša (iz 1878. godine). Oko spomenika – džinovskog puščanog metka u kamenu, nalaze se stubići na kojima su postavljene kamene kugle, mada u prospektu Niša stoji da su to „metalne kugle, koje su korišćene kao topovska đulad prilikom oslobođenja Niša“. U krajnjoj liniji, onaj ko nije imao sreće u tim borbama, verovatno nije pravio pitanje da li ga je pogodilo kameno ili metalno đule?\nNastavkom šetnje po zelenoj unutrašnjosti tvrđave dolazi se i do Bali-begove džamije, koja potiče još sa početka 16. veka (danas je to umetnička galerija), a zatim nailazite i do lapidarijuma, tj. do zbirke nadgrobnih kamenih spomenika pronađenih u tvrđavi ali i u okolnim mestima (Svrljig, Knjaževac…). Spomenici potiču iz perioda od 1. do 4. veka, a to su jedini spomenici koji su preostali, pošto su svi ostali iskorišćeni za gradnju zidina.\nAko imate par sati na raspolaganju, tvrđavu možete obići uzduž i popreko. Ali, za laganu šetnju i za prvo osvajanje tvrđave, dovoljno je da vidite i ovo navedeno, a da onda sa zidina uživate u pogledu na Niš, a i Nišavu. Opet, ako vam se baš ne pešači, tu je mali električni voz, po imenu „Trucko“ koji će vas rado provozati parkom unutar niških bedema.\nOdmah pored pomenute stambol kapije, ali sa desne, unutrašnje strane, nalazi se i veliki amfiteatar, mesto održavanja čuvenog Niškog filmskog festivala, a i drugih manifestacija. Sa spoljnje strane, podno zidina se smestila zelena pijaca „Tvrđava“, a sa druge strane, ka Nišavi, svoje mesto je našla „ona“ Nišlijska mehana.\nAko se od tvrđave, pored pijace, zaputite dalje Bulevarom 12. februar (a mi, nažalost, nismo imali vremena da to uradimo), proći ćete pored autobuske stanice i doći do spomen kompleksa – logora Niš, potpuno sačuvanog nacističkog logora iz Drugog svetskog rata, kroz koji je tada prošlo 30.000 ljudi, od kojih je 10.000 streljano na brdu Bubanj (gde se danas nalazi memorijalni park). Datum „12. februar“ stoji u imenu kao uspomena na jedno od veoma, veoma retkih bekstava iz nacističkih logora, dan kada je 1942. godine iz logora uspelo da pobegne 105 logoraša, dok je četrdeset i dvoje poginulo u tom pokušaju.\nPosle šetnje po tvrđavi, krenuli smo polako nazad preko mosta. Pritom ne možete a da ne primetite, na sred Nišave, jedan džinovski splav – restoran (ko ga tu stavi?), koji je zauzeo pola širine reke, a malo niže, tj. više (uzvodno) na mini-slapovima, postavljeno je sve što treba za veslačke vežbe za kajake na brzim vodama. Tu negde su se kupali i neki veseli maturanti, što je tog dana, na tridesetak stepeni, izgledalo potpuno prirodno i privlačno.\nPo prelasku mosta, šetnju smo nastavili kejom po imenu „29. decembar“ (sve vreme se radi o istom keju, ali se različiti delovi različito zovu), nazad ka apartmanima u Cvijićevoj. Na tom malom prostoru, sa velikim i uređenim zelenim površinama, možete videti zgradu u kojoj obitava gradonačelnik Niša, a tu blizu je i spomenik vojvodi Petru Bojoviću, oslobodiocu Niša, dalekog 12. oktobra 1918. godine.\nTog ratnog oktobra, srpska vojska je, posle proboja Solunskog fronta, nezadrživo prodirala ka severu. Oprezni francuski komandant, Franše D`Epere, poštujući vojnička strateška i taktička pravila, tražio je od vojvode Bojovića da obustavi dalje prodore, dok ne pristigne pojačanje i dok se ne organizuje dostavljanje oružja, municije i hrane za vojsku. Međutim, vojvoda je naredbu primio k znanju, ali je pre donošenja svoje odluke, postrojio jednu svoju jedinicu da im saopšti tu vest. Kako su to posle pričali preživeli Solunci, „ispred stroja je odjednom istupio jedan običan kaplar skinuvši ponizno kapu, spustivši pogled ka zemlji i poludrhtavim glasom se obratio Vojvodi:\n– Gos`n đenerale, vojnik Milisav… ponizno se javlja! Mogu li da vam se obratim?- Reci vojniče, odgovorio mu je iznenađeno Vojvoda.- Gos`n đenerale, ja zbog ljutog Švabe i Bugarina nisam video kuću tri godine. Ostala mi stara majka, žena i dvoje nejake dece – najstarije je tek prohodalo kada sam ga poslednji put video. Boli to Đenerale, ali to se nekako istrpi. Blagi Bog i Sveti Nikola o njima brinu, kada ja već nisam tu da pored njih se brinem.Ali Đenerale, ja slavu, svetu slavu Svetog Nikole ne slavim kući već četvrtu godinu. Ili ću ove godine upaliti slavsku sveću mom spasiocu Nikoli u mom domu i slavski kolač prelomiti ili me neće biti! Ja samo toliko Đenerale, a ti si vlast pa presudi: ili me šalji na vešala zbog ovih mojih reči ili me pusti Švabi na metak, a ja ću se već snaći da upalim Svecu sveću kako dolikuje i Bog zapoveda – završio je vojnik Milisav, a nijednom od stida nije pogledao Vojvodu Bojovića, pošto se pobunio protiv njegove odluke.Ubrzo i svi vojnici Milisavove jedinice skinuše kapu i pognute glave istupiše ćutke korak napred stajaći u istoj liniji sa svojim saborcem.Vojvoda se samo tiho okrenuo i pozvao ađutanta naredivši mu da Vrhovnoj komandi pošalje sledeći telegraf: Srpski vojnik je naredio juriš na Niš. Stop. Naređenje će biti izvršeno. Stop. General Bojović.“\n(Priča preuzeta sa sajta http://www.cityofnis.rs) Tako je to nekad bilo. Sad se pripoveda.\nMalo dalje, u istom parkiću, nalazi se i spomenik fudbaleru, koji samo što nije šutnuo loptu negde pod prečku. Na postolju ništa nije pisalo, pa sam mislio da je to spomenik „neznanom fudbaleru“, ali sam kasnijim pretraživanjem raznih prospekata i sajtova, našao da se radi o Ljubomiru Jakovljeviću, fudbaleru FK Sinđelića koji je usred zime 1926. godine skočio u nabujalu Nišavu da spase jednog dečaka. Dečak je spasen, ali je zato Ljubomir izgubio svoj život u ledenoj reci. Pravo herojstvo i spomenik koji se odnosi na ono „više od igre“. A ja ili nisam video tablu, ili i u Nišu postoje „skupljači-hobisti“ bronzanih spomen ploča.\nJoš malo dalje, na vrhu stepeništa-amfiteatra kod Nišave, nalazi se i spomenik Šabanu Bajramoviću, kralju romske muzike, džez i bluz pevaču.\nToliko o spomenicima, a dalje vam preostaje da uživate u šetnji uz reku, pored novih hotela ali i pored nekada predivnih, a sada potpuno ruiniranih zgrada koje se nalaze na istom tom potezu. Pošto smo ipak proveli samo dva dana u Nišu, ne može se očekivati da baš sve vidite i obiđete, ali, opet, bilo je to dovoljno da se stekne prilično dobar utisak o lepoti ovoga grada. Da ne zaboravim, malo dalje od centra, na raskrsnici Vožda Karađorđa i Kralja Stefana Prvovenčanog, nalazi se predivna zgrada opštinskog suda – Palata pravde, a na suprotnom kraju, po dijagonali, smestilo se i Narodno pozorište, sa čije se leve i desne strane od ulaza nalaze kipovi dva niška gorostasa – pesnika Branka Miljkovića i pisca Stevana Sremca. U pozorištu se, naravno, može pogledati predstava „Konstantin“, čisto da pomenemo Cara i ovom prilikom.\nA evo i par rečenica o samom takmičenju iz istorije. Domaćin takmičenja bila je osnovna škola „Car Konstantin“, ranije imena „21. maj“. Na otvaranju i rekoše, koliko se sećam, da su, kad su menjali ime škole, gledali da izaberu neko ime koje će biti od trajne vrednosti i koje neće morati dugo da menjaju. Opet, sa takvim izjavama se nikad ne treba zaletati, da se ne desi da za par godina škola promeni ime u, na primer, „Aleksandar Vučić“.\nŠalu na stranu, škola je zaista dala sve od sebe da takmičenje prođe bez ikakvih problema. Domaćini su organizovali simpatičan splet igračko-pevačkih tačaka, uz prigodne kostime i toge iz doba Konstantinovog vremena.\n„Danas smo, dakle, doneli spasonosnu i pravičnu odluku da apsolutno nikome ne bude uskraćeno pravo da izabere i sledi božju službu hrišćanske religije i da svakom bude slobodno da um svoj okrene onoj religiji za koju smatra da je u skladu sa njegovim stavom…“ – gromkim i ozbiljnim glasom je čitala Milanski edikt sa svitka papirusa – učenica Teodora Janković, verovatno ne starija od desetak godina.\nPozdravnu reč održali su i gradonačelnik Niša, i predsednik društva istoričara, ali je, što je i logično, najtopliju dobrodošlicu izrazio direktor škole, gospodin Nenad Stefanović. On se, u svom govoru, osvrnuo ne samo na 1700 godina Milanskog edikta, već i na jubilarnih 9 vekova od rođenja Stefana Nemanje (kako je rekao – najsličnijem Caru Konstantinu, jer je vladao na korist zajednice), na 2 veka od rođenja Petra Petrovića Njegoša, 70 godina od smrti Nikole Tesle… A reče i da se škola u svom radu (pa i u pripremi ovoga takmičenja) rukovodila Leonidinim rečima: „Zapamtite nas!“ Za kraj, poentirao je (naročito u očima nas gostiju) rečima da je „istorijski poznat običaj u srpskoj tradiciji da je gost svetinja i da se čak verovalo da su gosti prerušeni anđeli koje Gospod šalje kako bi obogoslovili dom u koji dolaze.“ Mogu samo da se nadam da će naše gostovanje u Nišu, pa i pisanje ovoga putopisa, zaista ostaviti neki mali anđeoski trag…\nU školskom dvorištu je već stajalo dvadesetoro dece – domaćina u togama, svako držeći zastavu na kojoj je pisao rimski broj odgovarajuće učionice – pa su se takmičari postrojili – svako iza svog vodiča – i lagano se zaputili na „radno mesto“. Takmičenje je moglo da počne.Uzgred, neverovatno je koliko se deca, iz cele Srbije, dobro spreme za ovakva takmičenja, i koliko je „surova“ činjenica da sa samo jednim izgubljenim bodom (62 od maksimalna 63) delite drugo, a sa dva manje – (samo) treće mesto. Pa tako, sa izuzetno dobrim rezultatom (60 od 63 boda) – ne osvajate nijednu nagradu.\nDok su se takmičari takmičili, mi smo obišli lokalnu pijacu u komšiluku, po imenu „Boško Buha“ (nekad se zvala „Krive livade“?), a jedino što mogu da primetim je da su cene bile potpuno u rangu cena beogradskih pijaca. Preko puta pijace, na Trgu Svetog Save, centralno mesto zauzima (nova) crkva cara Konstantina i carice Jelene, čija je izgradnja počela još u prošlom veku (to baš „zvuči“ kao nešto starinsko, a radi se ustvari o 1999. godini). Crkva ima osobine raške graditeljske škole, a ono što je neobično, to su dva velika zvonika – levo i desno od ulaza u crkvu. Pošto se u Nišu trenutno radi na puno toga, što zahteva i dosta novca, nije još sigurno da će baš svi planirani radovi vezani za crkvu biti završeni do 6. oktobra, kada je planirana centralna služba povodom 17 vekova od Milanskog edikta. Prema onome što smo mi videli, sigurno neće biti smetnji da, uz prisustvo patrijarha svih pravoslavnih crkava i visokih predstavnika Katoličke crkve i drugih hrišćanskih zajednica, crkva cara Konstantina i carice Jelene – zablista u punom sjaju na toj centralnoj službi. Temelje crkve je, inače, osveštao patrijarh Irinej, još u vreme dok je bio vladika niški.\nImali smo vremena da sednemo u obližnje kafiće (kojih ima u značajnom broju na ovome trgu), lepo uređenih i sa baštama zaklonjenim od saobraćaja na Bulevaru Nemanjića. Ako je pijaca skupa, ovdašnji kafići nisu – pa su tri dobre kafice, šveps i limunada koštali svega 350 dinara.\nTo bi bilo ono glavno o Nišu, proizvod jedne fine dvodnevne šetnjice glavnim gradskim ulicama. Ali videti Niš, a ne obići Ćele-kulu i Čegar, to vam je kao da (skoro) ništa niste videli. Možda malo preterujem, ali ne mnogo.\nDakle, za sam kraj posete Nišu, seli smo u kola i zaputili se, prvo, ka Niškoj Banji, desetak kilometara udaljenoj od centra Niša. Poslednji put sam je video krajem devedesetih godina prošlog veka, kada smo ovde gostovali kao učesnici Savetovanja toplana Jugoslavije. U svakom slučaju, rekao bih da Banja danas izgleda svakako lepše nego tada, sa svojim hotelom „Radon“ i njegovim kamenim slapovima, sa glavnom štraftom na kojoj se tog dana skupilo mnogo sveta – slušajući predavanje o pčelarenju i pravljenju meda, čekajući da zaigra neki foklorni ansambl sa slatkim poletarcima obučenim u narodne nošnje, dok su ostali gosti i posetioci sedeli po banjskim restoranima ili po klupama u velikom parku. Najprivlačnije je izgledala šumska staza koja se od banjskog parka pela uzbrdo, ako se ne varam, ka Koritniku, ogranku Suve planine.\nNiška Banja je po svom blagotvornom dejstvu poznata još od drugog veka, a Rimljani su, osim izgradnje prvog kupatila u Banji, vodu odavde sprovodili sve do carskih odaja i vila na Medijani. U Banji je, mnogo, mnogo kasnije, uživao i kralj Aleksandar Prvi Karađorđević, pa iz tog perioda potiču i brojne lepe vile i zgrade, neke bolje, a neke lošije očuvane. U Banji postoje tri glavna izvora – Glavno vrelo, Suva banja i Školska česma, sa vodama različite temperature, pa svako uživa u onome što mu najviše odgovara. Godine prolaze, stiže (barem nekima) polako i šesta decenija života, pa je dobro znati što više o banjama – i umeti koristiti sve blagodeti brojnih lekovitih srpskih lečilišta.\nZa nekoliko minuta ponovo smo bili na Bulevaru Svetog Cara Konstantina, na pravcu za centar Niša, i uskoro smo prošli pored, nažalost, zatvorene „Medijane“. To je arheološko nalazište, čija je adresa nekada bila „Via Militaris, Naisus, b.b.“, na nekadašnjem rimskom putu ka Konstantinopolju. Ukratko, nalazište se prostire na 40 hektara, a tu je bila smeštena palata u kojoj su odsedali rimski patriciji i carevi. Kažu da se ovde mogu videti (kad je Medijana otvorena) predivni mozaici, od kojih su dva najvrednija – onaj sa prikazom glave Meduze i drugi koji pokazuje figuru rečnog božanstva. Na istoj lokaciji je i muzej, gde su smešteni razni predmeti pronađeni prilikom arheoloških iskopavanja, osim onoga što se nalazi u Narodnom muzeju u Nišu.\nUz još malo vožnje, brzo se stiže do čuvene Ćele-kule. Videćete je sa leve strane (dakle, kad idete u smeru ka centru Niša), a to je kula svetlo žute boje, prilično neupadljiva sa puta jer je zaklonjena krošnjama visokog drveća. Zato dobro obratite pažnju na putokaze, a najbolje je da za kola koristite parking koji se nalazi malo pre početka kompleksa Ćele-kule.\nPre nego što napišem i jednu reč o ovom neverovatnom i potresnom spomeniku, pročitajte još jednom (ili po prvi put) pesmu Branka Miljkovića – „Kula lobanja“:\nI tako, posle krvave pobede i užasno velikih žrtava tokom boja na Čegru, besni Huršid-paša izgradio je od ustaničkih lobanja veliku kulu, četvorougaonog oblika, sa ukupno 952 glave – lobanje. Umesto da to postane simbol turske pobede i da utera strah u kosti srpskoj raji, Ćele-kula je postala legenda o herojstvu, i opomena da suživota sa Turcima nikada neće moći da bude. U potaji, noću, žitelji okolnih sela su vadili lobanje iz kule da bi ih sahranili kako to dolikuje njihovom junaštvu. Kula i njen strašni građevinski materijal stradali su tokom godina od kiše, snegova i vetra, a dalje propadanje sprečile su Nišlije odmah po oslobođenju od Turske, 1878. godine, podizanjem nadstrešnice.\nNekih četrnaest godina kasnije, podignuta je kapela – iznad i oko čitave kule. Uz još nekoliko rekonstrukcija, a poslednja je bila 1989. godine, ceo kompleks je konačno dobio današnji izgled. Danas se u kuli nalazi 58 lobanja junaka iz Resave, koji su pod komandom Stevana Sinđelića uspevali da, veoma dugo, brane neodbranjivo i da sa sobom u smrt povuku i svoje neprijatelje. Po živoj legendi, jedna od tih lobanja pripada vojvodi Sinđeliću.\nPored kule, nalazi se spomenik iz 1938. godine, sa bronzanim poprsjem Stevana Sinđelića. Na prednjoj strani spomenika stoji:\nČegru se okreni\n. Neka ostanu tebi u večnoj uspomeni\nJunaci sa Čegra, slobode tvorci,\nSinđelić Stevan i njegovi borci.“\nO Ćele-kuli su pisali mnogi pisci i putopisci, a posebno će dugo trajati ove reči francuskog pesnika Lamartina:\n„… Ova ravnica bila je poprište smrti tih hrabrih srpskih ustanika, a ovaj spomenik njihova grobnica. Ja pozdravih okom i srcem ostatke tih junačkih ljudi, čije su odsečene glave postale kamen temeljac nezavisnosti njihove otadžbine. Srbija, u koju ćemo da stupimo, sada je slobodna i pesma slobode i slave odjekivala je u kuli Srba koji su umrli za svoju zemlju. Uskoro će i sam Niš biti njihov. Neka sačuvaju ovaj spomenik! On će naučiti njihovu decu šta vredi nezavisnost jednog naroda, pokazujući im po koju su je cenu njihovi očevi otkupili.“\nDa li deca danas zaista znaju šta vredi ta nezavisnost i da li su svesni cene po kojoj su je njihovi očevi, dedovi, pradedovi… otkupili? Ono što je tada shvatio La Martin, mnogi ne shvataju, i što je još gore, verovatno nikada neće ni shvatiti…\nKako god, Ćele-kula je za mene oduvek bila glavni simbol Niša, čak vascele Srbije, i ne može se baš lako opisati šta sve osetite kad konačno stanete licem u lice sa čegarskim herojima. Slava im!\nKada ste već obišli Ćele-kulu, prirodno je da vidite i mesto gde se vodila bitka koja je svemu prethodila. Da biste stigli do Čegra, i do spomenika herojima palim u ovoj bici, od Ćele-kule možete ponovo krenuti ka Niškoj Banji. Pošto prođete prvi kružni tok, na sledećem kružnom toku skrećete levo, pod pravim uglom, i onda – pratite tok Bulevara Medijana i Matejevačkog puta. Sve vreme prolazite kroz periferiju Niša, da biste u jednom trenutku došli do raskrsnice na kojoj se jedan pravac odvaja za auto-put za Beograd. Vi tu nastavljate sporednim putem ka selu Matejevac. Posle kraće vožnje naići ćete na putokaz i odvajanje, na levo, puta ka Čegru, a odatle ne možete da promašite spomenik.\n„Riđane, pali!“ – glasila je komanda vojvode Sinđelića svojim topdžijama, u trenucima kada su Turci u buljucima nadirali ka uzvišici na Čegru. Boj na Čegru predstavljao je neravnopravnu borbu 3000 srpskih ustanika protiv skoro desetostruko jačeg protivnika. Glavni napad Huršid-paše na položaje srpske vojske je počeo u zoru, 31. maja 1809. godine. Naše snage bile su oslabljene taktičkim odvlačenjem snaga Hajduk Veljka i vojvode Dobrnjca ka Knjaževcu, a smrtna presuda za ustanike iz resavskog kraja pala je u trenucima kada glavnokomandujući Miloje Petrović nije hteo da pritekne vojvodi Sinđeliću u pomoć, već mu je odgovorio da svako treba da brani svoj šanac.\nPoslednja odbrana je pala praktično tek kada se šanac napunio turskim leševima, pa su njihove sveže snage došle do Resavaca gazeći preko tog strašnog tla od ljudskih tela. Videvši da se tu više nema šta braniti, Stevan Sinđelić je viknuo svojima: „Spasavajte se braćo, ko hoće i može!“ da bi se zatim povukao u barutanu, pustivši i Turke da nagrnu za njim. Kada se ceo prostor ispunio Turcima, Sinđelić je povukao oroz i digao barutanu u vazduh, povukavši sa sobom u smrt kako neprijatelja, tako i svoje preostale Resavce koji nisu hteli da beže.\nIstoričari su procenili da je na Čegru i u borbama oko Niša palo oko 3000 Srba i preko 10000 Turaka! Čegarski boj postao je tako prvi poraz ustaničkih snaga u Prvom srpskom ustanku.\nHuršid-paša, u svojoj pirovoj pobedi, u neizrecivom besu – naredio je da se odseku i oderu glave srpskih ustanika i da se štavljene ispune pamukom da bi ih poslao sultanu kao dokaz pobede. A od lobanja – podigao je Ćele-kulu, ne bi li za sva vremena zastrašio Srbe i ugušio svaki dalji otpor na ovim prostorima. Koliko je u tome uspeo – znamo.\nDanas se na ovome svetom mestu nalazi impresivan spomenik, otkriven 1927. godine, spomenik koji je nasledio prethodni, podignut još 1878. godine u prisustvu kneza Milana Obrenovića. To je visoka kula četvrtaste osnove, kombinacija oker ploča i narandžaste cigle, na čijoj je jednoj strani podignuto bronzano poprsje Stevana Sinđelića.\nU podnožju se nalaze dva topa, valjda isti oni iz kojih su ispaljivana đulad kada bi vojvoda podviknuo „Riđane, pali!“ Jedino što su danas cevi malkice zarđale. Uskim stepeništem možete se popeti na vrh kule, odakle se pruža savršen pogled na Niš. Uzgred, pazite se, jer je ograda na vidikovcu relativno niska. Možda bi ta ograda stvarno i mogla malo da se dotera, tj. da malo dobije na visini, za svaki slučaj. Na ovome mestu bilo je više nego dovoljno žrtava, za sva vremena.\nA najlepše je svu muku, beznađe i hrabrost opisao Vasko Popa u svojoj pesmi „Ruža nad Čegrom“\n„… Ni oblak da nam pruži ruku\nNi kamen da podmetne rame\nNi vreme u pomoć da pritekne\nKo još smrti zube broji…“\nTako se završila naša poseta Nišu. Divan grad, svega dva sata udaljen od Beograda auto-putem, a opet su nam trebale godine i decenije da dođemo ovamo. Ako već nismo došli u Niš na silne, mnogo važnije godišnjice srpskoga naroda, došli smo barem na godišnjicu Milanskog edikta. Ali slede 2014, 2015, 2018 godina – stogodišnjice važnih datuma iz ratova protiv Turske i Prvog svetskog rata, pa ćemo se valjda brzo ponovo vratiti među Nišlije.\nI poslednje, a za nas trenutno najvažnije, iz Niš (nisam mogao da odolim da barem jednom napišem čuveni padežni oblik) smo se vratili sa prvom nagradom na republičkom takmičenju iz istorije. A ako savladate sve informacije iz ovog putopisa, smatrajte se i sami prvonagrađenim istoričarima.\nAutor: Slobodan Ogrizović


Preoblikujte svoje telo | Hedera Vita\nSa dolaskom sunčanih letnjih dana, svi teže da ulepšaju svoje telo. Lepa, negovana, glatka i zategnuta koža bez vidljivih znakova celulita je cilj koji se najbolje postiže različitim pristupicma: promenama u ishrani, unosu tečnosti, pravilnom i redovnom vežbanju, primenom anticelulit masaže i različitih kozmetičkih proizvoda.\nCelulit – zdravstveni i estetski problem\nCelulit je želatinasta masa sastavljena od vode, masti i velikog procenta štetnih materija (otrova), koji organizam ne izlučuje napolje već taloži ispod kože.To je spor degenerativni proces koji se odvija u potkožnom masnom tkivu i ukoliko se ne reaguje na odgovarajući način i na vreme, dovodi do opterećenja zglobova i ozbiljnih cirkulatornih smetnji. Bolest se manifestuje promenom izgleda kože, „narandžina kora“, koja kod žena vodi u veliki estetski i psihički problem.\nUzroci nastanka celulita mogu biti:\nNepravilan izbor i kombinovanje hrane.\nUspešno lečenje celulita zahteva procenu stadijuma bolesti i opšteg zdravstvenog stanja, dobar izbor vrste preparata i načina aplikacije.\nPostoji nekoliko vrsta celulita - Najbitnije je znati razlikovati ih!\nVodeni celulit je najarasprostranjeniji oblik celulita. Uglavnom ga prati pojava zadržavanja vode u organizmu, a sa njim obično ide i loša cirkulacija krvi. Koža ne samo da ima onaj karakterističan izgled pomorandžine kore, nego je pored toga još i otečena. Rešenje za ovaj tip celulita jeste u poboljšanju cirkulacije.\nAdipozni celulit je onaj celulit koji se vidi samo onda kada uštinete kožu, ili kada postavite telo u određeni položaj pa je zategnete. On nije bolan, bez ovih dodatnih pomoćnih radnjji nije naročito uočljiv. Njega se najlakše rešiti, jer je posledica loše ishrane i neaktivnog stila života koji uključuje mnogo sedenja.\nFibrozni celulit je najgora vrsta celulita i njegov najteži oblik. Radi se o tvrdokornom celulitu koji je jako uočiljiv i koji stvara udubljenja i izbočine na telu koje su itekako vidljive golim okom. U nekim slučajevima, fibrozni celulit može biti i bolan. Rešiti se ove vrste celulita nije nimalo jednostavno, ali nije nemoguće – samo se morate zaista ozbiljno posvetiti tome.\nIz našeg asortimana proizvoda stiže Cinnamon Massage Gel. Ovaj gel primenjen uz masažu preoblikuje kožu čineći je čvršćom, zategnutom i glatkom, a vidljivost celulita se smanjuje. Cinnamon Massage Gel je obogaćen biljnim ekstraktima i aromatičnim uljima, koji imaju izuzetne efekte na kožu, kao i finim česticama kvarcnog peska i mlevene kore cimeta za uklanjanje mrtvih ćelija sa površine kože.\nEkstrakt bršljana deluje adstringentno, umirujuće i tonirajuće na kožu. Zbog sadržaja flavonoida doprinosi sprečavanju akumulacije vode u koži, zbog čega se veoma često koristi u proizvodima namenjenim za sprečavanje nastanka ili smanjenje celulita (1-3).\nGlicerin je poznati humektans. Njegova najbitnija uloga je da privuče vodu, hidrira kožu i učini je glatkijom. On poboljšava barijerne osobine kože. Ima keratolitički i umirujući efekat na kožu (4).\nKofein vrši kondicioniranje kože. Prolazi u dublje slojeve kože i doprinosi preraspodeli tečnosti. U kozmetičkim proizvodima se koristi zbog potvrđenih anti-ageing i anti-celulit efekata (2, 5). Deluje i kao antioksidans, štiti od UV zraka i čini da koža izgleda glatko (5).\nEtarsko ulje cimeta se najviše koristi zbog izuzetnog aromatičnog mirisa i često je sastojak mnogih parfemskih kompozicija. Pored toga sadrži puno polifenolnih jedinjenja koja imaju dobre antioksidantne osobine i koristi se kao hvatač slobodnih radikala (6), pa kožu štiti od negativnih uticaja iz spoljašnje sredine.\nEtarsko ulje slatke pomorandže se koristi za kondicioniranje kože. Ima prijatan, osvežavajuć miris pa se koristi kao element parfemskih kompozicija. Deluje relaksirajuće na telo i um, smanjuje stres. Ima antioksidantne osobine i štiti kožu od slobodnih radikala. Zbog potvrđenog antibektarijskog efekta, dobro čisti kožu i koristi se i u proizvodima za kožu sklonu aknama (7).\nEtarsko ulje lista ruzmarina koristi se za kondicioniranje kože, osvežava je, daje joj prijatan i privlačan miris. Ima umirujuć efekat na kožu, oslobađa je od stresa, delujući opuštajuće na celo telo i um. Ima i antioksidantni efekat i štiti kožu od delovanja negativnih uticaja iz spoljašnje sredine (8).\nKvarcni pesak (silica) deluje kao abraziv i absorbent. Koristi se za uklanjanje mrtvih ćelija kože, pa koža postaje glatka i podmlađena.\nUsitnjena kora cimeta se koristi za kondicioniranje kože. Ima antioksidantne osobine (9, 10), a fino usitnjene čestice kore cimeta mehanički uklanjaju mrtve ćelije kože, čineći kožu glatkom.\nZa efikasnije rezultate preporučujemo Vam da u kombinaciji sa masažnim gelom koristite i sapun masažer i anticelulit ulje iz iste kolekcije.\nCinnamon Massage Soap - Tokom tuširanja kružnim pokretima masirati sapun masažerom problematične regije (butine, kukovi, zadnjica, stomak)\nCinnamon Massage Oil - Umasirati ulje na celo telo, sa posebnom pažnjom na područja zahvaćena celulitom ili sklona nastanku celulita.\nCinnamon Massage Gel - Naneti gel na problematične regije tela (butine, kukovi, zadnjica, stomak) i umasirati kružnim pokretima. Za delotvorniji tretman preporučuje se pakovanje folijom uz pojačanu fizičku aktivnost.\n1. Dupont E, Journet M, Oula M-L, Gomez J, Léveillé C, Loing E, Bilodeau D. An integral topical gel for cellulite reduction: results from a double-blind, randomized, placebo-controlled evaluation of efficacy. Clinical, Cosmetic and Investigational Dermatology 2014;7:73–88.\n2. Byun S-Y, Kwon S-H, Heo S-H, Shim J-S, Du M-H, Na J-I. Efficacy of Slimming Cream Containing 3.5% Water-Soluble Caffeine and Xanthenes for the Treatment of Cellulite: Clinical Study and Literature Review. Ann Dermatol 2015;27(3):243–9.\n3. Hexsel D, Orlandi C, Zechmeister Do Prado A. Botanical Extracts Used in the Treatment of Cellulite. Dermatologic Surgery 2005;31(7 Pt 2):866-72.\n4. Fluhr JW, Darlenski R, Surber C. Glycerol and the skin: holistic approach to its origin and functions. Br J Dermatol. 2008;159(1):23‐34.\n5. Rosado C, Tokunaga VK, Sauce R, et al. Another Reason for Using Caffeine in Dermocosmetics: Sunscreen Adjuvant. Front Physiol. 2019;10:519.\n6. Ranasinghe P, Pigera S, Premakumara GAS, Galappaththy P, Constantine GR, Katulanda P. Medicinal properties of ‘true’ cinnamon (Cinnamomum zeylanicum): a systematic review. BMC Complement Altern Med. 2013;13:275.\n7. Dosoky NS, Setzer WN. Biological Activities and Safety of Citrus spp. Essential Oils. Int J Mol Sci. 2018;19(7):1966.\n8. Yimam M, Lee Y-C, Jiao P, Hong M, Brownell L, Jia Q. A Standardized Composition Comprised of Extracts from Rosmarinus officinalis, Annona squamosa and Zanthoxylum clava-herculis for Cellulite. Pharmacognosy Res. 2017; 9(4):319–24.\n9. Hancorresponding X, Parker TL. Antiinflammatory Activity of Cinnamon (Cinnamomum zeylanicum) Bark Essential Oil in a Human Skin Disease Model. Phytother Res. 2017;31(7):1034–8.\n10. Kawatra P, Rajagopalan R. Cinnamon: Mystic powers of a minute ingredient. Pharmacognosy Res. 2015;7(Suppl 1):S1‐S6.


Srecnom me cini... - Blogovi - Zoki Games\nSrecnom me cini sunce,plavo nebo,more putovanja,muzika,dobar film...Srecnom me cini prijatelj koji je uvek tu,koji me razume,koji uvek ima pravu rec za mene,koji me nije razocarao i koji me "gura" dalje i kada mi sve ladje potonu...\nSrecnom me cini kada svoju radost delim sa drugima,kada nekom pomognem,kada zasmejem ljude,kada ih bodrim,savetujem i ne dam da izgube nadu.Srecnom me cini kada ti isti ljudi znaju sve to da prepoznaju,kada cene sve sto radim za njih,kada mi uzvracaju ljubav i uvek su tu za mene...\nSrecnom me cini to sto sam tetka…Srecnom me cini svaki dan proveden sa porodicom.Srecnom me cini kada sam tu za njih ne samo u lepim i veselim trenucima,nego i kada im je tesko.\nA sve to shvatite tek kada odete daleko,kada dugo vremena provedete bez njih,kada vas boli sto propustate neke vazne datume,slavlja,kada propustite da delite radost sa njima.\nSrecnom me cini kada me voljena osoba saceka rasirenih ruku i pogleda ocima pune ljubavi…\nSrecnom me cini svaki osmeh ljudi koje volim I koji me okruzuju,svaki zagrljaj,poljubac…Srecnom me cine male stvari na ovom svetu ali bez kojih ja ne mogu…\nde si srecoo\nevo me tetkino\neto sad sam i ja srecan\ni treba da budes srecan kad sam i ja\ngde sam ja u owoj prichi a? bolje da si napisala neki praktichan sawet tipa kako isterati slepog misha koji ti se omatzio u ormaru (nema na netu gugl`o sam, a bash mi potrebno)\nne znam ni ja kako ih isterati jos nisam to naucila\nshteta... ako neko zna neka ostawi komentar, unapred zahwalan prasatz\njesi li pokusao sa papucama cula sam da je to efikasno\nne trebao sam rukom da ga uhwatim\nPade u vodu sve što znam o šejtanu Mijenjaj nick u ~anđela~\nNjeguj sve što te čini srećnom Slađušan blogić\nhvala boso,ja sam andjeo sa dusom djavola\nIzuzetno ... Bravo!\nJa sve pokusavam da nadjem moj nick u ovoj cijeloj prici Ali kada sam pazljivije procitao, kao da bas mene opisuje. Lijepo, lijepo neka se neko sjetio da nesto kaze i o nama koji srecu donosimo drugim ljudima u oovm slucaju sejtancadima\nsretjno wam bilo\nHvala prasac Ali ovo gdje pise "mi" tu mislim i na tebe, cuj gdje cu sta da napisem, a da tebe ne spomenem\ni moje "wam" slobodno zameni sa "nam", neshto sam nepismen wecheras\nhahaha evo sve sam izmijenjao, sada ja samo "nam"\njedini koji je trebao da se nadje u ovoj prici se nije nasao


[es] - InDesign vs. QuarkXpress\n[es] :: Izdavaštvo :: InDesign vs. QuarkXpress\nInDesign vs. QuarkXpress 09.03.2006. u 09:44 - pre 169 meseci\nTreba da krenem da radim u jednom od ova dva programa. Pomozite da odaberem pravi.\nNe zelim da potenciram rivalitet izmedju ova dva programa vec da svako ko koristi neki od njih iznese pozitivne ili negativne strane jednog od ovih programa.\nRe: InDesign vs. QuarkXpress 09.03.2006. u 10:12 - pre 169 meseci\nQuark je takođe dobar program ali poslednje verzije kaskaju za InDesign-om (naprednije opcije, stabilniji ali gutač memorije) i ispoljavaju čudno ponašanje u nekim segmentima. Priča "za i protiv" može da ide u nedogled i ne vredi je potezati.\nRe: InDesign vs. QuarkXpress 09.03.2006. u 10:43 - pre 169 meseci\nTo i ne trazim, nego vasa iskustva sa programom koji radite. Da li ste i na koje probleme nailazili.\nRe: InDesign vs. QuarkXpress 09.03.2006. u 11:13 - pre 169 meseci\nSa Quarkom sam uvek nailazio na probleme. Naravno, uvek su imali neko zaobilazno rešenje, ali šta će mi to u životu.\nA prednosti InDesigna mogu da nabrojim milijardu. Evo ovako iz prve ruke:\n1. Full Unicode podrška (Quark 7 bi kao trebalo to da uvede, čujem da beta ima sitne probleme)\n2. Standardni Full Resolution Preview.\n3. Gomila naprednih tipografskih opcija koje Quark nema.\n4. Podrška za native .ai, .psd fajlove, sa lejerima i njihovim efektima, kao i mogućnost njihovog editovanja (čujem da i Quark sad ima tako nešto što se tiče .psd fajlova, ali ne znam...)\n5. Fantastičan pdf izlaz i 100% kompatibilnost sa ostatkom CS paketa (što je i za očekivati).\n6. Sitne gluposti koje mnogo znače, npr. mogućnost manipulisanja gajdovima na nivou objekata (za razliku od šugavog Guide Managera u Quarku), mogućnost zadavanja efekata tipa Drop Shadow i sl. u samom programu, editovanje clipping patha u istom, itd itd...\n7. Odličan rad sa tabelama.\nOvo je onako iz glave. To je samo moje mišljenje, ali ja nemam dileme. InDesign kolje Quark za 3 koplja u svakom pogledu.\nRegistrovani: 7 ( baki., Milan Kragujevic, član, gogi100, Java Beograd, dragancesu, pajapop )


Cena voća i povrća i višestruko se uveća od njive do trpeze – ko u tom lancu najviše zarađuje - Izazov\nCena voća i povrća i višestruko se uveća od njive do trpeze – ko u tom lancu najviše zarađuje\nRadio-televizija Srbije\t 14. jula 2021. 16:56\nCene lubenica, dinja, paradajza, kajsija, nektarina, po pravilu bi trebalo da budu više nego kada dospeju u punu sezonu. Međutim, godinama unazad utisak potrošača je da se cene voća i povrća tokom čitave sezone ne menjaju.\nI dok se u pojedinim delovima zemlje na pijacama i u marketima, na primer, paradajz i paprika prodaju i po 200 dinara za kilogram, proizvođači kažu da je otkupna cena izuzetno niska. Slično je i sa ostalim voćem i povrćem.\n"Mnogo se ulaže, mnogo se trudimo, ali ostane vrlo malo ove godine", rekla je Marina Stanisavljević, poljoprivredni proizvođač iz Pejkovca.\n"Šta prodamo na malo tu je cena veća. Šta ne možemo prodamo na veliko nakupcima", navela je Snežana Mihajlović, poljoprivredni proizvođač iz Pejkovca.\nU Privrednoj komori Srbije kažu da bi udruživanje moglo da reši problem niskih otkupnih i visokih prodajnih cena, jer se tada smanjuje broj posrednika koji se javljaju u lancu od proizvođača do potrošača.\n"Tu je specifična povrtarska proizvodnja gde nemate puno organizovanih proizvođača, gde nemate velikih zadruga koje organizuju proizvodnju i nastupaju na tržištu kao jedan ponuđač robe koji može da diktira i kvalitet i druge uslove", naveo je Aleksandar Bogunović, sekretar Udruženja za biljnu proizvodnju i prehrambenu industriju PKS.\nDodao je da se u toj situaciji pojavljuje prostor gde mogu da se pojave međuposrednici koji će organizovati sakupljanje sa većeg broja i oni su ti koji dalje pregovaraju i prodaju robu i dodaju određenu cenu prozvodu koja bi mogla da se izbegne drugačijom organizacijom proizvodnje.\nPandemija koronavirusa dovela je i do poskupljenja hrane. Podaci Organizacije za poljoprivredu i hranu pokazuju da su poljoprivredni proizvodi u proseku skuplji za više od 30 posto.\nNajveći poremećaj na tržištu vidi se kod ratarskih kultura, pre svega, kod soje i kukuruza, jer velike zemlje poput Kine i Amerike prave zalihe.\nS druge strane, i navike potrošača utiču na povećanje cena voća i povrća, jer se poslednjih godinu i po dana mnogi okreću zdravijim načinima ishrane.\nDOKUMENTA POTREBNA ZA SUBVENCIJE ZA ZAMENU STOLARIJE: Detaljno…\nMALI SE SASTAO SA SPAJIĆEM: Ministri finansija Srbije i Crne Gore…\nMINISTAR MOMIROVIĆ: Do danas isplaćeno 1.8 milijardi dinara pomoći…\n„GEOKS“ I ZVANIČNO IDE IZ VRANJA: Kompanija Tehnic…\nVELIKE VESTI ZA SRPSKE ISTRAŽIVAČE: Institut za veštačku inteligenciju…\nSaradnja Instituta za veštačku inteligenciju i…\nPODRŠKA DRŽAVE SE NASTAVLJA: Ministar mali na TV Prva o novim merama…\nKapije „Geoksa“ u Vranju i zvanično zatvorene


VODITELJKA JE 2 PUTA MORALA NA HITNU OPERACIJU: Prvo je imala tumor materice, pa vilice, a evo kako se sada OSEĆA! | Burina.NET :: Novosti iz zemlje i sveta\nVODITELJKA JE 2 PUTA MORALA NA HITNU OPERACIJU: Prvo je imala tumor materice, pa vilice, a evo kako se sada OSEĆA!\nObjavio: Kurir :: Stars - 6 dana\nŠabac: Novi aparat za operaciju katarakte RTS :: Srbija danas (Danas) - Operacija katarakte jedna je od intervencija na koje se u Srbiji dugo čeka. U Šapcu, na listi čekanja je oko 900 pacijenata. Bolnica u tom gradu, od Ministarstva zdravlja dobila...\n‘‘Neopisiv’’ koncert Danijele Martinović u INK dugo će se pamtiti\nBolesnike šalju na pokvaren PET centar\nBILA SAM TRUDNA 4 MESECA, A MORALA SAM NA ABORTUS! ČAK MI NISU DALI ANESTEZIJU! Mila Jovović PRVI PUT PROGOVORILA o gubitku bebe, a tek onda je usledela NOĆNA MORA! Kurir :: Zabava (Danas) -\nNovopazarski Vodovod naplaćuje tek trećinu proizvedene vode\nBIVŠA SPAJSICA IZGUBILA VID, ZAVRŠILA U BOLNICI 24 Sata (Danas) - Pevačica Melani Braun, poznatija kao Mel B iz grupe Spice Girls, hitno je prebačena u bolnicu nakon što je iznenada izgubila vid. Britanski mediji prenose da je pevačici (43) pozlilo...\nZavršeno i pušteno u saobraćaj 9,9 kilometara puta Danas :: Politika (Danas) - Povodom teksta objavljenog u "Danasu", "Ministarki iz Šumadije nema ko da piše" (https://www.danas.rs/politika/ministarki-iz-sumadije-nema-ko-da-pise/), radi potpunog i istinitog obaveštavanja javnosti, ukazujemo na činjenice u vezi sa izgradnjom puta Kragujevac-Batočina i povezivanja...\nAMSS: Saobraćaj pojačan, a i mokro je


Foto: Nedžad Uglješa | Rudari i vlast blizu dogovora, energetski sektor pred pucanjem\nUroš Vukić 30.11.2021 17:30\nSARAJEVO - Predstavnici Sindikata rudara i Vlada Federacije BiH postigli su dogovor o 10 od ukupno 13 zahtjeva rudara, ali konačno postizanje sporazuma ostavljeno je za kasnije.\n"Što se tiče zahtjeva Sindikata o ostavkama direktora Rudnika Kreka i direktora 'Elektroprivrede', tu se nismo usaglasili. Fokusirali smo se na zahtjeve koji se odnose na rudarska prava. Sve tačke smo pojedinačno prešli jednu po jednu i mislim da je i sa jedne i sa druge strane apsolutna podrška da se dođe do sporazuma", rekao je Nermim Džindić, ministar energije, rudarstva i industrije.\nS druge strane, Sinan Husić, predsjednik Sindikata radnika rudnika FBiH, rekao je da je tačno da je napravljen iskorak, ali da rudari neće odustati od zahtjeva za smjenom Admira Andelije, direktora "Elektroprivrede BiH".\nPovodom problema rudara i njihovih zahtjeva danas je vođena i rasprava u Predstavničkom domu Parlamenta FBiH, gdje se moglo čuti da situacija u "Elektroprivredi BiH" i rudnicima iz njenog koncerna nije nimalo ružičasta, a nije isključena ni mogućnost stečaja u pojedinim rudnicima ukoliko Vlada FBiH ne produži moratorijum na otplatu poreskih dugovanja, koji ističe 31. januara 2022.\nKakva je situacija u rudnicima možda najbolje govori podatak da je akumulirani gubitak Rudnika Kakanj 117 miliona KM, što je za desetine miliona više od njegove imovine, a ništa bolja situacija nije ni u Rudniku Kreka, čiji akumulirani gubitak iznosi 418 miliona KM i za 68 miliona KM je veći od imovine.\n"To je već stečaj. Energetska politika koju vodite ne vodi nigdje i što prije to kažete - prije ćemo podvući crtu i krenuti dalje", rekla je Sabina Čudić, poslanica Naše stranke u Predstavničkom domu Parlamenta FBiH.\nOno što je istaknuto tokom rasprave u Predstavničkom domu Parlamenta FBiH, jeste da su za stanje u rudnicima i "Elektroprivredi BiH" krivi svi pomalo, sve vlasti i sve uprave unazad više od deset godina.\n"Prihodi rudnika ne mogu da iznesu sve obaveze koje su predviđene zakonima i ugovorima", rekao je Andelija.\nOn je istakao da zahtjevi rudara, ukoliko bi bili ispunjeni, u konačnici znače povećanje cijene električne energije za domaćinstva, te da bi njihov zahtjev za povećanje cijene uglja za 20 odsto "Elektroprivredu BiH" koštao 55 miliona KM.\n"Ukoliko to pretvorimo u tarifu domaćinstva to je za 16,8 odsto povećanje cijene električne energije. 'Elektroprivreda BiH' trenutno domaćinstvima struju prodaje po cijeni od 6,3 feninga po kilovat-satu, a proizvodna cijena 'Elektroprivrede' je 9,3 feninga", rekao je Andelija, dodajući da drugi zahtjev rudara o izmirenju obaveza po osnovu doprinosa i poreza košta 438 miliona KM.


Izvor: SrbijaDanas.com, 11.Avg.2020, 08:44\nTeniski savez SAD se preduzeo sve potrebne mere kako bi se zaštitio pred početak US opena. Otvoreno prvenstvo SAD bi trebalo da počne 31. avgusta, a njemu će prethoditi Sinsinati Masters u Njujorku nedelju dana ranije.\nNa društvene mreže je "procurela" saglasnost koju moraju da potpišu svi teniseri i teniserke, odonsno članovi njihovog tima, koji se odluče na dolazak >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << u "Veliku jabuku".\n"Potpuno sam svestan rizika ulaska u Nacionalni trening centar i kompleks Bili Džin King nacionalnog centra (itd.) tokom kovid-19 pandemije. Shvatam da postoji rizik zbog ulaska u kompleks i toga što sam okružen drugim ljudima tokom kovid-19 pandemije. Rizik uključuje, ali nije limitiran na, dobijanje kovida-19, respiratornih problema, smrt, širenje kovida-19 članovima porodice ili ukućanima, kao i bilo kome drugom koji može da se suoči sa pomenutim problemima.\nSa punim razumevanjem shvatam da je ovo odricanje odgovornosti i saglasan sam sa tim da važi zauvek. Ova forma odricanja je obavezujuća za: mene, članove moje porodice i supružnika ukoliko budem živ, to jest moje naslednike i lične zastupnike ukoliko budem mrtav", navodi se, pored ostalog, u "procurelom" formularu.\nKurir: AKO UMREM POTPUNO VAS OSLOBAĐAM ODGOVORNOSTI! Amerikanci od Novaka traže da potpiše OVAJ formular ukoliko želi da igra!


Mini Cooper BRITISH | Polovni Automobili\nMini Cooper BRITISH 2007. godište\nBroj oglasa: 13838414\nNudimo Vam jedinstveni Mini Cooper, specifičnog izgleda i izvanredne očuvanosti. Auto je uvezeno iz Švajcarske, tržišta koje - kada je reč o poslovnim automobilima važi za jedno od najkvalitetnijih, budući da strogi švajcarski propisi obavezuju vlasnike da vozila redovno održavaju.\nMini je pravi gradski auto za svaki pol, potpuno nečujan u vožnji, komforan, iako sa troje vrata, a ujedno idealan za parkiranje u urbanim gradskim zonama ili manjim garažama.\nPosebna prednost ovog automobila je što je kupljen o prvog vlasnika, poseduje urednu servisnu knjižicu. Kao garanciju da je auto bez ulaganja i u izvanrednom stanju, M&R auto Vam daje pisanu garanciju na motor i menjač u trajanju od godinu dana ili 10.000 km.\nKupac dobija placeno Uverenje izdato od Agencije za bezbednost saobraćaja neophodna za prvu registraciju!!! Kupcu praktično ostaje da plati registraciji i da uživa u vožnji.\nUkoliko Mini nije Vaš izbor, pozovite nas (M&R auto) da vidite šta još imamo u ponudi ili pogledajte našu kompletnu ponudu na polovniautomobili.com.\nNaš cilj je da Vas ne izneverimo i da svoje pozitivno iskustvo prenesete i drugima!!! Dođite da se upoznamo i da vidite šta još imamo u ponudi.\nVozila mozete pogledati svakim radnim danom i subotom od 10-18h\nA za probu se morate najaviti pre dolaska na plac\nMR Auto Prodaja\nAdresa: Joze Scurle 28\nJoze Scurle 28\nTelefon 1: 066092829\nMobilni 1: 06598-98-979


IME DOBIO PO KRALJEVIMA, A NIKAD NIJE BIO PRESTONICA: Zašto sve više ljudi bira Kraljevo kao mesto za život | SasoMange\nIME DOBIO PO KRALJEVIMA, A NIKAD NIJE BIO PRESTONICA: Zašto sve više ljudi bira Kraljevo kao mesto za život\nU novom Sasomange blogu saznaćete zašto je Kraljevo sve poželjnija lokacija kako za iznamljivanje stanova, tako i za kupovinu.\nPoslednjih meseci vlada prava pomama za stanovima u Kraljevu. Uostalom, ovako nešto ne treba da čudi jer se ovaj grad, gotovo "digao iz pepela", te je od mesta koje umire postao #1mesto za život u ovom delu Srbije.\nMeđutim, period tranzicije doveo je Kraljevo u položaj - davljenika u Ibru. Na dvadesetak firmi stavljen je katanac, a grad je polako krenuo da tone. Sve do skoro kada se video tračak nade usled gradnje fabrika, ali i investicija koje su sve veće iz godine u godinu.\nNa samo 180 km od Beograda, putnici namernici moraju proći i čuvenom "dolinom Jorgovana" sve dok ne "udarite" na gradsku tablu sa grbom na kome piše: "Nama dobro, a nikome zlo" i 7 kruna koje simbolizuju sedam krunisanja srednjovekovnih vladara u kraljevačkom manastiru Žiča. I sve je u Kraljevu … baš onako … "kraljevski"!


Subvencije poljoprivrednicima za kupovinu domaćih traktora - Sirmiuminfo\nBeograd – Ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Branislav Nedimović saopštio je da je raspisan javni poziv za kupovinu traktora snage do 60 kW. Reč je o traktorima koji su sklopljeni u Srbiji, kao i da država daje pola novca za njihovu kupovinu.\nNedimović je rekao da će konkurs biti otvoren do kraja maja.\n„Mislim da je to dobra mera koja će pomoći srpskim poljoprivrednicima, s obzirom na to da 85 odsto njih ima traktore koji su do 60 kilovata”, naveo je ministar.\nOsim konkursa za kupovinu traktora, Nedimović je najavio da će ove godine biti objavljeni i svi konkursi koji su bili aktuelni i prethodne godine. Ministar je kazao da je samo iz državnog budžeta za subvencionisanje poljoprivrednika ove godine izdvojeno oko 40 milijardi dinara.\nMinistar Nedimović je podsetio da je nedavno završen konkurs za grantove za mlade poljoprivredne proizvođače do 40 godina. Objasnio je da su mladi dobijali 15 hiljada evra za uspostavljanje svoje poljoprivredne proizvodnje.


Studio Berar je pružio tehničku podršku za organizaciju Evropskog rukometnog prvenstva 2012.\nSrpski borci osvojili WBC i K-1 titule\nNa takmičenju koje je održano 24. Septembra u Novom Sadu, srpski borac Nikola Ivanov-Beljski je osvojio WBC titulu, a šampionski pojas u K-1 je poneo Stefan Jelić nokautiravši oba svoja protivnika. Kompletnu tehničku realizaciju turnira je izveo Studio Berar.\nVIP Beach Masters 2011 - Prvenstvo Srbije u odbojci na pesku\nVeć četvrtu godinu za redom Vip mobile i Odbojkaški savez Srbije kroz Vip Beach Masters turnire doprinose razvoju srpske odbojke na pesku i podižu je na međunarodni nivo. Za besprekornu tehničku realizaciju turnira koji je održan u Kragujevcu od 16. Do 19. Juna 2011. godine i ovaj put se pobrinuo Studio Berar.\nVip Beach Masters 2010\nVip Beach Masters, profesionalni šampionat Srbije u odbojci na pesku, predstavlja seriju od 3 muška i ženska turnira Nacionalnog prvenstva kao i CEV challenger, turniri su se tokom leta održali u Kragujevcu, Nišu i Novom Sadu.\nFK Partizan i Studio Berar\nSnowboard spring party u Novom Sadu\nBurn Urban Slope Style


CS:GO - Šangaj će biti domaćin turnira sa nagradnim fondom koji iznosi $500,000 - RUR Esports\nHome - .games - Counter Strike - CS:GO – Šangaj će biti domaćin turnira sa nagradnim fondom koji iznosi $500,000\nStarLadder u saradnji sa ImbaTV-om je najavao da će Šangaj biti domaćin sledećeg StarSeries I-League turnira, koji će ovaj put imati povećan nagradni fond na $500,000.\nNagradni fond će biti za $200,000 veći nego na prethodnim StarSeries turnirima, što će biti rekord za kompaniju iz Kijeva. Turnir će se održati od 30. marta do 7. aprila, na još uvek nepoznatom mestu u Šangaju, što će biti drugi put za StarSeries da održava svoj turnir u kineskom gradu.\nNew season of StarSeries i-League CS: GO receives $500,000 of prize money#cssltv #StarSeriesS7\nA new 7th season of StarSeries i-League will receive an increased to $500,000 prize fund and will go back to the Bo3-matches in the group stage.\n— StarLadder CS:GO (@cssltv) November 14, 2018\nNa turniru će se takmičiti 16 ekipa, od kojih će 13 dobiti direktnu pozivnicu, a za preostala 3 mesta ekipe će se izboriti preko kvalifikacija. Po jedno mesto će biti za Evropu, Aziju i Severnu Ameriku.\nPrvi tim koji je dobio pozivnicu je brazilska ekipa Wild, koja je dobila poziv nakon što su osvojili GAMECON Brasiliu prošlog vikenda, pa će se oni računati kao kvalifikant iz Južne Amerike.\nOvoga puta StarSeries se odlučio da se vrati Swiss formatu sa BO3 mečevima, nakon što nisu bili najzadovoljniji sistemom koji su koristili na prošlom turniru. Ence je šampion StarSeries sezone 6, turnira koji se održao u Kijevu prošlog meseca, savladavši Vegu Squadron u finalu.\nTogether with @imbatv_cn we are glad to introduce a StarSeries i-League CS: GO Season 7 🔥#StarSeriesS7\n✔$500,000 prize pool\n✔March 30th - April 7th 2019\n✔Location: Shanghai, China\n✔16 teams (13 by direct invite)\n✔Swiss group stage with Bo3-matcheshttps://t.co/Quu9m0d5Sk pic.twitter.com/lxm0GRARiA


BG 2019: NIS – G-Drive Racing tim – Smagazin\nKompanija NIS, vodeća naftna kompanija na domaćem tržištu, donosi posetiocima ovogodišnjeg Međunardnog salona automobila uzbudljivu avanturu trkačkog maratona pod nazivom “24 sata Le Mana” (“24 Heures de Le Mans”).\nBiće predstavljen član G-Drive Racing tima, trostrukog šampiona Evropske serije “Le Mana” i tradicionalnog učesnika dvadesetočasovnog “Le Man” trkačkog izazova. Svi ljubitelji automobilizma imaće priliku da izbliza vide kako izgleda G-Drive Racing bolid, trkačka mašina G-Drive Racing tima, koji ove godine kreće u pohod na četvrtu šampionsku titulu Evropske serije “Le Mana”, kao i na pobedu u tom “hramu brzine”, kako neretko nazivaju najpoznatiju i najstariju trku izdržljivosti u svetu.\nSvi posetioci Salona automobila moći će da se upoznaju sa pogodnostima koje u okviru najveće maloprodajne mreže naftnih derivata na domaćem tržištu nudi kartica lojalnosti “Sa nama na putu”, čije mnogobrojne benefite koristi više od 700 hiljada potrošača, članova “Sa nama na putu”, programa lojalnosti kompanije NIS.\nPR saopštenje – BG Sajam


Počinje "Oktobarfest", krigla piva košta kao teletina pod sačem u beogradskim restoranima - alo.rs\nSPEKTAKL U MINHENU Počinje "Oktobarfest", krigla piva košta kao teletina pod sačem u beogradskim restoranima\nAUTOR: Alo.rs/M.Ž. DATUM I VREME: 22.09.2018. 11:30\nProvod je spektakluaran, ali cene...\nOktoberfest, Foto: EPA\nTradicionalnom paradom radnika koji postavljaju šatore i svečanim otvaranjem prvog bureta piva koje će upriličiti gradonačelnik u Minhenu u subotu počinje 185. "Oktobarfest", možda i najpoznatiji pivski festival na svetu!\nAko danas napravite jednu grešku, teraće vas maler cele godine\nU ovim zemljama je velika šansa da umrete vrlo mladi! Evo gde je Srbija!\nDo 7. oktobra na Terezinim livadama očekuje se preko šest miliona pivopija iz celog sveta, a ove godine će za omiljeni napitak od hmelja, ječma, kvasca i vode morati da izdvoje čak 11,1 evro (litarska krigla).\nU prevodu, ukoliko želite da posetite "Oktobarfest", jedno pivo od litar platićete približno 1.200 dinara. Ukoliko i dalje nemate predstavu koliko je to, reći ćemo vam samo da u jednom poznatom beogradskom restoranu porcija teletine pod sačem, plus salata, košta otprilike toliko.\nFestival traje do 7. oktobra i poznat je po veseloj i opuštenoj atmosferi.\nGosti na raspolaganju imaju 14 velikih i 20 malih šatora, gde će ih usluživati konobarice u tradicionalnim nošnjama.\nObezbeđeno je 1.800 mobilnih toaleta. O bezbednosti će brinuti više stotina policajaca, postavljene su i sigurnosne kamere, a u ograđeni prostor neće moći da se unose torbe sa zapreminom većom od tri litra.


Prvi dan „Green Days“-a | Kultura | Vesti\nRTV Pančevo Lokal Prvi dan „Green Days“-a\nSve vestiLokalSrbijaRegionSvetEkonomijaHronikaEkologijaSportKulturaServisna InformacijaRazno\tPrvi dan „Green Days“-a\nPANČEVO, 20. jul 2012. (TV Pančevo) – Prve večeri u Green Days festivala u okviru muzičkog programa bina je rezervisana za bendove „Rezervni plan“, „Texas Flood“, „Dr. Feelgood“, „Van Gogh“ i „Zo Zo Club“. Iza mene je scena Green days festivala. Ovde večeras nastupaju bendovi „Rezervni plan“ , „Teksas Flod“ , „Van Gog“, Dr Filgood, i na kraju pančevački kuar bend „Zo- zo klab“ . Kraj mene je pr festivala Vesna Zubić. Vesna kako ste došli na ovu ideju da organizujete festival u našem gradu?\n-\tPančevo je jedan od zagađenijih gradova u Srbiji i zaslužio je da dobije jedan ekološki festival kako bi smo probudili svest kod građana i naterali ih da recikliraju i da na taj način dođu i uživaju u koncertu. Ja sam prezadovoljna ljudi dolaze sa džakovima punim otpada i jako dobro ide za sada, rekla je Vesna Zubić, pr festivala.\nGospodine Đukiću koji je vaš motiv da dođete i kako vam se dopada ova ideja?\n-\tDrago nam je da smo gosti na prvom ekološkom Grin festu. Volimo Pančevo. Pančevo je, bez laskanja, divan grad. Nažalost zapostavljen od institucija, zapostavljen od svih onih kojima je dužnost, bila i jeste, da vode računa i o deci i o životui ljudi u Pančevu koji je jedan od najzagađenijih gradova. Ovde žive divni ljudi i rado se odazovemo svakom pozivu tako da nam je drago. nadam se da će ovaj festival preći u tradiciju, rekao je Zvonimir Đukić, „Van Gog“. Gospodine Zlatanoviću u kakvoj su vezi bluz i ekologija? -\tU tesnoj vezi očugledno, Verovatno da postoji tesna veza između muzike i prirode to je Santana pokazao 60-tih godina na Vudstoku. Ovde smo da opravdamo očekivanja. Bend „Teksas Flod“ se upravo vratio sa uspešne turneje po zapadnim zemljama, po Nemačkoj, interesantnoje koliko su te zemlje ekološki osvešćene i koliko se polaže na ekologiju, na čistoću i na samu organizaciju ekologij. Ovo je definitivno prvi festival koji se bavi time tako da, šta da kažemo, da mu poželimo dugovečnost , kazao je Nenad Zlatanović, „Teksas Flod“. -\tDrago nam je što smo ovde. Vama dobar dan. Veoma sam uzbuđen zbog festivala kazao je Kevin Moris „Dr filgood“.\nDrugog dana Green Days festivala muzički program počinje takmičenjem mladih pančevačkih bendova od 18 sati. U koncertnom delu od 20 sati nastupiće grupa „Magacin“, trio Vlatka Stefanovskog, Sevdah Baby i DJ Sloba Jovanović. Dodaj komentar


Danas trojni sastanak - SNS, SPS i URS 06.Jul.2012, 08:00, Izvor: Blic\nDanas će biti održan redovan sastanak u vezi sa dogovorom o principima koalicionog sporazuma na kome će se bazirati rad buduće vlade, rekli su Tanjugu učesnici sastanka. Ranije je najavljeno da će budući partneri u vladi napraviti detaljan koalicioni sporazum, a da će koordinator za izradu tog sporazuma biti vršilac dužnosti predsednika SNS-a Aleksandar Vučić. >> Pročitaj celu vest na sajtu Blic << Potpredsednica Socijalističke partije Srbije Slavica Đukić Dejanović kazala je danas agenciji Beta da razgovori o novoj vladi idu "uobičajenim tokom".- Zaključujem da će se početkom iduće sedmice znati kada će biti nastavljena konstitutivna sednica parlamenta na kojoj ćemo birati predsednika i potpredsednike Skupštine - kazala je Đukić Dejanovićeva.Ona je kazala da očekuje da će nastavak sednice biti iduće sedmice, kako je ranije najavio i predsednik SPS Ivica Dačić.Predstavnici SNS-a i URS-a razgovarali su juče u sedištvu SNS-a o formiranju nove vlade.Predstavnici URS-a su 3. jula o formiranju vlade razgovarali s mandatarom Ivicom Dačićem, koji je posle sastanka rekao da postoji parlamentarna većina i da očekuje da sledeće nedelje bude održana sednica Skupuštine Srbije na kojoj će biti izabran predsednik parlamenta, a potom i sednica na kojoj će biti izabrana nova vlada.Dačić je tada rekao da će socijalisti, Srpska napredna stranka i URS ubrzo "finalizirati koalicioni sporazum koji će potpisati sve strane".SNS i SPS su prve razgvore o novoj vladi imali 29. juna u sedištu SNS-a u Beogradu.Predsednik Srbije Tomislav Nikolić dao je 28. juna Dačiću mandat da sastavi novu vladu, nakon što ga je koalicija SPS-PUPS-JS uverila da je okupila većinu i da će u toj većini biti SNS i URS.Povezane vesti: Tadić: Tajkuni žele vladu SNS-SPS-URS Branko Ružić: Od danas počinju razgovori o platformi i programu Mlađan Dinkić: Dobili smo najvreliji krompir, Srbija je nesumnjivo na ivici bankrota Konačan dogovor: Vlada SNS-SPS-URS SNS daje Dačiću i Dinkiću sve osim spoljne politikePogledaj vesti o: Ujedinjeni Regioni Srbije\n06.Jul.201206.Jul.2012: Politika06.Jul.2012: BlicDan pre: 05.Jul.2012Dan pre: PolitikaDan pre: BlicDan posle: 07.Jul.2012Dan posle: PolitikaDan posle: Blic


PočetnaVestiMobileLaptopoviAcer objavio prvi laptop sa integrisanom Alexom\n22.05.2018 09:19 | 0 Mobile\nAmazon Alexa digitalni asistent polako pronalazi svoj put do korisničkih računara. Acer je sada objavio novu liniju laptopova, za koje kompanija tvrdi da su prvi koji stižu sa Alexa integracijom. Acerovi novi Spin 3 i Spin 5 laptopovi su dostupni u prodaji, a narednog meseca se očekuje i Nitro 5 Spin konvertibilni model, takođe sa Alexa integracijom.\nKorisnici će biti u prilici da koriste glasovne komande kako bi od Alexe tražili informacije o vremenu, upravljali pametnim kućnim uređajima, unosili podatke u kalendar, kreirali liste, puštali muziku i drugo.\nSvi Acerovi kompatibilni proizvodi stižu sa Intel Smart Sound Technology podrškom, koji predstavlja integrisani audio procesor sa digitalnim signalom, a služi za podršku za interakcije preko zvuka, glasa i govora. Acer Spin 5 specifično uključuje Acer Purified Voice sa digitalnim mikrofonom, sa podrškom za glasovno prepoznavanje.\nAcer je takođe objavio da će Alexu doneti na dodeljene Aspire, Switch i Swift laptopove, kao i na all-in-one računare tokom narednih nedelja. Oni korisnici, koji već imaju kompatibilan model laptopa će Alexa ažuriranje dobiti preko Acer Care Centera u narednim danima.\nAdobe kupio CMS Magento za 1,68 milijardi dolara\nLaptop sa šest najopasnijih virusa se prodaje za više od milion dolara 27.05.2019 09:10 0


7 „bivših" zemalja koje su se takmičile na Svetskom prvenstvu | CityMagazine\nZa učešće na završnom turniru mogu da se kvalifikuju samo najbolji i tako zasluže svoje mesto u istoriji. Tako istorija beleži 7 zemalja koje su svojevremeno učestvovale na ovom takmičenju, a danas više ne postoje pod tim nazivom ili u nekadašnjim okvirima.\nPre pada Berlinskog zida, današnja Nemačka imala je dve selekcije u vidu Istočne i Zapadne Nemačke. Istočna Nemačka se za prvenstvo sveta kvalifikovala samo 1974. godine. U jedinom profesionalnom meču između ove dve selekcije, oni su pobedili minimalnim rezultatom. A pre nego što je ponovo trebalo da se sastanu u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo 1992, došlo je do ponovnog ujedinjenja zemlje.\nLotar Mateus izvodi penal 1994.\nZapadna Nemačka osvojila je Svetsko prvenstvo čak tri puta i izgubila u finalu još dva puta. Najpoznatiji fudbaler iz te ere je Gerd Miler, sa 14 pogodaka na prvenstvima, a pored njega tu je čuveni Lotar Mateus, sa 150 nacionalnih nastupa. Zapadna Nemačka kvalifikovala se za svako Svetsko prvenstvo u svojoj istoriji, samo su odbili da putuju 1930. Njihovi uspesi pripisani su današnjoj Nemačkoj selekciji.\nJedna je od najuspešnijih zemalja na Svetskom prvenstvu koja više ne postoji. Dva najveća uspeha su finale 1934. i 1962. druge, sa Italijom odnosno Brazilom. Iako su u oba susreta poveli, na kraju su izgubili trofej, a tokom kratkog perioda 1924. bili su najbolje rangirana reprezentacija na svetu. Raspala se na Češku i Slovačku, koje su se obe od 1993. kvalifikovale za ovo takmičenje, iako ih nema ove godine u Rusiji.\nČak i vrsni poznavaoci fudbala možda ne znaju da je Holandska Indija nekada učestvovala na Svetskom prvenstvu. U pitanju je današnja Indonezija, koja je rekorder u dve kategorije. To je prva selekcija iz Azije koja se kvalifikovala za ovaj turnir i jedina selekcija koja je odigrala samo jednu utakmicu zbog formata takmičenja.\nJugoslovenski nacionalni tim na prvom Svetskom prvenstvu\nNajbolji uspesi fudbalske reprezentacije Jugoslavije obuhvataju polufinala 1930. i 1962. godine. U istoriji ostaje zapisan trenutak izbacivanja iz međunarodnih takmičenja 1992. zbog sankcija, kada je evropsko prvenstvo osvojila selekcija Danske, ubačena kao zamena za SFRJ. Svi uspesi Jugoslavije pripisani su selekciji Srbije, koja se smatra jedinim naslednikom te zemlje.\nOno što je iznenađujuće je da Sovjetski Savez nikad nije osvojio Svetsko prvenstvo, iako se kvalifikovao za skoro svako tokom svog postojanja. Najveći uspesi su pobede na Olimpijskim igrama 1956. i 1988, kao i na Evropskom prvenstvu 1960. Od raspada 1991, čak 16 zemalja iz te oblasti se bavilo fudbalom. Trenutka ruska selekcija drži sve uspehe Sovjetskog Saveza kao svoje.\nU teoriji, ova zemlja i dalje postoji pod istim okvirima, ali se danas zove drugačije. Današnja Demokratska Republika Kongo bila je deo vojne diktature od 1971. do 1997, a jedino učešće na Svetskom prvenstvu zabeležili su 1974. Izgubili su sva tri meča, neslavno izgubili 9:0 od Jugoslavije, ali su dva puta pobedili na Afričkom kupu nacija.\nINOV-8: Neka glava prati noge\nRadovanje zbog gola izazvalo mali zemljotres nepostojeće zemlje · svetsko prvenstvo u fudbalu · zanimljivosti · zemlje učesnici\nRadovanje zbog gola izazvalo mali zemljotres\nKako će adidas sprečiti zagađivanje okeana\n9. Noćni maraton u Novom Sadu


Admir Raščić dobio prvi trenerski posao, vodit će i omladinski pogon u istom klubu – Sport Centar Admir Raščić dobio prvi trenerski posao, vodit će i omladinski pogon u istom klubu – Sport Centar\nNekadašnji napadač Željezničara i Sarajeva Admir Raščić, dobio je novi posao, a u narednom periodu će biti trener Azota iz Vitkovića.\nTo je prvi trenerski angažman za Raščića u karijeri, a od fudbala se oprostio u dresu Goražda prije dvije godine.\n“Na sjednici Upravnog Odbora NK Azot Vitkovići, donesena je Odluka da u nastavku prvenstva kormilo ekipe preuzima novi Šef stručnog štaba NK Azot Raščić Admir licencirani trener sa UEFA “A” akreditacijom. Admir Raščić iskusni fudbaler sa bogatom biografijom a vrijedno je pomena da je igrao i za FK Sarajevo i za NK Željezničar, klubovima iz Norveške, Kine, Srbije.. Zadnji angažman je licencirani fudbaler NK Azot iz Vitkovića. Zabilježio je i nastupe u juniorskoj i seniorskoj Reprezentaciji BiH. Pored svega navedenog vodi i školu nogometa za omladinski pogon u Vitkovićima. Novom Šefu stručnog štaba Raščiću želimo puno uspjeha. Uprava Kluba se zahvaljuje dosadašnjem treneru Dževadu Odžaku koji je vodio ovaj klub u zadnjih pet godina”, saopćili su iz NK Azot.\nRaščić je osim za sarajevske klubove, nastupao i za Belu Krajinu, Sandefjord, Borac, Novi Pazar i Sun Pegasus.\nadmir rascicnk azot\nRaščić priključen Starčevićevom stručnom štabu: Ovo je veliki plus za mene\nAutor: FENA, maj 31, 2021\nAlminu Isakoviću uručen poseban dres nakon 100 odigranih zvaničnih utakmica za Azot\nAdmir Raščić: Ovo je veliki korak u mojoj karijeri, moći ću i dalje da budem i trener Azota\nAutor: FENA, mar 30, 2021\nAdmir Raščić u poznim igračkim godinama pronašao novi angažman


Magazin Biznis, februar 2018, broj 145 Archives - Nira Press\nSve dok je agenda strukturnih reformi nedovršena, vi nećete biti spremni da iskoristite prednosti potencijalnog većeg rasta. Sada imate mogućnost da ostvarite dinamičnije stope rasta. Neke od državnih kompanija više\nBaš 1. januara 1999. godine jedanaest zemalja EU koje su ispunile kriterijume, počele su da koriste evro na bankovnim računima i u platnom prometu… Evro novčanice su 1. januara 2002.\nOproštaj od Ingvara Kamprada, najpoznatijeg švedskog industrijalca, tvorca najčuvenijeg svetskog lanca prodavnica nameštaja IKEA Pošto je IKEA, sa svojom robnom kućom plavo-žute fasade nedaleko od Bubanj Potoka, odnedavno i deo\nViše od sedam miliona turista posetilo je Beč prošle godine i ostvarilo 15,5 miliona noćenja. Na prvom mestu su turisti iz Nemačke (24 odsto), na drugom su domaći turisti –\nVlada Grčke je prošle godine usvojila paket fiskalnih mera za period od 2018. do 2021. godine koji uključuje nastavak privatizacije velikih javnih preduzeća, smanjivanje penzija i obaranja nivoa neoporezive zarade,\nPreduzetništvo, kao profesionalna orijentacija, ali i kao način života, vraća se na scenu u Srbiji. Svakodnevno se susrećem sa mladim ljudima koji svoju perspektivu ne vide isključivo unutar velikih sistema.\nZa ovu godinu MMF prognozira da će rast srpskog BDP-a iznositi 3,5 odsto. Iako ovoliku stopu rasta Srbija nije zabeležila još od početka svetske ekonomske krize iz 2008. godine, to\nFormirana su dva operativna tima koja uveliko sprovode aktivnosti na planu saradnje u oblasti onlajn turizma i elektronskog plaćanja. Time se Srbiji otvaraju vrata za masovniji dolazak turista iz Kine,\nSlovenija je pre nekoliko godina, pri kancelariji premijera, osnovala Savet za digitalizaciju. On je od velike pomoći jer je bitno da država sluša privredu. Srbija bi trebalo da, sa jedne


Philips monitor 19 inča - Prodaja, Cena\nŠifra proizvoda: 13013. Poslednja cena bila je: . 8490 din\nKarakteristike proizvoda: Philips monitor 19 inča\nDijagonala: 18.5 inča/47 cm\nUgao Horizontalno: 176°\nUgao Vertikalno: 170°\nPriključak: VGA (Analogni)\nOperativna temperatura: 0°C – 40°C\nKompatibilan sa RoHS standardom za očuvanje sredine\nPotrošnja energije pri radu/ stand-by: < 13.2W / < 0.5W\nDimenzije bez postolja: 44.4 x 28.6 x 5.7 cm\nDimenzije sa postoljem: 44.4 x 34 x 19.2 cm\nOpis proizvoda: Philips monitor 19 inča\nMonitor visoke definicije je uređaj dizajniran da pruži izuzetan kvalitet slike visoke definicije u potpunosti spreman za HD izvore. HD monitori sliku izuzetnog kvaliteta u odnosu na monitore sa progresivnim skeniranjem. U skladu sa strogim standardima visoke definicije, HD monitori prikazuju sluku vrhunskog kvaliteta preko univerzalnog analognog ili VGA priključka .\n16:9 format je standard za televiziju visoke definicije i evropsku digitalnu televiziju. Izvorni format 16:9 podrzumeva izuzetan prikaz igara i filmova bez crnih maski u donjem i gornjem delu i bez gubitka na kvalitetu prilikom skaliranja.\nEnergy Star je sponzorisani program od strane vlade SAD koji je prihvaćen od strane drugih zemalja. Ovaj sertifikat osigurava da proizvod koji kupujete podleže najnovijim standardima energetske efikasnosti. Novi Philips monitori odgovaraju standardu Energy Star 5.0.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 13013\nSifra 13013, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 13013, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Tri nova naslova na repertoaru CINEPLEXX-a | Ritam Grada - vesti Kragujevac\nTri nova naslova na repertoaru CINEPLEXX-a\n- Ritam Grada - Feb 21, 2020\nNa repertoaru bioskopa Cineplexx, u periodu od 20. do 26. februara, nalaze se tri nova naslova.\n,,Zov divljine” – Od studija 20th Century Fox stiže priča zasnovana na istoimenom romanu Zov divljine u kojoj upoznajemo Baka, psa velikog srca čiji se, do skoro savršeni život, okreće naglavačke. Odjednom ga sele iz svog doma u Kaliforniji i odvode u egzotične divljine Aljaske u vreme Zlatne groznice s kraja 19 veka. Kao novajlija zaposlen u ekipi pasa koji vuku sanke za dostavljanje pošte, a kasnije i vođa tima, Bak doživljava avanturu života i konačno pronalazi svoj mir kada postaje sam svoj gazda.\n,,Marica i Ivica” – Ovo nije dečja bajka, ovo je pravi horor film! U dalekoj i magičnoj zemlji žive brat i sestra koje glad natera da napuste svoj dom i krenu u šumu u potragu za hranom.\nDeca nakon nekoliko dana lutanja nailaze na veliku kuću s obiljem hrane i mestom za spavanje pa im se to učini kao idealno mesto za odmor. Ubrzo, počinju da primećuju čudne stvari oko kuće i neobično ponašanje starice koja u toj kući živi. Dok su oni sumnjičavi oko svega što se oko njih događa, mračne tajne počinju da izbijaju na površinu.\n,,Patrolne šape: Priprema, pozor, spašavaj” – U novom animiranom filmu „Patrolne šape – Priprema, pozor, spašavaj“ upuštamo se u nezaboravne avanture sa našim omiljenim štencima. Bilo da spasavaju paradu balona od propasti, izbavljaju istraživače iz džinovske paukove mreže ili se upuštaju u auto trku sa zlom gradonačelnikovom rođakom, kuce su uvek na visini zadatka.\nKada vetar oduva balone sa parade, istraživači se izgube i gradonačelnik i njegova rođaka kidnapuju sve vozače koji učestvuju na trci, naši heroji bez straha kreću u poduhvate pune kako bi sačuvali ceo Zaliv avantura i pritekli u pomoć svima kojima je potrebna.


[es] - Spliter za ADSL (da li je ujedno i mikrofilter)?\n03.04.2005. Sta uradiste sa Alcatel modemima? Nađe li ko?\nSpliter za ADSL (da li je ujedno i mikrofilter)?\n[es] :: ISP :: ADSL :: Spliter za ADSL (da li je ujedno i mikrofilter)?\n[ Pregleda: 4582 | Odgovora: 4 ] > FB > Twit\nSpliter za ADSL (da li je ujedno i mikrofilter)? 29.09.2005. u 15:27 - pre 202 meseci\nSvuda na netu pise da spliteri imaju u sebi i mikrofilter, tj direktan izlaz za telefon. Vidim da kod nas Beotel daje i spliter i mikrofilter u paketu. Na spliteru postoje ADSL out i Tel out izlazi i po nazivima bi se reklo da je u spliteru ugradjen i mikrofilter pa mi nije jasno zasto onda daju i dodatni mikrofilter? Da li su samo darezljivi ili je u pitanju neka "caka"?\nRe: Spliter za ADSL (da li je ujedno i mikrofilter)? 29.09.2005. u 15:36 - pre 202 meseci\nmislim da su posebno\nRe: Spliter za ADSL (da li je ujedno i mikrofilter)? 29.09.2005. u 18:18 - pre 202 meseci\nNeobicno, ja sam na ADSLu preko SezamPro i dobio sam samo spliter. Ubodes LINE u uticnicu, tel u PHONE, a usb modem ili ruter u MODEM i kraj.\nRe: Spliter za ADSL (da li je ujedno i mikrofilter)? 29.09.2005. u 19:39 - pre 202 meseci\nEvo jednog moguceg scenarija: tebi kod kompjutera treba prikljucak za ADSL modem i obican telefon - za to prikljucno mesto ti dadu ADSL spliter, koji ima ugradjeni filter na telefonskom prikljucku; nekom drugom clanu familije, u nekoj drugoj prostoriji, treba samo filter, pa za to prikljucno mesto daju samo filter. Mozda im je to jeftinije, obicno su filteri nesto manji i lepsi i slicno. Ima neke logike. Inace, postoje i obicni spliteri - razdeljivaci, za taj tip prikljucaka, samo obican razvodnik, nista vise.\n[Ovu poruku je menjao tdjokic dana 29.09.2005. u 20:45 GMT+1]\nobican_spliter.jpg - 3.86k\nRe: Spliter za ADSL (da li je ujedno i mikrofilter)? 30.09.2005. u 09:24 - pre 202 meseci\nOvaj tvoj "scenario" je upravo ono sto mi i treba. Da je u pitanju "obican" spliter, mislim da ne bi pisalo ADSL out i Line out. U svakom slucaju moracu daproverim o cemu se radi.


Saveti Архиве - Stranica 3 od 3 - Živeti sa biljkama - Ozelenjavanje i uređivanje dvorišta i zelenih površina\nPoslušajte naš savet:\nZašto zimi žute listovi na sobnim biljkama\nAko primećujete da na nekim vašim sobnim biljkama listovi žute i opadaju to je zato što im fali baš sada- svetlosti. Ta se pojava može izbeći dodatnim osvetljenjem u toku polovine dana običnom ili specijalnom neonskom lampom koja se koristi u akvaristici. Većini sobnih biljaka odgovara temperatura od oko 15 [...]\nAutor: Radivoje Bulatović|18. novembra 2014.|Saveti|0 Komentara\nIzbegnite geometriju u vrtu\nNovi tekstovi, Saveti\nPravi je izazov napraviti skladan vrt sa puno prirodnih elemanata gde isključivo biljke dominiraju. Upravo to je posao pejzažnog arhitekte koji pre svega treba da poznaje biljke, njihove fenofaze i potrebe. To ga pre svega razlikuje od arhitekte koji će pre svega preporučiti neobičan dizajn pun geometrije sa plastičnim biljkama ili [...]\nAutor: Radivoje Bulatović|18. novembra 2014.|Novi tekstovi, Saveti|0 Komentara\nKalendar radova na zelenim površinama\nKako bi smo imali negovanu zelenu površinu, naša aktivnost mora biti primetna tokom cele godine. U svakom periodu vegetacije i mirovanja, biljke imaju određene zahteve koji ukoliko se ne ispoštuju, mogu ugroziti sav naš trud prilikom podizanja te zelene površine. Ovo su ukratko radivi iz meseca u mesec, koji se moraju [...]\nAutor: Radivoje Bulatović|13. novembra 2014.|Saveti|0 Komentara\nŠta kada nas ujede krpelj\nLekari savetuju da krpelje nikako ne odstranjujemo sami ali je kod ljudi uvek preče da ga sami odstrane nego da se obrate stručnim licima. Različite vrste krpelja mogu prenositi različite bolesti pa stoga olako shvatanje tog problema može imati nesagledive posledice. U našim krajevima, krpelji mogu preneti opasne viruse koji izivaju [...]\nAutor: Radivoje Bulatović|30. jula 2014.|Saveti|0 Komentara\nOrošavajte redovno svoje biljke\nVećina biljaka voli često orošavanje. Izuzetak su biljke sa veoma maljavim listovima jer se na njima voda duže zadržava i lakše dolazi do truljenja. Za orošavanje treba izbegavati običnuvodu jer ima kamenca koji ostavlja bele fleke na listovima a krečnjak podpomaže isušivanje. Naj pogodnija voda za orošavanje je kišnica, voda od [...]\nČisti listovi – zdravija biljka\nKada se na listu biljke nakupe naslage prašine, smanjuje se mogućnost njene komunikacije sa spoljašnjom sredinom. Prašina zatvara stome pa se tako ometa disanje i transpiracija biljke. Svetlost koju biljka koristi u procesu fotosinteze, ne dopire u dovoljnoj meri do tkiva jer prašina odbija dugotalasno zračenje Sunca. Posledice smanjene transpiracije i [...]\nNekada je za različite biljke u različitim periodima vegetacije potrebno obezbediti određene nivoe zaštite. To se može postići postavljanjem mreža iznad plastenika a ponekad se postavljaju i dodatne mreže ispod najlona i neposredno iznad sadnica. Umesto specijalizovanih mreža za zasenu može se koristiti i trska. Kod plastenika i staklenika, osnovna zasena [...]\nAutor: Radivoje Bulatović|19. jula 2014.|Saveti|0 Komentara


Uslovi korišćenja – DIGITAL PRINT STUDIO M\nUslovi korišćenjaasdasd aSDFASDF2018-10-03T11:06:32+02:00\nDigital Print Studio M d.o.o može izmeniti ove Uslove u bilo kom trenutku izmenama u ovom tekstu. Trebalo bi da posetite ovu stranicu s vremena na vreme i proverite ažurne Uslove, jer ste njima zakonski vezani. Pojedine odredbe ovih Uslova mogu biti nadjačane eksplicitnim zakonskim aktima ili saopštenjima istaknutim na drugim stranicama ovog sajta.\nSvi materijali, povratne informacije ili druge vrste informacija koje dostavite ovom Sajtu ili u kompaniji Digital Print Studio M d.o.o povodom ovog sajta (“Informacije”) neće biti smatrani za poverljive ili vlasničke. Digital Print Studio M d.o.o će biti isključivi vlasnik svih informacija prikupljenih na Sajtu ili u vezi sa njim. Digital Print Studio M d.o.o nema nikakve obaveze u odnosu na takve informacije i slobodan je da ih koristi bez ograničenja za bilo koje svrhe (kao što je upotreba, reprodukcija, modifikacija, objavljivanje, (re)distribucija, javno prikazivanje itd.) i bez navođenja izvora.\nDigital Print Studio M d.o.o zadržava pravo da prikuplja određene lične podatke prilikom pretrage nekih internet stranica ovog Sajta da bi ispunio vaše zahteve ili potrebe. Svako prikupljanje takvih informacija na ovim stranicama biće sprovedeno u skladu sa pravilima o privatnosti sadržanom na ovim internet stranicama, kao i važećim propisima o zaštiti podataka o ličnosti.\nDigital Print Studio M d.o.o. nije odgovoran za sadržaj informacija objavljenih od strane korisnika putem chat-a. Digital Print Studio M d.o.o. se ne smatra odgovornim niti je u obavezi da prati razgovore na chatu i samim tim ne snosi nikakve posledice za sadržaj bilo kog saopštenja, bez obzira da li proizilazi ili ne iz zakona o autorskim pravima, kleveti, privatnosti ili drugog.\nU maksimalnom stepenu dozvoljenom zakonom, Digital Print Studio M d.o.o, njegovi dobavljači ili treća lica pomenuta na ovom sajtu ni u kom slučaju neće biti odgovorni za bilo kakvu štetu (uključujući, ali ne i isključivo, direktnu, indirektnu, slučajnu, posledičnu, posebnu štetu, ili takvu koja nastaje usled gubitka profila, gubitka podataka ili prekida poslovnog procesa) koja nastaje kao posledica upotrebe, odlaganja ili nemogućnosti upotrebe, ili rezultata upotrebe ovog sajta ili sadržaja objavljenog ovde ili na drugim pomenutim sajtovima, bez obzira da li je zasnovana na garanciji, ugovoru ili drugom pravnom sredstvu ili da li je klijent bio obavešten o mogućnosti takve štete. Ukoliko vaša upotreba materijala, informacija ili usluga sa ovog sajta rezultira potrebom za servisiranjem ili popravkom opreme ili podataka, Vi ste odgovorni za nastale troškove.\nSvi nazivi, logotipi, žigovi, zaštitni znaci ili oznake usluga koji se pojavljuju na ovom Sajtu su registrovani zaštitni znaci odgovarajućih kompanija u okviru Digital Print Studio M d.o.o ili drugih vlasnika. Ne možete koristiti nazive, logotipe, žigove, zaštitne znake ili oznake usluga bez prethodne pismene saglasnosti njihovog punopravnog vlasnika.\nCopyright © 2007-2018 by Digital Studion Print d.o.o, Sva prava zadržana.


Trener Crvene zvezde Miodrag Božović ocenio je da je njegova ekipa kvalitetnija nego u jesenjem delu šampionata. On je dodao da bi sve osim pobede crveno-belih protiv Mladosti u utakmici 23. kola Super lige Srbije bilo iznenađenje. "Očekujemo još… »\nCvetković: Utakmica za zaborav\nPlejmejker Partizana Aleksandar Cvetković kaže da crno-beli nisu zadovoljni igrom u pobedi nad FMP-om 85:83 u četvrtfinalu Kupa Radivoja Koraća. “Ovo nije utakmica kakvu znamo da odigramo i treba što pre da je zaboravimo, samo da izvučemo pouke… »\nSertić: RTB Bor sigurno nećemo ugasiti\nBeograd -- Rudarsko-topioničarski basen (RTB) Bor sigurno neće biti ugašen, izjavio je ministar privrede Srbije Željko Sertić. "RTB Bor je uz rudnik Resavica jedan od naša dva najveća problema. Činjenica je da radi sa gubitkom zbog loših cena na… »


Monodrama “Seks ? Hvala, čisto da probam!” dolazi u sjajnoj interpretaciji profesionalne glumice teatra „Miđeni", Rita Đeka, u režiji Merite Smaja. Monodrama počinje prvim seksualnim odnosom u univerzumu, što je onaj između Adama i Eve, odnos koji je nastao kao rezultat jednog osjećaja. Njih dvoje nisu poznavali jedno-drugo, nisu znali ništa jedno o drugom, oni nisu poznavali ni sebe. Zatim, monodrama dolazi iz usta jedne žene, koja objašnjava svaku fazu života, tako što započinje rođenjem, upoznavanje sa muškim spolom, upoznavanje sa perverzijom, upoznavanje sa ljubavlju, njenim efektima, trudnoćom, abortusom, orgazmom, zahlađivanjem odnosa između muškarca i žene, što dovodi do silovanja. Ovaj komad napisan od Franca Rama, donose dvije žene kako bi pokazale da moramo poznavati vlastitu unutrašnjosti, kako bi bili u mogućnosti da se nosimo sa realnošću i da se suočimo s njom.\nProjekat “JA SAM ŽENA - pozorište za društvene promjene” finansiran je i podržan od strane švicarske organizacije IAMANEH, kao i Švicarske agencije za razvoj i saradnju Sarajevo.\nKako ističu implementatori ovim projektom želi se dati doprinos osnaživanju ženske percepcije sebe kao ljudskog bića, sa pravom na puna seksualna, reproduktivna i socijalna prava u društvu gdje je prisutna diskriminacija istih na temlju spola.\nCiljevi projekata su podizanje svijesti u Albaniji i Bosni i Hercegovini o slobodi i odbrani ženskih seksualnih i socijalnih prava i ženske cjelokupne dobrobiti, kao i osnaživanje regionalnih partnerstva , te doprinos razvoju regionalnih kapaciteta suradnje partnerskih organizacija koje za cilj imaju osnaživanje žena i djevojaka u regiji.\nMonodrama: „- Seks?- Hvala, čisto da probam“\nDebata: „Ja sam žena i imam svoja prava“\nNavedene aktivnosti bit će sprovedene u sljedećim gradovima:\n- 20.06.2015 u 19:00 Sarajevo - Franjevački međunardno studentski centar\n- 21.06.2015 u 12:00 Tuzla - Teatar Kabare, Hotel Tuzla\n- 21.06.2015 u 20:00 Modriča\n- 22.06.2015 u 18:00 Banja Luka – Mala sala narodnog pozorišta\n- 23.06.2015 u 18:00 Zenica - Bosansko narodno pozorište – Mala scena


Da se vidi N1 — Stranica 2 od 2 — Cenzolovka\nNovinar Đorđe Vlajić ocenio je u Novom danu da se "N1 doživljava kao neka vrsta političkog protivnika i pretnja vlasti, jer ruši tu idealizovanu sliku koju vlast širi o životu u Srbiji". "Iz ugla zdravog razuma i potrebe ljudi da budu dobro obavešteni, isključivanje N1 nema veze sa pameću, to je atak na javni interes", smatra Vlajić.\nAutor Nenad Nešić\nVeliki broj građana, organizacija i javnih ličnosti pridružio se od juče inicijativi #DaSeVidiN1. Ako i vi mislite da N1 treba da bude dostupan u svim kablovskim sistemima, pa i u onim koje kontroliše država, kažite nam video porukom zašto uz #DaSeVidiN1"\nAko mislite da N1 treba da bude dostupan u svim kablovskim sistemima, pa i u onim koje kontroliše država, kažite nam video porukom zašto uz #dasevidiN1, poručuju sa ove televizije u kampanji podrške koju su pokrenuli


Livescore fudbal: San Marino livescore\nLivescore San Marino\nObjašnjenja: Fudbal uživo na Livescore.in - fudbalski San Marino rezultati uživo. Livescore.in servis nudi rezultate uživo, poslednje rezultate, raspored utakmica i detalje meča. Pratite fudbal San Marino i više od 400 fudbalskih takmičenja u svetu. Fudbalski San Marino rezultati uživo su u stvarnom vremenu, nema potrebe za osvežavanje.


Polovni Atlas ak85 kamioni sa kranom oglasi za prodaju - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Transportna vozila > Kamioni > Kamioni sa kranom > Atlas > Atlas ak85\nPolovni Atlas ak85 kamioni sa kranom\nAtlas ak85 specs\nOvde je kompletna lista polovnih Atlas ak85, AK 85.1 kamioni sa kranom za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Atlas ak85, AK 85.1 kamioni sa kranom koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih Atlas ak85, AK 85.1 kamioni sa kranom koje Vas interesuju.


Pariz crveni od sramote! - alo.rs\nŠIPTARI DALI 25 MILIONA EVRA DA TAČI SEDI PORED PUTINA?! Pariz crveni od sramote!\nAUTOR: Informer/D.S. DATUM I VREME: 13.11.2018. 10:23\nTAČI I DALJE SANJA "Putinu sam rekao da nismo ni prijatelji ni neprijatelji", a onda ga je odgovor PREDSEDNIKA RUSIJE RAZOČARAO\nFRANCUSKA SE PONOVO IZVINILA SRBIJI Peče ih savest! "Nismo hteli da se uvredi Vučić ili vaš narod!"\n- Tačiju je bilo veoma stalo kako će lažna država Kosovo biti predstavljena u Parizu, gde su bile uporene oči celokupne svetske javnosti. Zbog dobrih odnosa Srbije i Rusije i odbijanja zvaničnog Kremlja da prizna nezavisnost Kosova, Tačiju je bilo važno da se nađe blizu Putina. Plan je bio da na svaki mogući način dođe u kontakt s njim i to predstavi kao podršku Moskve...Zato se nisu štedele pare – navodi sagovornik i ističe da Kosovo proporcionalno svojoj veličini ima jedan od najvećih budžeta za „keš diplomatiju“.\n- Ne zaboravite da se Tači našao Putinu za vratom i na svečanoj večeri koja je u nedleju uveče priređena u Parizu. Nema slučajnosti u diplomatiji. Setite se da je Francuska svojevremneo dobila da Francuskoj isporuči uhapšenog Haradinaja. Kosovski lobisti tamo imaju veoma jako uporište… - dodaje izvor.\nPožar kod Železničke stanice, nekoliko kafića u plamenu\nTelo muškarca pronađeno u čamcu na Dunavu kod Grocke\nNova greška lekara! Doktori šestomesečnu bebu proglasili mrtvom, ona zaplakala tokom pogreba\nPeče ih savest! "Nismo hteli da se uvredi Vučić ili vaš narod!"\nDetalji jezive tragedije u Resavskoj! Građevinac je pre smrti pet minuta ležao u krvi i krkljao, a onda umro u mukama!\nStižu nam ledeni talas i zima! Detaljna prognoza za naredni period!\nJedan mahao polnim organom, kasnije se potukli, a onda je došla ona i nastao je skandal!\nOvo su muškarci koji povećavaju penis u Srbiji i za to daju hiljade evra, a razlog je...\nSlavišu je pregazio tramvaj u Resavskoj, a kum je otkriva detalje njegovog života koji će vas naježiti!\n"Putinu sam rekao da nismo ni prijatelji ni neprijatelji", a onda ga je odgovor PREDSEDNIKA RUSIJE RAZOČARAO\n13/11/2018 - 23:57\nI treba da crvene!\n161 + 9 -\n13/11/2018 - 20:53\nŠta da im radimo neka crvene.\n143 + 7 -\n13/11/2018 - 20:51\nNece ni Francuzima goreti do zore;sramota,bruka,da ih siptari kupe za 25 miliona. neverovatno.\n133 + 9 -\nAko se dokaze da je istina, bice to bruka i sramota svetskih razmera za Francusku .\nNa sve nacine su spremni sa postignu svoj cilj\n94 + 10 -


M. D. - 06.01.2016 - Foto: Wikipedia/Raphaëlle MARTIN\nUnija pekara Srbije, po jubilarni 25-ti put, organizuje sutra na Trgu Republike tradicionalno lomljenje božićne česnice, prečnika 1,5 metara i teške 50 kilograma, u kojoj će se nalaziti tri zlatna dukata.\nKako je saopšteno iz Unije pekara, članovi Esnafa Unije pekara Srbije praviće božićnu česnicu prečnika 1,5 metra, koja će biti sastavljena od 500 manjih delova i teška 50 kilograma, u kojoj će se nalaziti tri zlatna dukata.\nOve godine, zbog sve većeg broja posetilaca manifestacije, biće napravljana još jedna česnica, prečnika 2,5 metra i teška 180 kilograma, a ručna izrada te česnice trajaće pet časova, u čemu će učestvovati sedam majstora.\nPored česnice, pekara „Braća Stanković“ darovaće građanima 7.500 pekarskih jedinica spakovanih u 2500 paketića, a Unija pekara Srbije i ove godine darovaće građanima 2.500 božićnih krstića.\nbožićna česnicaTrg Republike