Vučić: Notorna laž da je Srbija uputila policiju u Banjaluku - 26.12.2018, Sputnik Srbija\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da je notorna laž da je Srbija uputila policiju u Banjaluku povodom hapšenja Davora Dragičevića, te istakao... 26.12.2018, Sputnik Srbija\nJeli konačno pušten u saobraćaj onaj novi most kod Ljubovije? Koliko mostova spaja Srbiju i RS? Jeli postoji jedan voz kojim se iz Srbije može doći u Republiku Srpsku? Jeli iko razmišlja o tome da se železnički povežu Bijeljina, Brčko i Šamac (60km) i time ostvari direktna veza Beograda i Banja Luke bez prelaska preko teritorija trećih zemalja? Šta je sa prugom Valjevo-Loznica-Zvornik/Bijeljina? Pričate puno, a radite malo.\nPokušaji "šablon revolucija" očito više ne prolaze. Specijalci su verovatno bili srpski, ali ne iz Srbije, već iz Republike Srpske. Da li je neko očekivao engleske specijalce u Banjaluci?\n12:44 26.12.2018 (Osveženo: 12:49 26.12.2018)\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da je notorna laž da je Srbija uputila policiju u Banjaluku povodom hapšenja Davora Dragičevića, te istakao da Srbija prati događaje u Banjaluci, ali da nema nameru da se meša u unutrašnje stvari BiH i RS.\n„Niko to od nas nije tražio, niti se mi mešamo u unutrašnje poslove drugih zemalja ili entiteta. Ne mešamo se u poslove BiH, još manje u unutrašnje stvari RS unutar BiH“, poručio je Vučić u izjavi novinarima, na pitanje o medijskim navodima da su srpski specijalci bili u Banjaluci tokom protesta.\n„Sve drugo bi bilo naše brutalno mešanje u stvari u koje ne smemo da se mešamo. Videli ste kako se neki političari odavde brutalno mešaju. Upitao bih ih: „Da li biste voleli da tako neko čini u našoj zemlji? Hoćete da postavimo sutra gvozdenu zavesu na Drini, kao što je Milošević Karadžiću?“, rekao je on.\nMi da uvodimo sankcije i postavljamo nove granice na Drini, taj film nećete gledati, zaključio je Vučić.\nRekao je da bezobrazluk i bezobzirnost pojedinih političara u našoj zemlji, kojima je, kaže, jedini smisao da kradu pare, koji izmišljaju i obmanjuju javnost gde god stignu, ne može da se zaustavi.\n„Laž za laži, sedam puta da se obraćam, ni tada ne bih stigao da odgovorim na polovinu neistina. Valjda je takvo vreme“, primetio je Vučić.\n26 Decembar 2018, 15:241\n26 Decembar 2018, 16:361


Yugopapir: Ko su 33 najuticajnije ličnosti YU rock scene (1/2): Bregović, Glavan, Habić, Batinović, Modli, Džet...\nKo su 33 najuticajnije ličnosti YU rock scene (1/2): Bregović, Glavan, Habić, Batinović, Modli, Džet...\nFebruar 1986: Otkačena engleska grupa 3 Mustaphas 3 počela je da svoje koncerte u okviru UK turneje završava pesmom "Niška banja" - i to baš na našem jeziku. Ipak, ostaje nejasno kako su uopšte došli do pesme, jer je najavljuju kao stari grčki hit... U Zagrebu se priprema sedmi JURM, rock smotra koja već godinama važi za rasadnik novih bendova - sa čim će se složiti članovi grupa U škripcu, Trotakt projekt, Elvis J. Kurtović, Xenia, Animatori, Lačni Franz, Dorian Gray, Laki pingvini, Videosex. "Ukoliko mislite da vredite i vaša grupa ima šta da ponudi jugoslovenskoj javnosti", poručuju organizatori, "pošaljite prijavu i demo-snimke, barem 5 pesama na kaseti, na adresu: JURM, CKD, Mikanovićeva 28, 41000 Zagreb"... U planu je još jedna rock akcija pod nazivom "Bolje vas našli", ovaj put ne između Zagreba i Beograda, već Beograda i Sarajeva, gradova koje veže olimpijski duh - Sarajevo je već bilo domaćin Olimpijskim igrama 1984, a Beograd se trudi da najesen "rezerviše" dolazak olimpijskog plamena u YU prestonicu 1992. godine... Bestseleri u domaćim prodavnicama ploča su "Dođe mi da vrisnem tvoje ime" Olivera Mandića, "Osmi nervni slom" Riblje čorbe, "Valentino II", "Srce od meda" Poslednje igre leptira, "Bolero" Haustora", "Zlatne godine" Prljavog kazališta" i "Armija B" Željka Bebeka, koji se ovog meseca našao u foto-studiju Zorice Bajin-Đukanović, a posle i na naslovnoj stranici magazina Rock. Jedan od najzanimljivijih članaka u februarskom Rocku je pokušaj da se na 4 stranice nabroje 33 najuticajnije ličnosti i institucije domaće rock scene...\n"Ko sve stoji iza aplauza, tiraža i uspeha Bijelog dugmeta, Plavog orkestra, Bajage i Instruktora, Olivera Mandića, Parnog valjka, Đorđa Balaševića, Valentina, Prljavog kazališta? Muzičari su ti koji uživaju u slavi i porazu, ali u pozadini svega funkcioniše velika mašinerija, jedan sistem o kojem se obično ćuti ili nerado govori, moćni i složeni aparat u senci, snažan isto (ako ne i više) kao i onaj pod reflektorima, top-listama, naslovnim stranama"\ndisk-dzokej, novinar, organizator\nKao gimnazijalac počeo da se bavi voditeljskim poslom 1966. godine u sarajevskom Domu milicije. Napisao tekstove za dve čuvene pesme Indexa "Tamo na kraju, u zatišju" i "Svijet u kojem živim". Od 1968. radi kao disk-džokej i sa svojom putujućom diskotekom prošao je celu Jugoslaviju. Tokom sedamdesetih postao ie najpopularniji sarajevski voditelj živih priredbi. Od 1977. do 1981. bio urednik i voditelj programa u dvorani "Sloga", poligonu nove sarajevske rock scene. U okviru Gradske predavačke tribine RU "Đuro Đaković" više godina je držao ciklus predavanja o razvoju rock muzike i rock kulture uopšte. Kao spoljni saradnik Radio Sarajeva već desetak godina uređuje i vodi muzičke emisije; od 1983. pripada mu program "Šarada akustika", najslušanija muzička emisija Radio Sarajeva. Piše za sarajevske novine "Svijet", "Ven", "Večernje novine" i "Oslobođenje". Inicijator i organizator Prvog festivala pop rock grupa BiH, održanog u maju 1985. Od prošle godine zaposlen je u "Domu mladih" kao urednik muzičkog programa.\nJedna od retkih osoba koja svoj fotografski pribor usmerava isključivo prema rock muzičarima. Vlasnica prepoznatljivog stila. Svakoj fotografiji daje autorski pečat trudeći se da pri tom izvuče suštinu iz osobe koju tretira. Objavljuje fotografije u "Rocku", omladinskoj štampi, na izložbama. Na novembarskoj izložbi Salona fotografije u Beogradu dobila je nagradu za kolekciju. Podjednako voli da slika na koncertima i u studiju, s tim što je muzika povremeno povuče, pa joj se desi da zaboravi na posao. Nedavno se iskazala na omotu albuma "Les Femmes" grupe Karlowy Vary.Tajna ljubav - slikanje Ekatarine Velike.\nVeć dugo godina apsolvent Fakulteta političkih nauka u Zagrebu. Počeo je 1969. godine na Radio Šibeniku; od 1970. povremeno, a od 1971. stalno sarađuje na Radio Zagrebu. Iste godine počeo je da piše za "Studio". Od 1979. stalno je zaposlen na Radio Zagrebu; poslednjih pet godina priprema i vodi tri decenije staru emisiju "Po vašem izboru" , a poslednje četiri nezamenljiv je čovek "Rock Expressa" najpopularnije muzičke emisije zagrebačkog Radija. Stalni je kritičar rock muzike u "Večernjem listu", redovno objavljuje u "Studiju" i' "Startu", a subotom uveče vodi "Prskalice" u klubu "Lapidarij", jedan od najzanimljivijih klupskih programa u Zagrebu. Specijalista za nova imena domaće i svetske scene.\nVođa Bijelog dugmeta i neprikosnovena domaća rock zvezda, u poslednje vreme sve se više iskazuje i kao neobično uspešan poslovan čovek: njegov "Kamarad" izveo je malu revoluciju u jugoslovenskoj diskografskoj industriji. I pored svih dobijenih bitaka i dalje uspeva da nađe dovoljno motiva da ostane predvodnik svoga vremena.\nČovek sa puno ideja koje uspeva uspešno i da realizuje. Smislio Omladinsku radnu brigadu u kulturi, u okviru koje je okupio beogradske omladince koji su profesionalno i pošteno pomagali organizaciju koncerata. Napravio Bilet servis (nalazi se u predvorju Dvorane kulturnog centra) koji na brz i efikasan način vrši prodaju ulaznica za sve važnije rock manifestacije u gradu. U okviru Kluba kulturnog centra organizuju se promocije/konferencije za štampu i tribine. Uspeo da ostvari svež i originalan oblik poslovanja koji je rocku u ovim našim prostorima često bio stran. Završio Pravni fakultet.\nDiskografska kuća iz Sarajeva koja u poslednjih godinu dana beleži sve bolje rezultate. Dolaskom Mirsada Ibrića iz "Sarajevo-diska" kuća je počela sve više pažnje da poklanja pravilnoj prezentaciji domaćih grupa. Shvativši da se na sarajevskoj sceni sve češće dešavaju perspektivni sastavi, koji kao po pravilu odlaze u diskografske kuće u drugim gradovima, odlučili su da ih dobrim i profesionalnim radom zadrže za sebe. Vode računa o marketingu i propagandi. Nepobitne činjenice: "Kamarad/Diskoton" je proizveo najbolje prodavanu ploču Bijelog dugmeta do sada, a tu su Valentino, Divlje jagode, Henda, Željko Bebek i Armija B. Novi se očekuju.\nNovinar sa impresivnim stažom. Karijeru započeo sa osamnaest godina u "Pop ekspresu". Pisao u gotovo svim značajnijim novinama koje se bave rockom. Čest gost na televiziji i na raznim tribinama. Objavio knjige "Punk" i "Ništa mudro". Završio istoriju umetnosti i svetsku književnost. Radi kao kustos za srednjovekovno slikarstvo u zagrebačkom muzeju Topić-Mimara. Poslednjih godina zbivanja u domaćem rocku posmatra u okviru svoje rubrike u listu "Studio".\nPoznatiji po svom nadimku Grga. Diplomirao je na odseku za filmsku organizaciju Fakulteta dramskih umetnosti u Beogradu. Od 1981. godine zaposlen je u beogradskom Studentskom kulturnom centru kao urednik rock programa. Godišnje u tom prostoru organizuje četrdeset do pedeset koncerata, što će reći da kroz taj prostor prolaze gotovo sve bitne i nešto manje značajne jugoslovenske grupe. Povremeno se bavi i organizovanjem koncerata van radnog mesta. Tokom prošle godine bio je angažovan na realizaciji koncerata grupe Film i Riblja čorba u novobeogradskoj Hali sportova i Bijelog dugmeta na Sajmištu.\nProfesionalac koji je trenutno veoma u modi. Poznat po tome što mu za vreme snimanja obično proradi čir. Nervozan, ali i temeljan, precizan i talentovan. Najbolji u tandemu sa snimateljem Đordem Petrovićem. Radio sa: U škripcu, Bebi Dol, Bebekom, Bajagom i Instruktorima... Producent singla "Za milion godina".\nNajpoznatiji beogradski diskofil, basista sa petnaestogodišnjim stažom u Crnim biserima i pola decenije aktivnosti unutar Tunela, vodeći radio poslenik Radio Beograda u kontakt programima. Kao urednik i voditelj "Hita 202" značajan je za reafirmaciju nastupa vodećih domaćih grupa u ambijentima radio-programa pred zainteresovanim slušaocima i navijačima. Sklon heavy zvuku.\nZavršio je režiju i engleski jezik i književnost u Sarajevu. Poslednju deceniju njegova karijera vezana je za TV Sarajevo; najpre je režirao drame i dečije emisije, a od pre šest godina bavi se isključivo muzičkim programima. Dve godine je radio "Pop poligon", preteču današnjeg "Hita meseca", a onda se bacio na narativne videoprojekte: sa Zdravkom Čolićem radio je dva šou-programa ("Malo pojačaj radio" i "Šta mi radiš"), sa grupom Film emisiju "Snovi jednog pjesnika", a sa Slađanom Milosević "Djevojčicu u svijetu čipova" (za ovu poslednju dobio je i nagradu "TV Press"). Odgovoran za video-predstavljanje poslednjeg albuma Bijelog dugmeta. Predstavnik JRT-a na Festivalu u Montreu 1984. i 1985. godine, takođe i na festivalima u Montreu, Milanu, Parizu, Minhenu. Poslednjih pet godina redovno osvaja Godišnje nagrade TV Sarajevo. Bavi se i snimanjem kratkih reklamnih spotova za sve sarajevske grupe. Sve emisije radi u tandemu sa koautorom i urednikom Ismetom Arnautalićem.\nVodeći gotovo dve decenije emisije Radio Novog Sada na mađarskom jeziku, odigrao je značajnu ulogu u popularizaciji jugoslovenske rock muzike u Vojvodini i susednoj Mađarskoj. Krajem sedamdesetih imao je program i na Radio Varšavi. Ove decenije više se preorijentiše ka video-programima i svoj putujući video šou predstavlja širom zemlje i u nekim susednim zemljama. Uz najpopularnije strane, uvek beskompromisno uvršćuje domaće spotove. Poslednje dve godine ima zapaženu TV emisiju na mađarskom jeziku.\nOzloglašen po subjektivnosti i zulufima. Poznat po tome što je više zainteresovan za lepe devojke u publici nego za grupe na bini. Prvi tekst objavio u "Džuboksu" u leto 1979. godine. Vrlo brzo stekao status kritičara oštrog jezika. Raspinje se od specijalizovanih muzičkih listova, preko omladinske štampe do ženskih i ljubavnih časopisa, ali i socioloških publikacija. U poslednje vreme najkontinuiranije objavljuje u "Slobodnoj" i "Nedeljnoj Dalmaciji". Pristalica devize "Rock'n'roll u svake novine". Koautor almanaha "Drugom stranom". Novoimenovani direktor Omladinskog festivala u Subotici.\nSmatrajući pisanje o šou-biznisu, u stvari, jednim vidom samog šou-biznisa, najvredniji domaći rock spisatelj postao je široko poznat uvođenjem zezanja u oblast ocenjivanja ploča. Godine 1976. diplomirao je na Beogradskom univerzitetu, ali se nikada nije bavio poslom za koji se školovao, već od 1971. redovno piše, sarađujući u gotovo svim novinama koje na bilo koji način tretiraju popularnu muziku. Stalno je zaposlen u listu "Duga", redovno sarađuje u "Politici Ekspres", a povremeno objavljuje u "Radio TV reviji", "Svijetu", "Venu", "Praktičnoj ženi", "Rocku" i drugim listovima. Nekada otvoreni pristalica novih muzičkih tendencija, u poslednje vreme je sve više okrenut sintezama rock i folk ulicaja.\nPoznatiji pod svojim medijskim imenom Malkolm Muharem, ovaj dvadeset petogodišnji bivši muzičar i novinar pojavio se na sceni 1982. godine kao jedan od tvoraca i najbitnijih ideologa novog primitivizma. Sledeće dve godine stajao je iza projekta Elvis J. Kurtović And His Meteors u periodu njegove najveće medijske ekspanzije. Na vreme je procenio potencijale Plavog orkestra i sve svoje sposobnosti upregnuo u službu njegovog fantastičnog uspona.\nJedna od ključnih ličnosti domaćeg rocka. Kao student arhitekture, organizovao je 1971. godine na zagrebačkoj Šalati koncert Korni grupe i od tada je neumoran u poslu. Jedan od inicijatora "BOOM" festivala, producent grupe Time, izvršni organizator. Pro arta, Josipe Lisac, Yu-rock selekcije, Kongresa rock gitarista, neizostavan čovek u prvom naletu Bijelog dugmeta, Smaka, Parnog valjka, Srebrnih krila, izvršni producent u nastajanju mnogih ploča, inicijator akcije "Pozdrav iz Zagreba" i "Pozdrav iz Beograda". Bije ga reputacija čoveka čiji poslovi "nisu uvek rasčišćeni do kraja", a opet nema imena kome ne imponuje njegova saradnja. Trenutno gubi vreme sa pojedinim umetnicima zabavne muzike, rukovodilac je programa u dvorani "Moša Pijade", ulaže u poslove Olivera Mandića i priprema turneju Prljavog kazališta.\nJedan od najiskusnijih jugoslovenskih disk-džokeja u pravom smislu te reči. Počeo krajem šezdesetih u tada popularnoj zemunskoj diskoteci "Sinagoga". Jedan od prvih voditelja Studija B. Sa svojom "Letećom diskotekom" obišao celu Jugoslaviju. Kao dokumenti tog vremena ostale su dve ploče "Leteće diskoteke" na kojima je zabeležen deo atmosfere, ali i njegova strast za pevanjem. Neke pesme realizovao je u duetu sa Borom Đordevićem. Od 1979. na Beogradu 202 vodi emisiju "Ventilator". Pre tri godine, zahvaljujući inicijativi njegovog saradnika Dušana Pančića uvedena demo-top lista, kojom, kako sam kaže, žele da budu most i pomognu mladim grupama da pređu na drugu obalu. "Ventilator" je uspeo da do sad objavi tri albuma sa najuspešnijim demo-snimcima. U emisiji pruža šansu brojnoj ekipi mladih saradnika da učestvuju sa svojim novinarskim prilozima.\nKraj prvog dela - Drugi deo liste OVDE\n"Rock" imenuje najuticajnije ličnosti i institucije domaće rock scene\nPrilog su pripremili: Petar Janjatović, Vladimir Stakić, Dušan Vesić i Petar Popović. Iz razumljivih razloga, u ovaj pregled nije uvršćena redakcija "Rocka" ni njegovi saradnici. "Rock", februar 1986.\nLabels: Beograd, Jugoslavija, Ljubljana, Muzika, Novi Sad, Osamdesete, Priština, Sarajevo, Skoplje, Titograd, Zagreb


U Nevesinju održan skup podrške vjernicima u Crnoj Gori | Herceg Televizija Trebinje\nU Nevesinju održan skup podrške vjernicima u Crnoj Gori\nIzvor: Radio Nevesinje | Foto: Radio Nevesinje | Datum:31.12.2019.\nU organizaciji Crkvene opštine Nevesinje, Opštinske boračke organizacije i Opštine Nevesinje, sinoć je održan skup podrške braći u Crnoj Gori i Mitropoliji crnogorsko-primorskoj povodom usvajanja diskriminatorskog Zakona o slobodi vjeroispovjesti.\nVečernju službu sa molebanom u Sabornom hramu služili su mjesni sveštenici, a nakon toga litija je prošla gradskim ulicama. Skupu na Trgu slobode prisustvovao je veliki broj građana, koji su svojim prisutvom dali podršku braći i sestrama u Crnoj Gori, koji brane najveće srpske svetinje.\nSveštenik Mladen Čalija zahvalio se svima koji su došli i podržali ovaj skup, i još jednom pokazali da poštuju i vole svoj narod i crkvu, da su odani i spremni da je brane ako bude trebalo.\n– Hvala vam na ljubavi i požrtvovanju koje ste pokazali prema crkvi i braći u Crnoj Gori. Neka vam Bog čiji praznik rođenja očekujemo, uzvrati svakim dobrom i Božijim blagoslovom – naglasio je Čalija.\nOn je okupljenima pročitao i saopšenje Episkopskog savjeta Srpske pravoslavne crkve u Crnoj Gori.\nNačelnik Milenko Avdalović poručio je da se nada da će vlasti u Crnoj Gori razumjeti našu brigu i uvažiti naše interese, želje i molbe, prije nego što Zakon koji je usvojen prije neki dan stupi na snagu.\n– Želimo da slobodno raspolažemo vjerskom imovinom i da se zajedno sa našom braćom u Crnoj Gori molimo, jer smo isti narod – rekao je Avdalović.\nPredsjednik Opštinske boračke organizacije Siniša Šipovac istakao je da se moramo zapitati gdje smo to danas, i zašto se svađamo oko svetinje koja nas je kroz vijekove spajala duhom i molitvom.\n– Neka Bog čuva sve vas i čitav prvoslavni narod, jer nema ništa svetije od bratskog gledanja, ljubavi i sloge – rekao je Šipovac.\nDelije iz Nevesinja podržali su pjesmama i bakljadom svoju braću u Crnoj Gori istakavši transparent „Slobodi je kolijevka, Nemanjina Crna Gora“. Na skupu je nastupila i Etno grupa „Simonida“.


Radojičić: „Pobednik” na Kalemgdanu će biti skinut zbog popravke | Novosti.RS\nRadojičić: „Pobednik” na Kalemgdanu će biti skinut zbog popravke\n06. 08. 2019. u 11:54\nFoto: Zavod za zaštitu spomenika od kulture\nPredviđeni rok za završetak radova na spomeniku, koji je izvajao čuveni Ivan Meštrović, je šest meseci od sprovođenja postupka javne nabavke, saopštila je Gradska uprava\nGradonačelnik Beograda Zoran Radojičić najavio je da će uskoro početi rekonstrukcija simbola naše prestonice - "Beogradskog pobednika", odmah po dobijanju građevinske dozvole od Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.\nRekonstrukcija će koštati 26 miliona dinara, a poverena je Privrednom društvu "Koto" d.o.o i vajaru Zoranu Kuzmanoviću.\nPredviđeni rok za završetak radova na spomeniku, koji je izvajao čuveni Ivan Meštrović, je šest meseci od sprovođenja postupka javne nabavke, saopštila je Gradska uprava.\nRadojičić je precizirao da je projekat rekonstrukcije spomenika "Beogradski pobednik" uradio Zavod za zaštitu spomenika kulture Grada Beograda, a projekat statičke sanacije Građevinski fakultet Univerziteta u Beogradu.\nOn je istakao da rekonstrukcija obuhvata tri faze - statičku sanaciju, restauraciju bronzane skulpture i restauraciju kamenog stuba i postamenta.\nRadojičić je pojasnio da je cilj sanacije temelja spomenika da zaustavi neravnomerno sleganje postojećeg temelja i naginjanje vrha stuba u stranu.\n"Projektovano rešenje je usvojeno tako da se iskop oko spomenika, kao i intervencije na samom spomeniku svedu na minimum. Restauracija bronzane skulpture ''Pobednika'' je neophodna, jer se na njoj nalaze brojna oštećenja, a kroz njih prolazi voda koja ga dodatno ugrožava", rekao je Radojičić, a navodi se u saopštenju.\nDodao je da je predviđeno da postolje i stub spomenika budu obnovljeni na mestu gde se nalaze, odnosno na Kalemegdanu, dok obnova statue zahteva da se ona skine i da se radovi obave u ateljeu vajara Zorana Kuzmanovića.\nSkulptura će se privremeno skinuti kako bi se radovi na njenoj restauraciji obavili u najadekvatnijim uslovima u radionici i kako bi se formirala nova veza između skulpture i stuba, jer je upravo ova veza najoštećeniji deo spomenika, naveo je Radojičić.\nGradonačelnik je istakao da će rekonstrukcija "Beogradskog pobednika", pored obnove Velikog i Malog stepeništa koja su uveliko otvorena za građane, dati novi izgled najznačajnijem kulturno-istorijskom delu Beograda kakav je Kalemegdan.\n"''Beogradski pobednik'' je simbol i ukras naše prestonice po kojem nas svet prepoznaje. Izuzetno je važno da Beogradska tvrđava, koja zajedno sa parkom Kalemegdan čini najznačajniji kulturno-istorijski deo naše prestonice, bude uređena i povrati sjaj i lepotu koju je nekada imala", rekao je gradonačelnik.\nZa to je, ukazao je, potrebno odgovorno održavanje, koje nakon dužeg perioda podrazumeva rekonstrukciju, te dodaje da je, poslednji trenutak za obnovu, a s obzirom na to da je "Pobednika" zub vremena nagrizao i da se to sada i te kako vidi po njegovim oštećenjima.\nRadojičić je dodao da je od 1991. godine na "Pobedniku" rađeno samo čišćenje spomenika od grafita i zaprljanosti i popunjavanje pukotina i spojnica kamene obloge.\nPodsetio je da je Zavod za zaštitu spomenika kulture tokom prošle godine izvršio uvid i pregled u stanje spomenika, mapiranje oštećenja kamene obloge i bronzane skulpture, detaljno merenje i 3D lasersko skeniranje spomenika i da se uvidom u stanje došlo do saznanja da su oštećenja zantno pogoršana u odnosu na 2016. godinu, kada je takođe vršen pregled stanja.\nRadojičić je dodao da je Gradu značajno ekspertsko mišljenje dr Zorana Kuzmanovića, vajara, o stanju bronzane skulpture spomenika, u kome se navodi da je uočljiv veliki sloj oksida na celoj površini skulpture, sa više oštećenja u vidu rupa, verovatno od metaka ili gelera.\nPukotine su velike i veza skulpture za kružni kameni postament je korodirala i u jako lošem je stanju, dodao je Radojičić.\n"Beogradski pobednik" je za kulturno-istorijsko dobro proglašen 1992. godine.\nNalazi se u okviru spomenika kulture "Beogradska tvrđava" koji je od izuzetnog značaja za Srbiju.


Stamatović: Subvencionisati domaću proizvodnju, a ne strane firme - Svrljiske novine\nPredsednički kandidat Milan Stamatović izjavio je da država umesto da pomaže i subvencioniše domaću proizvodnju, srpske seljake i male porodične firme, troši ogroman novac građana da dovede famozne strane investitore, čiji je jedini cilj da iskoriste besplatno zemljište, komunalnu infrastrukturu, poreske olakšice i najjeftiniju radnu snagu u Evropi.\nMilan Stamatović, foto: Fejsbuk stranica\n“Vlada raspikuća poklanja, teško zarađeni i stečeni novac građana Srbije stranim kompanijama kao da smo najbogatija zemlja na svetu, uporno nas lažući da nam dolaze strane investicije, a zapravo je reč o otvorenoj pljački naroda i otimanju državne imovine”, rekao je predsednički kandidat Milan Stamatović, a prenosi se u saopštenju.\nUpozorio je da će od domaćina i vrednih proizvođača postati obespravljeni robovi u sopstvenoj državi koji će raditi za najmanju cenu rada, što je u interesu misterioznih stranaca koji hrle u Srbiji ne da pomognu nego da uzmu “i ono malo što nam pripada”.\nIstakao je i da pravi “razvojni pelcer” za celu Srbiju treba da bude Zlatibor, gde su nosioci ekonomskog razvoja Srbije mali i srednji preduzetnici, poljoprivredni proizvođači i zanatlije, jer bez ulaganja u srpsku privredu i zaštitu domaće proizvodnje ne može biti prosperiteta i boljeg životnog standarda.\nIzbori, Izbori 2017., Izbori u Srbiji, Milan Stamatović, Predsednički izbori\nPrevPrethodnaOprez! Radovi na putu prema SC ”Pastirište”\nSledećaSNS i SPS: Pobeda Vučića za uspešnu i jaku SrbijuNext


Jesenji miting prijateljstva škole "Radivoj Popović" - Ozon Media\nSremska Mitrovica – Korisnici i učenici škole za učenike sa smetnjama u razvoju “Radivoj Popović” danas su učestvovali u sportskom takmičenju pod nazivom „Jesenji miting prijateljstva“ na Atletskom stadionu u Sremskoj Mitrovici.\nUčesnici su se takmičili u fudbalu, trčanju na 60 metara, bacanju vorteksa i poligonu. Gradska uprava za zdravstvo, socijalnu zaštitu i zaštitu životne sredine, Gradska uprava za kulturu sport i omladinu, kao i Atletski stadion Sremska Mitrovica pružili su podršku ovoj manifestaciji jer je, kako kažu, ovakva vrste rekreacija od značaja za zdravstveno i fizičko stanje korisnika ometenih u razvoju.\nLokalna samouprava će, kako je rekao Željko Novaković, načelnik za zdravstvo socijalnu zaštitu i zaštitu životne sredine, nastaviti da pruža podršku i u narednom periodu u skladu sa mogućnostima kako bi se korisnicima obezbedio kvalitetniji boravak u školi.\nNakon takmičenja svi učesnici su nagrađeni medaljama i poklonima kao kolektivni pobednici.\nKomemoracija za stradale Jevreje i Rome\nMeđunarodna izložba fotografija\nLizing – ili kako da stalno vozite novi automobil


Arhitekta Liesbeth van der Pol, inspirisan mostom Torensluis, projektovao je pasarelu s ciljem da ona postane novo mesto okupljanja u kvartu Zuidas.\nMost nazvan Lex van Delden nema samo funkciju spajanja dva dela grada (Boelelaan i Gershwinplein) već je on zamišljen tako da postane trg u ovom amstedamskog predgrađu. Most se nalazi u srcu ovog dela grada a pogled s njega pruža se na sve strane. Zbog toga je arhitekta Liesbeth van der Pol po uzoru na popularni Torensluis, koji se nalazi u strogom centru Amsterdama i koji uvek vrvi od ljudi, kreirao ovaj most koji privlači pažnju pešaka i biciklista.\nZahvaljujući krugovima, naglašen je centar mosta koji služi da malo zastanete i pogledate oko sebe.\nZahvaljujući izboru boja ali i krugovima, naglašen je centar mosta koji služi da malo zastanete i pogledate oko sebe. Arhitekta je čak zamislio da će ljudi tu donositi stolice i stolove i uživati u pogledu na reku i uzavreli grad.\nZbog velikog broja pešaka i biciklista koji će prelaziti ovaj most posebno u špicevima, velika pažnja posvećena je bezbednosti. Ivice mosta su naglašene LED svetlom ne samo da bi izgledale lepo već i da bi bile upadljive.\nMost je betonski a izvela ga je holandska firma Royal Haskoning 2014. godine.\nBehaton ploče postavljenje su tako da prate kružnice.\nFoto: Thijs Wolzak, Arjen Schmitz\nPogledajte i ovu pasarelu u obliku piramida:\n#behaton #betonski most #Lex van Delden #Liesbeth van der Pol #mostovi #mostovske konstrukcije #pasarela #Torensluis #trg #trg na mostu


forum.kraljevo.com • Pogledaj temu - Most na Kamidzori\nDanas je 25 Maj 2020, 16:51\nMost na Kamidzori\nTema posta: Most na Kamidzori\nPoslato: 23 Nov 2009, 00:48\nPridružio se: 23 Nov 2009, 00:39\nPozdrav svima, voleo bih da mi neko kaze nesto nesto vise o zatvaranju Kamidzorskog mosta, jer most je trebalo da bude zavrsen 15. novembra. Od lokalnih gradjana sam cuo da su majstori, ako tako mogu da ih nazovem, nesto pre*ebali i od tada se na njemu nista ne radi, ali bukvalno nista. Koristimo obilaznicu kroz sircu, 10km u jednom pravcu nam je duze a oni cute kao cvecke neke, niko da nas obavesti sta se ustvari desava i da li ce uopste nesto raditi. Totalno neodgovorno i bezobrazno. Neka se stide svi koji imaju posla sa ovim, ovo je sramota za grad. Pozdrav\nTema posta: Re: Most na Kamidzori\nPoslato: 24 Nov 2009, 12:54\nVerovatno su otkrili da nešto ne ide kako su zamislili jer je taj most pravljen još pre II sv. rata i pušten je tada u rad bez upotrebne dozvole.\nNikakva građevinska dokumentacija za taj most nije postojala tako da ga građevinci faktički tek sada otkrivaju. Ko zna šta su videli kad su razgrnuli onaj metar peska i kamena kojim je most bio pokriven...\nPoslato: 28 Dec 2009, 05:27\nda smo normalna zemlja ili mozda bolje receno da neko zeli da vodi racuna o kraljevu, taj most ne bi bio taknut, vec ostavljen onakav kakav je bio, ali samo kao kulturno istirijski spomenik.\nto sto u kraljevu nista osim prakticnog iskoriscavanja, nenovcanog ili novcanog, nema smisla to je problem svih ljudi iz kraljeva.\njbt, zar bednici nisu mogli da naprave tako mali mostic pored ili u blizini starog mosta na kamidzori? nego prepravljaju nesto sto su dedovi ili pradedovi napravili. toliko o sposobnostima danasnjih "upravljaca" kraljeva.\nPoslato: 03 Feb 2010, 21:24\nMa ovo je strasno, evo dodje i februar mesec, i ama bas nista nisu uradili od mog prvog posta tamo negde sredinom novembra.. Koja je to bagra, sve to u zatvor treba u jednu celiju bez wc solje...Na tv niko nista ne spominje, niko da se obrati javnosti sta se desava.. A ovu ebenu Gazelu beogradsku sredise za 7 dana..A moset je bukvalno 20x veci od Kamidzorskog.. DJUBRAD\nPoslato: 13 Feb 2010, 22:32\nPridružio se: 22 Mar 2008, 21:10\nPa evo ministar "pre roka" je najavio da ce sve biti gotovo do sutra ili preciznije do dana zaljubljenih. Kako rekose gansi "patience".\nDa smo, svako u svom okruženju, ispravljali ono što je pogrešno i pogresne ljude zaustavljali na njihovom putu, da smo ih sprecavali da cine loše stvari, ne bi se te loše stvari dešavale.\nPoslato: 16 Feb 2010, 11:15\nPa zasto bi uopste u gradu Kraljevu bilo sta bilo izgradjeno,uradjeno i unapredjeno!? Koji to KRALJEVCANI vode ovaj grad? Evo kako stoje stvari:\n1. Gradonacelnik - rodjen na Kosovu\n2. Zamenik gradonacelnika - rodjen u Sarajevu (a da ironija bude jos veca,vodja je Pokreta za Kraljevo)\n3. Direktor Zdravstvenog centra rodjen na Kosovu.\nNe znam kako stvar stoji u SUP-u. Ali svi celni ljudi Kraljeva,sem onom nesrecnog Sljivica su stranci. Svaka cast svakome,ali kako oni mogu da vole ovaj grad vise od mene,a moja porodica je ovde od 18. veka? Zasto u Cacku nisu na vlasti ljudi iz Sarajeva, Subotice, Beograda, Nove Varosi? Za Cacane su i Dragacevci stranci. I na tome im svaka cast. Podrzavam forumasa koji je napisao da Kamidzorski most treba drzati kao kulturnu vrednost. A ''nas'' gradonacelnik bi kao neki istoricar umetnosti trebalo da zna vrednost tog mosta. Doduse,da je to most u Kosovskoj Mitrovici ili Prizrenu,mozda bi mu nesto i znacilo. Sta uopste reci o coveku koji je na TV-u mrtav 'ladan izjavio: Vazno je da izgradimo nove sportske objekte,radi PRIVODJENJA sto veceg broja mladih. Zna li on gde se privodi i kako? Dno dna!\nPoslato: 18 Feb 2010, 21:35\nTo nisam znao i stvarno je sramota ...\nJuce sam video neke ljude na mostu, njih 3 4, rade nesto kao... Prvi put od novembra meseca.. U svakoj normalnoj drzavi neko bi isao u zatvor zbog ovakvih stvari, ali u Sr ne ... Samo da znate na sta lici put kroz sircu.. I Ribnicki most npr.. Rupe od po 1m u precniku, na sred mosta moras da predjes u drugu traku da bi ih zaobisao ... Al nema veze, bitno da napravimo nove sportske objekte..


U zavisnosti od vrste problema preparate biramo prema: potpunoj biodegradabilnosti, izraženoj antikorozivnosti, sposobnosti čišćenja i dezodoracije, izraženom mikrobicidnom delovanju. Dezinﬁcijensi se razlikuju po svom spektru delovanja, tj. jedni na neke mikroorganizme deluju dobro, a na druge slabo ili nikako. Uopšte, dezinﬁcijensi slabije deluju na gljivice, […]\nDoprinosi smanjenju rizika za nastanak i širenje zaraznih bolesti.Ukoliko se u određenim okolnostima dezinfekcija ne sprovodi ili nije sprovela, može doći do raznih, za nas štetnih delovanja prisutnih mikroorganizama kao što su npr: […]\nDezinﬁcijensi su ispitano i registrovano hemijsko sredstvo izraženog dezinfekcionog delovanja koje je namenjeno za sprovođenje dezinfekcije.Da bi ostvario dezinfekciono delovanje (željeni efekat), dezinﬁ cijens mora stupiti u interakciju sa mikroorganizmom i tek tada ga može oštetiti, odnosno inaktivirati. […]\nZaštitu objekata od insekata vršimo mehaničko-fizičkim i hemijskim metodama zaštite.Mehaničko-fizički metod zaštite svodi se na sprečavanje ulaska insekata u proizvodni pogon raznim preprekama. Ovde se pre svega misli na postavljanje vazdušnih zavesa i žičanih mreža kao i automatskih zatvarača za vrata. […]\nPod pojmom dezinsekcija podrazumeva se regulacija populacije štetnih insekata (artropoda). Štetni insekti izazivaju zdravstvene poremećaje kod ljudi i domaćih životinja i nanose velike ekonomske štete.Štetni insekti predstavljaju problem sa zdravstvenog aspekta, jer predstavljaju vektore (prenosioce ili prelazne domaćine) za veliki broj zaraznih bolesti ljudi i domaćih životinja. […]\nPreventivna mera dezinsekcije primenjuje se u objektima skladištenja sirovina (silosi i podna skladišta):- dezinsekcija praznih ćelija silosa i podnih skladišta pre unošenja proizvoda u njih.Preventivna dezinsekcija u cilju uništavanja sinantropnih vrsta insekata (muve, moljci, bubašvabe, mravi i dr.), izvodi se primenom insekticida u restoranu i drugim pratećim objektima, a dezinsekcija u proizvodnim pogonima bazira se na korišćenju ekoloških sredstava: […]\nKako bi sačuvali visok kvalitet usluge i zadovoljstvo krajnjih korisnika, koristimo antikoagulanate koji u odnosu na akutne rodenticide imaju vremenski odloženo dejstvo.Blok na bazi bromadiolona 0.005% se upotrebljava za suzbijanje glodara (Rattus norvegicus, R. rattus) i miševa (Mus musculus) u komunalnoj i javnoj higijeni za preventivnu i protivepidemijsku deratizaciju. […]\nŠtetni glodari (pacovi i miševi) su kroz istoriju zabeleženi kao stalni pratioci čoveka. Široko su rasprostranjeni i nanose značajne ekonomske štete, a predstavljaju i veliku opasnost po zdravlje ljudi, jer su prenosioci različitih zaraznih bolesti.Danas se primenjuju različite metode uništavanja ovih jako rasprostranjenih štetočina. Postoje preventivne i kurativne metode suzbijanja štetnih glodara. […]\nHACCP standard predstavlja sistemski pristup identifikaciji, evoluciji i kontroli rizika koji se odnose na bezbednost hrane.Kontrola štetočina primenom HACCP standarda ima za cilj eliminaciju insekata i glodara kao potencijalnih zagađivača namirnica, […]\nProizvodni pogon i postrojenja u prehrambenoj industriji, posebno su povoljna mesta za razvoj insekata i glodara, zbog hrane koju tamo mogu naći, zatim pogodne temperature i vlažnosti. Procenu opasnosti od štetnog uticaja insekata i glodara vrši stručna ekipa pregledom svih objekata i površina. […]\nOdređivanje kritičnih kontrolnih tačaka, u principu je nastavak analize opasnosti. Prepoznavanje i markiranje kritičnih tačaka neće biti problem ukoliko je objektivno izvršena procena opasnosti i ako je uspostavljena saradnja između odgovornih lica proizvodnje i izvođača radova. […]\nNa osnovu procene rizika i utvrđivanja kritičnih tačaka, preduzimaju se preventivne mere u cilju sprečavanja naseljavanja štetočina u pogone i izbegavanja intervencija hemijskim sredstvima. […]\nObvezna preventivna deratizacija kao posebna mera podrazumeva mehaničke, fizikalne i hemijske mere koje se provode na površinama, u prostorima ili objektima koji podležu sanitarnom nadzoru, a preduzimaju se u vanrednim situacijama: […]\nDOO „EKO DDD“ pruža usluge mehaničke zaštite od ptica postavljanjem proizvoda koji predstavljaju mehaničke prepreke. Proizvod AB Spike je namenjen zaštiti objekata i okoline od štetnog uticaja ptica. Proizvod se montira na one površine koje su „napadnute” od strane ptica i time se sprečava njihovo sletanje i dalje narušavanje izgleda i higijene objekta. […]


CGO: Potencijal za radikalizaciju postoji i potrebno je vise raditi na prevenciji | Najnovije vijesti iz Ulcinja i regiona – UL – Info\nZa dvije trećine građana i građanki u Crnoj Gori primjena nasilja radi ostvarivanja političkih, društvenih i religijskih ciljeva nije opravdana. Ipak, jedna trećina nalazi da postoje situacije kada nasilje može biti opravdano za ostvarenje ovih ciljeva što predstavlja potencijal za radikalizaciju i zahtijeva multisektorski preventivni odgovor, ukazuju podaci iz istraživanja javnog mnjenja o stavovima prema nasilnom ekstremizmu i radikalizmu koje je Centar za građansko obrazovanje (CGO) predstavio u srijedu.\nU identitetskom smislu, građani i građanke svoj identitet dominantno vezuju za državu Crnu Goru(89%) i rodni grad ili region iz kojeg dolaze (88%), a potom za svoj etnički identitet (73%). Najmanje sebe doživljavaju kao građane Evrope (64%) i kosmopolite (56%).\nVećina građana i građanki Crne Gore sebe navodi kao pravoslavce. Istovremeno, visok udio je onih koji navode da im je religija generalno važna u životu i koji prisustvuju vjerskim obredima nekoliko puta godišnje. „Značajna većina građana/ki vjeruje da je dužnost pravog vjernika da brani postulate svoje vjere. Istovremeno, sličan je procent i onih koji vjeruju da su religijska pravila pravednija od državnih pravila. Znači,potencijal za radikalizaciju je posebno izražen kada se uzme religijski okvir“, upozorio je Đukanović.\nIstraživanje je dio projekta Sigurna mreža koji ima za cilj da doprinese smanjenju i prevenciji trenda radikalizacije u Crnoj Gori jačanjem kulture društvenog dijaloga o kontroverznim i ekstremističkim pitanjima, ali i jačanjem demokratskih procesa kao ključne prevencije eskalacije terorizma i nasilnog ekstremizma u njihovim različitim oblicima. Dodatno, projekat pozicionira i ulogu obrazovanja u sprječavanju nasilnog ekstremizma, ali i značaj promocije kulture društvenog dijaloga i saradnje, demokratskih vrijednosti i principa ljudskih prava kao preventivnih mehanizama protiv terorizma i nasilnog ekstremizma. Ovaj projekat je podržan kroz program Za jači glas organizacija građanskog društva, koji realizuje Fond za aktivno građanstvo – fAKT, a finansira Američka ambasada u Podgorici.\nStručni dio istraživanja za potrebe projekta uradila je kompanija Ipsos Strategic Marketing.\nNext: Komunalna policija: OBJEKAT KOD ZENSKE PLAZE BICE SRUSEN U CETVRTAK


2017 | Ski Magare\nDecember 24, 2017 Marko Stanković\tLeave a comment\n„Prvih 10 godina je najteže“, da citiram Boru Đorđevića u naslovu jedne od njegovih knjiga, verovatno ne bi bilo primereno. 10 Magarećih godina je prošlo u skijanju, druženju, metrima snega, kilometrima preveženih staza (i van staza) kao i stotinama ispričanih priča i anegdota. Kako je napisao jedan naš drugar na majicama koje smo napravili povodom ovog jubileja „10 Magarećih godina je kao 200 ljudskih“. Kada se osvrnem na prethodnih deset godina skijanja i druženja sa Magarcima, osmeh se sam izmami na lice i mogu slobodno da kažem da sam srećan što sam imao čast da budem deo ove priče.\nTeško je rečima opisati atmosferu koja vlada tih desetak dana svake Magareće pustolovine. Izmešaju se tu recenzije opreme, analize ski mapa i offpiste ruta sa mirisima kuvanog vina i crnog luka koji se uvuče u odeću od kuvanja. Citiranje šta je ko gde pročitao ili pogledao, prepričavanje skijaškog dana uz snimke sa kamera, igranje društvenih igara uz meze i domaću rakiju. Podsećanja na doživljaje i priče sa nekih ranijih skijanja, koje iako smo zajedno proživeli, zvuče kao da ih slušamo od nekog trećeg po prvi put. Sve je to zajedno jedan miks kvalitetnog skijanja i druženja ljudi okupljenih oko iste strasti.\nZa 10 godina, obišli smo i velika i mala skijališta u Francuskoj, Austriji, Italiji i Švajcarskoj. A skijalo se i na Kopu, Brezi i Jahorini. Količina snega, sunca ili zvanični kilometri staza nikada nisu određivali kvalitet našeg skijanja… uvek je bilo dobro i uvek smo se „naskijali“ pa makar se vozili na dečjoj ski traci po kiši. Kako je rasla ekipa, tako je uz Magarce stasala i cela jedna generacija malih Magarića juniora, koji su zavoleli sneg, planinu, druženja i ponosno ističu da su Magarci. Vremenom je cela priča prerasla skijanje i zimska okupljanja, pa se sa nestrpljenjem očekuju tradicionalna letnja okupljanja prema kojima se planiraju godišnji odmori, a ekipa se skuplja sa svih strana sveta.\nOve godine smo rešili da jubilej proslavimo tamo gde je sve i počelo, decembra 2007. godine. Les Menuires, Tri doline, skijaška Meka. I kao i te 2007. godine bogovi skijanja i meteorologije su nas pogledali i podarili nam metre svežeg snega, temperaturu u minusu i sunčane dane. Čist hedonizam.\nOd 09:00 do 16:50, kada zatvara Doron, poslednja žica koja izvlači iz rupe na „Masse“, peglale su se staze i offpiste rute svih 6 dana. Obišli smo celo skijalište, a prirodnog snega je bilo i na najnižim stazama na 1200m n/v. Gužve na stazama i žicama je bilo samo kada se čopor Magaraca pojavi, jer se dešavalo da nas skija i po 20 u grupi… uglavnom smo bili sami na stazama. Teško je reći gde je bilo najbolje… Masse, St.Martin 2, Mont Vallon, Signal, Moraine, staze koje spuštaju ka La Tania i Le Praz ili offpiste rute sa Masse…\nSkupili smo se iz sa svih strana sveta (ali stvarno). Kragujevac, Beograd, Novi Sad, Banja Luka, Zagreb, Ljubljana, Beč, Prag, Cirih, Kanada.\nEkipa se značajno povećala.\nCime De Caron 2007\nCime De Caron 2017\nCene u francuskim kafanama su se takođe značajno povećale.\nNeki su ostali verni Fischeru.\nZa kraj, uz želje da se povređeni brzo oporave, mogu samo da poželim da ova priča nastavi da traje… nema potrebe da se menja… i da slavimo još puno ovakvih jubileja.\nMarch 20, 2017 Marko Stanković\tLeave a comment\nComparable ‘marginal’ (1) taxation prices for graduates under 2012+ system\nThe whole Help Guide to Building the Best On The Web Dating Profile\nFirst-Time Home Buyer tools in Oklahoma for 2019\nNow… I’ve explained why complimenting late is great… but what type of compliments do you really provide?


Ana Babić | Nova Iskra\nAna Babić je rođena je 1987. godine u Kikindi, a trenutno živi i radi u Beogradu. Diplomirala je na Visokoj Školi Likovnih I Primenjenih Umetnosti Strukovnih Studija, odsek dizajn enterijera. Nameštaj i enterijer su njena prva ljubav, dok je ilustracija bilo nešto što se uvek provlačilo, a sada došlo u prvi plan kroz njen brend Škrabac. Anin dizajn uvek teži da učini svakodnevne predmete zabavnijim za upotrebu.\nBila je učesnica mnogih izložbi kako u zemlji tako i u inostranstvu (Creative Space Serbia, Ghost project, 100 % future Serbia,Belgrade design week...). Radovi su joj objavljivani u nekoliko dizajnerskih knjiga i magazina.


Ništa bez žena | Crveni Krst Beograd\nPoznate glumice Dara Džokić, Gorica Popović, Mina Lazarević, Zinaida Dedakin, Lena Bogdanović, Tamara Aleksić svojim prisustvom ulepšaće Dan žena. Akciju će podržati i karatistkinja Tanja Petrović, voditeljka Ana Mihajlovski, novinarka Tanja Peternek, kao i sportistkinje iz Sportskog društva “Crvena zvezda”, košarkašice “Partizana”, fudbalerke Fudbalskog kluba “Rad”.\nAkciju će podržati i Slađa Allegro, Marija Kilibarda, Sara Jovanović, Ana Kokić, Mirka Vasiljević, Ivana Peters. Sigurni smo da će naši najmlađi prijatelji akcije, polaznici škole pevanja Voice Stars Factory i aktuelni učesnici Pinkovih zvezdica obasjati sva lica osmehom i dati posebnu notu ovoj manifestacijii.\nNaše humane dame obradovaćemo cvećem, knjigama, pozorišnim kartama, kozmetičkim proizvodima koje su podržavajući manifetaciju pripremili: izdavačke kuće Arhipelag, Čarobna knjiga, Odiseja, Čigoja, Narodno pozorište, Jugoslovensko dramsko pozorište, Beogradsko dramsko pozorište, Ustanova kulture „Vuk Stefanović Karadžić“, Atelje 212, pozorište na Terazijama,cvećara Kazablanka, Blumen Royal Garden, TeleFlora, Apoteka Beograd, DM drogerija, Anti Aging Studio, Koka Kola, Hellenic Group, poslastičarnice Koki kolači, Vanilica, Home Made, In hotel, Dunjkini keksići, Jafa Crvenka, Bambi, kao i turistička agencija GO2Travelling i Loop Promo Baloni.\nPozivamo Vas da svojim prisustvom uveličate našu manifestaciju. Biće nam čast i zadovoljstvo da budete deo ove humane i pozitivne akcije.


Arhiv TK: Dogovorena saradnja sa arhivima i arhivskim službama R Turske – TuzlaInfo.ba\nArhiv TK: Dogovorena saradnja sa arhivima i arhivskim službama R Turske\n25/05/2017 | 13:28\nDanas su Arhiv Tuzlanskog kantona posjetili predstavnici arhiva i arhivske službe Republike Turske, arhivisti iz Državnog arhiva Turske, Osmanskog arhiva u Istanbulu i predstavnici agencije TIKA iz Turske.\nRazlog posjete je pokretanje saradnje između turskih i bosanskohercegovačkih arhiva. Cilj je realizacija zajedničkih projekata koji uključuju konzervaciju, restauraciju, digitalizaciju, prevođenje i publikovanje historijskih izvora osmanske provenijencije.\nProjekat se realizuje u saradnji sa državnim Arhivom Bosne i Hercegovine.\nDirektor Arhiva Tuzlanskog kantona, mr. sc. Omer Zulić, je sa saradnicima Arhiva primio delegaciju, upoznao iste sa rezultatima Arhiva Tuzlanskog kantona, na planu zaštite, obrade, digitalizacije i mikrofilmovanja arhivske građe koja se čuva u Arhivu Tuzlanskog kantona. Također je razgovarano o potrebi da se Arhivu Tuzlanskog kantona ustupi digitalizirana arhivska građa iz Osmanskog arhiva, a koja se odnosi na područje Tuzle i njene okoline.\nPrilikom posjete predstavnici turskih arhiva izrazili su zadovoljstvo dosadašnjim postignutim rezultatima Arhiva Tuzlanskog kantona na polju zaštite, digitalizacije i publikovanja arhivske građe osmanske provenijencije, te dali punu podršku prijedlozima i idejama na konkretizaciji i realizaciji projekata u narednom periodu.


Coca-Cola: Pad potražnje za gaziranim pićima uzrok otpuštanja 1.200 radnika | Gde Investirati\nCoca-Cola: Pad potražnje za gaziranim pićima uzrok otpuštanja 1.200 radnika\nPrihodi i dobit Coca-Cole u prvom su tromesečju oštro pali, zbog slabljenja potražnje za gaziranim pićima, pa je najveći svetski proizvođač tih pića najavio ukidanje 1.200 radnih mesta.\nPrema poslovnom izvještaju, prihodi Coca-Cole pali su u tromesečju za 11,3 odsto u odnosu na isto lanjsko razdoblje, na 9,12 milijardi dolara. To je već osmi kvartal zaredom kako prihodi kompanije padaju.\nČista dobit Coca-Cole pala je u proteklom tromesečju za 20,3 odsto na godišnjem nivou, na 1,18 milijardi dolara. To je posledica promena u sklonostima potrošača u Severnoj Americi i Evropi koji se sve više klone zašećerenih pića.\nGlobalna prodaja karbonizovanih pića pala je u prvom tromesečju za jedan odsto, objavila je Coca-Cola te najavila dodatne uštede na troškovima za 800 miliona dolara godišnje, pa bi do 2019. trebalo da uštedi 3,8 milijardi dolara.\nPrevious Skuplja putarina zbog nove rampe\nNext Prodata kragujevačka televizija K9 za 2.402 evra\nCommerzbank: Rast dobiti u prvom tromesečju\nDruga najveća nemačka banka, Commerzbank, prijavila je stabilan rast dobiti u prvom tromesečju.


ACB: Landsberg uništio Pešićevu Barsu! - KOS magazin\nACB: Landsberg uništio Pešićevu Barsu!\nBarselona je pretposlednjem kolu Evrolige ubacila Efesu 19 trojki, ali je nekoliko dana kasnije kod kuće “poginula” od istog mača: primila je, od Estudijantesa, čak 15 (iz 30 pokušaja). Od toga više od pola (8 iz 11 šuteva) ubacio je Silven Landsberg. Završio je meč sa 48 poena i indeksom vrednosti 52!\n“Barsa” je kaskala za rivalom od početka (18-28 u prvoj četvrtini), i nije se oporavila do kraja (95-100). Peteri Koponen je dao 19 poena, Tomas Ertel i Pjer Oriola po 18, ali Estudijantes je imao Landsberga. Njegovih 48 poena su najveći individualni skor od 1994, nedostajala su mu 2 poena da dostigne Majka Smita koji je 22. januara 1994. brojao do 50 u meču Valensija-Saragosa. Zanimljivo je da Landsberg nije postavio klupski rekord po broju poena, jer je Dejvid Rusel dao 50 još davne 1984, ali je postao rekorder po indeksu vrednosti. Poraz Barse komplikuje njene šanse da bude druga na kraju regularne faze, ali ima još 9 kola a u svakom “iskoči” po neko iznenađenje.\nReal se posle pobede u Beogradu namučio u Malagi, Francuz Fabien Kozer dao je koš za pobedu (89-88) dve sekunde pre kraja. Dončić je posle pobedonosnog koša u Beogradu, u Malagi bio najbolji asistent, imao je 9 dodavanja i 10 poena. Odlične partije Nemanje Nedovića (25 poena) i Reja Mekaluma (20) ostale su u senci poraza koji Unikahu trenutno drži na granici plejofa. Deli 8. mesto sa Tenerifima (imaju po 14-11), a od borbe za titulu ne odustaje ni Mursija (13-12). Šanse za ulazak među 8, objektivno, nemaju Estudijantes i Obradorio (po 11-14), ali bar ne brinu za opastanak.\nPablo Laso je u Malagi bio 413. put na klupi čime je ušao u Top 15 stručnjaka sa najviše mečeva u ACB. Do kraja sezone neće nikoga prestići jer mu Ćus Vidoreta beži 29 utakmica, ali Laso je, uz Serđa Skariola, trener sa najmanje sezona – samo 11 u toj elitnoj grupi. Jedni sa više od 1.000 mečeva je Aito Garsia Reneses (1.077), drugi je Pedro Martinez (814). Duško Ivanović je 10. sa 496.\nBaskonija je ostvarila 9. uzastopnu pobedu i istakla kandidaturu za drugo mesto. U komšijskom derbiju u San Sebastijanu tim iz Vitorije bio je siguran (84-72). Huventud je posle 13 uzastopnih poraza najzad nekoga pobedio, stradala je Gran Kanarija (92-91), ali nije bitno popravio svoje šanse za opastanak jer je Betis (bez Radeta Zagorca) pobedio na gostovanju u Fuenlabradi (94-91), uprkos 24 poena hrvatskog veterana Marka Popovića. Huventud je pre 10-ak dana na skupštini akcionara izbegao stečaj, ali ispadanje će izbeći teško.\nIznenađenje kola priredila je Mursija pobedom u Valensiji (83-74). Dobra partija Bojana Dubljevića (17 poena, 4 skoka) nije bila dovoljna jer je Mursija imala odlično raspoređene poene: Sadiel Rohas 15, Vitor Benite 14, Ovie Soko 13, Aleks Urtasun 12… Andora je ubedljivo nadigrala Saragosu (100-77), Džon Šuma je bio lider sa 21 poenom, Vladimir Janković je dao 12, Jaka Blažič je bio ispod svog proseka (6) a Oliver Stević je za 16 minuta imao 3 skoka i 3 uhvaćene lopte. Bilbao je porazom kod kuće od Tenerifa (67-74) pogoršao izglede u borbi za opastanak. Sada deli 15,16. i 17. poziciju sa 7-18, koliko imaju San Pablo Burgos i Betis.\nIgrač kola je, naravno, Silven Landesberg, američki bek sa izraelskim pasošem. Posle 7 sezona u Izraelu, 2 u Makabiju iz Haifea i 5 u Makabiju iz Tel Aviva, evo ga u dresu Estudijantesa. Pre fantastičnih 48 poena i indeksa 52 iz ove runde bio je MVP prvog kola sa 33 poena i istim tolikim indeksom.


Igokea gostuje Ciboni, Bajića brinu Grin i Rajt\nNiko nije očekivao da poslije devet kola u ABA ligi Igokea bude na posljednjem mjestu tabele. Situacija nije nimalo prijatna, ali prostora za kuknjavu i veliku dramu nema, kaže trener ekipe Dragan Bajić. Njegove igrače očekuje veoma zahtjevna utakmica u Zagrebu, Igokea ide na noge Ciboni koja je podigla formu i ima tri pobjede u nizu. Pritisak je na gostima, ali Aleksandrovčani bez obzira na sve neće izaći na utakmicu sa bijelom zastavom.\n- Nije lako, razumijem i momke. Rekli smo da moramo zajedno da riješimo problem i izađemo iz krize. Moramo se vratiti korz trening, liga je duga, ima još 13 kola. Ništa nije izgubljeno, situacija nije idealna, ali ne treba praviti dramu - rekao je Bajić.\nCibona u svojim redovima ima najboljeg igrača lige za mjesec novembar, a to je Filip Bundović. Trener Ivan Velić može da bude zadovoljan rezultatima u posljednje vrijeme, a odlično poznaje ekipu Igokee s obzirom na broj utakmica koji je vodio protiv kluba iz Aleksandrovca. Bajiću je teško pao poraz od Mege u prošlom kolu, kaže da je reakcija igrača bila dobra dan kasnije protiv Zrinjskog, ali i dalje ima problema.\n- Ne razumijem igrače koji se bave sportom profesionalno poput Rajta i Grina, a da se toliko zapuste u fizičkom smislu, a planiraju još da igraju. Rajtovo stanje je posebno zabrinjavajuće, u razgovoru sam mu to rekao. Protiv Mege sam mu dao pet minuta i vidio da od njega nema nikakve koristi - dodao je Bajić.\nIgokea je i dalje bez Marka Tomasa koji se oporavlja od rupture mišića, vjerovatno će utakmicu sa Cibonom preskočiti i Majk Grin koji osjeća bolove u vratu. Utakmica u Zagrebu igra se sutra od 17 časova, a prenos je na ATV-u.


Oznaka: biznik | Martech Zone\nPametni načini kombiniranja marketinga sadržaja sa SEO-om\nSrijeda April 23, 2014 Srijeda April 23, 2014 Douglas Karr\nLjudi na Blogmost.com razvili su ovu infografiku i nazvali je Malo poznati načini za izgradnju visokokvalitetnih povratnih veza 2014. Nisam siguran da mi se sviđa taj naslov ... Mislim da se kompanije više ne bi trebale fokusirati na izgradnju veza. Naši lokalni stručnjaci za pretragu u Site Strategics vole reći da nove strategije zahtijevaju zarađivanje veza umjesto da ih aktivno grade. Još važnije, vjerujem da ova infografija kombinira gomilu alata i web lokacija za distribuciju gdje možete


Da li će Turci u Njemačkoj poslušati Erdogana | Savezni izbori u Njemačkoj | Al Jazeera Balkans\nDa li će Turci u Njemačkoj poslušati Erdogana\nGotovo 1,2 miliona Turaka tradicionalno više bira ljevicu (SDP i Zeleni), jer se s njom mogu identificirati.\nOd 3,3 miliona Turaka koji žive u Njemačkoj, njih gotovo 1,2 miliona ima pravo glasa u toj zemljiArhiva\nBliže se savezni izbori u Njemačkoj, a gotovo 1,2 miliona Turaka s pravom glasa u toj zemlji mogli bi, po mišljenju eksperata, imati utjecaja na njihov konačni ishod.\nZbog prijepora između Ankare i Berlina, turski predsjednik Recep Tayyip Erdogan je pozvao Turke u Njemačkoj, najveću etničku grupu u toj zemlji, da glasaju protiv glavnih partija na izborima. On je označio Kršćansko-demokratsku uniju, Socijaldemokratsku partiju i Zelene kao "neprijatelje Turske".\nUmut Karakas iz Instituta za istraživanje javnog mišljenja u Njemačkoj, Data4U, kaže da je u izbornoj kampanji važan svaki glas i da nekad jedan procentni poen može odlučiti pobjednika.\nAlijansa njemačkih demokrata\nU Njemačkoj je, nakon što je tamošnji parlament 2016. usvojio rezoluciju o genocidu nad Armencima, osnovana stranka Alijansa njemačkih demokrata (ADD). Za sebe kažu da su 'migrantska stranka', a na njihovim izbornim plakatima se mogla vidjeti fotografija turskog predsjednika Erdogana s porukom :“Prijatelji Turske, stojte uz njih! Dajte im glas! Rastite s njima!“.\n“Oni koji će na izborima glasati za ADD su pristalice Stranke pravde i razvoja (AKP) u Turskoj. Ta stranka će možda ostvariti nešto bolji rezultat u pokrajini kao što je Sjeverna-Rajna Vestfalija, gdje živi puno Turaka sa pravom glasa u Njemačkoj, ali nikada neće preći izborni prag od pet posto“, kaže Umut Karakas.\nOd 3,3 miliona Turaka koji žive u Njemačkoj, njih gotovo 1,2 miliona ima pravo glasa u toj zemlji.\n"Ovdje govorimo o grupi koja stalno raste i koja će za njemačku politiku i u budućnosti igrati sve važniju ulogu. Kada se radi o njihovoj rodnoj zemlji, njemački Turci većinski biraju religiozno-konzervativno. U Njemačkoj Turci tradicionalno više biraju ljevicu, jer se s njom mogu identificirati", kaže Karakas.\nSPD kod Turaka najomiljeniji\nPo anketi njenog instituta iz septembra 2013. godine, SPD je dobio 64 posto glasova od ispitanih njemačkih Turaka na prethodnim izborima, Zeleni i Ljevica 12 posto, dok su konzervativne stranke, kao CDU i Kršćansko-socijalna unija, dobile samo sedam posto glasova.\n"Pozivu predsjednika Erdogana će se odazvati maksimalno pet posto Turaka u Njemačkoj. Taj dio neće glasati", kaže Karakas i navodi da je SPD i dalje najomiljenija stranka njemačkih Turaka. To se, navodi ona, tako brzo neće promijeniti.\n"SPD će i nakon 24. septembra dobijati najviše glasova od njemačkih Turaka. Drugi dio njemačkih Turaka će birati tradicionalno iste stranke koje su birali i prije."\nDamir Kapidžić sa Fakulteta političkih nauka u Sarajevu smatra da će Erdoganov poziv imati utjecaja na Turke u Njemačkoj, makar onog suptilnog.\n"Turci će se pitati gdje leži njihova lojalnost, odnosno za koga trebaju glasati. U nekoj mjeri bi Erdoganov poziv mogao rezlutirati i neglasanjem. Postoji dio Turaka u Njemačkoj koji lojalnost vide u Turskoj, iako imaju njemačko državljanstvo. Mislim da će 15 do 20 posto Turaka s pravom glasa u Njemačkoj iskazati lojalnost prema Erdoganu. Ali taj dio će se vjerovatno većinski uzdržati od glasanja, a lojalnost neće iskazati tako što će glasati za neku drugu stranku", kaže Kapidžić.\nSPD, CDU i Zeleni su bili najglasniji u kritiziranju turske politike, pogotovo nakon referenduma o izmjenama Ustava, a Kapidžić navodi da je ključni trenutak za odnose Ankare i Berlina bio hapšenje njemačkih državljana u Turskoj.\nErdoganov poziv će pomoći CDU\n"To je 'kap koja je prelila čašu'. Turska kritizira Njemačku zbog navodne podrške organizaciji predvođenoj Fetullahom Gulenom. To nije konflikt vrijednosti ili stranaka, to je dnevnopolitički konflikt", objašnjava on.\nSmatra da se tenzije između Njemačke i Turske neće spustiti ni nakon saveznih izbora.\n"Tu prvenstveno treba gledati poziciju Erdogana i, već se može reći, buduće kancelarke Angele Merkel. Njoj nije stalo, niti treba da pokaže bilo kakvu sklonost ka saradnji. Taj prvi korak mora napraviti Erdogan. Tu trenutno ne vidim nijedan znak popuštanja", kaže Kapidžić i dodaje da će glavni gubitnik u ovom konfliktu biti SPD, koji bi mogao izgubiti dio glasača.\nVedran Obućina, šef Odjela za Tursku i Bliski istok u Institutu za evropske i globalizacijske studije, kaže da su njemački državljani turskog porijekla još od sedamdesetih bili jaka podrška socijaldemokratima, a kasnije i Zelenima.\n"S obzirom na brojku, oni i dalje tvore važnu računicu u izborima, ali se teško mogu proglasiti presudnima. Uostalom, tijekom proteklih nekoliko desetljeća tursko stanovništvo koje već u drugoj ili trećoj generaciji živi u Njemačkoj mijenja izborne sklonosti, pa tako u gospodarski bolje stojećim njemačkim saveznim zemljama glasuju i za konzervativnije opcije. Nijemci koji ne mogu glasovati, međutim, šire svoja politička uvjerenja stečena u Turskoj", objašnjava Obućina.\nKaže, kao i Kapidžić, da, uslijed snažnog turskog identiteta, Erdogan može svojim pozivom utjecati najviše na pasivnost turskih birača, što znači da je Erdoganov stav pomoć CDU-u u osvajanju ovih izbora.\n"Ukoliko bi Turci počeli glasovati protusustavno, nastaje poteškoća kome bi dali glas. S jedne strane je Ljevica, nasljednica istočnonjemačkih komunista, koji uspijevaju dobiti glasove samo u bivšim istočnonjemačkim zemljama. S druge strane je Alternativa za Njemačku, koja se bori upravo protiv imigranata, uključujući Turke", tvrdi on.\nPo istraživanju instituta Data4U, od 2018. godine u Njemačkoj će se godišnje broj njemačkih Turaka koji imaju pravo povećavati za gotovo 55.000. Do 2030. godine će se tako broj njemačkih Turaka s pravom glasa u toj zemlji povećati na gotovo dva miliona.\nPo istraživanju tog instituta, njemački Turci pri izboru stranke gledaju najviše na njen stav glede imigracije i vanjske politike, posebno prema Turskoj. Tako Turci gledaju, primjerice, na politiku stranke prema duplom državljanstvu, islamu ili prijemu Turske u Evropsku uniju.\nNjemački mediji su ranije javili kako Vlada te zemlje razmatra mogućnost da Tursku stavi na listu zemalja koje su, u sigurnosnom smislu, visokorizične po obavještajne agente. Njemački zvaničnici su ljuti jer je Turska uhapsila desetak njemačkih državljana iz, kako navode, političkih razloga.\nJedna od glavnih tema tokom sučeljavanja kandidata za novog njemačkog kancelara bila je budući odnos te zemlje prema Turskoj. Oboje kandidata, Angela Merkel i Martin Schulz, založili su se za još stroži odnos prema Turskoj, a aktuelna kancelarka se prvi put otvoreno zauzela za potpuni prekid pregovora te zemlje za članstvo u Evropskoj uniji.\nPad podrške Angeli Merkel, jača desničarski AfD\nIzbore u Berlinu osiguravat će 1.500 policajaca\nSchulz: Merkel nema viziju, neću pokleknuti pred Erdoganom\nDio pobunjenika odbija tursko-ruski plan za Idlib


RJEŠENJE po Zahtjevu za pokretanje postupka privrednog subjekta Telemach d.o.o. Sarajevo protiv privrednog subjekta HD-WIN d.o.o. Beograd | Bosanski\nRJEŠENJE po Zahtjevu za pokretanje postupka privrednog subjekta Telemach d.o.o. Sarajevo protiv privrednog subjekta HD-WIN d.o.o. Beograd\nObjavljeno dana:Februar 16, 2016Objavljeno u: Zloupotreba dominantnog položaja