Subvencija za zamenu fasadne stolarije je odlična prilika da ugradite nove PVC prozore i vrata; Foto: Gradnja.rs\nUkoliko planirate zamenu spoljašnje stolarije u kući ili stanu, te ugradnju novih PVC prozora i vrata – ovaj mini vodič vam može biti od velike koristi.\nSa pokretanjem teme energetske efikasnosti na našim prostorima – povećalo se interesovanje prvenstveno za promenu dotrajale stolarije na stambenim objektima, a zatim i teme termoizolacije, solarne energije i grejanja.\nDržava je iz budžeta za 2021. godinu izdvojila 224 miliona dinara za subvencionisanje renovacija na stambenim objektima u svrhu povećanja energetske efikasnosti. Početkom februara 2022. godine najavljen je konkurs za opštine (jedinice lokalne samouprave) radi nastavljanja projekta, gde je pretpostavljeni iznos sa kojim će država učestvovati 2 milijarde dinara (zavisi od broja prijavljenih opština i interesovanja). Za naredne godine, najavljeno je formiranje posebnog dela budžeta države za ovu svrhu – gde će fond biti i do 100 miliona evra.\nDeo koji država nosi u subvencionisanju je 25% od ukupne cene, drugih 25% pokriva jedinica lokalne samouprave, dok preostalih 50% troškova snose vlasnici domaćinstava.\nIskustva domaćinstava na proteklom projektu su različita. Iz tog razloga, formiramo mini vodič kroz proces naručivanja i ugradnje PVC prozora i vrata. Naglasak je na detaljima na koje treba obratiti pažnju u procesu, kao i sa bonus trikovima za testiranje gotovih proizvoda radi provere kvaliteta.\nPlanirate zamenu spoljašnje stolarije? Obavezno pročitajte:\nSubvencija za zamenu stolarije, peći, termoizolaciju i solarne kolektore\nKako sastaviti upit za ponudu?\nU Srbiji postoji oko 5.000 firmi koje se bave proizvodnjom i ugradnjom PVC stolarije. Neke od njih možete pronaći na Gradnja Adresar. Naša preporuka je da pri izboru prodavca/saradnika obratite pažnju na iskustvo, vremenski period garancije koju firma daje na svoje proizvode, kao i na same sisteme koje koriste pri izradi stolarije (bilo u PVC, aluminijumskim, drvenim ili kombinovanim sistemima).\nZa objašnjenje procesa, preporuke sistema i primer cena zamene stolarije, obratili smo se firmi TEHNOPLAST iz Lapova, koja u ovoj branši uspešno posluje više od 20 godina.\nNaravno, velika većina firmi dostupna je za onlajn saradnju, te okvirne cene i ponudu možete dobiti i na osnovu mera koje sami izračunate, pre zvanične ponude i premeravanja stručnog lica na licu mesta.\nUpit je formiran na primeru prizemne porodične kuće sa standardnim rasporedom stolarije za naše područje – čija je osnova data na prikazu ispod.\nKao primer proračuna zamene PVC stolarije korišćena je prizemna porodična kuća; Foto: Gradnja.rs\nU Srbiji postoji oko 5.000 firmi koje se bave proizvodnjom i ugradnjom PVC stolarije.\nIzbor PVC profila – Roloplast ili Decco?\nPre samog izbora, konsultovali smo se sa stručnjacima iz tima TEHNOPLAST-a, koji su nam za ovu vrstu objekta, zahtevane normative energetske efikasnosti, obim posla i izdvojeni budžet redom preporučili elemente po kategorijama.\nIzmeđu dva ponuđena proizvođača profila (Roplasto i Decco) izabrali smo poljsku opciju – šestokomorni Decco profil sa ugradnom dubinom od 71 mm u standardno beloj boji. Iz iskustva prodavca, ovaj sistem pokazao se kao idealno rešenje za stambene objekte, a iz svih dostupnih karakteristika i atesta utvrđeno je da zadovoljava propisane normative energetske efikasnosti, termike i statike. Uz to je ekonomičnija varijanta u odnosu na nemački Roplasto – sa jednakim karakteristikama. Značajna je i činjenica da je vremenski period garancije koja se dobija na ove profile – isti (što može samo po sebi govoriti o kvalitetu i istrajnosti u odnosu na cenu).\nZa proračun je takođe uzet termo paket stakla – termopan – 4/16/4 (dvoslojno staklo od 4 mm sa vazdušnim prostorom od 16 mm između njih) koje se preporučuje za izabrani tip objekta (standardni zahtevi), a čiji je koeficijent provodljivosti toplote: Ug= 1,1W/m2K.\nOkov je domaće proizvodnje za PVC sisteme – Vabis.\nPoređenje Roloplast i Decco šestokomornih profila; Foto: Tehnoplast\nIzabrali smo šestokomorni Decco profil sa ugradnom dubinom od 71 mm u standardno beloj boji.\nKako biste dobili ponudu – cene, vreme proizvodnje i ugradnje za vaš specifični slučaj, potrebno je da se sve pozicije izmere na licu mesta i preračunaju nakon izbora sistema.\nU slučaju posmatranog objekta (osnova data na prikazu iznad), sa 8 pozicija i izabranim karakteristikama (Decco šestokomorni profil 71 mm, termopan staklo 4/16/4 i Vabis okov), dobili smo okvirne cene proizvodnje za svaku od pozicija:\nJednokrilni prozor 80×80 cm – 105 evra\nJednokrilni prozor 80×100 cm – 120 evra\nJednokrilni prozor 120×140 cm – 190 evra\n(Kod ove pozicije preporučuje se dvokrilni sistem, iako je moguće proizvesti jednokrilnu opciju – jer su maksimalne preporučene dimenzije jednokrilnih prozora 120×120 cm radi optimalnog rada i korišćenja)\nDvokrilni prozor 140×140 cm sa balkonskim vratima 70×200 cm – 430 evra\nUlazna vrata u PVC sistemu sa standardnim ukrasnim panelom 100×220 cm – 550 evra\nČesto se uz PVC prozore kombinuje opcija aluminijumskih ulaznih vrata – radi naglašavanja, ali je PVC varijanta jednako zastupljena. Na ukupnu cenu, od oko 2.350 evra – par pozicija se dupliraju u projektu, još može uticati izbor drugačijeg stakla (punjeno argonom, niskoemisiono, troslojno staklo..), boje profila na svim pozicijama i dizajn dekorativnog panela na ulaznim vratima.\nDok je uz doplatu moguće izabrati komplikovaniji ili dizajnirati panel po želji – u drugoj boji, sa dodatkom peskiranog stakla…\nU cenu ne ulaze i drugi elementi koji mogu da utiču na finalni obračun, i to okvirno:\n– podprozorske daske (standardne) – 10 evra po metru dužnom\n– roletne (standardne aluminijumske) – 60 evra po m2\n– komarnik (rolo) – 30 evra po m2\n– komarnik (plise) – 35 evra po m2\nNajmanja obračunska mera za plise komarnike je 1,8 m2, za ostale se računa od 1 m2.\nCena ugradnje PVC stolarije zavisi najviše od dimenzija, izabranih profila, stakla i okova; Foto: Tehnoplast\nZa izabrani slučaj, cena spoljašnje PVC stolarije iznosi 2.368 evra.\nPostupak ugradnje PVC prozora i vrata\nNakon odluka i prihvaćene ponude, sledi proizvodnja pozicija. Vremenski period potreban za proizvodnju gore navedene liste je maksimalno par nedelja, u zavisnosti od doba godine i zauzetosti proizvođača. Za specifične sisteme, boje ili dizajn – potrebno je srazmerno više vremena.\nMontaža stolarije izvodi se po sledećoj vremenskoj liniji u idealnom slučaju:\nPriprema otvora za montažu, odnosno demontaža starih ugrađenih pozicija ukoliko se ne radi o novogradnji\nRazdvajanje krila i štoka na gradilištu – skidanje sa šarki (zbog težine koju krila sa staklima nose – otežavaju ugradnju, tiplovanje, nivelaciju)\nPostavljanje štoka u otvor u idealno ravnoj poziciji korišćenjem libele i privremeno fiksiranje drvenim konusnim kajlama u najmanje 4 tačke\nTiplovanje štoka u zid u minimum 4 tačke\nZaptivanje rupe između štoka i zida pur penom\nNakon stezanja, vade se konusne drvene kajle i pur penom se popunjavaju i preostale rupe\nUstakljena krila prozora ili vrata vraćaju se na šarke\nProverava se funkcionalnost prozora: krila, roletni, komarnika, ručica – pri otvaranju, zatvaranju, dihtovanju, kipovanju\nPVC prozori i vrata imaju mnogobrojne prednosti – zato je njihova primena velika; Foto: Tehnoplast\nU većini slučajeva ugradnja stolarije ne ide po idealnoj vremenskoj liniji zbog raznih prepreka ili specifičnih situacija koje se mogu javiti na gradilištu (kao i kod ostalih izvođačkih radova).\nCena montaže pozicija zavisi od obima posla, elemenata i specifičnosti sistema koji je potrebno montirati. Očekivane cene su okvirno:\n– ugradnja PVC stolarije – 3,3 evra po dužnom metru štoka\n– ugradnja aluminijumske stolarije – 3,6 evra po dužnom metru štoka\n– montaža ulaznih vrata – 50 evra\n– montaža roletne – 15 evra\n– montaža rolo komarnika – 8 eura\n– montaža plise komarnika – 10 evra\n– montaža okapnica – 3 evra po dužnom metru\nU obzir treba uzeti i putne troškove – u slučaju da se gradilište/objekat nalazi da udaljenosti većoj od 30 km od proizvodnje.\nŠto se vremenskog perioda tiče, možete očekivati da će postavljanje svih pozicija, na objektu kao na primeru, trajati par sati – i da će već u toku istog dana stolarija biti spremna za standardno korišćenje.\nPrilikom zamene PVC prozora potrebno je da uračunate i troškove ugradnje i transporta; Foto: Sonja Brstina\nUgradnja PVC prozora na gradilištu traje par sati.\nPlanirate ugradnju PVC stolarije? Izdvojilo smo za Vas:\nPrednosti ugradnje PVC stolarije\nOsim povećane energetske efikasnosti objekta i plaćanja samo polovine cene nove stolarije (ukoliko učestvujete u aktuelnom programu subvencionisanja) – prednosti koje PVC stolarija pruža su brojne i vidljive već nakon prvih dana korišćenja.\nOvi prozori su jako laki za održavanje, dugotrajni i izdržljivi. Polivinil hlorid (PVC) je otporniji na mehaničke uticaje od drveta – te nećete imati situacije sa vidljivo izgrebanim profilima na balkonskim vratima ukoliko imate psa (kod drvene stolarije su ove ogrebotine vidljive odmah) ili probleme sa promenom boje drveta, truljenjem ili spadanjem krila – kao kod drvene stolarije (i prozora i vrata od punog drveta).\nSvaka promena koju primetite sa vremenom, nastala je pod uticajem korišćenja prozora i vrata – ali je apsolutno popravljiva i to za jako kratko vreme.\nUkoliko ste zagovornik reciklaže – PVC pruža veliki spektar mogućnosti: Postoje profili od “reciklata”. Svaka fabrika koja proizvodi PVC profile ima dužnost da povratnu plastiku i reciklira (što su uglavnom otpaci iz proizvodnje ili demontirane već korišćene pozicije) i ponovo ekstrudira u standardne preseke/oblike profila koji se ponovo koriste u proizvodnji. PVC na ovaj način ne gubi svoja svojstva i tako dobijeni profili imaju jako slične karakteristike kao i standardno proizvedeni.\nNaravno, da biste dobili ponudu za prozore izrađene od recikliranih profila, potrebno je to naglasiti firmi – oni su dostupni na srpskom tržištu i jeftiniji od standardnih. Na isti taj način, uvek je moguće reciklirati vaše stare pozicije kada odlučite da ih zamenite za neki noviji sistem.\nPlanirate renoviranje kuće ili stana? Ovi članci Vam mogu biti korisni:\n#cene pvc stolarije #decco #Energetska efikasnost #pvc #pvc stolarija #roloplast #subvencije #tehnoplast #termoizolacija\nKako izvršiti prijavu za subvencije?


EVO KAKO JE NOVINAR "BBC" OTKRIO NAMEŠTALJKU: Dosta mi je nameštaljki u Siriji!\nEVO KAKO JE NOVINAR “BBC” OTKRIO NAMEŠTALJKU: Dosta mi je nameštaljki u Siriji!\nNovinar “BBC” izrazio je skepticizam prema tvrdnjama da je za navodni hemijski napad u Siriji odgovoran Bašar al Asad. On je na Tviteru napisao da je umoran od “nameštenih” scena pre nego što je taj tvit – obrisao.\nSit sam aktivista i pobunjenika koji leševe mrtve dece koriste da nameste emotivne scene za zapadno tržište. Napisao je Rijam Dalati na Tviteru.\nOdmah su krenule spekulacije o razlozima brisanja tvita, uz sugestije da ga je “BBC” i na to primorao.\nOn je objasnio da se to odnosi na upotrebu izraza “sit sam“, ali ne i na samu tvrdnju da je snimak „poslednjeg zagrljaja“ sirijske devojčice – namešten.\n– I dalje tvrdim da je ’poslednji zagrljaj‘ namešten – rekao je Dalati.\n– Da li svi ti genijalci koji nam govore da je Asad ubio onu decu to stvarno znaju? Naravno da ne znaju. Izmišljaju. Nemaju pojma šta se stvarno dešava – rekao je Karlson.\n← TRAMP GURNUO SVET U JOŠ VEĆU NEIZVESNOST JEDNIM TVITOM: Evo šta je napisao\n“Oni su velika sila, mi smo mali, ne znam da li ću uspeti” →\nPUTIN priprema novu GENERACIJU koja će sprečiti da se ostvari NJEGOV NAJVEĆI STRAH!\nMINISTARSTVO ODBRANE RUSIJE: Izrael je definitivno kriv za obaranje “iljušina”


Vučić: Jug prihvata sporazum, sever i dalje odbija – Nadlanu.com\nObjavljeno 8. maja 2013. / 15:44:32\nVučić je u intervuju za Novi magazin objasnio da je na sastanku došlo do pomaka, ali da konsenzus sa kosovskim Srbima nije postignut i da će tokom posete Kosovu u nedelju biti nastavljeni razgovori.\n“Najveći deo vremena provešćemo na severu Kosova i Metohije. Očekujem da budu prisutni odbornici sve četiri opštine sa severa – Kosovske Mitrovice, Leposavića, Zvečana i Zubinog Potoka. Bez obzira što su neki već izgubili legitimitet nemam bojazni da razgovaram sa svima, da im izložim argumente cele Srbije”, kaže Vučić u intervjuu koji će Novi magazin integralno objaviti u broju od četvrtka 9. maja.\nSrbija je prihvatala argumentaciju Srba sa severa i ponudila referendum na kojem bi oni bili u prednosti sa pitanjem: “Da li ste za sporazum ili ne”, dodao je Vučić.\n“Sporazum smo prihvatili zato što znamo da bi ljudi u Srbiji birali budućnost. I kada stvari već tako stoje želimo da razgovaramo sa kosovskim Srbima, da objasnimo šta dobijaju, šta su teške stvari. Ništa nećemo da krijemo, nikoga nećemo da lažemo”, kazao je vicepremijer.\nPrvi put će sever Kosova i enklave južno od Ibra imati ozbiljne strane investicije, najmanje dva velika projekta, a država Srbija će podstaći značajan broj porodičnih firmi koje budu napravljene, odnosno mali i srednji biznis.\n“Istovremeno, albanske čizme neće biti na severu, a to je ono čega se najviše plaše. Možete policajce da stavite u kakve god hoćete čizme uvek će biti 98 odsto Srba i dva odsto Albanaca. NATO je garant da na severu neće biti nikakvih drugih oružanih formacija, to smo u pisanoj formi dobili od Rasmusena”, kazao je Vučić.\nZa nedelju 12. maj, najavljena je poseta vicepremijera Kosovu i razgovor sa predstavnicima Srba, ali i sa građanima.\naleksandar vučićkosovo i metohijasporazum beograda i prištine


Zeničko-dobojski kanton i Regija Pijemonte nastavljaju saradnju | Portal 072info\n18/05/2018 18/05/2018 u 12:20\nMiralem Galijašević, premijer Zeničko-dobojskog Kantona sa ministrom zdravstva Dragoljubom Brenjom pimio je delegaciju italijanske Regije Pijemonte.\nSastanku je pored članova italijanske delegacije prisustvovao direktor KBZ Rasim Skomorac sa saradnicima.\nPremijer Galijašević se zahvalio italijanskim partnerima na dosadašnjoh saradnji i pomoći koju su pružili pri osnivanju Odjeljenja Onkologije u Kantonalnoj bolinici Zenica i edukaciji naših doktora i tehničara i naglasio da će Vlada Zeničko-dobojskog kantona i dalje podržavati ovakve projkte.


MOŽDA JE DOBRO DA TE BOG SPUSTI NA ZEMLJU! Mandić vidi i dobre strane u tome što je Srbija ostala bez medalje! - Informer\n21:17 Ostali sportovi 0\nMOŽDA JE DOBRO DA TE BOG SPUSTI NA ZEMLJU! Mandić vidi i dobre strane u tome što je Srbija ostala bez medalje!\nVaterpolista Srbije Dušan Mandić vidi i pozitivne strane u tome što Srbija neće osvojiti medalju na Evropskom prvenstvu u Budimpešti\n(VIDEO) DRAGO MI JE DA STE POSTALI STRUČNJACI! Savić "pecnuo" novinare posle pobede nad Grčkom!\nGRČKA LAK ZALOGAJ ZA "DELFINE"! Srbija savladala "helene", sa šampionom sveta za peto mesto na Evropskom prvenstvu!\n- Moramo da mislimo na Olimpijske igre i to je razlog zašto moramo da igramo jako svaku utakmicu. Nemamo puno prilike da se skupljamo kao druge reprezentacije, zato nam je svaka utakmica bitna borili se za peto, šesto ili osmo mesto. Nama znači i ozbiljno je shvatamo - rekao je srpski vaterpolista.\nISKRENO DO KOSKE! Prlainović: Strah me propasti srpskog vaterpola!\n- Eto, to je sport. Ne mogu uvek da se osvajaju medalje, možda je u dobro da te Bog malo spusti na zemlju posle silnih uspeha i medalja - bez ustezanja je poručio Mandić.\n12:00 Sport 0\ntvin.rs | Petak, 24. 01. 2020.\n20:09 Ostali sportovi 0\nMORAMO DA ODIGRAMO KAKO DOLIKUJE! Vaterpolisti žele da pobedom završe učešće na Evropskom prvenstvu!\nsport vaterpolo Evropsko prvenstvo Dušan Mandić vaterpolo reprezentacija Srbije razigravanje\n11:44 Ostali sportovi\nBIO JE POSLEDNJI TRENUTAK! Mandić: Partizan ne sme da propadne!\nSELEKTOR POSLE KORONE OTKRIO TAJNU: Spasila me supruga HOMEOPATIJOM! PITAJ BOGA šta bi bilo!\n13:03 Ostali sportovi\nSELEKTOR SRBIJE IMA KORONAVIRUS! Dejan Savić pozitivan na COVID-19!\nTUGA I ŠOK! Preminuo Zlatko Portner, jedan od najboljih igrača Jugoslavije!\nDETALJI UŽASA U JAGODINI! PAS IZAŠAO IZ DVORIŠTA I IZUJEDAO SEDAM OSOBA! Životinja zbrinuta u azilu, protiv vlasnice (77) biće podneta krivična prijava\nŠOK I NEVERICA U HRVATSKOJ! 29:0, a igrali su fudbal!\n11:22 Džet set


Seagull ide u penziju - RUR Esports\nSeagull ide u penziju\nHome - eSports - Seagull ide u penziju\nBy djapeT 08/08/2018\nBrandon “Seagull” Larned je objavio da se povlači iz Dallas Fuel-a, a samim tim i iz profesionalne Overwatch scene. Dobro poznati američki igrač će se sada posvetiti karijeri strimera i probaće da poveća svoj već veliki broj twitch pratilaca.\nOd komjunitija dobio je dosta podrške pa čak i od njegovog bivšeg tima London Spitfire-a. Brandon se aktivno bavio esportsom jos od vremena Half Life 2 i Team Fortress 2, a u profesionalnu Overwatch scenu ušao je 2015. godine. Za Dallas Fuel nastupao je od oktobra 2017 godine.\nOvo nije prvi igrač koji napušta pro scenu zbog strimovanja ,Shroud bivši pro igrač CSGO-a je takođe isto postupio, pa je danas jedan od najpoznatijih strimera na svetu. On je rekao da je strimovanje dosta manje stresan posao i da ne mora da se veže isključivo za jednu igru, već da može da igra šta hoće, a pored toga njegova zarada na strimu je dosta veća. Da li će u budućnosti još pro igrača prelaziti u strimerske vode još ne znamo, ali verujemo da će mnogima verovatno biti dosta primamljivo.\nHotS: Pala cena za Lt. Morales i Chena\nShroud baš i nije oduševljen šampionom koji će…\nOd sada Flappy Bird možete igrati u Overwatch


NSinfo: Zimske gume od 1. novembra\nBliži se 1. novembar, kada bi vozači na automobilima trebalo\nda imaju sve četiri zimske gume, ukoliko se na putevima nalaze sneg i led.\nZamena letnjih zimskim guma je u toku, a cene se nisu menjale.\nPrema rečima vulkanizera, najbezbednije je kupiti nove zimske gume, a cene se kreću od 4.000 do 40.000 dinara. Vozači koji se radi uštede odluče za polovne, trebalo bi da obrate pažnju na dubinu šare na gumama, kao i na datum proizvodnje.


Stolar, Guberevac (Leskovac) :: Daibau.rs\nSTOLAR, GUBEREVAC (LESKOVAC)\nTražim dobrog stolara: Skupili smo i proverili stolare, koji rade u mestu Guberevac (Leskovac) i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani stolari će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tUgodan stolar Guberevac (Leskovac), koji može da uradi:\tstolarija, nameštaj od iverice, furnirani nameštaj, pokućstvo po narudžbini, nameštaj po meri stana, stolarska radionica, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše\n15 NAJBOLJI REZULTATI ZA STOLARI GUBEREVAC (LESKOVAC)


poslovanje - Stranica 2 od 4 - Penzin\nUhapšena i vlasnica doma za stare u Negotinu\nDogradnja objekta Fonda PIO u Novom Sadu\nBeograd: Plaćanje Infostana elektronskim putem\nJutjub kanal Kinoteke: Dokumentarci iz doba Kraljevine Jugoslavije\nBomba u domu za stare u Prokuplju\nBeldocs u septembru 2020.\nBesplatne vođene ture u Muzeju Vojvodine\nMukotrpan život starijih u svrljiškim i merošinskim selima\n08.07.2015.08.07.2015. EkonomijaMagazin Godine\nDa li su nam ekonomija i finansije na testosteronu?\nAko želimo stabilnije finansijsko tržište potrebno nam je više žena i starijih osoba umesto mladih muškaraca na berzi, kaže istraživanje o uticaju hormona na rizične finansijske odluke…\n13.05.2015.13.05.2015. EkonomijaMagazin Godine\nHolivudski model poslovanja – Budućnost tržišta rada\nKorporativni model poslovanja vladao je 20. vekom zbog potrebe da se tržištu pruži veliki broj identičnih proizvoda. Međutim, njegova efikasnost već neko vreme jenjava a on lagano nestaje. Zamenjuju ga manji, prilagodljiviji biznisi, “frilens” angažmani i – Holivudski model.\n06.02.2015.06.02.2015. Magazin GodineSvetŽivot i godine\nSubTropolis: Oni rade u rudniku, ali… (foto galerija)\nSubTropolis, industrijski park kod Kanzas Sitija, SAD, nalazi se u napuštenom rudniku i prostire se na površini od 140 fudbalskih terena. U njemu svakodnevno radi preko 1.000 ljudi u nekoliko kompanija koje ovde vode svoje biznise.\n10.01.2015.10.01.2015. EkonomijaMagazin GodineSrbija\nSrbija: Svaki četvrti bankarski kredit problematičan\nBanke u Srbiji raspolažu sa 27,4 milijarde evra, od čega depoziti u devizama čine 10,2 milijarde, pokazuju podaci Narodne banke Srbije za treći kvartal 2014. Oko 3,7 milijardi evra vezano je u lošim kreditima sa problemom naplate…\n10.12.2014.15.03.2015. Magazin GodineSrbija\nKako se rešava kašnjenje u radu beogradske filijale PIO fonda?\nBlic piše da će za obradu zaostalih predmeta u beogradskoj filijali PIO fonda biti angažovano i 243 honoraraca i da će zaposleni u PIO fondu raditi prekovremeno što će Fond koštati više od 400.000 evra.\n13.11.2014.12.12.2014. EkonomijaMagazin GodineSrbija\nViše od polovine zarade dajemo državi\nZaposleni sa prosečnom platom u Srbiji svojoj državi daje skoro 55 odsto svoje zarade.\n25.07.2014.11.12.2014. EkonomijaMagazin GodineSvet\nRumunija: Najava slobodnijih investicija za privatne penzione fondove\nRumunija preispituje zakonodavni okvir za privatne penzione fondove kako bi povećala direktne investicije u realni ekonomski sektor kroz trgovinu na berzi i korporativne akcije.\n03.07.2014.10.12.2014. EkonomijaMagazin Godine\nPolitika transparentnih zarada kao toplesi na evropskim plažama\nTo me sve podseća na ono kad su Amerikanci čuli da se na evropskim plažama žene sunčaju u toplesu. Pre nego što vidiš čini ti se da je to najbolja stvar na svetu, ali…\n27.06.2014.10.12.2014. Magazin GodineZdravlje\nKomunikacija sa klijentima oštećenog sluha\nTelefonski poziv za mnoge, naročito za starije, ostao je najbrži i najefikasniji način dobijanja informacije. Međutim, šta raditi kada i sluh počne da slabi? Tada i telefonski razgovori postaju izazov.\n30.04.2014.07.12.2014. DruštvoMagazin Godine\nSrećan vam Prvi maj, praznik rada!\nPrvi maj. U ovom veku ga slavimo urancima ili radno. Uranci su lepo vraćanje nekim običajima, ali i njihov smisao izgubismo negde u prevodu na savremeni način života.\n03.06.2020.Uhapšena i vlasnica doma za stare u Negotinu\n03.06.2020.Treći Somborski filmski festival\n03.06.2020.Dogradnja objekta Fonda PIO u Novom Sadu\n02.06.2020.Beograd: Plaćanje Infostana elektronskim putem\n02.06.2020.Jutjub kanal Kinoteke: Dokumentarci iz doba Kraljevine Jugoslavije\n02.06.2020.Bomba u domu za stare u Prokuplju


Ðaci u proseku godišnje pročitaju do 10 knjiga: Ima i onih, i to mlađih, koji uspeju i više od 150 - Telegraf.rs\n01/04/21 | 10:28 ≫ 10:40\nÐaci u proseku godišnje pročitaju do 10 knjiga: Ima i onih, i to mlađih, koji uspeju i više od 150\nU prvom polugodištu, posebno u septembru i oktobru broj učenika koji su išli u školske biblioteke, između ostalog i zbog epidemiloške situacije, bio je smanjen za trećinu u odnosu na ranije godine, sada se slika popravila\nÐaci u Srbiji godišnje iz školskih biblioteka pročitaju između sedam i 10 knjiga, izjavila je danas, uoči Međunarodnog dana knjige za decu, predsednica Društva školskih bibliotekara Srbije Mirjana Radovanović Pejović.\n- Učenici poslednjih godinu dana mnogo sati provode pred monitorom, prate nastavu, uče i za mnoge knjiga danas više nije prioritet. Naravno da postoje i oni drugi, pasionirani čitaoci, za koje knjiga uvek predstavlja traganje, saznanje, dodatni motiv da istrazuju sebe i svet koji nas okružuje - ocenila je za Tanjug predsednica Društva upitana koliko je epidemija uticala na zainteresovanost dece za knjigu.\nPomalo u šali navodi "deca vole da čitaju, ali ne ono što bismo mi, roditelji, nastavnici i bibliotekari želeli - čitaju statuse na društvenim mrežama, jer u to ne moraju da se udubljuju", ali i naglašava da ima đaka koji pročitaju i više od 150 knjiga godišnje, naročito mlađeg uzrasta.\nRadovanović Pejović navodi da je u prvom polugodištu, posebno u septembru i oktobru broj učenika koji su išli u školske biblioteke, između ostalog i zbog epidemiloške situacije, bio smanjen za trećinu u odnosu na ranije godine, ali i da se sada slika već popravila.\n- Svega 16,4 odsto bibliotekara u trenutnim okolnostima, uspeva da ostvari sve aktivnosti koje podstiču razvoj kritičkog i logičkog mišljenja i celokupan razvoj ličnosti - navela je ona i naglasila da su to podaci koje je Društvo sprovelo širom Srbije pre nešto malo više od mesec dana.\nMeđunarodni dan knjige za decu, ustanovljen je 1967. godine na dan rođenja Hansa Kristijana Andersena, 2. april, kako bi se poslala poruka o važnosti razvijanja ljubavi prema pisanoj reči još u najranijem detinjstvu.\nU Srbiji u cilju promocije književnosti za decu postoji nekoliko nagrada za najbolju knjigu od najstarije "Neven", koju su u septembru dobile knjige "Lutanja baštenksih patuljaka" i "Urnebesna Hemija" , do one o kojoj odlučuju đaci beogradskih osnovnih škola - "Dositejevo pero".\nTaj veliki dečiji žiri, za 23 godine, više je puta za najbolje proglasio knjige čiji su autori Gradimir Stojković, Slobodan Stanišić, Jasminka Petrović, Uroš Petrović, Silvija Otašević i Vesna Vidojević - a dela "Od čitanja se raste", "Mračne tajne Ginkove ulice", "Cvonki" "Hajduk iz Beograda", "Olimpijski san" i "Kecelja na bele tufne".\nU čast autorke "Pipi Duga Čarapa" i promovisanja prava dece na najbolja i najsjajnija dela, Vlada Švedske uvela je nagradu "Astrid Lindgren" koju zovu malom Nobelovom nagradom, a čiji je novčani deo veći od pola miliona dolara.\nU Srbiji ima oko 3.300 bilblioteka u osnovnim školama i izdvojenim odeljenjima i oko 500 u srednjim školama.\nSelo u Srbiji dobilo ime po dragim licima koja tu žive: Nema svađa, trzavica, čuvaju i jedan dragulj\nTrudnici (29) se bore za život u "Mišoviću", u Batajnici devojka koja je zbog kovida imala infarkt\nSaznajemo: Danas nema konsultacija o merama, ostaju do daljeg. Bolnice pune, pogotovo u Beogradu\nSvi đaci od danas u klupama, posle pet nedelja pauze\n1. april 2021 | 10:46\nJa sam citao Harry poter ( 1 deo ) mozda 15 stranice..... i to je to za ceo moj zivot.... imam 30 godina.


Grand Hotel Playa Lignano Sabbiadoro, hotel Италија. Ograničeno trajanje ponude!\n> Europe > Италија > Friuli Venezia Giulia > Lignano Sabbiadoro > Grand Hotel Playa >\nLungomare Trieste 128, 33054 Lignano Sabbiadoro, Италија\nProverite cene i raspoloživost za Grand Hotel Playa:\nGrand Hotel Playa - Opis\nNa 15 minutaNastavak hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Lungomare Trieste 128, a pozicija mu je jugozapad za grad Lignano Sabbiadoro. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil hotela Grand Hotel Playa je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Do aerodroma Ronchi Dei Legionari možete da stignete kolima za 61 minuta (aerodrom je udaljen 30 kilomet(a)ra od hotela).\nGrand Hotel Playa tip(ovi): Luksuzan\nGrand Hotel Playa sadržaji i usluge\nU hotelu Hotel Castiglione pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Povoljan.Nalazi se u ulici Lungomare Trieste 126, pozicija mu je jugozapad za grad Lignano Sa\nU hotelu Hotel Astro pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad Lignano Sabbiadoro: n.a.. Stil ovog hotela je Luksuzan.Na 13 minuta hodom udaljenosti od centra


Beograd raste i nastaviće, ali da li se razvija? – MINISTARSTVO PROSTORA\nPosted byministarstvoprostora September 24, 2021 Posted inbeograd2041, medijiTags:beograd2041, iva čukić, jasmina đokić, jovana timotijević, marko aksentijević, vujo ilić\nU četvrtak, 23. septembra predstavili smo rezultate istraživanja javnog mnjenja o problemima funkcionisanja i prioritetima razvoja grada. Istaživanje je sprovedeno u kontekstu izrade GUP-a Beograda do 2041. godine.\nGeneralni urbanistički plan postavlja ključne smernice razvoja Beograda, koje će kasnije planovi nižeg reda samo operacionalizovati. Ovakav strateški plan se donosi na svakih 20 godina i stoga predstavlja i jedinstvenu generacijsku priliku da se zajednički razgovara o tome u kakvom gradu želimo da živimo. Međutim, o procesu kreiranja plana ne znamo apsolutno ništa osim inicijalne odluke o izradi iz avgusta 2019. godine. Istraživanje javnog mnjenja je stoga rađeno sa namerom da se u javnosti pokrene razgovor o temam relevantnim za izradu GUP-a – problemima i nedostacima u trenutnom funkcionisanju grada, ali i prioritetnim pravcima razvoju grada u budućnosti.\nIva Čukić i Marko Aksentijević, ispred Ministarstva prostora, predstavili su ključne zaključke koji govore da većina građana smatra da se grad razvija prema interesima moćnika (52.4%), da razvoj grada nije ujednačen na celoj njegovoj teritoriji (46.8%), kao i da čak 62.4% uzorka smatra da građani nisu informisani niti uključeni u donošenje odluka o razvoju grada.\nDve oblasti sa najviše problema u funckonisanju grada su saobraćaj (unapređenje javnog prevoza, smanjenje gužvi, izgradnja metroa, i sl.) i zaštita životne sredine, odnosno ekološki problemi i povećanje broja zelenih površina.\nNa osnovu podataka o stavu građana o velikim infrastrukturnim projektima možemo da vidimo u kojoj meri je javnost nedovoljno informisana o urbanističkom razvoju grada, odnosno da se usled pružanja više informacija stav građana osetno menja. Pa tako, kada pitamo građane da li bi podržali izgradnju sambeno-poslovnog kompleksa u Košutnjaku, ukoliko on podrazumeva krčenje šuma, procenat podrške opada sa 11.7% na 3.5%. Isti slučaj je i sa ostalim projektima. Po pitanju izgradnje gondole koja spaja Ušće i Kalemegdan, procenat građana koji podržavaju projekat opada sa 20.9% na 5.9% kada im se predoči da takva izgradnja uključuje i rizik od ugrožavanja kulturnog nasleđa i neuključenja Kalemegdana na UNESCO listu svetske baštine, dok širenje grada na teritoriji Makiša uz potencijalnu pretnju po izvorište vode podržava tek 4.5% uzorka u odnosu na prvobitnih 22.2%.\nVredi napomenuti da se ovom prilikom nije vršilo nikakvo dodatno informisanje ispitanika, već su se samo u pitanju isticali rizici koji ovi projekti neminovno donose. Primera radi, kada je u pitanju izgradnja nacionalnog stadiona, na pitanje “Da li podržavate igradnju nacionalnog stadiona na teritoriji Surčina?”, 34.8% građana je odgovorilo da u potpunosti podržava i podržava, dok je na pitanje “Da li podržavate izgradnju nacionalnog stadiona na teritoriji Surčina uz dodatno nacionalno zaduživanje?” taj odgovor obeležilo samo 13.3%.\nOstale rezultate istraživanja koji su predstavljeni na konferenciji možete da pogledate ispod.\nOne thought on “Beograd raste i nastaviće, ali da li se razvija?”\nPingback: Nacionalni stadion: PRIMEDBE – MINISTARSTVO PROSTORA


Dell EMC VxRail omogućuje veće performanse i fleksibilnost pohrane\nDell EMC VxRail omogućuje veće performanse i fleksibilnost pohrane\tIstaknuto\nPonedjeljak, 07 Lipanj 2021 17:03\nDell EMC VxRail, Dell EMC VxRail omogućuje veće performanse i fleksibilnost pohrane Dell Technologies, HCI,\nDell Technologies je predstavio Dell EMC VxRail sustave hiperkonvergirane infrastrukture (HCI) s poboljšanim performansama, temeljenim na nedavno pokrenutim Dell EMC PowerEdge serverima.\nKao lider u HCI sustavima, Dell kroz VxRail sustave donosi nova softverska unapređenja, koja korisnicima omogućuju učinkovitiju upotrebu postojećih resursa te pružaju potporu pri zahtjevnim radnim opterećenjima uz Dell Technologies pohranu.\nNovi sustavi VxRail s najnovijom Dell EMC PowerEdge tehnologijom servera, uključuju treću generaciju Intel Xeon® Scalable procesora te isporučuju 42% više jezgri za brže performanse od prethodnih generacija. Opcionalna Intel Optane trajna memorija serije 200 prosječno povećava propusnost za 32 % u odnosu na prethodnu generaciju.\nOdabrani VxRail sustavi također se ažuriraju AMD EPYC™ procesorima treće generacije, nudeći korisnicima fleksibilnost i skalabilnost s do 64 jezgre po procesoru s povećanim performansama, kako bi podržali širok raspon radnih opterećenja i slučajeva korištenja.\n• VxRail V serija sada nudi NVIDIA A40 ili A100 Tensor Core GPU opcije. U kombinaciji s NVIDIA AI Enterprise softverom i mogućnostima NVMe predmemoriranja, ponuđene su veće performanse i jednostavnija implementacija za zahtjevne programe AI i strojnog učenja.\n• VxRail P serija omogućuje do 20 % povećanja kapaciteta za bolju podršku nizu radnih opterećenja kao što su VDI, video streaming i medicinske slike.\n• VxRail E serija korisnicima nudi veću fleksibilnost s 50 % više PCIe utora za dodavanje dodatnih resursa poput mrežnih ili fiber kartica.


U Italiji se na posao vraća oko 2,5 miliona radnika - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > Svijet > U Italiji se na posao vraća oko 2,5 miliona radnika\n23. Aprila 2020. Istinito119Leave a Comment on U Italiji se na posao vraća oko 2,5 miliona radnika\nVlada Italije je objavila prve mjere ublažavanja zabrana koje su na snazi zbog epidemije korona virusa, a pocetak takozvane “faze 2”, planiran je za 4 maj, a neće to biti potpuni prestanak blokade.\n“Ne možemo čuvati ljude zatvorene u kući zauvijek”, rekao je premijer Đuzepe Konte i ponovio da “otvaranje” neće značiti sloboda za sve.\nNaučno-tehnicki odbor vlade je predlagao da se “otvaranje” odgodi budući da je epidemiološka situacija još uvijek ozbiljna, ali premijer Konte je dao prednost političko-ekonomskoj procjeni o neodrživosti daljeg zatvaranja proizvodnih aktivnosti.\nTagged istinito italija korona mjere posao radnici\nU Sloveniji potvrđeno 13 novih slučajeva virusa korona


Promocija ljubavi, humanosti i tolerancije u opštinskom Centru za brigu o starima, deci i osobama sa invaliditetom „Novi Beograd“ : Gradska Opština Novi Beograd\nPromocija ljubavi, humanosti i tolerancije u opštinskom Centru za brigu o starima, deci i osobama sa invaliditetom „Novi Beograd“\nSimbolično na Dan zaljubljenih u prostorijama opštinskog Centra za brigu o starima, deci i osobama sa invaliditetom „Novi Beograd“ u ul. Bulevar Milutina Milankovića 34 održano je kulturno-umetničko posle podne u kome su učestvovali korisnici besplatnih usluga koje Centar pruža i razvija u partnerstvu sa različitim institucijama, udruženjima građana i pojedincima sa teritorije grada Beograda i drugih gradova u Republici Srbiji.\nUz igru i pesmu novobeogradskog KUD-a „Jeleče“ i dečijeg hora O.Š.“Laza Kostić“ sa Novog Beograda savršeno se ukopilo putovanje kroz svet romana književnice Slavice Mastikose koja kroz svoj plodan rad promoviše harmoniju različitosti.\nIzdavačka kuća „Portalibris“ koja podržava rad kreativnih radionica poklonila je knjige za biblioteku Centra a naša saradnica Nada Satarić, predsednica Udruženja građana“ Amity“ je poklonila majice našim najstarijima u okviru kampanje „Stari nisu stvari“ kao podršku zajedničkoj tendenciji podsticanja aktivnog starenja za koje se zalaže opština Novi Beograd i naš jedinstveni Centar.\n„Harmonija različitosti za nas nije samo tendencija već životni stil i način lokalnog aktivizma i doprinosa da ova vrednost traje i opstaje, uz podršku ljudi od uticaja, profesionalnog identiteta i integriteta u sferi svog delovanja“- rekla je direktorka opštinskog Centra, Milka Milovanović-Minić u govoru dobrodošlice ističući da je Udruženje književnika dijaspore „Sedmica“ čiji je književnica Slavica Mastikosa aktivni član dobitnik ovogodišnje Svetosavske nagrade Ministarstva prosvete Republike Srbije za doprinos očuvanju maternjeg jezika, tradicije i kulture u dijaspori, a čiji je kordinator upravo ova energična spisateljica.


Data Warehouse Enterprise Modeller\nDWEM tool je inovativni aplikativni alat za modeliranje Skladišta podataka, automatsku izradu i nadzor ETL (Extract, Transform & Load) procesa te izgradnju Skladišta podataka. DWEM tool razvijen od strane Data Warehouse & Business Intelligence profesionalaca i temeljen je na dugogodišnjem poslovnom iskustvu koje je stečeno kroz DWH/BI implementacijske projekte u različitim poslovnim branšama. DWEM osigurava sve ključne tehnološke i poslovne funkcionalnosti ključne za brzu i kvalitetnu izvedbu cjelokupnog Data Warehouse/Business Intelligence projekta na razini bilo koje kompanije.\nSlika 1. Prikaz DWEM sučelja\nNeke od ključnih funkcionalnosti DWEM alata su:\n Povezivanje na izvorišne sustave te Skladište podataka\nU prvom koraku, kroz DWEM se definiraju konekcije na izvorišne sustave te na odredišno Skladište podataka. Kroz set prirodnih ODBC i JDBC konektora omogućeno je povezivanje na gotovo sve baze podataka (strukturirane i nestrukturirane).\n Izrada modela Skladišta podataka\nModel Skladišta podataka predstavlja ključan segment DWH/BI sustava, te direktno određuje njegovu analitičku moć. Pomoću DWEM alata, model Skladišta podataka moguće je izraditi samostalno - direktno opisujući elemente modela kroz korisničko sučelje ili iskoristiti neki od raspoloživih gotovih DWEM modela koji uključuju best practice poslovni model za praćenje pojedinog poslovnog segmenta.\n Mapiranje modela Skladišta podataka na izvorišne sustave\nKroz DWEM sučelje, izrađeni model Skladišta podataka moguće je mapirati s izvorišnim sustavima kako bi se definirali točni izvori podataka za pojedine atribute navedene u modelu Skladišta podataka. POINT za DWEM nudi već gotova mapiranja podataka na best practice DWEM platformi - konektori za pojedine poslovne sustave i aplikacije. Kako bi se u samo jednom koraku izvršilo mapiranje best practice DWEM modela Skladišta podataka s pojedinim sustavom ili aplikacijom za koje postoji već izrađeni konektor, potrebno je izvršiti import gotovog konektora. U slučaju da za određeni poslovni sustav ili aplikaciju ne postoji gotovi konektor, isti je potrebno razviti u sklopu implementacije što se obavlja jednostavnim mapiranjem DWEM polja kroz DWEM grafičko korisničko sučelje i odgovarajućih polja iz novog izvorišnog sustava (npr. novi ERP sustav, ali i bilo koji drugi sustav npr. CRM, Fleet management itd. čije podatke želimo napuniti u DWEM DWH).\n Automatska izrada ETL procedura i punjenje Skladišta podataka\nTemeljem postavljenog modela Skladišta podataka i izrađenog mapiranja (ili upotrebe gotovog konektora), DWEM će automatski kreirati sve potrebne ETL procedure te napuniti Skladište podataka. U slučaju potrebe za kreiranjem kompleksnijih mjera, DWEM kroz svoje sučelje omogućuje da se iste kreiraju kroz free hand SQL konzolu.\n Upravljanje i nadzor ETL procesa\nKroz upravljačku i nadzornu konzolu DWEM omogućuje upravljanje cjelokupnim ETL procesom na način da korisnik samostalno može schedulirati pojedine ETL job-ove i taskove, ručno ih pokrenuti/zaustaviti te nadzirati uspješnost i vrijeme njihovog izvođenja.\nDWEM arhitektura rješenja\nSlika 2. DWEM arhitektura


Ova raskrsnica ZBUNjUJE većinu ljudi: Ko po vašem mišljenju ima pravo prvenstva? (FOTO)\nAko izuzmemo ispravnost, kao i prilagođenu brzinu vozila tokom kretanja, poštovanje signalizacije i znakova je nešto od čega ponajviše zavisi bezbednost svih učensika u saobraćaju. Međutim, mahom što dobar deo kandidata na testovima na vožnju ovaj deo uči napamet, često se dešava da ponekada pogrešimo u proceni ko ima prava prvenstva, a za razliku od teksta gde je to samo nekoliko negativnih poena, u realnoj situaciji može doći i do smrtnog ishoda.\nPOGLEDAJTE DETALjAN SPISAK: Vazdušni jastuci u ovim automobilima bukvalno ubijaju!\n| Hits: 1478\nNamanje 229 osoba izgubilo je život zbog defektivnih Takata vazdušnih jastuka, a hiljade su povređene.\nVIDEO KOJI MNOGI GLEDAJU SA SUZOM U OKU Šta se desi kada na crtu izađu Fića, Jugo, Peglica, Cokula, Stojadin i Buba?\n| Hits: 2465\nSećanja na neka bolja i lepša vremena, kako svi jugonostalgičari vole da nazivaju period življenja u onoj velikoj, SFR Jugoslaviji na čijem čelu se nalazio Josip Broz Tito.\nNE PROLAZITE TEHNIČKI AKO NEMATE OVO Šok u Srbiji, uskoro će svi automobili morati da imaju jednu stvar!\n| Hits: 2605\nGUMA KOJA SE NE PUMPA: “Mišlen” predstavio najnoviji pneumatik bez VAZDUHA\nAKO PRODAVAC AUTOMOBILA HOĆE DA VAS PREVARI: Evo kako da proverite da li je kilometraža vraćena\n| Hits: 1807\nSTIŽU VRELI DANI: Za 10 SEKUNDI rashladite\nIzmerili smo temperaturu crnog i belog\nIz Rusije s ljubavlju: Legendarna Lada „Niva“\nGLEDATE IH SVAKI DAN: Čemu služe TAČKICE NA\nKako očistiti farove automobila (VIDEO)\nSRBIJA VAM DAJE 5.000 EVRA, ukoliko odlučite da


Poruka arhanđela Rafaila u vezi novca i izobilja | Denis Tomović - anđeoski medijum i iscelitelj\nDenis Tomović - anđeoski medijum i iscelitelj\nDovodim anđele u tvoj život\nKlasični Usui reiki\nPoruka arhanđela Rafaila u vezi novca i izobilja\nVeliki procenat ljudi ima negativna uverenja i emocije vezane za novac. Veoma često ljudi govore i veruju u to da je novac loš, da treba biti negativac da bi se zaradio veliki novac, da nisu dostojni da imaju novac i sl.\nČak i među ljudima koji sebe svrstavaju u duhovne, postoji takvo uverenje, da je čovek daleko iznad materijalnog i da treba da se usmeri samo ka duhovnosti. Takvi ljudi se osećaju superiornim, ali ipak zavise od drugih od ljudi koji će im obezbediti materijalna sredstva.\nPoznajem mnoge takve osobe koje sebe nazivaju duhovnim i koje tvrde da im novac ne znači ništa, a jedva da krpe kraj s krajem i žive na račun roditelja, partnera, prijatelja… Ne samo da ih poznajem, nego sam i ja bio jedan od njih.\nDa me neko ne bi pogrešno tumačio, moj stav, koji je proistekao iz mog životnog iskustva je da ne treba biti strogo vezan samo za materijalno, niti se sa druge strane treba potpuno posvetiti samo duhovnom.\nIzuzetno je važno da duhovno i materijalno budu u savršenoj ravnoteži.\nDuboko sam uveren da se od materijalnog može osloboditi jedino onaj čovek koji je i stekao materijalno.\nSve ostalo je zamka ega.\nPo mom iskustvu, novac je energija koja je pokretač i motivator, jer bez potrebe da zarade novac, mnogi ljudi jutros ne bi ustali iz kreveta. Novac je materijalni izraz energije koju je potrebno da uložimo u određeni proizvod ili uslugu.\nEnergija novca je potpuno neutralna; novac sam po sebi nije ni dobar ni loš, a predznak mu daju ljudi u odnosu na svoja uverenja. Iz tog razloga novac može izuzetno dobro da pokaže karakter osobe koja ga poseduje ili ne poseduje.\nNovac je takođe i pokazatelj nečijeg duhovnog napretka. Na putu sticanja materijalnih dobara, potrebno je osloboditi se raznih podsvesnih uverenja, duboko ukorenjenih pogrešnih navika a u tom procesu duša dobija priliku da iskaže svoj potencijal, čime se postiže veliki duhovni napredak i oslobođenje.\nVećina ljudi ima problema sa time što im novac dolazi i odlazi i retko se zadržava. Kao da klizi iz ruku i nekako, stalno izmiče. Ovo se dešava zbog toga, što se kreativna energija ne kreće stalno i ravnomerno. Postoje razne blokade na njenom putu, koje je potrebno ukloniti. To je proces koji ponekad može trajati dugo, ali nam svakako donosi mnogo koristi i zadovoljstva a pogotovo nam donosi izuzetan duhovni rast.\nJedno lepo, slikovito objašnjenje na ovu temu, dobio sam kao direktnu poruku arhanđela Rafaila u trenucima u kojima sam sagledavao neke prepreke i izazove koji su se se nalazili na mom putu. Poruka je glasila ovako:\n„Novac je kao more. Svuda je oko tebe. Sediš na obali, talas te zapljusne pa se povuče. Zatim dođe drugi talas koji te zapljusne, pa se more opet povuče… I tako sve dok sediš na obali, koja ti se čini sigurnom. Međutim, ako zaplivaš i nađeš se u moru, tako da ti noge ne dodiruju tlo, onda si stalno zapljusnut talasima, koji se više i ne povlače. Oni su stalno tu oko tebe. Potrebno je samo da naučiš kako da se održavaš na površini i da ne potoneš. Jedini način je da se opustiš i prepustiš da te more samo drži na površini.“\nKroz ovu poruku provlači se to, da se putem kreativnosti kroz ljude iskazuje sam Bog, Univerzum, Svemir, ili kako god da nazovete to jedinstvo svega što postoji. Moramo prihvatiti činjenicu da je kreativni puls u nama zapravo božji stvaralački puls i da je mogućnost stvaranja u ljudskim bićama božja zamisao.\nKada ovo prihvatimo onda nam je jasno da božansku kreativnost ne treba nikako gušiti pogrešnim kolektivnim ubeđenjima vezanim za novac i materijalna sredstva uopšte.\nJedno je sigurno – novac ide tamo gde je kreativnost.\nČesto se ljudima javlja ideja i želja da budu kreativni ali je vrlo brzo sputavaju, nalazeći milion izgovora. Želim da vam dam mali podstrek.\nUpravo ste zbog ideje koja vas opseda potrebni ovom svetu.\nZbog čega je onda ne iznesete na svetlost dana? Šta je to što vas sprečava da pratite svoj Put i budete najbolja verzija sebe?\nOd izuzetne je važnosti da prihvatite i sledeću činjenicu. Ukoliko se Bog odlučio da vam podari određene sposobnosti, to znači da vam veruje više nego što vi sebi verujete u ovom trenutku. I ukoliko vam je darovao određene potencijale, daće vam i resurse da ih ispoljite.\nZato, na vama je jedino da otkrijete a još važnije i priznate sebi ko ste i za šta ste sposobni. Verujte da uvek postoje ljudi kojima ćete biti potrebni, baš sa vašim potencijalima i vašim poslom.\nKako nam anđeli pomažu da ostvarimo snove, pročitaj u e-knjizi koju ti poklanjam ovde.\nDa bi smo ispoljili svoj kapacitet, na raspolaganju imamo izuzetno moćnu pomoć u vidu anđela i arhanđela. Anđeli za nas mogu da stvore sve potrebne uslove za uspeh i pomognu nam da budemo aktivni učesnici u procesu božanske kreativnosti, da se oslobodimo negativnih uverenja, straha, prihvatimo sebe i situaciju, prihvatimo mogućnost neuspeha kao deo sazrevanja, učenja i usavršavanja i još mnogo toga.\nŠiru sliku i praktično umeće za povezivanje sa arhanđelima, možete steći pohađanjem obuke za praktičara arhanđeoskog reikija, koju redovno obavljam.\nUkoliko želite, prijavite se za besplatne konsultacije na ovu temu.\nPosted on 28. децембра 2021. од Denis Tomović\nОзнаке: anđeli, arhanđeo Rafail, arhanđeoski reiki, energetski koučing, izobilje, novac, visoko osetljive osobe\n← Za komunikaciju sa anđelima važne su ove dve stvari\nAko se nije desilo, da li je trebalo? →\nInternacionalnih brigada 25a\n+381 (0)62 894-29-27\nPratite blog putem mejla\nDenis Tomović – anđeoski medijum i iscelitelj\nПридружите се 853 других пратиоца


Evropski filmski forum na Berlinalu 2019 « Media Kreativna Evropa\nNaslovna › Vesti › Evropski filmski forum na Berlinalu 2019\nEvropski filmski forum na Berlinalu 2019\nBerlinale (Berlinski međunarodni filmski festival) jedan je od najvećih evropskih filmskih festivala kako za širu javnost tako i za filmsku industriju. Osim što je veliki kulturni događaj, domaćin je i najvećem Evropskom Filmskom Forumu i drugim programima kao što su Berlinale talenti i EFM Horizon.\nIz ovih razloga, Berlinale je događaj na kom je MEDIA Kreativna Evropa prisutna već dugi niz godina sa ciljem promocije programa i razvoja partnerstava audiovizualnom industrijom.\nI ove godine tokom Berlinala MEDIA organizuje Evropski filmski forum, platformu za konstruktivni dijalog između donosilaca odluka i zainteresovanih strana u ovoj oblasti. Ovogodišnja tema je „Titlovi i sinhronizacija: Korišćenje tehnologije za podršku plasmanu evropskih filmova“, a debata će se održati u ponedjeljak 11. februara od 14 do 17 časova.\nTema je izabrana zbog značaja titlovanja i sinhronizacije kada je u pitanju prikazivanje evropskih filmova, posebno s obzirom na jezičku i kulturnu raznolikost Evrope, u kontekstu u kojem je potražnja za različitim audiovizualnim sadržajima porasla tokom proteklih godina.\nŠta je dovelo do povećanja potražnje za „ne-nacionalnim sadržajem“? Šta može da se nauči od uspešnih TV serija? Može li filmska industrija da nauči nešto od televizije? I obrnuto? Šta TV može da nauči od filmske industrije kada je u pitanju titlovanje i sinhronizacija?\nOvo su samo neka od pitanja o kojima će se raspravljati tokom događaja. Za više informacija pogledajte nacrt programa.\nPored toga, u okviru događaja biće organizovana diskusija na temu razvoja Baze evropskih filmova, čija beta verzija će biti pristupačna na proleće 2019. godine, kao i okrugli sto o rodnim pitanjima u audiovizualnom sektoru. Biće predstavljene statistike o rodnoj ravnopravnosti u MEDIA programu od 2014. godine i one će biti temelj diskusije o tome koji koraci su potrebni za poboljšanje rodne ravnopravnosti, kao i šta je potrebno da filmovi koje potpisuju žene budu zastupljeni na isti način kao i filmovi koje potpisuju muškarci.\nEFF nacrt programa


PORODILA SE ILDA ŠAULIĆ: Ćerka Ema stigla na svet!\nDŽIDŽA ODGOVORILA CECI NA PROZIVKU! Oglasila se nakon skandala sa Bosancem 146\t357\n21.09.2016. 17:27h 00:00h\nDanas u 15 i 30 sati porodice Vučković i Šaulić postale su bogatije za još jednog člana, jer je Ilda Šaulić Vučković na svet donela ćerku Emu.\nNESTRPLJIVA ILDA: Kad će više taj porođaj?!\n(FOTO) OSTALA TRUDNA PA SE POVUKLA IZ JAVNOSTI: Evo kako Ilda Šaulić izgleda pred porođaj\n(KURIR TV) ILDA ČESTITALA TATI ŠABANU ROĐENDAN: Želim da još dugo uživamo u njegovom divnom glasu\nSVI DETALJI TAJNOG VENČANJA ŠABANOVE ĆERKE: Ilda nije znala da se udaje, pa je plakala!\nPorođaj je obavljen u klinici u Višegradskoj, sve je proteklo u savršenom redu i beba i mama se osećaju odlično. Ildu i bebu prvi je posetio suprug Bojan, koji je sve vreme bio ispred sale, zajedno sa srecnom bakom Gordanom, tetkom Sanelom i ujakom Mihajlom a ubrzo su im se pridružili i ostali članovi porodica Vučković i Šaulić.\n"Presrećni smo zbog lepih vesti. Dobili smo još jednu princezu koju već dugo priželjkujemo a njenim dolaskom se Ildi, Bojanu ali i celoj porodici ostvario životni san", rekli su nam u porodici Šaulić ovim povodom.\nOno što je zanimljivo je da se Ilda porodila na isti datum kada je i njena sestra Sanela pre tri godine na svet donela ćerku Unu a danas je i rodjendan njenom zetu Bati Mirkoviću.\nIlda Šaulićporodila sedetebeba\nUDALA BIH SE ZA MILIONERA, MALTRETIRALA KONOBARE I SPREMAČICE! Marina Visković ŠOKIRALA izjavom, pa priznala da se plaši BRAKA 3\nANĐELINA DŽOLI IMA NOVOG DEČKA? Paparaci ih ulovili kako izlaze iz restorana posle ZAJEDNIČKE večere, evo KO je u pitanju (FOTO) 1\nDŽIDŽA ODGOVORILA CECI NA PROZIVKU! Oglasila se nakon skandala sa Bosancem u Zvezdama Granda, a evo kako joj je ODGOVORILA! (FOTO) 146\t357


Vlada osniva firmu koja će rušiti nelegalne objekte – Bankar.me\nMay 29, 2020 Članci, CRNA GORA, NEKRETNINE, SVE VIJESTI Leave a comment\nVlada Crne Gore je na današnjoj sjednici usvojila informaciju i donijela odluku o osnivanju društva sa ograničenom odgovornošću Zaštita prostora Crne Gore, sa glavnim zadatkom sprovođenja administrativnog rješenja izvršenja o rušenju, uklanjanju vraćanju u prvobitno stanje zemljišta i objekata, saopštio je Aleksandar Dajković, Generalni direktor Direktorata za inspekcijske poslove. On je naglasio da troškove rušenja snosi vlasnik bespravnog objekta.\nVladinom odlukom je predviđeno da se osniva jednočlano društvo sa ograničenom odgovornošću sa sjedištem u Danilovgradu.\n-Utvrđena je djelatnost društva, finansiranje, ovlašćenje Vlade Crne Gore kao osnivača društva, organi društva, njegova nadležnost, rok za donošenje statuta, imenovanje odbora direktora i izvršnog direktora. Ovo društvo će posjedovati svu potrebnu mehanizaciju i opremu za sporovođenje administrativnih rješenja o rušenju, a imajući u vidu da postoji značajan broj donešenih rješenja o rušenju Urbanističko građevinske inspekcije kao i potrebu efikasnog sprovođenja izvršenja ovih rješenja. Za osnivanje drštva Vlada je odobrila preusmjerenje sredstava u iznosu od 1.400.000 eura i to: 10.000 eura kao osnivački novčani kapital i iznos od 1.390.000 eura, za obavljanje djelatnosti, pojasnio je Dajković i naglasio da je planirano da firma počne da radi u junu ove godine.\nPrema riječima Dajkovića, osnivanje DOO Zaštita prostora Crne Gore uticaće na smanjenje troškova izvršenja u odnosu na trenutno stanje i ostvarivanje većeg broja izvršenja sa odobrenim sredstvima.\nSljedeći Blokiraju račun opštine Budva na 29 miliona\nGrupa britanskih modnih influensera osnovala je prvi sindikat, kao odgovor na razne loše prakse, poput …\n5 načina kako da ostanete motivisani kada se...


Od Beograda do Kladova | postcards...\nOd Beograda do Kladova 10.06.12\n← Kubanske plaže\nPolako zaboravljas maternju gramatiku ccc … Kada je “s” posle “d”, ne radi se jednacenje suglasnika po zvucnosti. Dakle, “predstavljaju”.\nSorry, morao sam :D\n-- Komentar ostavio/ostavila Vukan, dana 11.06.12 u 00:21\nDa je polako, bilo bi dobro… zaboravljam brzinom svetlosti ;) Hvala na primedbi, zapravo to ce me samo naterati da sledeci put vise razmislim o tome :)\n-- Komentar ostavio/ostavila Marica, dana 11.06.12 u 06:35\nJa sam turneju Lepenski Vir/Djerdap odradila negde u trecem razredu na ekskurziji. Ili bejasmo malo stariji ne secam se tacno. Ali meni od cele te price najvece divljenje i odusevljenje bese za turbine i instalacije na djerdapskoj brani koja je mi je bila tako ogromna i bucna. Setali smo se kroz hidroelektranu, imali neko predavanje kako i sta radi i ja sam bila potpuno odusevljena. Sta ces, tehnika me oduvek interesovala. :)\n-- Komentar ostavio/ostavila elektrokuhinja, dana 12.06.12 u 06:52\nSad mi fali like dugme za tvoj komentar :)\n-- Komentar ostavio/ostavila Marica, dana 12.06.12 u 08:45\nTaj deo Srbije je meni toliko lep i mističan, ponekad čak ume da bude zastrašujuć. Imali smo sreću da ga obiđemo nekoliko puta, jednom sa planinarima (sa vrha Dunav izgleda kao more, ne vidi mu se kraj), jednom autom (kada smo i kampovali, morate da vidite kako je noću tamo!), a jednom brodom (uh, kada se Dunav ustalasao i nekih sat vremena nas bacakao tamo-amo!) I odakle god da pogledaš, prelepo je. I drugačije. Super ste turu odabrali! A za seljake… šta da ti kažem, što duže živiš ovde, moraš da učiš da se navikavaš na njih, radi sopstvenog opstanka. :D\n-- Komentar ostavio/ostavila Milica, dana 20.06.12 u 11:17


Jedinstven spoj duhovnosti i intelekta – Borba\nJedinstven spoj duhovnosti i intelekta\nSrpski narod i Sprska pravoslavna crkva dobili su svog 57 poglavara i 46 po redu patijarha – vladiku dr Porfirija Perića, po svemu dostojnog nasledika Svetog Save, patrijarha Pavla i Irineja. Ovaj najnoviji izbor prvoarhijereja dokazao je koliko je katostrrofalno i ponižavajuće stanje u srpskim medijima., koji su zbrirno gledano, od ovog velikog nacionalnog dogadjaja koji ima i duhovnu i svetovnu dimenziju, nastojali da naprave svojevrsni rijalaliti i politički brlog.\nDecenijama sam se pitao zašto Srpska pravoslavna crkva ima tako rezervisan, čak poslovično odbojan stav sa izraženim gardom prema svim novinarima (pa i onima akreditovanim u Srpskoj Patrijaršiji)? Zahvaljući poslednjoj besomučnoj medijskoj kampanji koja je imala za cilj da po svaku cenu podigne ili uništi ugled i rejting pojedinih episkopa, ispolitizuje izgbor novog patriajrha I posluži u jeftine dnevno politčke svrhe i obračune, konačno sam dobio valjan odgovor na gore postavljeno pitanje!\nOva mrtva, neslavna i prljava trka medija, naklonjenih bilo poziciji ili opoziciji u Srbiji i okruženju do to mjere je postala ogavna i primitivna, da u njoj nije bilo ni trunke profesionalizma i objektivnosti! Zabrinjavajuće je nepoznavanje vekovne crkvene strukture i vlasti, crkvenih pravoslavnih kanona, pa čak i istorije SPC.\nPročitali smo i vidjeli toliko niskih udaraca, spinovanih vesti, naručenih zlobnih i podlih komentara sa ciljem da se pojedine vladike zbog dnevnopolitičkih pobuda toliko ocrne i predstave izdajnicima, državnim neprejateljima i karijeristima! U toj trci i zbrci od navijačkih tekstova i nastupa, koji su često vredjali ljudsko dostojanstvo i razum , više se nije znalo ni ko pije ni ko plaća ! Iskrivljene su i pogažene baš sve ljudske i Božje vrednosti i zapovesti! Božije sluge – epsikopi i pa pojedini crkveni službenici su kriminalozovani, klevetani i “pretvarani u ”rijaliti igrače” i “glumce” iz niskobudžetnih serija i filmova! Sve spram potreba ili pozicije Ili opozicije!\nTakvih niskih udaraca nije poštedjen ni novoizabrani patrijarh. U takvoj atmosfeti gdje dominiraju prljave medijske igre I spinovi, teško je saopštiti bez rizika i bojazni notornu vest – da je SPC dobila 57 poglavara u svojoj istoriji, koji je dostojan svog zadatka , položaja i velikih izazova! U pitanju je veliki duhovnih i intelektualac. Prvojerarh kakvo je teško pronaći u pomesnim crkvama, episkop velike energije , pun mudrosti, taktičnosti…\nSve što je predhodilo izboru novog 57 poglavara SPC ( u ovu brojku uračunato je i 12 arhiepiskopa srpskih počev od Svetog Save do Svetog Joanikija Drugog, koji je 1346. godine sa katedre arhiepiskopa ustoličen kao prvi srpski patrijarh ) opravdalo je postojanje institucije apostolskog žereba prilkom izbora patrijarha!\nApostolski žreb korene vuče iz novozavetnog izbora apostola Mateja posle Judinog izdajstva! Ovaj sistem izbora SPC i srpskom narodu dosada je donosio najbolja rešenja i pozitivna! Uz pomoć ljudske i Božje volje, apostolskim žrebom je po prvi put u istoriji SPC, izabran je baš patriajrh Pavle. Drugi put na taj način izabran je patriajrh Irinej. Zna se da je u novijoj istoriji, još apostolskim žrebom izabran 1917. godine, u Ruskoj pravoslavnoj crkvi, za patrijarha episkop Tihon, koga su bošeljici kasnije likvidirali, jer nisu mogli da slome njegovu veru i duh!\nApostolski žreb uveden je 1967. godine sa izmenama Ustava SPC, kada je ukinuto psotojanje Izbornog sabora, u čijem radu su ravnopravni učestvovali svi episkopi, rektori bogoslovija, arhjereski namesnici, čak i pojeidna svetovna lica… Odluka da o izboru patriajrha odlučuju samo aktivni eparhijski i viakrni arhijereji bila je jedna od najmudrijih i najcelishodnijih odluka u istoriji SPC. Zamislite samo kakava bi to bio rijaliti i cirkus da je izboru patriajrha juče učestvalo sa pravom glasa blizu dvesta ljudi I to većinom politički ostrašćenih!\nMedijima bliskim srpskoj opoziciji sad smeta, što su navodno sva tri kandidata koja su se našla u apostolskom žrebu bila bliska državnoj vlasti! To je i razlog da se sumnja u novog patrijarha, da se zamagljuju bitne činjenice iz njegove biografije i previdjaju glavne kartakteristike crkvene vlasti.\nPoražavajuća je činjenica o ukorenjenom neznanju u redovima sedme sile. Ono je postalo toliko dominatno da retko ko shvata punoćju i trajnost crkvene vlasti! Sam Isus je vlast preneo na sve aposltole skupa,a oni na episkope … Još od tada se o svim značajnim pitanjima u Crkvi se odlučuje saborno (skupno). Tako je i patrijarh samo prvi medju jednakim arhijerijima. Kanonsko pravoslavno crkveno pravo zasanovano je na tezi “da se zajedničkim delovanjem bolje vidi suština stvari”. Na taj način se neguje i ističe svest o ličnom nesavršenstvu ! Zato u najvšem crkvnem organima obavezno zajedničko delanje i saborno odlučivanje!\nTo što je novi patriajrh duhovno čedo vladike bačkog Irineja Bulovića nikako ne sme i ne može biti argument protiv novog patrijarha. Patrijarh je glava pomesne crkve, ali tu vlast ima i vrši jer mu je poverena od sabora epsikopa, koji je pri izboru i rukopoloženju prizvao na njega blagodat Duha svetoga i učinio ga time naslednikom – aposltolskim. Ovo učenje pravoslavne crkve objašnjava prava, dužnosti i položaj patrijarha. Potpora za to se pronalazi u svetom pismu, kanonskim naredbama i vekovnoj prakasi pravoslavne crkve! Bez postojanja sabornosti Crkva bi prestrala biti, ono što jeste vekovima! Bez sabornosti nestalo bi njeno ustrojstvo .\nIzbor patrijarha Porfirija daje nadu da će on kao čovek koji predstavlja redak spoj duhovnosti, obrazovanja i intelekta, umeti da doprinese ne samo širenju hrišćanskog duha i nauke, već da će imati i zanačajnu prosvetiteljsku ulogu. Nadamo se da će svoje obrozavanje i dokazanu čestitost i duhovnost iskoristi za uspsotavljanje jedinstva i otklanjanje dnevnopolitičkih interesa i podela iz crkvneh poslova .\nNe treba zaboraviti da novoizabrani patrijarh Porfirije, predstavlja posebnu ličnost, i da kao nijedan drugi episkop nema tako široku lepezu dosadašnjih delatnosti. Doktor je bogoslovskih nauka, dugodišnji iguman, pa onda vikarni episkog jegarski, dugodišnji professor na Bogoslovskom faklultetu, gde je katedru Pstirske psihologije nasledio od čuvenog Vladete Jerotića … Iskazao se I radom u nevladinom sektoru kao tvorac projekta “Zemlja živih” sa ciljem lečenja narkomana. Dao je ogroman odprinos uspsotavljanju vojnog sveštenstva. Potom je bio deset godina na episkopskoj katedri u Zagrebačko – ljubljanskoj mitropoliji, na mestu gde je najteže opstati I delovati kao pravoslavni pastir!\nUz sve to, nekako se izborio i sa funkcijom u Radio difuznoj agenciji, koja mu predstavljala “vruć kropir” u duhovčkim rukama!\nU pitanju je za crkvene standarde mlad čovek, u punoj snazi sa puno iskustva i tolerancije, što obećava da dugo može biti na tronu srpskog patriajrha. Pred njim su veliki izazovi I mnogi teški zadaci na očuvanju jedinstva SPC, koje napadnuto na više mesta počev od Makednonije, Kosmeta do Crne Gore!\nZato i potpisnik ovih redova , kao bivši novinar koji je pratio rad Srpske patriajršije, pred današnje ustoličenje novog patriajrha, može samo da se pridruži epsikopima SPC, i verujućem narodu koji već dali svoj sud kroz jednu bitnu reč :\nBlumberg: Na novom sankcionom spisku protiv „Severnog toka 2“ neće biti njemačkih kompanija\nOdbrojavanje do velikog obračuna: Rusija i Kina odlučile da uzvrate Zapadu


Aminta od Torkvata Tasa | Aknjige.com\nNedavno smo u ponudi knjižare imali retko izdanje knjige Aminta koju je napisao italijanski književnik Torkvato Taso. Iako se radi o relativno kasnom izdanju štampanom u Napulju godine 1725., ipak se smatra lepim i retkim primerkom. Prvo izdanje izašlo je iz štampe godine 1580. i mislim da nije nikada prevedeno na srpski jezik. Da kažem par reči o ovoj knjizi čije ilustracije možete videti na kraju teksta.\nAminta je predstava koju je Torkvato Taso napisao 1573. godine i koja je odigrana 31. jula iste godine za vreme jedne baštenske zabave na dvoru Belvedere u gradu Ferara, gde se nalazila jedna od raskošnih rezidencija Alfonsa II. Delo je izvela pozorišna grupa “Compagnia dei Gelosi”, jedna od najpoznatijih toga vremena, dok je publika bila iz plemićkih kuća. Radilo se o osobama koje su u to vreme živele ili provodile vreme na dvoru i koje su mogle razumeti suptilne pesnikove aluzije usmerene ka njihovom stilu života, za razliku od života pastira, predstavljenog na idiličan način. Izvedba je doživela veliki uspeh, toliki da je sledeće godine sa dvora u gradu Urbino traženo da se i tamo izvede, a po želji vojvotkinje Lucrezia d’Este, prijateljice Torkvata Tasa.\nAminta je sa svojom pastoralnom temom postavljena u vreme Aleksandra Velikog. Likovi u delu su pastiri i nimfe.\nPriča je o ljubavi pastira Aminte prema prelepoj smrtnoj nimfi Silviji, koja ne uzvraća pažnju i više preferira lov. Silvija rizikuje da bude silovana od strane Satira, ali iako je Aminta spašava, ona ponovo beži od njega. Aminta, pronalazi njen okrvavljeni veo misleći da su je rastrgli vuci. Slomljen saznanjem da je njegova voljena Silvija mrtva, Aminta pokušava da se ubije bacivši se sa litice. Silvija koja nije mrtva, primivši vest da se Aminta ubio, kaje se i shvata da ga zapravo ipak voli. Ona se vraća i nariče nad Amintovim telom koji je srećom još uvek u životu. Tragedija se pretvara u srećni kraj krunisan ljubavlju između njih dvoje.\nTorkvato Taso rođen je u Sorentu 11. marta 1544. godine, dok je poreklom bio iz plemićke porodice iz Bergama. Ovaj italijanski pesnik najpoznatiji je kao autor epa Oslobođeni Jerusalim, koji se smatra jednim od najvećih dela italijanske književnosti. Bio je uzor romantičarima, a njegova poezija inspirisala je i Getea, Bajrona, Mocarta i druge. Neki njegovi soneti bili su posvećeni srpskoj pesnikinji iz Dubrovnika, Cvijeti Zuzorić. Umro je u Rimu 1595. godine.\nItalijaItalijanska književnostKnjigeKnjige o ljubaviStare knjigeTorkvato Taso


Trećina koja nema posao nema ni stručnu spremu – BALKAN TV NOVI SAD\nHomeEkonomijaTrećina koja nema posao nema ni stručnu spremu\nTrećina koja nema posao nema ni stručnu spremu\nPo podacima Statističkog biltena Nacionalne službe za zapošljavanje za oktobar, od početka godine do kraja prošlog meseca u Vojvodini je broj nezaposlenih smanjen za 16.440.\nNaime, prvog meseca ove godine na evidenciji nezaposlenih u Vojvodini bilo je 116.793 osobe, a na kraju prošlog meseca 100.353.\nKada se oktobar ove godine poredi s lanjskim, kada je bilo 115.310 nezaposlenih, vidi se da su za godinu do posla u Vojvodini došle 14.954 osobe.\n16.440 osoba zaposleno za prvih deset meseci\nOd ukupno 100.353 nezaposlena u Vojvodini na kraju prošlog meseca, više od trećine – 38.069 – nema nikakvu stručnu spremu, odnosno čak ni prvi stepen. S drugim stepenom stručne spreme istovremeno je bilo 3.718 ljudi. To pak znači da je nekvalifikovanih na evidenciji u Vojvodini čak 41.787, što je malo manje od polovine od ukupnog broja onih koji traže posao.\n9.690 nezaposlenih od 60 do 65 godina života\nS trećim stepenom stručne spreme na kraju prošlog meseca u Vojvodini bilo je 19.307 nezaposlenih, a sa srednjom stručnom spremom 25.823, što znači da je gotovo svaki četvrti nezaposlen sa četvrtim stepenom obrazovanja. Na posao je na kraju prošlog meseca čekalo i 484 lica s petim stepenom stručne spreme, 4.376 sa šestim i 8.555 sa sedmim. Na evidenciji je i 31 nezaposleni s doktoratom.\nViše od decenije čekaju\nKada je reč o trajanju nezaposlenosti, na vojvođanskoj evidenciji na kraju oktobra najviše, čak 12.337, bilo je onih koji na posao čekaju više od decenije i koji se ubrajaju u teže zapošljivu kategoriju. U toj kategoriji je i 5.465 nezaposlenih koji posao traže od osam do deset godina, kao i 11.061 lice koje je na evidenciji od pet do osam godina.\nOd tri do pet godina na posao čeka 11.422 lica, od dve do tri godine njih 7.647, a jednu-dve godine 13.514. Manje od godine posao traži 6.056, manje od devet meseci njih 6.112, manje od pola godine 9.417 i do tri meseca 17.322 lica.\nNajviše nezaposlenih u Vojvodini – 13.752 – staro je između 55 i 59 godina, a iza njih su oni koji imaju od 50 do 54 godine – 12.756. Na trećem mestu su nezaposleni stari od 40 do 44 godine – 11.703, a slede oni koji imaju od 45 do 49 godina – 11.500, pa oni od 35 do 39 godina – 11.200, oni od 30 do 34 godine – 10.225. Posle njih su nezaposleni stari od 60 do 65 godina – 9.690 , dok je mladih od 25 do 29 godina 9.444. Najmanje nezaposlenih u Vojvodini na kraju oktobara – 3.321 – bilo je staro od 15 do 19 godina, a duplo više – 6.672 bilo je onih koji imaju između 20 i 24 godine.\nPoginuo sedmogodišnjak, pao sa 12. sprata solitera\nZbog radova bez grejanja deo Rotkvarije


Siva Ekonomija | Akcioni plan - 1.14 Jačanje kapaciteta inspekcija\nAkcioni plan - 1.14 Jačanje kapaciteta inspekcija\nMera 1.14 Jačanje kapaciteta inspekcija\nObezbeđivanje ljudskih i materijalnih kapaciteta inspekcija, kao i poboljšanje materijalnog položaja inspektora je neophodno kako bi se osiguralo dalje sprovođenje reforme inspekcijskog nadzora.\nImajući u vidu da je prosek starosti inspektora 56 godina, potrebno je doneti plan zapošljavanja mladih inspektora, a budući da je oprema koju poseduju inspektori dotrajala, neophodno je uspostaviti i model opremanja inspekcija. Dodatno, trenutno ne postoji vrednovanje rada inspektora na osnovu ostvarenja javnog interesa, već se njihov rad sada vrednuje na osnovu broja sprovedenih nadzora, količine oduzete robe i slično. Iz tog razloga je potrebno izraditi adekvatan model za vrednovanje rada inspektora.\n1.14.1 Donošenje Akcionog plana za zapošljavanje inspektora i modela opremanja inspekcija, na osnovu Funkcionalne analize kapaciteta republičkih inspekcija. Drugi kvartal 2019. MDULS – Koordinaciona komisija za inspekcijski nadzor MFIN\n1.14.2 Zapošljavanje inspektora u okviru prve godine sprovođenja Akcionog plana za zapošljavanje mladih inspektora. Četvrti kvartal 2019. Republičke inspekcije MFIN\n1.14.3 Izmena Uredbe o razvrstavanju radnih mesta i merilima za opis radnih mesta državnih službenika, kroz obaveznu izradu standardnog opisa radnih mesta za zvanja inspektora, izmenu metodologije koja treba da uvaži uslove rada pod kojim se obavljaju poslovi inspektora i prilagođavanje procenta ograničenja broja najviših zvanja za poslove inspektora. Drugi kvartal 2019. MDULS MFIN\n1.14.4 Uvođenje oznake „inspektor” u naziv radnog mesta državnih službenika koji obavljaju poslove inspekcijskog nadzora. Četvrti kvartal 2019. MDULS MFIN\n1.14.5 Uspostavljanje jedinstvenog Registra republičkih inspektora sa podacima o opremi, kvalifikacijama i praćenju karijernog razvoja. Četvrti kvartal 2019. Koordinaciona komisija za inspekcijski nadzor Republičke inspekcije\n1.14.6 Definisanje mera ostvarivanja javnog interesa za svaku inspekciju. Četvrti kvartal 2019. – poljoprivredna i sanitarna inspekcija\nČetvrti kvartal 2020. – sve inspekcije Koordinaciona komisija, MDULS Republičke inspekcije\n1.14.7 Definisanje metodologije za praćenje i merenje ostvarenja javnog interesa za svaku inspekciju. Četvrti kvartal 2019. Koordinaciona komisija, MDULS Republičke inspekcije\n1.14.8 Donošenje Modela za vrednovanje rada inspektora. Drugi kvartal 2020. / /


Srbija - Page 4 - Putovanja - Parapsihopatologija™\nFebruary 8, 2008 in Putovanja\nMil@n 37 posts\nMilosh76 51 posts\nAnonymous 41 posts\nivy 48 posts\nObišao sam (obnovljenu) tvrđavu Ram, prešao skelom u Banat, rashladio se na Vračevgajskom jezeru, vratio se na večeru u Staru Palanku (Lederata - odlične šnicle/krmenadle od soma), vratio se nazad pre\nIstina je za Sirogojno, čitavo to područje od grada Zlatibora do etno sela je blago i nenačeto, jednostavno kraj u kojem ljudi žive i rade. Unaokolo su njive, ima dosta malinjaka.. Vrijedi usput obići\nEvo vratila sam se sa putovanja...iako sam ja daleko od klasicnog turiste na Zlatiboru smo kapovali na divlje pored potoka i vreme provodili uglavno na Cigoti i okolnim sumama i brdima.Lju\nmnogo lepe fotke. odakle ti ovo i ko ja autor?\nDragoljub Zamurovic je autor covek se bavi fotografijom a njegove razne fotografije su objavili Time, Geo, Epoca, Newsweek, Europeo, Stern, Paris/Match, Figaro Magazin,National Geographic ...\nEvo jos od istog autora, Oj, Karlovci, mesto moje drago" Tipican izgled Banata kada se usija Zvezda nedeljama, ili ovakav,\nCuveno Karadjordjevo Mislim da su u pitanju ribnjaci Ecka,\nU Perućcu, na desnoj obali reke Drine, 13 km uzvodno od Bajine Bašte, nalazi se reka Vrelo. Ova zanimljiva rečica izvire iz masiva planine Tare i posle svog kratkog toka utiče u Drinu, zapravo se stropoštava sa prilične visine i pravi veliki i izuzetzno lep vodopad. Voda se uz jak huk survava U Drinu i pri tome se podiže pravi oblak od sitnih kapi, pa je na ovom mestu, čak i u vrelim letnjim danima izuzetno sveže i prijatno. Na samom slapu se nalazi i lep restoran. Međutim, rečica Vrelo je zanimljiva i zbog nečeg drugog. Naime, njen tok je dugačak tačno 365 m, dakle onoliko koliko godina ima dana. Upravo iz tog razloga ovu rečicu meštani sa puno ljubavi nazivaju ?reka dugačka kao godina?. Dužina njenog toka se ne menja jer ističe iz kraškog terena, a na ušću se takođe nalaze čvrste stene koje voda ne može da odnese. Ispod samog izvora reke podignut je i ribnjak u kome se gaji kalifornijska pastrmka.\nTvrjdave, dvorci i zamkovi Srbije.Na ovome forumu sam procitao da se u Srbiji nije mnogo gradilo gradova u srednjem veku e pa to bas i en odgovara istini problem je sto su zbog velikog broja ratova oni velikim delom unisteni, ostali je par citavih ili polucitavih poput Golubca, Smedereva, Maglica, Lazarev Grad i ima jako puno sa temeljima poput ili se pretpostavlja da su tu postojala utvrdjenja,Avala (Havala, žrnov) - Pored Beograda na najvišem vrhu Avale. Danas ne postoji. Lazarev Grad, (Kruševac, šaren Grad) - Tvrđava u Kruševcu, prestonica kneza Lazara. Danas ima ostataka utvrđenja. Anište - Blizu ušća Ljiga u Kolubaru. Jedva vidni ostaci. Atanas - Nedaleko od Pirota.Danas je u ruševinama. Baba (grad Orlovića Pavla) - Nedaleko od Paraćina. Danas ne postoji. Bakićevi dvori - Pored Kragujevca na Venčacu. Banoštor (lat. Malata Bononia, Ban Monoštra, Banov Manastir) - Nedaleko od Banoštora. Danas ne postoje ostaci grada. Bač - Tvrđava u Baču. Danas postoje ruševine utvrde. Bačina - Pored Varvarina. Bela Stena - Nedaleko od Valjeva. Beljin - Pored Vladimiraca u Mačvi. Danas ne postoji. Ima ih jos mnogo, neki bi mozda mogli i da se obnove kada bi za to postojale zelje i volje ali sta je tu je.Golubac Smederevo, Sokograd,\nGrad kneza Lazara ili šaren GradGrad kneza Lazara ili šaren Grad( tur :Aladža Hisar) je srednjevekovno utvrđenje u Kruševcu i nekada je bio prestonica kneza Lazara. U sklopu grada nalazila se kneževa dvorska crkva tzv. Lazarica. Utvrđenje u Kruševcu se prvi put pominje 1381. godine, tako da ga je najverovatnije podigao sam knez Lazar ili je pak značajno proširio i ojačao neku starije utvrđenje koje se tu nalazilo. U njemu se tada nalazila kneževa prestonica iz koje je vladao svojim zemljama o čemu svedoči i zapis u potpisu jedne povelje izdate 1387.godine u kome stoji: "u slavnome gradu gospodstva mi Kruševcu."Posle Kosovskog boja Turci su na kratko preuzeli kontrolu nad gradom,ali je ona brzo vraćena Srbima. Lazarev sin i naslednik Stefan je upravljao despotovinom iz Kruševca sve do 1405.godine, kada prestonicu premešta u Beograd, koji je od 1403.godine počeo da obnavlja i utvrđuje. Međutim Kruševac nije gubio na značaju, jer se despot 1413.godine u njemu sastao sa sultanom Mehmedom I.Borbe oko kontrole nad gradom nisu prestajale tokom cele prve polovine XV veka, pa on biva predavan Turcima 1413. (na kratko) i 1427.godine( despot Stefan ga pred kraj života predaje), da bi ga 1437.godine osvojili Mađari. Sporazumom o obnovi despotovine Đurađu Smederevcu je 1444. godine vraćen Kruševac, ali ga Turci i definitivno osvajaju 1454.godine kada ga nazivaju Aladža Hisar tj. šaren Grad zbog različitosti materijala od koga je tvrđava izgrađena.\nPreteču Tvrđave na današnjem mestu predstavlja logor rimskih legionara, a pre toga je možda ovde egzistiralo naselje Kelta. Dolaskom Slovena na tle Niša, prestaje antičko počinje srednjevekovno doba. Neposrednih izvora o slovenskom osvajanju Niša nema. Tek od X veka na osnovu spisa se može zaključiti da niško utvrđenje poseduje karakteristike srednjevekovne tvrđave. Osim pisanih izvora niška Tvrđava je predstavljena na jednoj vojnoj karti Balkanskog poluostrva iz prve polovine XV veka. Ostaci srednjevekovnog zida niške Tvrđave, potvrđeni su novijim iskopavanjima.Turskim osvajanjem grada Niša u XV veku, Tvrđava je ulazila u sastav državnih građevina koje su služile sultanu. Početne radove na Tvrđavi, Turci su izgleda preduzeli 1660 godine. Čelebija je iste godine zapisao da je "gradska tvrđava sagrađena od kamena usred šehera kao kakav han". Marta 1689. godine neposredno pred austrijskim osvajanjem grada, Turci su Niš utvrdili zemljanim utvrđenjem sa palisadom i jarkom. Osvojivši Niš Austrijanci su 1690. godine na ostacima srednjevekovnog utvrđenja, sagradili dva jaka bastiona po projektu italijanskog inženjera Peronija, nazvavši ix car Leopold i carica Leonora.\nIstorija Baca pocinje jos u bronzano doba. Naime, u Budimpesti se cuva mac iz tog perioda koji je naden u okolini danasnjeg Baca. Iskopine kod danasnjeg Baca iz rimskog perioda pokazuju da je tu nekada bila veca rimska naseobina, koja je stradala tokom seobe naroda. Drevni grad na Mostongi, koja je danas isuseno korito reke, dao je ime celoj regiji - "Backa". Prvi tragovi u pisanim izvorima o Bacu i podrucju oko njega poticu jos godine 535 kada ga car Istocnog rimskog carstva Justinijan, pominje u jednom svom pismu.Bac je prema nekim letopisima bio i Avarska tvrdjava (873. godine.). Ugarski kralj Stjepan i osnovao je u Bacu zupaniju, a na prelazu prvog milenijuma u drugi, Bac je vec bio izgradjen i utvrdjen grad, povezan Mostongom sa Dunavom. Za vreme Arpadovica Bac postaje ne samo crkveno sedište nadbiskupije vec i kraljevski grad u koji dolaze plemici i vladari na dogovore, zborove i skupštine. U XII veku Bac belezi veliki uspon. Od XII veka ustanovljen je obicaj da se jednom godišnje ugosti kralj. U gradu su se nalazili osim zupana i podzupani, sudije, vojno osoblje i dr. Kada je prosla mongolska najezda sredinom XIII veka Bela IV obnavlja ovaj grad. Ostaci sadasnjih zidina tvrdave Bac poticu iz vremena Karla Roberta Anzujskog, kada su podignuti u periodu od 1338. do 1342. godine. Tada je, prema uzorima francuske gotike, izgraden deo sadašnjih odbrambenih objekata.U XIV veku su zabelezeni sve cesci upadi Turaka. Mnogi pohodi na Turke su kretali iz Baca. Bac je, kažu zapisi imao više stanovništva, zanatlija i raznih zanimanja nego zajedno Sombor, Subotica, Apatin i Becej. Nakon pozara u XIV veku, tvrdava je obnovljena i ojacana i tada je postala vazno vojno, politicko, kulturno i crkveno sediste. Kako su zabelezili istoricari, zajedno s tvrdjavom nastalo je i podgradje, u koje se ulazilo kroz kapiju Siljak, koja i danas postoji. U vreme Mohacke bitke (1526. godine), Bac je dao svoju konjicu. Medutim prodor Turaka nije zaustavljen pa Bac. Nakon Mohacke bitke, Bac pada u ruke Turaka. Tvrdavu Bac je tada dosta dugo i uspesno branio srpski despot Stefan Berisavljevic. Od 1592. do 1682. godine grad i tvrdava su bili pod turskom vlascu, a od Rakocijeve bune (1703 -1711) napustena je i razvaljena.\nМанасија (Ресава) је један од најзначајнијих споменика српске средњовековне културе и припада такозваној ?Моравској школи?. Подигао је деспот Стефан Лазаревић - Високи између 1407. и 1418. године. Одмах после оснивања, Манасија је постала културни центар деспотовине. Њена ?Ресавска школа? била је по својим преводима и преписима чувена - и после пада деспотовине - кроз цео XV и XVI век.\nUžički Grad je srednjovekovna tvrđava podignuta najverovatnije u drugoj polovini XIV veka da bi štitila Užice i karavanski put koji je dolinom Đetinje povezivao Moravsku dolinu sa Bosnom, Hercegovinom i obalom Jadranskog mora, prvenstveno Dubrovačkom republikom. Smeštena je na visokoj oštroj steni koja se strmo spušta u Đetinju koja je sa tri strane okružuje i onemogućava prilaz.\nTodorova kula, Kula Todora od Stalaća\nStalać (Todorova kula, Kula Todora od Stalaća) je srednjovekovno utvrđenje nedaleko od Stalaća, od koga je su danas opstali samo ostaci Donžona, zbog čega se ceo lokalitet obično naziva "kulom".Smatra se da je kulu podigao knez Lazar Hrebeljanović na ostacima antičkog grada, kao i crkvu u blizini, od koje je danas ostalo samo zvono u crkvenoj porti na kome piše da je napravljeno 1384. godine u Milanu. Sama Todorova kula se nalazi na obroncima Mojsinjskih planina (Srpska Sveta Gora), na kojoj se nekad nalazilo 70 srpskih manastira i crkava.Tragičan kraj Todora od Stalaća i njegove ljube Jelice opisan je u narodnoj pesmi ?Smrt Vojvode Prijezde?. Todor je odlučio da sa Jelicom skoči u Južnu Moravu, koja je tada tekla ispod same kule, kako ne bi pali u ruke Turcima. Prema legendi Turci su ušli u grad prateći guske koje su kroz skriveni otvor na bedemu oko kule izlazile na Moravu. Putopisci iz XV veka su zabeležili da je podno grada u to doba bilo usidreno preko 100 šajki. Od kule je danas ostao samo jedan dobro očuvani zid.\nRas je najpoznatija utvrda u srednjevekovnoj Srbiji po kojoj je naziv Raška dobila Srbija Nemanjića.Taj termin je kasnije korišćen kao ekvivalent za termin Srbija odnosno Srbin(Rašanin),a danas se koristi za oblast koja obuhvata jugozapadne delove Srbije i severne delove Crne Gore i smatra se kolevkom srpske državnosti.Tačna lokacija Rasa nije poznata,ali se pretpostavlja da je to najverovatnije lokalitet Gradina u blizini Novog Pazara.Ras je kao utvrda usko povezan sa srpskom državom i njenim stvaranjem.Prva srpska država nastala pod knezom Vlastimirom koji je zbacio vrhovnu vlast Vizantije i proglasio nezavisnost pod uticajem stanovništva,kojem su teško padali Carski nameti i uz podršku mnogobožačkog elementa u narodu,kome su smetali pokušaji grčkog sveštenstva i činovnika da pokrste stanovništvo.Vlastimir je zauzeo Ras i iz njega proterao činovnike i vojnu posadu čime je zbačena Vizantijska vrhovna vlast.Ne zna se tačna godina ovog Vlastimirovog ustanka,ali se smatra da se desio sredinom IX veka,pre 850. godine.Stvaranje nezavisne srpske države kvarilo je planove bugarskom hanu Presijamu koji je otpočeo okupljanje balkanskih Slovena oko Bugarske,zbog čega je zaratio sa Srbima,ali je nakon tri godine ratovanja morao da zaključi mir jer nije uspeo da ugrozi srpsku državu,a tokom rata je izgubio veći deo vojske.Posle Vlastimira vlast je prešla na trojicu njegovih sinova:Mutimira,Strojimira i Gojnika.Novi bugarski han Boris(Presijamov sin) poslao je vojsku na Srbiju sa ciljem da je porobi,a na čelu vojske je bio njegov(Borisov) sin Vladimir.Međutim i ovog puta je bugarska vojska potučena do nogu,a u zarobljeništvo je pao i sam Vladimir sa još 12 boljara.Ovaj poraz primorao je Bugare na zaključivanje mira sa Srbijom,a bugarski zarobljenici su tražili od Srba da ih doprate do granice,do Rasa gde su razmenjeni pokloni u ime mira i prijateljstva.Ras je u tim prvim godinama srpske državnosti bio značajno strategijsko mesto i važan bedem srpske države u kom je Vizantija držala posadu da bi kontrolisala taj deo poluostrva.Mesto utvrđenog Rasa Danas sa sigurnošću ne možemo tvrditi gde se Ras zaista nalazio jer nijedan lokalitet tog tipa(utvrda) u tom delu Srbije nije zadržao svoje srednjevekovno ime usled seoba stanovništva,već su dobili opšta imena koja su takvim mestima(utvrdama) davana širom Srbije.Kao najverovatnija ističu se dva lokaliteta:Gradina - iznad ušća Sebečevske reke gradina Postenje - u blizini crkve svetog Petra(tadašnje venčane crkve)\nStari Ras ili Ras je bio jedna od prvih prestonica srpske srednjovekovne države Raška.Ime Ras prvi put se spominje u srednjovekovnim izvorima; tačnije, u beleškama vizantijskog cara Konstantina Porfirogenita koje se odnose na rat između Srbije i Bugarske krajem 9. veka, a značaj mu je dao i vizantijski hroničar iz 12. veka Jovan Kinema. Srpski izvori ga spominju samo jednom i to na početku 13. veka, na jednom od poslednjih listova Vukanovog jevanđelja.O kompleksu Starog Rasa danas se dosta zna, jer su opsežna istraživanja otpočela 1972. godine, a trebaće još mnogo rada da se sazna sve što krije taj značajan spomenički kompleks koji je smešten na nekoliko lokaliteta grupisanih na relativno malom prostoru (okolina Novog Pazara). Jer, najstariji tragovi naselja datiraju još iz praistorije, iz poznog eolita (oko 2000 p.n.e.), prva zidana utvrđenja iz kasne antike (kraj 4. veka), prvi srednjovekovni grad je iz 9. veka, drugi iz 12. veka. U Rasu bila verovatno prva kovnica novca u srednjovekovnoj Srbiji, za koju je zaslužan kralj Radoslav i koja je od 1230. godine radila po ugledu na tradiciju vizantijskih careva iz dinastije Anđela koji su imali kovnicu u Solunu.U drugoj polovini 12. veka nastupilo je najznačajnije razdoblje u istoriji Rasa kada je on postao glavno uporište središnje oblasti nove srpske države. Iz tog perioda je nađen arheološki materijal koji govori o tokovima života u okviru grada: grnčarija za svakrdnevnu upotrebu, delovi oružja od kostiju, kao i oruđa od drveta i gvožđa. Najzanimljivija su, svakako, svedočanstva o radu jednog zlatara, a to su mala posuda sa kapljicama zlata i kalup za livenje medaljona sa predstavom Bogorodice i Hrista. Pronađeno je i nekoliko žetona za igru ?mice? i kamene kockice za igranje potpuno identične onim koje koristimo danas.Stari Pac ima posebno značenje u tradiciji srpskog naroda: označavao je centar Srbije, središte i mesto iz kog je ponikla srednjovekovna srpska država, odatle je vladar sazivao srednjovekovne srpske državne sabore, iz njega je vladao veliki župan Stefan Nemanja, a tu su on i njegovi potomci imali svoje dvorove. Uostalom, po njemu je srednjovekovna država nazvana Raškom, a poreklo ovog imena trebalo bi potražiti u antičkom dardanskom naselju Arsa.Nekada su toj oblasti pripadali Gradac i Studenica, a danas se u okviru nje nalaze Sopoćani, Petrova crkva, Crna Reka, Đurđevi stupovi, Končul... Pre svega Sopoćani, jer je na svetskoj izložbi u Parizu 1961. godine freska ?Uspenja Presvete Bogorodice?, iz ovog manastira, proglašena za najlepšu fresku čitavog srednjeg veka.Osamnaest godina kasnije UNESKO je pod svoju zaštitu uzeo kulturno-istorijsku sredinu nazvavši je Pac sa Sopoćanima (1979). Međutim, godine 2003. lokalne vlasti (SDA Sulejmana Ugljanina) stavljaju van snage Odluku o proglašenju spomeničkog područja Starog Rasa za kulturno dobro (radi ?narušavanja ambijentalne sredine?).Rezultat toga je bio apel bratstva manastira da Sopoćanima, ali i celom zaštićenom području, preti opasnost da budu skinuti sa liste Uneska čime je taj značajan kompleks došao u opasnost da izgubi svoj teško stečeni status.Uz obrazloženje da ?grad mora da se širi?, lokalne vlasti su poništile sva dokumenta doneta na lokalnom i republičkom nivou, i odobrile ?širenje? ugostiteljskih i drugih objekata namenjenih zabavi ili, u boljem slučaju, trgovini.\nCrkva svetih Apostola Petra i Pavla u Rasu\nCrkva svetih Apostola Petra i Pavla ili Petrova crkva iz IX ili X veka kod Novog Pazara predstavlja najstariji spomenik crkvene arhitekture na prostoru Srbije i prvobitno je sedište raške episkopije. Sama crkva ima osnovu rotonde sa upisanim četvrorolistom i potiče iz vizantijskog doba, dok freske iz njene unutrašnjosti potiču iz X, XII i XIII veka.Na njenom mestu se nalazio ranohrišćanski objekat koji je podignut u VII veku na prostoru ilirskog kneževskog tuluma iz V veka p.n.e. čiji ostaci su otkriveni 1957.godine.Posle detaljnih arheoloških istraživanja,crkva je konzervirana 1960.godine.Po načinu gradnje slična je crkvama sa prostora Gruzije i Jermenije koje su datirane od VII do IX veka,ali je usled prepravki i dograđivanja postala jedinstvena,što je bio jedan od razloga da se nađe na UNESKOvoj listi svetske baštine u sklopu spomenika srednjeg veka objedinjenih pod zaštićenom celinom Stari Ras.Na njenom mestu je u V veku p.n.e. sahranjen ilirski knez i prilikom arheoloških istraživanja sprovedenih 1957.godine na tom prostoru je otkriven veći broj grčkih vaza, srebrnog posuđa, zlatnog nakita, bronzanih predmeta, staklenih i ćilibarskih predmeta i ukrasa koji su od izuzetne naučne vrednosti.U VII veku je nad nekadašnjim kneževskim grobom podignut ranohrišćanski objekat koji je u IX ili X veku,moguće za vreme Časlava, pretvoren u crkvu koja je kasnijim doradama dobila današnji izgled.\nSpisak dvoraca, zamkova i tvrdjava na prostoru Vojvodine,\nDvorac "Fantast", Bečej Dvorac "Bezeredi", Čelarevo Dvorac "Sokolac", Novi Bečej Dvorac "Damaskin", Hajdučica Dvorac "Dunđerskih", Kulpin Dvorac "špicerovih", Beočin Dvorac "Kapetanovo", kod Starog Leca Dvorac "Baba Pusta", Aleksa šantić Dvorac "Kaštel", Panonija Dvorac "Danijel", Konak Dvorac "Marcibanji-Lederer", Čoka Letnjikovac šulho Vebera, Padej Kuća Divan Georga, Padej Dvorac "Hertelendi", Bočar Dvorac Miloša Bajića, Bočar Dvorac "Karačonji", Novo Miloševo Dvorac Servijski-šulpe, Novi Kneževac Dvorac "Maldegem", Novi Kneževac Dvorac "Biserno Ostrvo", Bačko Gradište Dvorac "Nojhauzen", Srpska Crnja Letnjikovac "Krivaja", Krivaja Letnjikovac "Pece", Mali Iđoš Dvorac "Zako", Bajša Letnjikovac "Engelman", Gunaroš Mali dvorac "Danijel", Stari Lec Veliki dvorac "Danijel", Stari Lec Letnjikovac "Vendl Mora", Sonta Dvorac "Sečenji", Temerin Dvorac "Karas", Horgoš Dvorac "Bisingen", Vlajkovac Dvorac "Redl", Rastina Dvorac "Kovač", Riđica Dvorac "Kaštel", Bačka Topola Dvorac "Zobnatica", Bačka Topola Dvorac "Ingus", Hajdukovo Dvorac "Lazar", Ečka Dvorac "Lasla Karačonjija", Novo Miloševo Dvorac "Jagodić", kod Konaka Dvorac "Ilion", Sremski Karlovci Dvorac "Jovanović", Sočica Veliki dvorac "Lazarević", Veliko Središte Mali dvorac "Lazarević", Veliko Središte Dvorac "Marcibanji", Sremska Kamenica Dvorac "Tabori", Vrbas Dvorac "Talijan", Novi Kneževac Dvor "Patrijaršije", Sremski Karlovci Dvor "Bogoslovije", Sremski Karlovci Dvorac "Hadik", Futog "Tomanova" vila, Vrbas "Vladičanski" dvor, Novi Sad "Vladičanski" dvor, Vršac Letnjikovac "Fišerov Salaš", Ruma Dvorac "šlos", Golubinci Dvorac "Eđešeg", Novi Sad "Jodna Banja", Novi Sad Vila, Kula "Petro Kuzmjak", Ruski Krstur Vila, Savino Selo "Tvrđava Bač", Bač Dvorac "Kiš", Elemir Dvorac "Stratimirovića", Kulpin Vila "Danijel", Zrenjanin "Ruski" dvor, šid Vila, Kikinda Vila I, Kikinda Vila "Ertl", Odžaci Dvorac, Karađorđevo Dvorac, Gornja Rogatica Vila Elek, Zrenjanin Letnjikovac "Višnjevac", V. Radinci\nDvorac "Fantast", Bečej\nKada putnik namernik u nepreglednoj vojvođanskoj ravnici najpre ugleda dvorac ?Fantast" koji se nalazi nedaleko od Bečeja, odmah je jasno da je zalutao na jedan od starih poseda koji kriju sudbine mnogih porodica, uspone, padove, mržnje i ljubavi. Jedna od njih bili su i Dunđerski koji su početkom 19. veka došli iz Hercegovine u Vojvodinu koja je tada pripadala Austrougarskoj. Bogdan Dunđerski bio je, bez sumnje, najzanimljivija ličnost pomenute porodice i vlasnik čuvenog dvorca, danas poznatog kao ?Fantast" koji je u tom vremenu, odslikavao svu njegovu moć i bogatstvo. Nikada se nije ženio i imao je tri velike ljubavi, žene, konje i vino. Bio je jedan od retkih ljudi koji je uspeo da ostvari svoje snove sagradivši dvorac iz mašte. Priča o boemu, veleposedniku Bogdanu Dunđerskom, živi još samo u priči kustosa Maje Dekanić koja svakodnevno vodi turiste u razgledanje ovog zdanja. Jedino su zidovi i vrata ostali autentični u dvorcu. Od raskošnog nameštaja, umetničkih slika i nakita nije ostalo ništa. Nakon oslobođenja 1945. godine, u nepoznatom pravcu su odneti tepisi, kristalni lusteri, srebrnina, a u dvorac su, namerno ili ne, puštene ovce. Tako je pod i deo zida bio potpuno uništen. Bogdan Dunđerski je drugovao sa Urošem Predićem i kad je odlučio da na svom imanju podigne kapelu Sv. Đorđa, jer je saznao da se nekada na tom prostoru nalazila crkva, Prediću je poverio da oslika ikonostas. Imao je samo jedan uslov, da Bogorodica dobije Marin lik. Turisti koji danas posete kapelu mogu da se dive radu visoke umetničke vrednosti. Na tom mestu Bogdan Dunđerski je i sahranjen, 1943. godine. U posleratnim godinama crkvi je bila namenjena sudbina električne centrale, ali je Uroš Predić uputio jedno značajno pismo Moši Pijade nakon čega je crkveno zdanje bilo ?samo" zaključano. Danas je kapela ponovo osveštana. U njoj se organizuju krštenja, a ovo romantično mesto daje poseban ton brojnim venčanjima. Više od polovine celokupnog imanja zauzimala je ergela koja je pre rata brojala oko 1.400 rasnih konja. Po oslobođenju, preostali konji prodati su Italijanima po klaničnoj ceni. Danas se na imanju nalazi oko 80 grla u šest konjušnica, a postoji i staza za trening galopera. Mogu se videti i čuvena grla kao što su ?Remedi for lav" što u prevodu znači ?Lek za ljubav" zatim Jalna i Best Vetprom. Na ergeli se može videti i grob čuvenog konja Inkvizitora, naslednika inače najtrofejnijeg pastuva, Kazanove, koji je, kako kažu, umro slatkom smrću, prilikom skoka na kobilu. Za ljubitelje ovih plemenitih životinja organizovana je škola jahanja. Danas je dvorac, renoviran u luksuzni hotel, dolaze brojni domaći i strani turisti. Hotelske sobe u su smeštene u glavnu kulu. Objekat je otvorenog tipa i ima vrlo bogatu turističku ponudu. U prostranom parku francusko engleskog tipa nalaze se brojne staze za šetnju, teniski tereni, a radi se i na uređenju obližnjeg jezera. Dvorac je spomenik kulture od velikog značaja. Priča o prijateljstvu Bogdana Dunđerskog i Uroša Predića...Legenda: Poput nekog monolita iz snova, ili čednosti koja se propinje, Fantast kao da je posvećen oblacima. Ono što najviše čudi i privlači pažnju, nije očuvanost parka i glavne zgrade, no ikona Stefana Prvovenčanog koja se nalazi na oltaru u kapeli Bogdana Dunđerskog. U ovoj kapeli, koju je čitavu oslikao Uroš Predić, nalazi se Bogdanov grob i ikona koja u svom desnom donjem uglu ima srebrni otisak nečijih usana. Ovaj otisak je primećen još na prvu godišnjicu Bogdanove smrti i čini se da je svakom narednom godinom taj trag postajao vidljiviji i sve svetliji. Kao da je neko mekotu svojih usana, svake godine iz zahvalnosti prinosio pred noge prelepom svecu. Kome te usne pripadaju? Može samo da se nagađa... Svake godine na Preobraženje, Sveti Stefan Prvovenčani dopušta vilovitoj duši Bogdana Dunđerskog da uzjaše senku svoga mrtvoga konja Inkvizitora i da obiđe svoje nekadašnje imanje. Ovaj čudni par prvo obilazi Inkvizitorov grob. Duša se naslanja na spomenik i osluškuje rzanje umrlog, dok Inkvizitorova senka odlazi da oseti miris sena i znoj živih konja. Konji ne vide ništa ali se neki čudan nemir uvlači u njih. Osećaju prisustvo velikog i dalekog oca, pa se zbijaju u gomile. Dok je senka Inkvizitora među svojima, Bogdanova duša obilazi kapelu, da bi pozdravila mesto gde joj se nalazi telo. Ponese po koji cvet da ljudi ne zamere, proveri da li se kapela održava, prinese se ikoni svetog Stefana na oltaru i preda se uspomenama... Ovde je sve u znaku konja - Ergela, Inkvizitorov grob, pa i sam zamak je dobio ime po konju Fantastu. Pa ipak, oličenje ovoga zamka je stari čuvar ergele, koga je još Bogdan doveo za života. Već više niko ne pokušava da mu odredi godine, ali mu svi priznaju magičnu moć nad konjima. Kažu da poznaje nemušti jezik i tajnu spravljanja trava koje će konje učiniti još plodnijima. Sem Bogdana je još jedino on smeo da uzjaše Inkvizitora i čini se da je od ljudi u Fantastu jedino on osećao dolazak dva čudna gosta na ?Preobraženje". On održava Inkvizitorov grob i vrlo često se može videti, kako naslonjen na spomenik konja, sa nekim razgovara. Veterinar iz Bečeja je pričao, kako je pre nekoliko godina jedan ?dvogodac" slomio prednju levu nogu. Kada ga je pregledao, odlučio je da mu da injekciju ne bi li životinji skratio muke. Prišao mu je Andrija (kako zovu starog čuvara Ergele) i rekao mu: ?Odlazi! Sok od Jagorčevine, pun mesec i dolazak konja - kneza na preobraženje, doneće isceljenje". Veterinar je otišao i kada je slučajno došao nakon nekoliko nedelja (?Preobraženje" je već bilo prošlo) video je otpisanog dvogodca kako trči u manježu. No, to je pripisao slučajnosti. Nakon što se zahvali Svetome Stefanu i u mislima pomiluje sve mrtve i žive, znane i neznane konje, duša Bogdana Dunđerskog se penje na najvišu kulu odakle je nekada puštala sokole. Tamo jedno vreme stoji, osluškujući ravnicu i nebesa, ne bi li odnekle čula lepet krila. No; svuda je tišina. Lepet se zaledio u nekim davnim košavama i duša sokolar nastavlja obilazak Fantasta, jer uskoro će noć; a do iduće godine ima puno. Treba baciti još jedan pogled na konje. Još uvek su čistokrvni, pa se i sa da duša sa ponosom nada, baš kao i onda kada je bila u Bogdanovom telu Sada više ove konje ne jašu vlastelini, ali se još uvek negde u njihovim grivama zadržalo milovanje gazda i radost pobednika. Ržu sigurno njuše Inkvizitorovu senku. Još jedno kratko vreme ostaju razdvojeni senka plodnoga konja i duša velikog čoveka. Senka poslednji put pogleda zamak, a duša je tada priziva metalnim ehom lava u vrtu. Nad ?Preobraženjem" će uskoro veče. Tišina lagano opipava belinu Fantasta. Negde se začuje krik. Da li je to kliktanje sokola koje se ipak vratilo iz neke davne košave, ili je paun u vrtu. Da li to pozdravlja čudne goste koji odlaze, ili nekoga žali? Da nije Inkvizitor zgazio cvet u vrtu? A, možda se i nije desilo ništa. Da, sigurno se nije desilo ništa. Jednostavno se paun rastužio od beline i samoće. Noć. Pri punom mesecu, na sredini pustoga manježa, sedi konjušar Andrija i pokušava da sa svojih usana skine boju koja mu je ostala kada je celivao ikonu Svetog Stefana. (legenda preuzeta iz knjige "SNOVI ZATRAVLjENIH KULA" Milana Belegišanina) Dvorac je otvoren za posetioce!


Napad auto-bombom u Bugojnu: Poginuo policajac i još petero ranjeno\nHaris Čaušević zvani „Oks“ iz Bugojna priznao je da je aktivirao bombu velike razorne moći sakrivenu u automobilu koji je parkirao ispred Policijske stanice u Bugojnu u zoru 27. juna godine, pri čemu je policajac Tarik Ljubuškić (41) preminuo na licu mjesta, policajka Edina Hindić (26) zadobila teške tjelesne povrede opasne po život, a još četvero ranjenih koji se nalaze van životne opasnosti.\nMnogi smatraju da su motivi za ovaj stravični napad Harisa Čauševića na organe reda i mira BiH usmjereni na usporavanje euroatlantskog puta Bosne i Hercegovine i vizne liberalizacije za nju. Docent dr. Jasmin Ahić s Fakulteta kriminalističkih nauka u Sarajevu izjavio je za dnevne novine „Oslobođenje“ da se takav motiv „čini vrlo mogućim, ali da treba sačekati da službe za provedbu zakona odrade svoj dio posla, te da će tek tada stvari biti jasnije“.\nTakođe, Ahić ističe „da je napad na policijsku stanicu u Bugojnu „teroristički akt“, koji je za posljedicu imao, prije svega gubitak ljudskih života, uzrokujući paniku i strah među stanovnicima“, međutim ističe da je „veoma teško dokazivo krivično djelo „terorizam“ u sudskom procesu, bez obzira na materijalne i ostale dokaze obzirom da se mora dokazati da je za cilj imao vršenje pritiska na političku vlast zarad njenog svrgavanja nasilnim putem“.\nU intervjuu koji je dao za „Oslobođenje“ on je povukao paralelu sa slučajem koji se desio u Vitezu ispred trgovačkog centra FIS, koji na kraju sudskog procesa nije okarakteriziran kao krivično djelo „terorizam“ već kao krivično djelo „teškog ubistva uz korištenje eksplozivnih materija“.\nIpak, Tanja Fajon izvjestitelj Evropskog parlamenta za viznu liberalizaciju BiH i Albanije ističe u intervjuu za „Deutsche Welle“ da bombaški napad u Bugojnu neće uticati na viznu liberalizaciju BiH.\nBiH napreduje u procesu ispunjavanja uslova za ukidanje viza i napad u Bugojnu ne bi trebalo da utieče na dobijanje “bijelog šengena”, međutim ona smatra da je i bez stravičnih događaja u Bugojnu “realno nemoguće” da BiH dobije viznu liberalizaciju u julu ove godine.\n“Ja se nadam da će se to dogoditi početkom jeseni. Da će Evropski parlament učiniti sve da o tome glasa krajem septembra. BiH bi tako, najkasnije, do kraja godine ušla u bezvizni režim, a ja se nadam da će to biti bar mjesec dana ranije”, ističe Tanja Fajon.\nHaris Čaušević zvani „Oks“


Nikko auto na daljinsko upravljanje Nano VaporizR 2 (94140) cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nNikko auto na daljinsko upravljanje Nano VaporizR 2 (94140) cene\n- Vozilo na daljinsko upravljanje Nano VaporizR 2. Ovo super vozilo u stvari je amfibija - kreće se na tlu, po snegu i po vodi 2 različita crveni i plavi. Nije moguće birati. Kreće se u svim smerovima na svim podlogama.... specifikacija\nVozilo na daljinsko upravljanje Nano VaporizR 2, Ovo super vozilo u stvari je amfibija - kreće se na tlu, po snegu i po vodi 2 različita crveni i plavi, Nije moguće birati, Kreće se u svim smerovima na svim podlogama\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Nikko auto na daljinsko upravljanje Nano VaporizR 2 (94140) po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Nikko auto na daljinsko upravljanje Nano VaporizR 2 (94140) na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Igračke na daljinsko upravljanje cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Nikko Igračke na daljinsko upravljanje, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Nikko auto na daljinsko upravljanje Nano VaporizR 2 (94140) sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Nikko auto na daljinsko upravljanje Nano VaporizR 2 (94140). Pre kupovine, podatke za Nikko auto na daljinsko upravljanje Nano VaporizR 2 (94140) proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.