Život | Page 2 | VRANJSKE\nVranjanci obožavaju trenerke\nBOGOLjUB BOGDANOVIĆ, PROFESIONALNI MANEKEN\nINDIJA Za sebe kaže da je svestan svog izgleda, ali takođe i vrlo prizeman dvadesetšestogodišnji mladić koji je angažovan kao foto-model i maneken na modnim revijama. Glumio je u nekoliko muzičkihm spotova, našao se na naslovnici indijskog časopisa „Retailer“ i u ulozi zaštitnog lica modnog brenda Wrangler, američke kompanije za džins za indijsko tržište. Svoju internacionalnu...\nTANTALOVE MUKE I po koja lascivna opaska ne menja raspoloženje. Gospođa u žutoj haljini patrolira. To je Gordana Stanković, zamenica predsednika Saveta mesne zajednice i organizatorka ove Samsijade. Upoznaje ostale iz žirija sa propozicijama glasanja, šparta među stolove, šacuje samse, snima, upozorava na feng šui. Ovi iz žirija već uveliko probavaju. Puni tanjiri, puna usta,...\nBlizu Dalekom istoku\nMARKO RISTIĆ, VRANjANAC U KINI\nPRIJATELjSKI ODNOSI Diploma mu, navodi, nije garantovala velike šanse za pronalaženje posla u Srbiji. Nakon završenih studija bio je pun optimizma i nadao se najboljem. “Međutim, spletom okolnosti, najviše što sam mogao da očekujem bio je privremeni program stručnog usavršavanja koji mi je ipak dao vetar u leđa i šansu da steknem veoma bitno praktično znanje od svojih mentorki, Maje...\nVranje je stalo na pljeskavicama i picerijama\nIVAN ZAREV, DUŠAN STOŠIĆ, NIKOLA IVANOV, AUTORI PORTALA ZAKUVAVANjE\n“Svi smo studirali u Beogradu i živimo u istom kraju. Funkcionišemo tako da se sve na kraju svede na timski rad. Dušan i Ivan kuvaju i fotkaju. Ja sve to upakujem za veb. Projekat Zakuvavanje je internet priča sam po sebi”, objašnjava Nikola Ivanov koji tri i po godine radi kao freelance web developer. Skroz nenadano, prema njihovim rečima, na jednoj od nacionalnih televizija dobili su...


Priča CIN-a u užem izboru za nagradu European Press Prize | MC_ONLINE\nNovinari CIN-a su razotkrili mrežu trgovaca glasovima uoči Lokalnih izbora 2020. što je dovelo do hapšenja i optužnice protiv organizatora trgovanja.\nfoto: European Press Prize\nSa pričom o izbornim prevarama u Brčko distriktu, novinari Centra za istraživačko novinarstvo (CIN) Mubarek Asani i Nino Bilajac ušli su u uži krug za međunarodnu nagradu za istraživačko novinarstvo European Press Prize, piše CIN.\nZa navedenu nagradu je nominovana priča „Novinari CIN-a razotkrili mrežu trgovaca glasovima“ uoči Lokalnih izbora 2020. što je dovelo do hapšenja i podizanja optužnice protiv organizatora trgovanja.\nNavedena priča je, kako piše CIN, bila u konkurenciji sa više od 1.000 prijava iz gotovo svih evropskih zemalja, a nagrade se, osim za istraživačko novinarstvo, dodjeljuju i u kategorijama za istaknuto izvještavanje, inovaciju u novinarstvu i mišljenje.\nZa svaku od navedenih kategorija, pripremni odbor European Press Prizea je odabrao po pet priča koje se ušle u uži krug, a pobjednici će biti poznati početkom juna ove godine, piše CIN.\nKada je riječ o kategoriji za istraživačko novinarstvo, osim priče novinara CIN-a nominovana su i istraživanja novinara iz Francuske, Švicarske, Bjelorusije i Rusije.\nEuropean Press Prize se od 2012. dodjeljuje za najveća dostignuća u evropskom novinarstvu, a prošle godine je dobitnik Specijalne nagrade European Press Prizea koja se dodjeljuje za izuzetnost u evropskom novinarstvu bila Balkanska istraživačka mreža BiH (BIRN BiH). Nagradu European Press Prizea iz BiH je 2018. dobio i novinar Dragan Bursać, kao i hrvatski novinar Boris Dežulović (2013.) i Centar za istraživačko novinarstvo Srbije (2017.).


Obećano i Ispunjeno Ulica dr Elizabet Ros dobila asfalt - Va1.info\nNaslovna/Vesti/Obećano i Ispunjeno Ulica dr Elizabet Ros dobila asfalt\nKada je u junu u oproštajnoj poseti bio tadašnji ambasador Velike Britanije Nj.E. Denis Kif, svečano je otkrio tablu sa nazivom ulice, koja je dobila ime po dr Elizabet Ros.\nPredstavnici grada Valjeva su tada poručili da će osim što će Valjevo dobiti prvih pet ulica, nazvanim po hrabrim medicinarkama iz Velikog rata, ove ulice biti infrastrukturno uređene.\nUlica dr Elizabet Ros pre asfaltiranja, foto: Željko Bošković\nTako je nekoliko dana pre Nove godine i asfaltirana Ulica dr Elizabet Ros, koja počinje od Radničke ulice i završava se u Rađevom selu. Vrednost radova sa PDV-om iznosi 1.200.000,00 dinara, a radove dužine 160 metara asfalta izvelo je Preduzeće za puteve Valjevo.\nNaime, pet ulica u prigradskom naselju Rađevo selo je odlukom gradske vlasti dobilo imena hrabrih doktorki i medicinskih sestara, kao što su dr Elsi Inglis, Evelin Haverfild, dr Elizabet Ros, Flora Sents i Olivere King. Elizabet Ros je doktorka iz Londona, škotskog porekla, koja se dobrovoljno javila i došla u Srbiju da leči teško obolele od tifusa, od koga je i sama umrla za vreme Prvog svetskog rata.\nUz sve vojne počasti sahranjena je na groblju u Kragujevcu, februara 1915. godine o čemu je izvestila i tadašnja „Politika“ na naslovnoj strani.


SD: Rezultatima protiv predizborne malicioznosti | Kodex.ME\nSnežana Burzan i Nebojša Burzanović\nRad Kulturno informativnog centra\nSD: Rezultatima protiv predizborne malicioznosti\nPovodom predizbornog saopštenja "izvjesnog gospodina Femića iz partije koja ujedinjuje Crnu Goru”, a u cilju kulturne emancipacije pomenutog, Snežana Burzan i Nebojša Burzanović, kandidati za odbornicu i odbornika na listi “Socijaldemokrate - Ivan Brajović - Dosljedno za Podgoricu” su naveli par činjenica vezanih za rad određenih gradskih javnih ustanova.\n15. 05. 2018 - 16:47 Autor: Kodex\n"Naime, kada su u pitanju rezultati KIC-a Budo Tomović u prethodne tri i po godine, umjesto insinuacija koje potpisuje Femić, ukazaćemo na sljedeće: od 2015. godine do danas, u KIC-u je realizovano ko 1300 programa, od čega su 210 premijerni; programe KIC-a pratilo je blizu 180 hiljada posjetilaca; prvi put u KIC-u su pokrenuti - kurs Crnogorsko oro, MAKADO, Crnogorska amaterska scena - CAS, KIC Škola retorike, Regionalni književni festival ‘’Literitorija’’, prvi KIC-ov teatar poezije – ’’Glasovi lavirinta’’, Škola kreativnog pisanja i mnogi drugi”, saopštili su Burzan i Burzanović.\nŠto se tiče sadržaja za djecu i mlade, kako su naveli, a koje pominje Femić, pokrenut je i projekat Forum mladih pisaca KIC-a, koji je do sada izdao nekoliko zbornika radova. Osim toga, kako navode, KIC je suorganizator Festivala folklora djece i mladih “Skoči kolo da skočimo” i Međunarodnog festivala lutkarstva, dok je premijerno u produkciji ustanove odigrana i predstava ‘’Kaška’’, sa tematikom iz života i tradicije Roma, a u kojoj osim polaznika DODEST-ove radionice glume, igrali i mladi Romi. U KIC-u se redovno igraju predstave Gradskog pozorišta i realizuju programi JU Dječiji savez. KIC je domaćin dječijeg hora Zvjezdice, polaznicima DODEST-ove Pozorišne radionice, kao i škole glume Studentski teatar.\n“Na zadovoljstvo velikog broja dobronamjernih sugrađana, od novembra 2016. godine KIC je dobio biblioteku na otvorenom od tima Culture Corner portala i NVO-a Kutak. O tada je puno znanih i neznanih građana doniralo ili mijenjalo svoje knjige za neku iz biblioteke. Prije nekoliko dana nepoznati darodavac ili darodavci ostavili su sugrađankama i sugrađanima na upotrebu oko 40 naslova beletristike, djela klasične literature, brošura i časopisa na čemu im se još jednom zahvaljujemo”, saopštili su.\nKako ističu, izuzetno su ponosni na činjenicu da KIC ostvaruje kontinuiranu saradnju sa oko 100 nevladinih organizacija.\n“Ovom prilikom ćemo ukazati i na određene rezultate Narodne biblioteke Radosav Ljumović. Od 2015. godine, rast je broja upisanih korisnika od 15 procenata, broja posjeta biblioteci od oko 23 procenta i broja pozajmljenih publikacija za oko 25 procenata u odnosu na 2014. godinu (preko 27 hiljada). Raznim vidovima nabavke, tokom prethodnog perioda, pribavljeno je 14.884 publikacija; kupljeno je 5.421 knjiga i 1.802 periodične publikacije”, saopštili su.\nBurzan i Burzanović su takođe istakli da je kompjuterska baza podataka uvećana za 6.416 novih zapisa. Prestrukturirano je preko 178.000 jedinica bibliotečke građe. Biblioteka je samostalno ili u saradnji sa drugim institucijama, organizovala 194 različitih književnih, kulturnih, naučnih, obrazovnih i drugih manifestacija. Organizovanjem programa na platou ispred Biblioteke, u ljetnjem periodu, darovan je Podgorici još jedan prepoznatljiv prostor za raznovrsne sadržaje.


Lazslo Vegel - KROKODIL\nPosted at 21:51h in Uncategorized\tby\tana.pejovic 0 Comments\nLazslo VEGEL, prozni i dramski pisac, esejista i kritičar, rođen je u Srbobranu 1941. godine. Studirao je mađarski jezik i književnost na novosadskom, i filozofiju na beogradskom univerzitetu. Bio je novinar, član redakcije novosadskih časopisa „Új Symposion” i “Polja”, zagrebačkog “Prologa”; glavni urednik novosadske Tribine mladih; urednik subotnjeg kulturnog dodatka lista “Magyar Szó” (1971-1980); dramaturg Televizije Novi Sad (1980, otpušten 1992); stalni pozorišni kritičar lista “Politika”; koordinator novosadske kancelarije Fonda za otvoreno društvo (1994-2002).Član Društva književnika Vojvodine, Društva lepe književnosti (Budimpešta), Srpskog P.E.N. centra i Saveza novinara Mađarske.\nDobitnik je: nagrade Mladost (za roman Memoari jednog makroa) (1969); Oktobarske nagrade grada Novog Sada, nagrade za književno stavaralaštvo (1988); Ady Endre (za književno stvaralaštvo), (1993); nagrade Slobodne štampe (za knjigu eseja Odricanje i opstajanje),(1994); nagrade Déry Tibor (za prozno stvaralaštvo)(1995); nagrade Jelenkor (za knjigu Eksteritorijum) (2000), Zlatne povelje predsednika Republike Mađarske za celokupni književni rad, (2000) nagrade Knjiga godine (za Eksterritorium),(2001); nagrade Füst Milan, za književno stvaralaštvo (2003) ; Pulitzerove nagrade – Budimpešta (2005), nagrade 1. februara, grada Novog Sada (2005);nagrade za kvalitet časopisa “Mozgo vilag” (2008) ; nagrade Košut (2009). Odlikovan je Oficirskim krstom predsednika Repulike Mađarske (2005).


Tallinn-Budva - jeftine avio karte (TLL-QBA)\nAvion Tallinn - Budva Posebna ponuda\nHoteli BudvaPutujete na relaciji i tražite hotel u destinaciji Crna Gora? Birajte između 45.000 hotela. Tallinn - Budva - last minute putovanje, avio karta, izlet Avionske karte TallinnAvion Tallinn - SevillaAvion Tallinn - DhakaAvion Tallinn - LarnacaAvion Tallinn - AleksandrijaAvionske karte BudvaAvion Bergamo - BudvaAvion Dusseldorf - BudvaAvion Rim - BudvaAvion Reggio Calabria - Budva


DODIK: Dabogda BiH nestala što pre, a američki diplomata je patološki lažov i smutljivac\nDODIK: Dabogda BiH nestala što pre, a američki diplomata je patološki lažov i smutljivac\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je danas da je otpravnik poslova Ambasade SAD u BiH Nikolas Hil „patološki lažov i dokazani smutljivac“.\nKako su preneli banjalučki mediji, Dodik je rekao i da je Hil bitno doprineo tome da se sukobi na prostoru bivše Jugoslavije rasplamsaju.\nKomentarišući Hilovu izjavu da u Republici Srpskoj ključa nezadovoljstvo zbog „endemske korupcije rukovodstva ovog entiteta“, predsednik RS je novinarima u Šamcu rekao da Hil „bezočno laže i da je laž sve što je rekao i sve što govori“.\n„Njegove izjave u vezi sa rukovodstvom Republike Srpske se pre svega odnose na mene. Priča koju je SDS proturio pre više od deset godina u vezi sa mojom imovinom na Kipru je potpuna laž. Verujem da Hil to namerno čini da bi podržao SDS, a verujem da je i patološki lažov“, kazao je Dodik.\nOtpravnik poslova američke ambasade u BiH Nikolas Hil je pre nekoliko dana u Tuzli izjavio da u RS „ključa nezadovoljstvo zbog endemske korupcije lidera ovog entiteta, dilova kojima se bogate članovi porodice, priča o luksuznim nekretninama u Beogradu i na Kipru, o sudijama RS koji su pritegnuti kako bi ignorisali mito i osigurali da predmeti korupcije nikada ne ugledaju svetlo dana u sudnicama“.\nDodik smatra da je žalosno da se predstavnik jedne ambasade, kakva je američka, na taj način ponaša u jednoj zemlji, ocenivši da Hil svojoj centrali u SAD šalje lažne izveštaje.\n„To je njegova lična pozicija. Što se tiče SAD, mislim da su zarobljenik takvih frustriranih i loših ljudi, koji su na terenu i godinama pravdaju svoje visoke plate ovde time što šalju lažne izveštaje“, naglasio je on.\nDodik smatra da Hil ne bi trebalo da bude u BiH, ali da u ovoj zemlji „hodaju takvi smutljivci“.\n„Pošto je BiH takva kakva jeste – nikakva i smešna, nedorečena i neodrživa, onda mogu takvi smutljivci da hodaju po njoj i da im jedan dio BiH aplaudira na laži, te na taj način podržava takve mešetare, koji u suštini ne donose ništa dobro“, kazao je on.\nDodik tvrdi da BiH ne može opstati bez dogovora, ali da s takvim ljudima, „kao što je Hil“, nema mogućnosti dogovora.\n„Dabogda nestala (BiH) što pre“, naveo je on.\nne daj se Dodik,,,\nVeć duže vrijeme sam mislio da je Dodik bio američki čovjek,možda i špiun,pošto je podržavaO bORISA TADIĆA,ali sad sam se uvjerio da se vratio na pravi put i zato mu svaka čast na ovom intervuju.Bravo Dodik.


RTS :: Mesto Crne Gore u NATO-u\nSvet Mesto Crne Gore u NATO-u\nčetvrtak, 25. maj 2017, 19:53 -> 20:20\nMesto Crne Gore u NATO-u\nNa Samitu NATO-a u Briselu okupili su se lideri Alijanse, a među njima je bio i premijer Crne Gore, koja će postati članica NATO-a 5. juna.\nU jednom trenutku crnogorski premijer Duško Marković imao je nesporazum oko pozicije u grupi lidera sa američkim predsednikom Donaldom Trampom.\n(petak, 26. maj 2017, 12:15) - ZARE 1 [neregistrovani]\n(petak, 26. maj 2017, 08:14) - anonymous [neregistrovani]\n(petak, 26. maj 2017, 04:39) - Nikola,Smederevo [neregistrovani]\n(petak, 26. maj 2017, 02:04) - anonymous [neregistrovani]\n(petak, 26. maj 2017, 00:32) - anonymous [neregistrovani]\n(četvrtak, 25. maj 2017, 23:40) - anonymous [neregistrovani]\n(četvrtak, 25. maj 2017, 23:25) - anonymous [neregistrovani]\n(četvrtak, 25. maj 2017, 22:45) - anonymous [neregistrovani]\n(četvrtak, 25. maj 2017, 22:22) - anonymous [neregistrovani]


Komljenović, T. (2012). 'Extended-cavity optical sources with modulation averaging reflectors', Doctoral thesis, University of Zagreb, Faculty of Electrical Engineering and Computing, accessed 27 October 2021, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:372704\nKomljenović T. Extended-cavity optical sources with modulation averaging reflectors [Doctoral thesis]. Zagreb: University of Zagreb, Faculty of Electrical Engineering and Computing; 2012 [cited 2021 October 27] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:372704


Shodno članu 20 stav 1 Zakona o procjeni uticaja na životnu sredinu („Službeni list CG”, broj 75/18) obavještavamo vas da je Preduzeće „MIL-COM“ D.O.O. iz Nikšića, podnijelo zahtjev za davanje saglasnosti na Elaborat procjene uticaja na životnu sredinu za eksploataciju tehničko– građevinskog kamena sa ležišta „Ledenice“, na katastarskim parcelama br. 1150 i 1156 KO Ledenice, 741, 742, 743, 755, 756 KO Krivošije Donje i 1 i 2 KO Risan II, Opština Kotor.\nU vezi sa navedenim pozivamo vas da izvršite uvid u dostavljenu dokumentaciju u prostorijama Agencije za zaštitu životne sredine ulica IV Proleterske 19, II sprat, kancelarija broj 216, kao i u Sekretarijatu za zaštitu prirodne i kulturne bštine, Opštine Kotor, radnim danima od 9 do 12 časova Elaborat je moguće preuzeti sa sajta Agencije za zaštitu životne sredine www.epa.org.me\nRok trajanja javne rasprave i dostavljanje primjedbi i mišljenja u pisanoj formi, na adresu Agencije za zaštitu životne sredine, je do 10.04.2022.godine.\nJavna tribina o predmetnom Elaboratu održaće se u PC Škaljari, sala za sastanke Preduzeća „Platinum Montenegro“, Opština Kotor, dana 28.03.2022.godine, sa početkom u 10 časova.\nJAVNA RASPRAVA - ELABORAT O...


Gostujuća predavanja dr Omara Karla Đoakino Đela na Departmanu za psihologiju FMK | Fakultet za medije i komunikacije\nDr Omar Carlo Gioacchino Gelo\nDr Omar Karlo Đoakino Đelo (Omar Carlo Gioacchino Gelo), sa Departmana za psihoterapiju Univeziteta Sigmund Freud iz Beča i Departmana za istoriju, društvo i humanističke nauke Univerziteta Salento iz Lećea, Italija, održaće predavanja na Fakultetu za medije i komunikacije u sredu, 20. aprila 2016. godine.\nDr Omar Karlo Đoakino Đelo je istaknuti istraživač u oblasti psihoterapije i urednik je nedavno objavljene knjige/udžbenika "Psychotherapy Research, Foundations, Process and Outcome", koju je izdao Springer, 2015. godine.\nPredavanje iz oblasti istraživanja u psihoterapiji namenjeno studentima IV godine Psihologije biće organizovano u terminu od 17 do 19 časova, u sali 8 na četvrtom spratu FMK.\nRadionicu na temu, Praksa i istraživanje u psihoterapiji za studente master programa Primenjena psihologija i edukante i psihoterapeute različitih modaliteta, dr Đelo će održati u 19 časova u sali 8, na IV spratu FMK.\nPogledajte i intervju sa dr Đelom, koji smo snimili tokom njegovog gostovanja na Deparmanu za psihologiju FMK prošle godine:


Gradnja novog kontrolnog tornja na aerodromu “Konstantin Veliki” očekuje se 2021. godine.\nKompanija “Hyundai” objavila je da počinje da od 4. novembra nudi uslugu prevoza autonomnim vozilom u Kaliforniji.\nU Srbiju stigao prvi teretni voz iz Kine, prešao 10.500 kilometara\nTeretni voz kineske kompanije "China Railway Express", sa više od 500 tona opreme za izgradnju brze pruge kroz Srbiju, stigao je na železničku stanicu Novi Beograd. Time je označeno zvanično uspostavljanje prve železničke kargo linije između dve zemlje.\nAvio-kompanija “Air Serbia” će, na osnovu odluke Vlade Srbije, ukinuti liniju Niš-Budimpešta posle 27. oktobra 2019. godine.\nVlada Srbije objavila je tender za izbor avioprevoznika sa aerodroma Morava u Kraljevu, a rok ističe 21. novembra.\nAustralijska aviokompanija “Qantas” uspela je da realizuje najduži let bez sletanja koji je trajao skoro 20 sati od Njujorka do Sidneja.\nKompanija KLM proslavila stoti rođendan\nKLM, Royal Dutch Airlines predstavlja pravu retkost u vazduhoplovstvu – u pitanju je najstarija avio-kompanija koja i dalje leti pod svojim prvobitnim imenom. Nedavno je ova holandska kompaniju proslavila svoj stoti rođendan.


Kako da smrsam 7 kg\nDijeta ujedinjene nacije forum\nTraka za trcanje i mrsavljenje iskustva\nNajzdravija dijeta na svetu\nCaj med i cimet za mrsavljenje\nZa objavljivanje komentara je neophodno da imate svoj Blic nalog. Nikome nije bilo jasno kako uspevaju da sačuvaju vitku liniju uprkos svim kalorijskim bombama i otporu koji imaju prema vežbanju. Komentari Komentari su potpuno anonimni. Kratko kuvati, pa zaliti vodom dok se ne pokrije povrće. Jedite: obogatite jelovnik voćem, hlebom, tvrdim sirevima, testeninama Zajednički su im proteinski dani koji služe kao važno strateško oružje u svakoj fazi dijete, pa se podrazumeva uzdržavanje od putera i ulja, jer s masnoćom nema zdravog mršavljenja. Začiniti prema želji. U narednih pet dana skinuo je još tri kilograma pridržavajući se ovog režima ishrane — objašnjava dr Dukan koji je nakon toga prestao da se bavi neurohirurgijom i sledećih 35 godina posvetio razvijanju svoje dijete. Dijetu je osmislio neurohirurg dr Pjer Dukan, i to sasvim slučajno, kada mu se prijatelj požalio da mora da smrša, ali ne može da se odrekne mesa. Dakle, kada doručkujete, ručate ili večerate, bićete toliko siti da vam neće pasti na pamet da nešto pregrizete između glavnih obroka. Nećete gubiti kilograme, ali ih nećete ni dobijati. Ovaj režim ishrane daje dugotrajne i vidljive rezultate, a čine ga četiri različite faze koje slede jedna iza druge. Jedite: sve što poželite, s tim što jednom nedeljno smete da konzumirate samo proteine, kao u prvoj fazi. Četvoronedeljni plan ishrane osmišljen je tako da ni u jednom trenutku nećete osećati neizdrživu glad, kaže Džejn Pirson, autorka dijete.\nSavet: Može li kraća dijeta i da daje ovakve rezultate, a da je ne probate! Brzi rezultati su njeno drugo ime, ali i težina ove dijete! Obroke morate da jedete u isto vreme i nikako ne smete da ih preskačete. Prati Žena. Jedite: obogatite jelovnik voćem, hlebom, tvrdim sirevima, testeninama Ostavite 10 minuta kuvati. Pre slanja komentara, molimo vas da se upoznate sa pravilima kometarisanja i uslovima korišćenja sajta. Uputsvo kako da kreirate svoj nalog i koristite novu platformu za komentarisanje možete pogledati ovde. Komentari Komentari su potpuno anonimni. Predlažem da voće, koje je dozvoljeno posle svakog ručka, podelite u dve užine, koje ćete pojesti dva sata pre ručka i dva sata posle. Držeći se jednog nutrivix uae pharmacy dana nedeljno možete odmah da izgubite od pola do jednog kilograma i da se tako oslobodite viška koji se nakupio, kako da smrsam 7 kg. Za objavljivanje komentara je neophodno da imate svoj Blic nalog. Dr Dukan preporučuje da to bude četvrtak. Dijeta je nutricionistički dobro izbalansirana, što znači da organizam iz sva tri obroka dobija ono što mu ig neophodno. Nemojte ovih 7 kako da smrsam 7 kg da sedite, minuta brzog hoda svako može da odradi! Jedite: sve što poželite, s tim što jednom nedeljno smrszm da konzumirate samo proteine, kao u prvoj fazi. Nataša Damnjanović.\nU njoj je dopušteno sve, ali uz jednu napomenu — jedan dan u nedelji zauvek mora da bude proteinski dan, dan u kojem ćete jesti samo belančevine i izgubiti sve ono što ste tokom nedelje nakupili. Komentari su potpuno anonimni. Komentari Komentari su potpuno anonimni. Ne paničite, rešenje postoji. Tajna je u Dukanovoj dijeti koju praktikuju i mnoge holivudske zvezve poput Dženifer Lopez. Za piće tokom dijete izaberite vodu, nezaslađene sokove, nezaslađeni čaj, kafu i mineralnu vodu. Predlažem da voće, koje je dozvoljeno posle svakog ručka, podelite u dve užine, koje ćete pojesti dva sata pre ručka i dva sata posle. Kad stabilizujete težinu, ući ćete u četvrtu fazu koja treba da traje do kraja vašeg života. Dijetu je osmislio neurohirurg dr Pjer Dukan, i to sasvim slučajno, kada mu se prijatelj požalio da mora da smrša, ali ne može da se odrekne mesa. Četvoronedeljni plan ishrane osmišljen je tako da ni u jednom trenutku nećete osećati neizdrživu glad, kaže Džejn Pirson, autorka dijete. Prati Žena. Brzi rezultati su njeno drugo ime, ali i težina ove dijete! Ostavite 10 minuta kuvati. Vocna dijeta. Uz dvonedeljnu dijetu koju je osmislila Džejn Pirson, nutricionistkinja iz Londona, za četiri nedelje smršaćete osam kilograma, i to bez gladovanja. Brzom dijetom 7 kilograma u 7 dana može se zaista skinuti i do 7 kilograma u jednoj nedjelji. Leave a Reply Cancel reply Your email address will not be published. U ovoj fazi sebi tokom nedelje možete da priuštite dva nagradna obroka s puterom, hlebom, tortom, kolačem, čokoladom, alkoholom\nJedite: pileće i ćureće meso, ribu najbolje plavu morsku , teletinu, junetinu i jagnjetinu, jaja, nemasni sir i jogurt, bademe. Jedite: obogatite jelovnik voćem, hlebom, tvrdim sirevima, testeninama\nPre slanja komentara, molimo vas da se upoznate sa pravilima kometarisanja i uslovima korišćenja sajta. Dva puta nedeljno smete da date sebi oduška i da se počastite parčetom torte, kolačem, čokoladom, alkoholom, kaloričnim frapeom\nU ovoj dijeti sve počinje naglim gubitkom kilograma za samo nekoliko dana, kada ne sme da se jede ništa drugo osim belančevina. U tom periodu gubićete kilogram nedeljno, bićete zdravi, srećni i siti.\nDr Dukan preporučuje da to bude četvrtak. Sve namirnice iz ove dijete visoko su pozicionirane na lestvici indeksa sitosti SI , novom nutricionističkom sistemu koji meri koliko nas neka vrsta hrane može zasititi.\nNajučinkovitiji trening za mršavljenje\nKako najbrze skinuti salo sa stomaka i butina\nKako smrsati sa cimetom i medom\nCopyright © 2019 Kako da smrsam 7 kg Sva prava zadržana.


Ništa ne rade, a mesečna plata 1.200 eura › Made-in-Germany.rs\nNišta ne rade, a mesečna plata 1.200 eura\nU Nemačkoj je početkom ovog meseca krenuo esperiment u okviru kog će 122 učesnika tri godine primati bezuslovni osnovni dohodak u mesečnom iznosu od 1.200 eura, iako ništa neće raditi, prenosi Dojče vele.\nUčesnici, izabrani među čak dva miliona prijavljenih, nisu morali da dokazuju da imaju bilo kakvu potrebu za novcem. Oni će tokom eksperimenta moći da rade šta i koliko žele i neće imati nikakve obaveze prema finansijerima projekta, osim što su u obavezi da popune sedam onlajn-upitnika u roku od tri godine koliko traje istraživanje, navodi se na sajtu projekta.\nU eksperiment je uključena i daleko veća grupa od 1.380 građana, takođe nasumično izabranih, koji će popunjavati iste upitnike na svakih šest meseci, ali oni neće dobijati bezuslovni osnovni dohodak, već samo nadoknadu za popunjavanje obrazaca.\nSvi koji u naredne tri godine budu dobijali dohodak biće oslobođeni poreza na 43.200 eura, koliko će ukupno dobiti do kraja eksperimenta. Projekat je pokrenulo neprofitno udruženje “Moj osnovni dohodak” iz Berlina, njegova ukupna vrednost iznosi oko 5,2 miliona eura, a novac za troškove istraživanja je obezbedilo oko 150.000 privatnih donatora.\nInicijatori su uvereni da bi bezuslovna isplata novca svim građanima rešila mnoge probleme današnjeg društva. Oni pretpostavljaju da ljudi postaju slobodniji, kreativniji i srećniji ukoliko se oslobode pritiska da moraju da zarade dovoljno novca za preživljavanje.\n– Testiraćemo šta ljudi rade kada su materijalno obezbeđeni tri godine. Da li će da troše taj novac ili da stvaraju finansijske rezerve? Da li će prestati da rade ili će da rade manje? Da li će postati socijalno angažovaniji, da li će više da doniraju? – kaže šef studije Jirgen Šup sa Nemačkog instituta za ekonomska istraživanja.\nOn dodaje kako se očekuje da će učesnici eksperimenta zahvaljujući poklonjenoj plati biti pod manjim pritiskom, a nivoi njihovog stresa se mogu i konkretno izmeriti pomoću uzoraka njihove kose.\nOd MiG na 06/06/2021 / AKTUELNO / Ostavite komentar\nKoliko se po novom pravilu sme uneti novca u EU


Tihić o koalicionom sporazumu sa SBiH: Želimo otprilike iste amandmane - Klix.ba\nPredsjednik SDA Sulejman Tihić je na novogodišnjoj pres-konferenciji u Sarajevu dao svoje mišljenje o koalicionom sporazumu sa Strankom za BiH.\nMi smo sa Strankom za BiH potpisali jedan sporazum, koji ima 11 stranica i koji tretira sva najvažnija pitanja države, entiteta i društva, počev od općih pitanja, do pojedinačnih: monetarne i fiskalne politike, poljoprivrede, telekomunikacija, energije, borbe protiv kriminala, nezakonito stečene imovine, do zakona o glavnom gradu BiH i pravima političkih zatvorenika itd“, kazao je danas predsjednik SDA Sulejman Tihić na novogodišnjoj pres-konferenciji u Sarajevu.\nZamoljen za komentar o sporazumu o koalicionim odnosima koji su jučer potpisali SDA i Stranka za BiH, Tihić je naglasio da postoje određene razlike kada su u pitanju amandmani.\n„Mi želimo, otprilike, iste amandmane. Na kraju, želimo ista rješenja, ali kako do njih doći, na koji način, kada - tu postoje razlike između nas i Stranke za BiH. Mi smatramo da je bilo dobro da smo prihvatili prvu fazu i da smo sada razgovarali o drugoj fazi“, kazao je Tihić.\nOn je dodao kako u Stranci za BiH smatraju drukčije te da je to jedan problem o kojem će te dvije stranke stalno razgovarati.\n„Kada je u pitanju suradnja s HDZ-om, tu postoji konsenzus da želimo da oba HDZ-a budu dio vlasti. Razlika se pojavljuje: šta ako jedan HDZ ne bude dio vlasti i ne želi biti s drugim. Mislim da ćemo i taj problem riješiti i imamo za njega rješenje koje ćemo predložiti na narednom sastanku u srijedu ili četvrtak u Predsjedništvu BiH“, kazao je.\n„Nemamo još liste kandidata za najviše funkcije. Listu će utvrditi nadležni organi Stranke, u skladu s procedurom predviđenom Statutom i Pravilnikom o kadrovskoj politici“, naglasio je Tihić. On je izrazio uvjerenje da će sporazum o koalicionim odnosima biti značajan doprinos ubrzanju formiranja vlasti na svim nivoima.


Danas se obeležava Dan nauke!\nIZVOR: b92.net | SREDA, 10.07.2019 | 10:45\nKako kaže, potrebno je oko 15 miliona dolara za renoviranje laboratorije, za izgradnju muzeja i obrazovnih i preduzetničkih centara koji će nastaviti da unapređuju nauku za bolje čovečanstvo, kao što je i Tesla.\nU Naučno-Tehnološkom parku u Beogradu će biti otkriven reljef "U znanju je spas" sa likovima najvećih srpskih naučnika - Tesle, Mileve Marić, Mihaila Pupina i Milutina Milankovića, poklon Tesline naučne fondacije iz Filadelfije.\nОбјава коју дели Staša (@stassa_m) дана 10. Јул 2019. у 12:04 PDT\nZaslužan je za 700 patenata od kojih je više od 300 zaštićenih u 27 zemalja na pet kontinenata. Umro je u 87. godini, na Menhetnu u hotelu Njujorker u kome je živeo poslednjih 10 godina.\n"Ovde, u Njujorku, prošle srede je u svojoj hotelskoj sobi preminuo jedan čovek. Zvao se Nikola Tesla. Umro je siromašan, ali je bio jedan od najuspešnijih ljudi koji su ikad živeli. Njegova dostignuća su ogromna, a kako vreme prolazi postajaće sve veća...".\nTeslini prijatelji bili su i pisac Mark Tven i francuska glumica Sara Bernar. U filmu "Prestiž" Teslin lik tumači engleski pevač Dejvid Bouvi. Tesla je karijeru počeo kao pomoćni inženjer 1878. godine u Mariboru, ali je te godine, zbog očeve smrti, da bi ispunio njegovu želju, upisao fakultet.


Video: Ko još može da sumnja u Hyundai kvalitet posle ovog snimka? - AUTOMOBILI\n06/06/2020 1:40:21 PM\nNASLOVNA / VESTI / Video: Ko još može da sumnja u Hyundai kvalitet posle ovog snimka?\nVideo: Ko još može da sumnja u Hyundai kvalitet posle ovog snimka?\nNikola Petrovic 22/04/2015\tVESTI\nKo kaže da Korenci ne prave kvalitetna vozila? Na snimku ispod može se videti Video iz Rumunije, tj. na pomenutom snimku Hummer H3 udara Hyundaija Santa Fe, pomera ga samo za nijansu, ali se zato Hummer H3 od siline udarca prevrće. U ovoj bici snage, ako je tako možemo nazvati nema povređenih, ali je kao pobednik, moramo spomenuti, izašao Hyundaija Santa Fe. Pogledajte.\nTagoviHummer H3 Hyundaija Santa Fe saobraćajka Udarac\nPrethodno Audi Q6 izlazi 2018te\nSledeće Video: Nisu mogli ružnije da je naprave – 2016 Toyota Mirai


Zid – SARTR\nPredstava Zid, adaptacija itsoimene kratke priče velikog francuskog filozofa Jean-Paul Sartrea, je, izvorno, Zulfikarov ispit II godine Režije, realiziran na ASU u klasi prof. Pjera Žalice. Ovo je prvi put u posljednjih 20 godina da Sartreov Zid ima svoju premijeru na repertoaru jednog sarajevskog pozorišta, nakon Zida Dine Mustafića u Kamernom teatru 55 iz 1993. godine.\nPredstava će na sceni Sarajevskog ratnog teatra igrati i 01. i 02. decembra 2013. Ova predstava je realizirana u koprodukciji Sarajevskog ratnog teatra SARTR-a i Akademije scenskih umjetnosti u Sarajevu, a njenu realizaciju su podržali Centar Andre Malraux i izdavačka kuća Dobra knjiga.\nŠta znači žrtvovati se za ideale? Šta je herojstvo? Da li su heroji uopće više mogući u našem vremenu? Da li je ironija savremenog svijeta učinila ove koncepte naivnim? Naša adaptacija Zida vas poziva da s nama zaronite u promišljanja ovih pitanja, prateći posljednje sate života dva revolucionara i jednog apolitičnog dječaka koji su osuđeni na smrt strijeljanjem u haosu Španskog građanskog rata.\nU toku sva tri dana igranja predstave Zid, u prostorijama Sarajevskog ratnog teatra će svi posjetitelji moći pogledati i izložbu posvećenu Jean-Paul Sartreu koju je Sarajevskom ratnom teatru za ovu priliku velikodušno ustupio Centar Andre Malraux.


Vaskršnja čestitka parohije u Odžacima pravoslavnim vernicima – Moji Odzaci App\nSrpska pravoslavna crkva i njeni vernici u nedelju, 19. aprila, proslavljaju praznik vaskrsenja Hristovog – Vaskrs.\nSveštenik u parohiji u Odžacima, protojerej Slavko Protić, uputio je čestitku pravoslavnim vernicima povodom najvećeg hrišćanskog praznika.\n“Uprava Srpske pravoslavne parohije i Crkvene opštine u Odžacima, svim svojim parohijanima upućuje čestitke povodom našeg najvećeg i najradosnijeg praznika Vaskrsenja Hristovog. Vaskrs je dan velike radosti, dan kada je Hristos, Sin Božiji i Sin čovečiji pobedio smrt, a nama vernima darovao život večni.\nOvogodišnji Vaskrs proslavljamo u teškim uslovima, što nas ne sprečava da u svojim domovima uznesemo molitve svoje Gospodu, da bolesni ozdrave, da zdrave Vaskrsli Gospod Isus Hristos sačuva u zdravlju i da nas nauči da cenimo zdravlje kao darove ljubavi Njegove.\nU svojim molitvama sve vas pozdravljamo sveradosnim pozdravom, Hristos Vaskrse”, kaže se u čestitki.\nRaspored bogosluženja o Vaskrsu\nUprava parohije je objavila i raspored bogosluženja o Vaskrsu 2020. godine u Hramu spaljivanja moštiju Svetog Save u Odžacima:\nVeliki četvrtak (16. april)\nSveta liturgija u 10.00 časova\nVeliko bdenije u 13.30 časova\nVeliki petak (17. april)\nCarski časovi u 7.00 časova\nVečernje sa iznošenjem plaštanice u 12.00 časova, u nastavku Plač Majke Božije, u nastavku Jutrenje Velike Subote\nVelika subota (18. april)\nSveta liturgija u 12.00 časova\nVaskrs – prvi dan (19. april)\nJutrenje u nastavku Sveta liturgija u 6.00 časova\nVečernje u 18.00 časova\nVaskrs – drugi dan (20. april)\nJutrenje u nastavku Sveta liturgija u 8.00 časova\nVaskrs – treći dan (21. april)\nJutrenje u nastavku Sveta liturgija u 8.00 časova.\nMUP upozorava: Trojanac se širi sa navodne adrese policije\nSomborci preokrenuli u B. Gračacu: Borac – ŽAK 2:3\nDan primirja u Prvom svetskom ratu obeležava se neradno u četvrtak\nPorodica objavila da je sakupljen novac za Boškovo lečenje


Ministar vanjskih i evropskih poslova Republike Hrvatske Gordan Grlić Radman rekao je u ponedjeljak da je nanesena šteta hrvatskom ugledu širenjem rasističkih i ksenofobnih stajališta diplomatkinje Elizabete Mađarević čiji je zadatak bio predstavljati zemlju "u najljepšem smislu te riječi"\nHrvatski autoklub javlja da je pojačan saobraćaj na većini cesta u smjeru mora i unutrašnjosti, a povremeno se vozi u kolonama uz zastoje\nRadnik "T-coma", koji je u petak oko 16 sati došao u Srijemsku ulicu u zagrebačkoj Dubravi kako bi otklonio kvar u kući jednog od stanara ulice, brutalno je pretučen\nPrva sekretarica ambasade Republike Hrvatske u Berlinu Elizabeta Mađarević tvrdi kako je njen Facebook profil, na kojem su objavljivani rasistički i ksenofobni stavovi, hakiran, prenosi Hina pisanje Fenixa, iseljeničkog magazina na hrvatskom jeziku koji izlazi u Frankfurtu\nNa autocesti Zagreb - Rijeka, između Vrbovskog i Ravne Gore, avion tipa Cessna 150 M sletio je na cestu\nDevetnaestogodišnjak je teško povrijeđen u stravičnoj nesreći koja se dogodila rano jutros na cesti od naselja Zasadbreg prema Frkanovcu u Međimurskoj županiji\nIstiču i da to nije usamljeni slučaj te da Mađarević nerijetko zastupa rigidne stavove o LGBT osobama i pobačaju te ratifikaciji Istanbulske konvencije\nI iskusni lopovi omanu: Pokušao opljačkati kafić, na kraju ga spašavali vatrogasci\nIskusni, 34-godišnji lopov, preksinoć je odlučio je provaliti u kafić u Gajevoj, u centru Zagreba\nMediji njemačkog govornog područja, poput austrijskog ''Die Pressea'' i njemačkog ''Tagesspiegela'', objavili su članak dopisnika s Balkana Tomasa Rosera (Thomas) u kojem se tematizira stanje hrvatskog turizma ove godine\nImovinske kartice susjeda: Kolinda štedi, Škoro najbogatiji, Milanović se odmara na Krku\nEvo gradit ću vile s bazenima na Pantovčaku i Mjesecu. Inače, mislim da je bolje prijaviti više imovine nego što je imate dok se još niste domogli funkcije, pa kad završi mandat, nema bitnih promjena\nSamo 12 sati nakon hapšenja na otoku Hvaru, vlasnik broda Atlantia Zoran B. (24) i Jerko M. (27), kapetan broda na kojem su se 13. avgusta otrovali talijanski turisti, pušteni su na slobodu uz kaznene prijave za dovođenje u opasnost\nKobna ljetovanja u Hrvatskoj: Svake godine sve više nastradalih turista\nPukla sezona - tako su mnogi mediji opisivali ljeto u Hrvatskoj\nZrak u potpalublju jedrenjaka ''Atlantia'', u kojem su se jučer otrovali italijanski turisti i u kojem traje intenzivan pregled policije i inspektora raznih profila, još je toksičan i opasan\nU parkiranom automobilu na suncu u Zagrebu jučer je izmjeren 81 stepen, saopćeno je iz Autokluba Maksimir\nTijela dvoje turista iz Južne Koreje pronađena u Nacionalnom parku ''Krka''\nU Nacionalnom parku ''Krka'' za vikend su pronađena dva tijela, a danas je hrvatska policija potvrdila da se radi o dvoje južnokorejskih turista\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Hrvatske objavilo da je za potrebe turističke sezone u toj zemlji trenutno zaposlena 17.381 osoba


My own private hell | POPIJ SINE, ILI MUŠKO NISI...\n« VELIKI BRAT VIP - BEDA SRPSKOG DRUŠTVA\nKREVET: MOJE ĆOŠE ZA SNOVE - MOJ RAJ NA ZEMLJI »\nThis entry was posted on 05 Avgust, 2007 16:17 and file under Generalna . You can follow any responses to this entry through the RSS2.0 feed. You can leave a Response, or Trekbekovi from your own site.\n9 Komentari & 0 Trekbekovi od "POPIJ SINE, ILI MUŠKO NISI..."\nMožda u reklami "kupujmo domaće" bude flaša sa pivom "jelen"?:)\nAutor zaboravi 05 Avg 2007, 16:48\nima jedan interesantan podatak koji kaže da mi imamo najviše na svetu sinonima za reč -PIJANSTVO. dok recimo eskimi imaju oko 30 reči za sneg, u zavisnosti od toga da li je rastresit, dubok, star, čvrst, ledeni... mi imamo reči za pijane, pa kažemo:\npijan ko letva,\npijan ko majka,\nnakitio se (vina),\nitd..., da li vi imate još neki originalan naziv iz vašeg kraja?\nAutor goca 05 Avg 2007, 17:18\nXmm cini mi se da smo usli u Evropu vrlo brzo .. makar po ovoj "Dark" strani... A sto se tice alkoholizma imam bas negativan stav prmea njemu... On je direktna posledica mentaliteta.. Dakle od malih nogu dete snima situaciju gde vidi svoje najmilije kako locu, opijaju i napijaju, kasnije u svome drustvu dokazuju svoj ego zeleci da budu prihvaceni.... sve dok jednog dana ne dodju kucii pocnu da biju svoje zene, a to ce im delovati apsolutno normalno s obzirom na postotak.. to jest videli su vec i u porodici i kod drugih... Dakle ja licno UOPSTE ne pijem.. znaci ni KAP>. i znam kako je tesko izboriti se sa drustvom. Maltene to su pogledi tipa od .. sa mnom nesto ne valja... ili ono NECES DA POPIJES a ja se zenim, baksuziras mi i sl.... Dakle... ko ne ceni moj izbor, ne ceni ni mene.. a meni apsolutno nije tesko da ne odem tamo gde se ne ocekuje da budem ja!!... Doduse moram priznati da takodje dosta ljudi podrzava moj izbor... ali to je mozda bas ono 50% .. sto je zabrinjavajuce mali procenat...\nAutor dmc 05 Avg 2007, 18:12\nhehe... naravno da ima i kod nas> šoma, pijan ko sveska, pun ko torba, pijan ko Poljak, naćefleisan, zemljosan... itd...\nA što se domaćih piva tiče... pa, može biti da i toga bude jednog dana - xixixixix...\nVrlo dobro mi je poznat taj stav da ako piješ nisi sasvim svoj, tj. normalan... nemali broj puta su mi se ogadile svadbe na kojima su gosti napravili totalni pi"darluk zato što su bili pijani kao zemlja...\nOk, mogu da razumem da neko popije jednu čašu vina, eto, ne znam, zdravlja radi, ili raspoloženja radi - nebitno... ali da neko sedne i da u sebe toči piće kao da je bačva bez dna, a ne čovek... to mi ne ide u glavu..\nAutor hyperblogger 05 Avg 2007, 18:27\nhehe kako me nasmeja ovo...ja sam prvi put pijuckala pivce kao mala kod deke u krilu. volela sam penu. "pena pena penaa"\nkada sam malo porasla, pa do sada nisam okusila alkohol.\nda, da, i ne mene gledaju cudno. zato i ne volim da idem na veselja, a na slave i rodjendane mi izludjuju sa "teranjem" da samo malooo probam.\nAutor tale 06 Avg 2007, 00:24\nxexe...da, da... tako svi počinju... samo što ne završe isto svi... neki postanu notorni alkosi, a neki još u detinjstvu zadovolje radoznalost...\nAutor hyperblogger 06 Avg 2007, 10:10\nMislim da je za to potrebna samokontrola. Ja licno pijem, ALI samo sa drustvom. Nikad mi se nije desilo da sedim kuci sam i da trgnem jedno 'ladno gledajuci TV, recimo. A i kad pijem, ne napijam se ko stoka, nego da mi bude lepo, jer ne shvatam poentu nalivanja alkoholom da ti bude lose. I jos kad mi neko sutradan dodje i kaze kako je zurka bila strava, a on je u stvari prespavao sa pauzama za povracanje. Naravno, nisam ni ja savrsen, omakne se i meni da preteram, ali bar sam konsekventan. Znaci, niko ne mora da me nosi, drzi, teshi, smiruje, budi i ostalo. Sve sam odradim tamo gde treba i odem tamo gde treba. I nikad ne pravim sr**e kad sam pijan, ni pod razno kachenje sa nekim, tuca i ostalo, uvek sam veseo i raspolozen.\nMozda zato, kad neko napravi neku glupost i izgovara se na to da je bio pijan, i ne prihvatam izvinjenje i objasnjenje, jer se vodim po principu "ako ne znas da pijes, nemoj da pijes".\nAutor Connor MacLeod 06 Avg 2007, 19:15\nA da, zaboravio sam izraze:\nprepolovio se od alkohola\narmirao se (ako je mesao pica)\nAutor Connor MacLeod 06 Avg 2007, 19:18\nhehe... gledam ja ovu današnju omladinu, u 12 godina piju više nego što ja mogu da podignem...\ntužno je to... a šanker toči li toči... zakon ćuti, policija ćuti... inspektora zabole...\nAutor hyperblogger 06 Avg 2007, 19:30


Otvoreno je više od 1000 novih radnih mjesta u poljoprivredi, izvoz utrostručen - Akta.ba\n12.05.2021. 13:47 / Izvor: Akta.ba\nProdaja i izvoz poljoprivrednih proizvoda iz Bosne i Hercegovine su se više nego udvostručili tokom proteklih pet i pol godina zahvaljujući zajedničkim naporima vlade SAD-a i Švedske u razvoju sektora, izjavila je danas direktorica misije USAID-a, Nancy J. Eslick.\nEslick je posjetila lokalnog proizvođača sira iz Livna, Eko sir Puđa, kojem je Sweden/USAID FARMA II projekt dodjelio bespovratna razvojna sredstva. Bespovratna sredstva pomogla su kompaniji da razviju mreže od više od 200 mljekara, kooperanata, te da modernizuju tvornicu, poboljšaju kvalitet proizvoda i dobiju izvozne dozvole za EU.\n"Eko sir Puđa jedan je od primjera gdje je kroz ciljanu pomoć podržano provođenje jasna vizija razvoja poslovanja, što je dovelo do toga da kompanija poveća broj kooperanata sa kojima radi i osigura im egzistenciju. Uz podršku USAID-a i Švedske, kompanija je povećala svoju proizvodnju i kvalitet proizvoda, te stavila nove proizvode na tržište i povećala prodaju i izvoz", rekla je Eslick.\n"Kompanija sada također radi na poboljšava ambalaže i marketing, a njezin stalni razvoj ima pozitivan ekonomski uticaj na cijelu Livanjsku regiju."\nSweden/USAID FARMA II projekt vrijedan 17,75 milona američkih dolara završava svoje aktivnosti u zemlji. Radio je u pet sektora poljoprivrede, mljekarstvu, peradarstvu, te sktorima voća i povrća, meda i ljekovitog i aromatičnog bilja. Projekt je proveo 186 razvojnih grantova, podržao je rad više od 3.700 proizvođačkih organizacija i pružio je obuke za preko 19.000 ljudi iz privatnog i javnog sektora, od kojih su 37 odsto žene.\nProjektne aktivnosti dovele su do reforme 31 relevantne politike, akreditacije jedanaest javnih ustanova i certificiranja 950 proizvođača u dobrim poljoprivrednim praksama i standardima sigurnosti hrane.\nKao rezultat, proizvođači koje je podržao FARMA projekt su udvostručili prodaju sa 670 miliona KM u 2015. na 1,32 milijarde KM u 2019., dok je izvoz u istom razdoblju porastao tri i pol puta, sa 53 na 191 miliona KM. Ukupno je otvoreno 1,029 novih radnih mjesta.\n"Sretni smo što je projekt FARMA II donio konkretne rezultate za hiljade poljoprivrednih proizvođača i domaćinstava diljem zemlje. Iako USAID smanjuje direktnu podršku razvoju poljoprivrede, on ostaje predan partner domaćim institucijama i EU koji će nastaviti graditi na njegovim postignućima", rekla je Eslick.


Botox – Specijalističke stomatološke ordinacije "Oluški" i "Ilić"\nBotoks ili Botulinum toxin A je produkt specifičnih bakterija – clostridium botulinum, koje izazivaju trovanje hranom zvano botulizam. Otrov koji proizvode ove bakterije spada među najtoksičnije, ali nakon farmakoloških obrada u medicinske svrhe koristi se prečišćena, slabo koncentrovana forma toksina kao deo zvaničnih terapija kod mnogih oboljenja.\nvertikalne bore na čelu, između obrva kao i bore na nosu i oko nosa\nNe mogu sve bore na licu biti ispravljene ili ublažene botoksom. Injekcijama botoksa se ne mogu ispraviti bore nastale oštećenjem od Sunca. Takođe, nije preporučljivo tretirati linije na donjoj polovini lica. Mišići ove regije značajni su za uobičajene dnevne funkcije i ne preporučuje se da budu oslabljeni.\nInjekcije botoksa su potpuno bezbedne kada ih aplicira edukovan i iskusan lekar. Botulinum toxin A koristi se od 1980. godine za za tretiranje različitih poremećaja mišića u neurologiji i oftalmologiji. 1987. dobio je i odobrenje od Svetske zdravstvene organizacije – FDA za bezbedno i efikasno korišćenje kod uzrasta od 18 do 65 godina u tretmanu blagih i izraženih bora na čelu, između obrva i oko očiju. Do danas postoje samo dva odobrena preparata – Dysport i Botox (Allergan).


Vinogradari Fruške gore sanjaju staru slavu - PKS-RPK Novi Sad\nÂ Ne teku potoci vina u Sremskim Karlovcima, kao što mnogi misle. I nema turista toliko da sve vino popiju i traže još. Istina je – vino ne curi, ali kaplje!\nAli se od toga niko od nas neće obogatiti. Mi, Živanovići, zasladimo priču medom, koji se iz naših košnica vrca već 150 godina, pa dobijemo idilu sastavljenu od meda i vina i nju nudimo turistima i posetiocima našeg podruma, laguma i muzeja. Verujte da prolijemo mnogo znoja, da je potrebno znanje i velika upornost da se održimo na tržištu – priča nam Borko Živanović, vlasnik Vinarije „Živanović“ u Sremskim Karlovcima i ukazuje da su putevi stare slave fruškogorskog vinskog puta još uvek grbavi i puni prepreka da bi omogućili da Sremski Karlovci i druga vinogradarska i podrumarska mesta na Fruškoj gori postanu veći i ugledniji proizvođači vina i da privuku goste koji će najveći deo tog vina popiti u podrumima i ambijentu centra srednjovekovne srpske duhovnosti i prelepe planine koja se, iznad Dunava, izdiže iz ravnice.\nVinogradi su blagodet Fruške gore i jedno od najznačajnijih vinogorja u Srbiji. Prvi čokot je, prema raspoloživim dokumentima i predanjima, još u 3. veku zasadio rimski car Marko Aurelije Prob. Od tada curi vino Fruškom gorom. Nekad više, obično tanjim mlazom, jer je vinogradarstvo i proizvodnja vina mukotrpan posao. A sladak i izazovan! Zato valjda i opstaje. Jeste da je potrebno mnogo umeća, ali trpeza bez vina, bar u ovim sremskim krajevima – i nije baš svečana i ne pruža uživanje, ako se hrana ne zalije rizlingom i drugim vrstama vina.\nOvog vikenda u Sremskim Karlovcima održava se tradicionalni karlovački „Grožđebal“ koji je svake godine prilika da vinari obeleže berbu, ali i ponude vina mnogobrojnim gostima. Berba 2015, prema ocenama stručnjaka ubraja se u dobre. Za razliku od lane, kada uslovi za zrenje grožđa nisu pogodovali vinskim zrnima, ove godine bilo je dosta sunca, a iskustvo i veće površine doprineće da se na oko 250 hektara vinograda dobije i rekordna količina grožđa i vina u poslednje vreme.\nSremski Karlovci su bili centar vinogradarstva u srednjem veku – i pre i posle Turaka. Karlovačka vina su putovala Dunavom i u njima su uživali stanovnici tadašnjih evropskih metropola. Apsurdno je da je vino išlo obično uzvodno. Pešta, Beč, ali i gradovi u Češkoj, Poljskoj, pa čak do Londona tražili su rizling, bermet i ausbruh iz Sremskih Karlovaca. Slava i zarada su bile ogromne. Akovi vina su plovili dereglijama duž Dunava, a ispredale su se priče po kojima su fruškogorska vina bila u rangu francuskih, najbolja u Austrijskoj, a potom i Austro-ugarskoj carevini. Krajem 19. feka filoksera je uništila vinograde, a nove „američke“ podloge za kalemljenje spasle su vinogorje. Sve je, istina, išlo sporo, delatnost je bila zamrla. Nestale su nekadašnje sorte, zasušila burad i pohabane alatke, a zamrla i tradicionalna proizvodnja nekadašnjih, kako bismo danas rekli, brendova.\nFruška gora se nalazi na istoj geografskoj širini kao i čuveni vinski region Bordoa, a u našem institutu decenijama vodimo računa o sortama grožđa koje najbolje uspevaju u ovim našim prostorima – ističe direktor Instituta za voćarstvo i vinogradarstvo u Sremskim Karlovcima prof dr Zoran Keserović. – Vinske karte mnogih restorana obogaćene su kvalitetnim vinima od sorti grožđa selektiranih kod nas. Za više decenija stvoreno je preko 20 novih sorti grožđa i više klonova talijanskog rizlinga, kao dominantne sorte na Fruškoj gori. To su rezultati napora u obrazovanju, razvijanju naučnog rada i transferu tehnologije.\nPrema podacima iz „Vinogradarskog atlasa“ koji su sačinili prof. dr Nada Korać, doc. dr Dragoslav Ivanišević i msc. Darko Jakšić, na Fruškoj gori i njenim obroncima ima 2.100 hektara vinograda, u kojima je na 1.800 hektara vinsko grožđe. Obnavlja se vinogradarstvo, država je davala subvencije, pa je i proizvodnja vina povećana.\nFruška gora, međutim, nije region koji nudi masovnu proizvodnju, a samim tim ima i mnogo teškoća oko sortimenta, kvaliteta proizvodnje i plasmana. Najviše vinograda je na području Šida, Iriga, Sremskih Karlovaca, Beočina… Izvozi se vino i dalje. Količine nisu impozantne, a i cena koja se postiže. Jer, najviše vina prodaje se u rinfuzi pa se u zemljama gde stiže flašira i – najveći deo profita uzmu distributeri.\nFiloksera je uništila vinograde na Fruškoj gori krajem 19. veka, a period posle Drugog svetskog rata izbrisao je tradicionalnu proizvodnju malih vinarija. Socijalistički način privrede koji se bazirao na industrijskoj proizvodnji bio je nemilosrdan prema privatnom sektoru. Ostali su samo mali posedi i mali podrumi koji su tavorili, a često i propadali.\nSremski Karlovci su decenijama bili poznati po karlovačkom rizlingu, ali samo na prvi pogled. Niti postoji takva sorta grožđa, niti je vino proizvođeno u Karlovcima. Vino je pravljeno prvo u Novom Sadu, onda u Petrovaradinu, pa čak i Zemunu, a grožđe od kojeg se dobijao karlovački rizling bilo je – talijanski rizling! Ta sorta, i danas rasprostranjena na Fruškoj gori, kako se navodi u dokumentima, nastala je početkom 20. veka od autohtonog „grašca“.\nPredanje kaže da su u vreme Austrougarske monarhije vinogradi u Sremskim Karlovcima pripadala veleposednicima iz svih krajeva carevine. Odatle su dolazili i stručnjaci za orezivanje, prskanje vinograda i pravljenje vina. Rezači vinograda često su, kada završe posao kod veleposednika, čekali danima lađe da ih prevezu. Onda su ih lokalni, sitniji vinogradari pozivali da ne dangube, već i da i njima orežu loze. Karlovčani su te vinograde vremenom prozvali talijanski, a i grožđe je vremenom postalo – talijanski rizling.\nKarlovačka vinska priča je veličanstvena. Bermet je navodno pronađen u olupini Titanika i kažu da je bio zvanično vino u vinskoj karti na prvoj i jedinoj vožnji tragično završenog putovanja nesrećnog broda. Čaše i flaše karlovačkih vina ispijane su u eminentnim lokalima i restoranima Pešte, Beča, Pariza, Njujorka i vaskolikih svetskih metropola. Ovde su se razvila i odomaćila dva specijalna desertna vina. Bermet i ausbruh.\nZa prvi zlobnici kažu da je nastao poput nekih poznatih svetskih marki i da su prosečnom ili loše napravljenom vinu bili potrebni dodaci da bi ga poboljšali. Pelin, karanfilići, cimet, vanila i još nekoliko tajnih dodataka u takvom vinu, stvorili su carsku kombinaciju. Na dvoru Marije Terezije pio se bermet na svečanim i tajnim sedeljkama, a specifičnom aromom osvajao je sve više i više poklonika. Posle Drugog svetskog rata bermet je nestao, a njegova ponovna proizvodnja ponovo je počela tek pre tri decenije. Karlovački bermet uvršten je u proizvode sa zaštićenim geografskim poreklom, ali se čini da nedostaje organizovana promocija. Čak petnaestak prozvođača proizvodi ovo desertno vino, ali mu sigurno nedostaje zajednički nastup i na domaćem i na inostranom tržištu. Ali i akcije koje bi ovo vino uvrstile u državne i kompanijske protokole!\n– Drugo vino koje je specifikum Sremskih Karlovaca je „ausbruh“ – kaže legenda karlovačkog vinogradarstva i pčelarstva Žarko Živanović. – To vino se pravi tako što se običnom, stabilizovanom vinu dodaju bobice grožđa koje nekoliko meseci odstoji u posebnim uslovima i dobije zelenu plesan. Onda se to mulja, pa odležava, cedi i stabilizuje. To vino su naši preci zvali sušak. Sve do skora se mislilo da je on dobio naziv po suvom grožđu koje se dodavalo u vino. Ali, do pojave penicilina, služio je za lečenje tuberkuloze koja je ovde bila rasprostranjena i to su naši preci koristili kao lek za tešku bolest.\nAusbruh je kvalitetno vino i ne pije se u svakakvim prilikama. Pristaju mu samo najsvečanije večere i ručkovi. U Sremskim Karlovcima jedva da povremeno ima dva, tri proizvođača, ali bi moralo da se povede računa da ovaj proizvod može da bude izuzetan izvozni artikal.\n– Imamo 17 vinarija koje proizvode vino i primaju goste – kaže direktorka Turističke organizacije u Sremskim Karlovcima Jasmina Beljan Iskrin. – Želimo da stvorimo uslove da obogatimo turističku ponudu i da s hranom, kuglofima, suvenirima i drugom ponudom, plasiramo vino kroz degustacije i direktnu prodaju, kako bismo pomogli našim vinarijama da povećaju promet i održavaju i razvijaju proizvodnju. To je i najefikasniji način prodaje, jer kupci dolaze „na noge“ i u dobroj atmosferi koja se tom prilikom stvara, imaju sklonost –Â da više potroše. Zato nastojimo da unapredimo ponudu da gosti ovde dolaze na ručkove, večere, degustacije i da se, u kratkim obilascima, upoznaju s našim znamenitostima. Sremski Karlovci\nKiseli kupus i vino\nLegenda kaže da je prvi kiseli kupus kišeljen s crvenim vinom iz Čerevića. Počelo je to jako davno kada je kuhinjska so bila skupa, a vino jeftino. Danas se vino pije, a od kiselog kupusa prave jela koja se slažu s vinima iz Banoštora, Beočina i Čerevića. Banoštor je jedan od centara vinogradarstva i podrumarstva. Imaju šest vinarija, a hvale se da im sunce ogreje grozdove dva puta. Jednom direktno, a drugi dan preko odsjaja zraka iz Dunava pored kojeg se vinogradi nalaze!\nUzgajivači zečeva u Srbiji primljeni u grupaciju za stočarstvo PKS pa će moći da konkurišu za državnu pomoć. Ne…\nPoljoprivredne škole su veoma kvalitetan resurs Srbije, a učenici ovih škola daće veliki doprinos razvoju zemlje rečeno je na…


Dan online - Vijest dana: - 2018-10-03\nVijest dana - datum: 2018-10-01 U OSNOVNOM SUDU U PLJEVLJIMA ZAKAZANO SUĐENJE ZA NAKNADU ŠTETE PO TUŽBI KONTROVERZNIH PLJEVLJAKA\nŠarić i Lončar Šarić i Lončar traže 400.000, država odbila nagodbu Na sajtu Osnovnog suda u Pljevljima stoji da je suđenje po tužbi Šarića u predmetu Pbr. 421/18 zakazano za 22.oktobar kod sudije Marine Jelovac, a predmet Pbr. 422/18 po tužbi Lončara zadužila je sudija Sanja Aničić, koja je zakazala ročište za 1. oktobar ove godine\nPljevljaci Duško Šarić i Jovica Lončar, koji su pravosnažno oslobođeni optužbe da su počinili krivično djelo pranje novca, podnijeli su tužbe protiv države, od koje traže naknadu od 400.000 eura. Kao osnov navode neosnovano lišenje slobode i vrijeme provedeno u pritvoru i štetu nastalu zbog privremenog oduzimanja imovine.\nKako „Dan” saznaje, Šarić je tražio naknadu od 250.000 eura, a Lončar od 150.000 eura. Prema saznanjima „Dana”, tužbu za naknadu štete su podnijeli nakon što je zastupnik države odbio nagodbu. Detalji nagodbe koju su ponudili Šarić i Lončar nijesu poznati, a njihovi branioci juče nijesu odgovarali na naše pozive.\nNa sajtu Osnovnog suda u Pljevljima stoji da je suđenje po tužbi Šarića zakazano za 22.oktobar kod sudije Marine Jelovac, a predmet po tužbi Lončara zadužila je sudija Sanja Aničić, koja je zakazala ročište za 1. oktobar ove godine. Šarićev predmet je u pljevaljskom Osnovnom sudu zaveden pod brojem P br. 421/18, a Lončarev P br. 422/18.\nOdluku o oslobađanju Šarića i Lončara donio je Vrhovni sud Crne Gore, koji je samo potvrdio prethodnu oslobađajuću presudu.\nApelacioni sud u Podgorici oslobodio je u septembru prošle godine Duška Šarića i Jovicu Lončara optužbe za pranje 19,2 miliona eura. U presudi se navodi da nije dokazano da taj novac potiče od šverca narkotika. To je bila četvrta presuda bratu i prijatelju Darka Šarića, kome se u Srbiji sudi za pranje novca za koji se sumnja da je stečen švercom droge.\nŠariću i Lončaru sudilo se pred Apelacionom sudom, nakon što su zbog propusta tri puta ukidane osuđujuće presude Višeg suda u Bijelom Polju, a suđenje je trajalo sedam i po godina. Presudom Višeg suda u Bijelom Polju Šarić i Lončar su kažnjeni zatvorskim kaznama od po pet i po godina.\nŠarićev i Lončarev advokat Borivoje Đukanović kazao je u završnoj riječi da je optužnica kojom se njegovi klijenti terete za pranje 19,2 miliona doživjela pravni fijasko. On je dodao da je protiv Šarića i Lončara svih sedam godina trajanja postupka vođena nezapamćena medijska haranga i da je tužilac ranije prekršio pretpostavku nevinosti izjavom datoj medijima da očekuje strožu kaznu za okrivljene.\nDuško Šarić uhapšen je 16. novembra 2010. u Pljevljima nakon što su italijanske vlasti izdale nalog za njegovo hapšenje u međunarodnoj akciji „Loptice“.\nSa druge strane, vrhovni državni tužilac Ivica Stanković je za naš list nedavno izjavio da je u ovom predmetu tužilaštvo raspolagalo dobrim dokazima.\nŠarići terete državu i za štetu nastalu zbog privremenog oduzimanja imovine. Tako je država izdala u zakup benzinsku stanicu Mat petrol u Pljevljima sa kafe-barom, prodavnicom, auto-perionicom i parkingom. Zakupac je bila pljevaljska kompanija Elkom. Ugovor o zakupu sklopljen je 17. januara 2013. godine. Mjesečni zakup je iznosio 4.000 eura. Iz Uprave su kazali da je aneksom ugovora naknadno određeno da mjesečna cijena bude 2.500 eura.\nUprava za nekretnine izdala je firmi Tim kompani d.o.o. radne mašine Šarićevog preduzeća „Mat kompani“ d.o.o. Pljevlja, noćni klub „Municipijum“ i dvije fabrike betona. Mjesečni zakup koštao je 3.500 eura, a ugovor o zakupu privremeno oduzete imovine sklopljen je 1. avgusta 2014. godine. Sudeći prema podacima koje je Uprava za imovinu ranije dostavila „Danu“, država je od privremeno oduzetih nepokretnosti porodice Šarić zaradila oko 120.000 eura.\nKalić podnio četiri tužbe\nOsim Šarića, tabak je presavila i porodica Safeta Kalića. Oni su takođe oslobođeni optužbi za pranje novca. Podnijeli su četiri tužbe za naknadu štete nastale usled neosnovanog lišenja slobode, pritvora i štete nastale zbog privremenog oduzimanja imovine. Oni su podnijeli po dvije tužbe u osnovnim sudovima u Kotoru i Rožajama.


pink.rs | Krstajić: Poštovaću svaku odluku, niko ne može da me posvađa sa Kokezom\n- Poštovaću svaku odluku. Ako ostanem – nastaviću da radim najbolje što znam i mogu. Ako me smene, podržaću reprezentaciju kao i kad nisam bio selektor... I ako ne budem selektor, doći ću privatno u Luksemburg da gledam utakmicu reprezentacije - rekao je Krstajić za Žurnal.\n- Nikakvih problema nema, sa Slavišom niko i ništa ne može da me posvađa. Niti iko može da očekuje moju eventualno negativnu reakciju. Nema potrebe da se diže tolika fama oko mene, bitni su reprezentacija i septembar. Ko god da dođe posle mene, kadgod, sutra ili za godinu - dve, hoću da mu pomognem sve što me upita i što mogu - kazao je Krstajić.\n- Sutra bih opet na tu utakmicu izašao u formaciji 3-5-2, zato jer sam pravio analizu, mesec dana studirao šta igra Ukrajina... Studiozno smo sve radili, razgovarao sam sa igračima oko svega, prihvatili su... - kazao je Krstajić.\n- Deplasirano je da sada pričamo o tome, ali, da je Prijović dao gol, ko zna kako bi se odvijala utakmica. Podbacili smo, to stoji i svi smo svesni... - rekao je Krstajić i na pitanje da li bi opet izveo istih 11 odgovorio: "Ne, ali ne mogu da pričam o tome".\n- Sa Krstajićem ili bez njega, najmanje je bitno. Za fudbal u ovoj zemlji, za narod koji ga voli bitno je da Srbija izbori igranje na Evropskom prvenstvu - kazao je Krstajić.


"Problemi da se rešavaju u miru, naciji æu se obratiti..." - B92.net\nBrisel -- Predsednik Srbije Aleksandar Vuèiæ izjavio je da rešenje izmeðu Srbije i Kosova mora da bude racionalno, kao i da se svi problemi rešavaju u miru.\nIzvor: B92, RTS, Tanjug nedelja, 24.06.2018. | 19:50 -> 20:31\nVuèiæ je to izjavio nakon razgovora u Briselu sa kosovskim predsednikom Hašimom Taèijem i šeficom diplomatije EU Federikom Mogerini.\n“Dogovoreno je da svi problemi koje imamo moraju da se rešavaju u miru, poštujuæi jedni druge. To je veoma važno za Srbe na KiM, za sve graðane Srbije. Razgovarali smo o tome da se usredsredimo na dijalog, da pokažemo da možemo da razgovaramo i da krenemo u rešavanje otvorenih problema. Nisam preterani optimista, ali otvorili smo mnogo pitanja“, rekao je Vuèiæ za RTS.\n"Naš interes je da saèuvamo nacionalne interese, ali i naš narod, tako da mu se ne dogodi ono što se 90-tih dogaðalo našim sunarodnicima, i zato nastojimo da se pronaðe kompromisno rešenje”, rekao je on.\nDodao je da se mora pronaæi racionalno rešenje, koje æe da ukaže poštovanje prema drugoj strani.\nVuèiæ je najavio da æe se u narednom periodu obratiti naciji, kada bude video da li ima šanse da se napravi kompromisno rešenje.\n“Neæu ništa potpisivati, veæ æemo iæi pred narod. Niko ne treba da se plaši samovlašæa i donošenja odluka bez podrške naroda", naglasio je on.\nRekao je da trenutno ne može da kaže kada æe izaæi pred javnost, i da æe to biti kada u glavi bude imao sliku šta je moguæe, i da li ima uopšte kompromisa.\n“U svakom sluèaju æu se obratiti naciji i, ako nema kompromisa, reæi æu zašto ga nema. Kompromisno rešenje æe svakako biti važno za nas, jer sada nemamo ništa, jer smo to ništa 'dobili' 1999, 2004, 2008, 2010...Ono što tražimo je da imamo nešto, a ne ništa", ukazao je Vuèiæ.\nDaèiæ: Šta æe vam onda Srbija, ako ste sve rešili?\nPacoli: Neko ovde laže i izmišlja...\nNaveo je je da nije pitanje rokova, veæ interesa sveta, dodajuæi da je za bilo kakav kompromis neophodno da budu ukljuèene sve velike sile.\n“Nemoguæe je bez toga. Ako budemo mogli da naðemo kompromis, i srpski i albanski narod æe morati da se saglasi. Niko ne može da to izvede bez njih, i kompromis mora biti dobar za jedan i drugi narod. Ako uspemo, to æe biti dobar rezultat za nas", objasnio je on.\nDodao je da danas još ne vidi da je tako nešto moguæe. „Boriæu se za normalnu buduænost Srbije, regiona, za najveæi rast koji u prvih pet meseci Srbija ima u regionu, iako su svi lažni eksperti i politièki protivnici govorili da æemo imati najmanji rast. Opet imamo najveæi moguæi rast", naglasio je Vuèiæ.\nRekao je da æe se nastojati zadovoljiti nacionalne i državne interese, kako za Srbe na Kosovu i Metohiji, tako i sve ljude u Srbiji. Dogovoreno je, prema njegovim reèima, i da se dijalog intenzivira, ukazujuæi da æe dolaziti predstavnici Evrope u Beograd, i kada ih javnost vidi i kada ne vidi, kao i da æe naše delegacije biti èešæe u Briselu. Poruèio je onima koji kritikuju - ako neko može da se više bori, neka preuzme odmah, a da ne drži pridike onima koji rade.\nZahvalio se graðanima Srbije na pdoršci onima koji vredno rade boreæi se da saèuvaju Srbiju i njene nacionalne interese. Kazao je da su danas ljudi iz EU bili veoma korektni i da su se trudili da na racionalni naèin usmere dijalog na buduænost.\n„Zahvaljujem se graðanima Srbije za podršku dijalogu, razgovorima za buduhcnost, ali i èvrst i jasan stav opstanka na našim ognjištima i oèuvanju vitalnih interesa", naglasio je on na kraju razgovora.\nZvanièni Rijad: Jeste zloèin, ali to nas ne odražava\nNovi plan klanova: Studirajte i radite "prljave poslove"\nNovi izveštaj o ruskom mešanju: Milioni šerova i lajkova\nPismo EU Haradinaju -"Nudimo ti rešenje za takse" 91 | Biz\nDžejms o Džordanu: Kao da sam sreo Boga 78 | Sport


Robert Dauni Džunior - Blic Online\nNOĆ VEŠTICA Da li su ovo najluđi kostimi poznatih?\nVečeras će se u većini klubova obeležavati Noć veštica, a tim povodom vam predstavljamo nekoliko najluđih kostima poznatih ličnosti.\nNekada su zajedno vladali crvenim tepihom, a sada su svi zaboravili da su bili par!\nDanas Britni Spirs i Džastin Timberlejk deluju nespojivo, ali nekada su bili najpopularniji poznati par na svetu. Ipak, oni nisu jedini. Pogledajte koje su još zvezde zajedno prošetale crvenim tepihom, a na koje smo svi zaboravili da su bili u vezi!\nNEPRIKOSNOVEN Treću godinu zaredom proglašen je za najplaćenijeg glumca na svetu\nRobert Dauni Džunior ponovo je poneo titulu najplaćenijeg glumca na planeti po izboru magazina "Forbs".\n"Bludni sinovi" holivudskih legendi\nOdrastanje u luksuzu, uz bogate i slavne roditelje ponekad može da bude mač sa dve oštrice. Kada vam se učini da vam je sve dozvoljeno jer su vam roditelji poznate face onda retko kada umete da postavite granice. Ovo su sinovi poznatih holivudskih glumaca koji su osramotili svoje roditelje.\nNEODOLJIVO Pogledajte kako je ovaj dečak intervjuisao Roberta Daunija Džuniora\nRobert Dauni Džunior našao se u neobičnoj situaciji, kada ga je na zakazani intervju povodom promovisanja filma "Osvetnici: Godina Ultrona", umesto novinara profesionalca, dočekao jedan dečak.\n“Ajron Men” doneo bioničku ruku dečaku sa invaliditetom\nGlumac Robert Dauni Džunior posetio je jednog dečaka sa invaliditetom i doneo mu bioničku ruku, prenosi britanski “Telegraf”.\nGlumac plaća 1.000 dolara dnevno da neko pazi da ne počne opet da se drogira\nRobert Dauni Džunior unajmio je trenera koji se ne odvaja od njega i njegovog sina a glavni mu je zadatak da ih obojicu sačuva od droge.\nEvo zašto nije pametno guglati svoje ime! Glumac je to shvatio na teži način\nRoberta Daunija Džuniora. otkriće je iznenadilo, ali i zabavilo, pa ga je podelio s fanovima na Fejsbuku\nDotakli su dno, a onda su se vratili u velikom stilu\nHolivud je mesto gde najveće zvezde moraju najviše da paze šta će reći i uraditi. Jedna pogrešna odluka, jedan nepromišljen potez, može da ih košta karijere. Ovo su zvezde koje su dotakle dno, a potom napravile spektakularan povratak.\nRobert Dauni Džunior otvoreno o sinu i njegovoj zavisnosti: On je sin svog oca, ali je prebrzo stigao do ponora!\nGlumac je u intervjuu za "Vanity Fair" otvoreno govorio o svojoj dugoj borbi da ostane "čist" ali i o zavisnosti njegovog sina.\nFilmski festival u Torontu otvoren filmom "Sudija"\nMeđunarodni filmski festival u Torontu, 39. po redu, otvoren je sinoć filmom Dejvida Dobkina "The Judge" (Sudija) u kojem igraju Robert Dauni Džunior i Robert Dival.\nSlavni i autodestruktivni: Holivudske zvezde koje su sebe dovele na ivicu ambisa!\nObičnom čoveku životi poznatih glumaca izgledaju kao bajka, jer imaju sve potrebne uslove: lepi su, prebogati, poznati i uspešni. Međutim, slava je prevrtljiva. Pritisak koji nameće konstantno praćenje od strane javnosti, potreba očuvanja dobrog imidža i ostalo, predstavljaju mnogo veći teret nego što se na prvi pogled čini. Mentalno zdravlje nekih od njih je bilo na veoma ozbiljnim iskušenjima, i malo je falilo da potpuno upropaste svoje karijere i živote. Mi vam predstavljamo pet najekstremnijih primera.\nRobert ide kod psihologa jer ne zna kako da se brine o ćerki\nGlumac čeka prvu ćerku. Devojčice su zahtevnije od dečaka i zbog toga Dauni Džunior traži savete o podizanju deteta od prijatelja i psihologa. Ima dva sina, India i Ekstona\nDa li znate ko je najplaćeniji glumac Holivuda?\nSin Roberta Daunija Džuniora uhapšen zbog posedovanja kokaina\nIndio Džunior, sin Roberta Daunija, krenuo je tatinim stopama i uhapšen je zbog posedovanja kokaina. Ovog dvadesetogodišnjaka policija je zaustavila sinoć u Los Anđelesu.\nPoznati koji su završili iza rešetaka!\nSlava može predstavljati mač sa dve oštrice. Neko ume da se nosi sa teretom koji ona donosi, dok neko pod tim istim teretom podlegne i pređe na "tamnu stranu". Mi vam predstavljamo neke od najpoznatijih slavnih ličnosti koje su služile zatvorske kazne.\nZbog ovih činjenica neke poznate ličnosti gledaćete POTPUNO drugačije!\nKada vam neko kaže da imate predrasude obično se trudite da to negirate, nakon ovog teksta možda ćete zaista promeniti način na koji gledate neke holivudske zvezde


IZVOZ MEDA prošle godine vredan 13,09 miliona evra, potencijali tržišta Poljske, Saudijske Arabije i Južnoafričke Republike – Plodna Zemlja\nSRBIJA je prošle godine izvezla 2.701 tonu meda u vrednosti od 13.096.000 evra, što je za 46 odsto više nego 2019. godine. Med se najviše izvozio u Italiju, Norvešku i Nemačku. Potencijali za izvoz srpskog meda i proizvoda od meda su tržišta Poljske, Saudijske Arabije i Južnoafričke Republike, kaže Igor Kronja iz Centra za informatičku podršku i spoljnotrgovinsku analitiku Privredne komore Srbije.\n„U prošloj godini Italija je postala dominantno izvozno tržište i sa prvog mesta smenila Norvešku koja je bila glavni uvoznik meda u 2018. i 2017. godini. Od pojedinačnih tržišta najveći rast izvoza zabeležen je na tržište Nemačke, gde se izvoz povećao za 1,77 miliona evra“, ističe Kronja.\n„Tu je šansa za srpski med i proizvode od meda, a zajednički nastup naših proizvođača na stranim tržištima bi im podigao vidljivost i konkurentnost“, kaže Kronja.\nGlobalnno tržište meda procenjeno je na oko 9,21 milijardu evra u 2020. godini i očekuje se da će rasti 8,2 odsto godišnje. Naš med je prošle godine najviše sladio potrošače u Poljskoj i Bosni i Hercegovini.\n“Primećen je i izvoz na tržište Saudijske Arabije i Južnoafričke Republike, gde su neke naše kompanije već poslale uzorke, te postoje očekivanja da će osvojiti nove klijente i na ovim tržištima“, kaže Kronja.\nTagoviIzvoz Južnoafrička Republika Med Poljska Privredna komora Srbije Saudijska Arabija


Izbori u BiH: SDA najveći dobitnik, neizvjesnost u RS-u | Diwan Magazine\nPotpunije rezultate CIK BiH će za sve nivoe vlasti objaviti na konferenciji za novinare u Sarajevu danas u 14:00 sati.\nStranka demokratske akcije je najveći dobitnik, a Socijaldemokratska partija Bosne i Hercegovine najveći gubitnik općih izbora održanih u nedjelju u Bosni i Hercegovini.\n“SDA je nesumnjivo pobjednik ovih izbora”, izjavio je u noći između nedjelje i ponedjeljka u Sarajevu predsjednik SDP-a BiH Zlatko Lagumdžija, izrazivši spremnost svoje stranke da sarađuje u prenosu vlasti.\nOn je pozvao SDA da što prije uspostavi novu vlast, kako bi država Bosna i Hercegovina mogla nastaviti funkcionirati bez dugog čekanja na koalicione dogovore.\nBakir Izetbegović je proglasio pobjedu SDA na državnom i nivou entiteta Federacija Bosne i Hercegovine te njegov novi četverogodišnji mandat u Predsjedništvu Bosne i Hercegovine.\nRaguž se ne predaje\nNa osnovu prebrojanih 76,52 posto glasova (sa 2.496 biračkih mjesta), Izetbegović ima 194.455 glasova, a Fahrudin Radončić (Savez za bolju budućnost Bosne i Hercegovine) 156.469 glasova.\nIzetbegović je kazao kako očekuje da konačni rezultati učvrste SDA kao najjaču parlamentarnu stranku i na državnom, i na entitetskom nivou.\nNa udio u budućoj vlasti računaju i u Demokratskoj fronti Željka Komšića i SBB BiH Fahrudina Radončića.\nNjih dvojica su u izbornoj noći izašli s proturječnim informacijama, tvrdeći kako su baš njihove stranke zauzele prvu, odnosno drugu poziciju na nivou Federacije.\nPredsjednik Hrvatske demokratske zajednice Bosne i Hercegovine Dragan Čović je svoju vjerovatnu pobjedu nad kandidatom HDZ-a 1990 Martinom Ragužem u utrci za hrvatskog člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine opisao kao “dominantnu”, ističući kako je to ujedno i “kraj trgovine hrvatskim interesima”.\nIako je Centralna izborna komisija Bosne i Hercegovine, na osnovu prebrojanih glasova na 76,52 posto biračkih mjesta, konstatiralo Čovićevu prednost od 21.000 glasova, Raguž se nije predao.\nOn je rekao kako je uvjeren da će, kada se prebroje svi glasovi, ipak on postati član državnog Predsjedništva, a HDZ 1990 nezaobilazan politički faktor.\nGlasanje u bosanskohercegovačkom entitetu Republika Srpska je pokazalo da je glasačko tijelo duboko podijeljeno na dva bloka – jedan kojega vodi Savez nezavisnih socijaldemokrata Milorada Dodika i drugi ujedinjene opozicije (Savez za promjene), predvođene Srpskom demokratskom strankom.\nTek oko 1.000 glasova razlike dijeli kandidatkinju koalicije SNSD – Demokratski narodni savez – Socijalistilčka partija za člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine iz RS-a Željku Cvijanović i kandidata Saveza za promjene i lidera Partije demokratskog progresa Mladena Ivanića, nakon što je prebrojano nešto više od polovice glasačkih listića (52,03 posto).\nDanas kompletniji rezultati\nCIK BiH je na konferenciji za novinare u ponoć u Sarajevu saopćio da je na općim izvorima glasalo 1.747.244 birača od ukupno upisanih 3.227.543, ili 54,14 posto.\nU Federaciji je na izbore izašao 1.064.024 birač, od ukupno 2.018.038 registriranih, ili 52,73 posto.\nU RS-u je glasalo 683.220 osoba, od ukupno registriranih 1.209.505, ili 56, 94 posto.\nCIK BiH je do nedjelju u ponoć obradio samo oko dva posto glasova sa biračkih mjesta za Parlamentarnu skupštinu Bosne i Hercegovine.\nKompletnije rezultate CIK BiH će za sve nivoe vlasti (Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine, Parlament Federacije, Narodna skupština RS-a, predsjednik i potpredsjednici RS-a i skupštine kantona u Federaciji) objaviti na konferenciji za novinare u Sarajevu u ponedjeljak u 14:00 sati.


U slučaju neprovođenja digitalizacije, analogno emitovanje se gasi u junu 2015. | MC_ONLINE\nUkoliko se ne provede proces digitalizacije, analogno emitovanje se gasi 17. juna 2015. godine a javni servisi i komercijalne TV stanice gube mogućnost daljeg nesmetanog emitovanja, saopšteno je na sjednici Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije, održanoj 13. novembra 2014. godine.\nVijeće takođe upozorava da je dosadašnjim zastojima koji proizilaze iz neusvajanja Akcionog plana, direktno ugrožena industrija emitovanja u BiH, te da su dovedene u pitanje preuzete međunarodne obaveze BiH, proistekle iz potpisanih sporazuma, koje mogu rezultirati izricanjem sankcija od relevantnih međunarodnih institucija. Ukoliko dođe do gašenja analognog emitovanja, Vijeće upozorava na ozbiljne probleme pravne prirode koji bi se mogli pojaviti a koji su uzrokovani neprovođenjem Strategije uvođenja digitalne televizije u BiH.\nOd 17.06.2015. godine javni RTV servisi, kao i komercijalne TV stanice gube mogućnost daljeg nesmetanog emitovanja. Postojeće dozvole neće biti ugrožene u programskom segmentu, tako da će stanice moći proizvoditi program prema programskim uslovima, ali tehnički uslovi dozvole prestaju da važe. U svjetlu navedenoga, a sa ciljem alarmiranja svih relevantnih sudionika u procesu prelaska sa analognog na digitalno zemaljsko emitovanje, Vijeće je iniciralo održavanje Okruglog stola na ovu temu, koji će biti održan u četvrtak, 27.11.2014. godine, u Sarajevu. Vijeće očekuje da će predstavnici industrije, kako javni RTV servisi tako i komercijalne TV stanice uzeti aktivno učešće.\nPored ove tačke, Vijeće je na današnjoj sjednici takođe razmatralo i tačku dnevnog reda o iznosu RTV takse, i složili su se da će predložiti Parlamentarnoj skupštini da iznos RTV takse za Javne servise ostane nepromijenjen.


Sa ovom rijaliti zvezdom se buduća zadrugarka snimala u krevetu! VIDEO - Radio Balkanfox\nSa ovom rijaliti zvezdom se buduća zadrugarka snimala u krevetu! VIDEO\nMarijana Zonjić je jedna od učesnica pete sezone rijalitija “Zadruga”. Ona je bila učesnika i druge i treće sezone, ali iz treće je diskvalifikovana zbog toga što je tada u negativnom kontekstu komentarisala članove produkcije.\nMarijana je nedavno predstavila svoj novi spot, a mi vas ovog puta podsećamo na jedan spot koji je snimila pre nekoliko godina. Reč je o spotu za pesmu “Anđeo u noći”.\nInteresantno je da je u tom spotu Zonjićeva vrlo provokativna i da je za taj spot, kao manekena, angažovala Nikolu Lakića, koji je bio učesnik i “Farme” i “Parova”. U spotu se pojavljuje i Aleksandra Krstić, još jedna bivša učesnica rijalitija na “Happy televiziji”.\nPodsetimo se tog spota!\n“NIKAD NISMO POVISILI TON JEDNO NA DRUGO!” Miki Đuričić progovorio o odnosu sa suprugom…\nDžon Čalis se javno zahvalio Srbima


Rabljeni Flender dodatna oprema oglasi za prodaju - Mascus Hrvatska\nVi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Građevinarska oprema > Flender\nRabljeni Flender građevinarska oprema na prodaju\n» Napredno pretraživanjeKljučna riječGrupa proizvoda / vozilaGrađevinarstvoDodatna oprema (1)Spare parts (1)MarkaFlenderModelFludex turbokobling, som vedlagte tegning (1)Fluid Coupling (1)Cijena (HRK)–Godina proizvodnje–KontinentEuropa (1)Australija i Oceanija (1)DržavaAustralija (1)Danska (1)Sa cijenomSa slikamaNajnoviji 24 hNajnoviji 7 d\nPregledaj oglase rabljene Flender dodatna oprema na prodaju diljem Europe. Najnoviji oglasi se stavljaju na vrh. Da sortirate ove rabljene Flender dodatna oprema kliknite na dugume, kao što su marka, godine, cijena, vrijeme korištenja, država. Kako bi pregledali bilo koje rabljene dodatna oprema na prodaju kliknite na link.\n2 Rezultati pretraživanja za "Flender građevinarska oprema"\nFlender Fluid CouplingOstale komponente Australija, Perth WAPitaj za cijenu\nFlender Fludex turbokobling, som vedlagte tegningMotori DanskaPitaj za cijenu\nOvdje je kompletna lista polovnih Flender dodatna oprema za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Flender dodatna oprema koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”. Ne zaboravite da redovno koristite Mascus, jer se svakodnevno dodaju novi oglasi za rovokopače-utovarivače, bagere, dizalice, dampere, utovarivače i druge građevinske mašine i mašine za puteve. Pročitaj više


Formula 1 Autor:Nikola Novaković14. jan. 202115:02\nIzvor: Rudy Carezzevoli/Getty Images\nSebastijan Fetel kaže da ga ne brine to kako će nastupiti u debitantskoj trci za svoj novi tim Aston Martin, na otvaranju sezone 28. marta u Bahreinu.\nTestiranja su prilično ograničena i pre prvog starta u Bahreinu biće organizovana samo jedna trodnevna provera. U njoj će, četverostruki šampion sveta morati da deli vreme u bolidu sa suvozačem Lensom Strolom, pa će zapravo i jedan i drugi imati dan i po za provere, pod uslovom da ne bude nekih dodatnih nepredviđenih okolnosti.\nIz tog razloga, iskustvo će mnogo značiti Nemcu, koji će u svom novom automobilu provesti ne više od deset sati do starta prve trke.\n„Nakon svih promena postalo je jasno da ćemo imati samo jedan test pre početka sezone. To će za mene biti prva prilika da sednem u novi bolid Aston Martina. Ipak, dovoljno sam iskusan i ne brinem što ću ga za početak testirati samo jedan dan, ako je sa tehnikom sve u redu”, komentarisao je Fetel.\n„Nisam zabrinut svog ovakve situacije, jer iskustvo i godine u Formuli 1 vas uče da se brzo naviknete na ograničene testove. Najvažnije će biti da maksimalno iskoristimo vreme na stazi, kako bismo prikupili što više podataka, a zatim sa inženjerima da pripremimo podešavanja na najbolji mogući način za start šampionata”, zaključio je Nemac.\nferariFormula 1Sebastijan Fetel\npre 31 min 256


Vlasnik Arsenala ulaže u Valorant - RUR Esports\nPrema istim navodima, KSE je navodno već potpisao Majkla ”neT” Berneta kao prvog člana svoje organizacije. On je do sada nastupao za ekipe kao što su Squirtle Squad, Elysium i Starless White, a njegovim budućim saigračima ne postoje nikakve informacije.\nŠto se samog sporta tiče i činjenica da je Sten milijarder, poznat je kao vlasnik koji ne ulaže mnogo novca u svoje ekipe, zbog čega bi nam bilo iznenađujuće da njihov Valorant sastav otkupi neke od vodećih igrača na sceni. Pošto se trenutna Valorant sezona završava tek u decembru, takođe sam siguran da formiranje ove ekipe može da potraje i do kraja tekuće godine.\nTags Aranna Starseeker KSE riot games scena Sten Kronke Valorant Vlasnik


Razmena dobrih vibracija\nDeca me uvek iznenade svojom kreativnošću, kaže volonter Anica Radovanović\nMAJDANPEK - Više od godinu i po dana u Majdanpeku egzistira jedna neobična biblioteka - biblioteka igračaka. Formirana uz pomoć entuzijazma nekoliko ljudi okupljenih oko Društva za pomoć mentalno nedovoljno razvijenim licima (MNLR) i finansijsku potporu organizacije "Save the Children" i UNICEF-a, ovde se i danas okupljaju deca sa posebnim potrebama i oni drugi, kako ih stručno nazivaju, tipični mališani.\n- Ideja je da kroz radionice i grupni rad sa decom pospešimo integraciju dece ometene u razvoju među tipičnu decu, pa na taj način i u celu zajednicu - kaže Nada Čokanović, oligofrenopedagog i radioničar.\n- Deca rado dolaze ovde, aktivna su, kreativna, iznose svoje ideje, sve u svemu pravo je zadovoljstvo raditi sa njima. NJena koleginica Beti Janković, defektolog, kaže da je saradnja među decom odlična. Svakog radnog dana u ovoj neobičnoj biblioteci okuplja se 10 do 12 mališana.\nPo rečima naših sagovornica, ukupno tridesetak dece navraća ovde.\n- Bez lažne skromnosti, moram reći da je Majdanpek na ovom planu prilično odmakao u odnosu na većinu gradova u Srbiji - kaže Miladin Cokić, oligofrenopedagog po profesiji i sekretar Društva za pomoć MNRL.\n- Mi svoje aktivnosti nismo prekinuli ni u ovom trenutku kada nam je u Borskoj banci ostalo blokirano preko 290 hiljada dinara, zbog stečaja u ovoj finansijskoj instituciji. To su sredstva koja nam je još u januaru odobrilo Ministarstvo za socijalna pitanja za projekat pod nazivom "Aktivnosti sa decom sa posebnim potrebama u našim uslovima". Zahvalnost dugujemo i lokalnoj samoupravi koja je, uprkos vrlo teškoj situaciji u kojoj se nalazi ova komuna, iznašla mogućnost da nam pomogne i ove godine je za rad naše biblioteke izdvojila oko 100 hiljada dinara, a pritekao je i Savez društava za pomoć MNRL sa dvadesetak hiljada dinara.\nU biblioteci smo zatekli i volontere koji ovde dolaze iz čiste ljubavi prema deci.\n- Iskrenost i ljubav koju ova deca umeju da pruže jesu ono što me dovodi ovde - kaže Marija Andrić, profesor istorije. - Zato mi nije teško da odvojim dva sata nedeljno za rad sa njima, da se sa njima zabavim, da ih nečemu naučim i , neretko, i sama od njih nešto naučim.\nAnica Radovanović, kustos Muzeja u Majdanpeku i likovni pedagog, kaže da je rad sa decom opušta.\n- Uvek me iznova iznenade svojom kreativnošću. U svetu koji nas okružuje, njihova spontanost predstavlja pravo osveženje i vreme koje ovde provedem dođe mi kao neka terapija.\nTekst i foto: D. Zlatić


Milica Pavlović opčinila ZAUZETOG košarkaša: Velika zvezda i reprezentativac ostavio pravo malo bogatstvo na nastupu zgodne pevačice (FOTO)\nnasmejan i veseo\nKošarkaš inače ne izlazi, ali ovog puta povod je bila pevačica koja mu se veoma dopada.\nmilica pavlovićfoto: Damir Dervišagić\nAtraktivna Milica Pavlović na nastupu se pojavila u uskoj crnoj haljini, čiji su duboki dekolte i šlic pomutili pamet muškarcima. Da nikada bolje nije izgledala i da joj je nemoguće odoleti, bilo je jasno i našem proslavljenom košarkašu Bobiju Marjanoviću, koji satima nije mogao da skine pogled sa nje.\nA post shared by Boban Marjanovic (@bobimarjanovic13) on Feb 27, 2018 at 11:43pm PST\n- Bobi retko izlazi, jedino ako mu prijatelji garantuju dobar provod. Tako se i odlučio da ode Miličin nastup, jer voli njene pesme. Ni sam nije očekivao da je Milica toliko lepša od poslednjeg puta kada ju je slušao i video i prvo što je prokomentarisao bilo je da je prelepa - kaže izvor, koji priznaje da je Milica opčinila košarkaša i zato što na prvi pogled malo podseća na njegovu suprugu.\nA post shared by Milica Pavlovic (@senoritamilica) on Jul 19, 2018 at 1:41pm PDT\nSvaki muškarac ima svoj tip žene, Bobijev su sitne i energične brinete. U prvi mah Milica stvarno podseća na njegovu suprugu, a igrom slučaja se isto i zovu. Zbog toga smo ga zezali celo veče da su mu Milice suđene. Koliko god se trudio da skine pogled sa bine, nije mu uspevalo, i na svakih desetak minuta bi gledao ka njoj. Njega ćete u provodu retko kad videti raspoloženog, a ovoga puta bio je baš, baš veseo. Nije gledao šta naručuje za društvo i na kraju je napravio ceh od 140.000 dinara. Sa splava je otišao tek kada se nastup završio - priča izvor.\nA post shared by Ana Kokic (@anakokicmusic) on May 20, 2018 at 4:18am PDT\nAnabela Atijas: Luni ne bih oprostila samo da je IZGUBIM!\nZa ne verovati: Isplivale fotografije Lejdi Di kao devojčice, a onda su uočili neverovatnu sličnost sa NJOM! (FOTO)\nTAGOVI: MIlica PavlovićAna KokićPevačicaBoban Bobi MarjanovićnASTUPPesmaSimpatije


Anti - Age : Lifting gel\nLifting gel namenjen je zreloj koži kao obavezan anti-age preparat. Zbog velike koncentracije hijaluronske kiseline, pantenola i aloe vere, lifting gel utiče na ćelijski metabolizam kože aktivirajući imunološki sistem, a vezivanjem vode dolazi do efekta zatezanja. Redovnom upotrebom, koža lica i dekoltea postaje vidno zategnutija, glatka i nežna.


Komentar lekara fizijatra: Vaše dete ima ravna stopala i loše držanje, čula je većina roditelja na obaveznom pregledu za upis u školu. Na stopalima se najčešce javljaju spušteni svodovi i ravna stopala. Na pojavu ovih deformiteta utiče pre svega nasledni faktor, ali i fizička neaktivnost, gojaznost, neadekvatna obuća. Posledice su otežano hodanje i stajanje, bolovi u nogama, a nekad i u krstima. Ako se ne radi o već formiranim deformitetima koji bi zahtevali ortopedski tretman, fizijatar će preporučiti korektivnu gimnastiku, bavljenje sportom, pre svega plivanjem i korigovanje loših navika u držanju\nSpušteni svodovi i ravna stopala su deformiteti koji se najčešće nalaze kod dece školskog uzrasta. Razlog nastanka je pre svega nasledni faktor i tada kažemo da dete ima ravna stopala. To znači da nema svodova kada dete stoji, ali ni kada sedi za razliku od spuštenih svodova gde je svod prisutan u sedećem položaju ali se gubi pod opterećenjem kada dete stane. Spušteni svodovi nastaju zbog prirodne slabosti ili zbog nedovoljna aktivnost mišića stopala. Deca su uglavnom prezaštićena u prvim godinama života (roditelji ih često nose umesto da hodaju) kada se svodovi formiraju, pa nedovoljno ojačani pod detetovom težinom popuste. To se dešava i kada se dete puno ugoji ili naglo izraste.\nStepen deformiteta se određuje po različitim kriterijumima pa se u literaturi i od lekara koji je pregledao dete može čuti komentar da je to (npr. prvi, drugi ili treći stepen ravnih stopala ili da su stopala blago spuštena ili da je najteži stepen.)\nZa decu sa spuštenim svodovima ulošci nisu neophodni osim ako se ne radi o kombinovanim deformitetima što će proceniti lekar na pregledu. Da bi se sprečila progresija deformiteta i postigla korekcija neophodno je da deca rade vežbe za jačanje mišića stopala. Vežbe se rade svakog dana u trajanju od 10-15 minuta. Samo dovoljno snažne i pravilno izvedene vežbe mogu dati zadovoljavajuće rezultate, zato je neophodna obuka dece koja treba da vežbaju i roditelja koji će to nadzirati.\nSaznajte više o najčešćim deformitetima dece predškolskog uzrasta....\nVežbe za korekciju ravnih stopala\nVežbe opisane u tekstu ispod predstavljaju deo programa za korekciju ravnih stopala koji se sprovodi u “Centru za korektivnu gimnastiku i fizikalnu terapiju”. Potpun program se sastoji iz 39 vežbi gde se svaka vežba izvodi sa po 10 ponavljanja. Uz opis svake vežbe, ovde je priložen i kratak isečak iz filma sa vežbama za korekciju ravnih stopala koji prikazuje pravilno izvođenje vežbe.\n1. Iz sedećeg položaja sa opruženim kolenima i zategnutim stopalima prema licu savijamo prste.\n2. Savijenim prstima na jednoj nozi dodirujemo koleno druge noge i vraćamo u početni položaj.\n3. Iz početnog položaja sa zategnutim stopalom savijamo i opružamo prste.\n4. Iz početnog položaja savijamo i podižemo prste.\n5. Hodamo na petama sa savijenim prstima.\nFilmovi sa vežbama za korekciju deformiteta\nCD sa filmom možete naručiti putem e-mail-a prateći neki od sledećih linkova:\nvežbe za ravna stopala (600 din + troškovi dostave)\nvežbe za malu decu (650 din + troškovi dostave)\nvežbe za ravna stopala i vežbe za malu decu (1000 din + troškovi dostave)\nvežbe za kifozu (1000 din + troškovi dostave)\nvežbe za ravna stopala i vežbe za kifozu (1300 din + troškovi dostave)\nvežbe za levu skoliozu (1000 din + troškovi dostave)\nvežbe za desnu skoliozu (1000 din + troškovi dostave)\nvežbe za ravna stopala i vežbe za levu skoliozu (1300 din + troškovi dostave)\nvežbe za ravna stopala i vežbe za desnu skoliozu (1300 din + troškovi dostave)\nvežbe za vrat (C kičma) (650 din + troškovi dostave)\nvežbe za krsta (LS kičma) (650 din + troškovi dostave)\nU tekstu poruke navedite Vašu adresu na koju želite da Vam film bude isporučen, kao i broj telefona (nepohodan radi isporuke). Ne menjati 'subject' poruke. CD će Vam biti isporučen poštom, plaćanje je pouzećem. U cenu filma nisu uračunati troškovi dostave.


Tko sve može ući u BiH bez negativnog testa na koronavirus? - Livno Novine\nLivno Novine 20. rujna 2020. 20. rujna 2020. BiH, IZDVOJENO\nBosansko Grahovo: Pronađeni počinitelji provala u obiteljske kuće


U subotu, 5. septembra, Vlasenica domaćin cilja druge etape Međunarodne biciklističke trke „Beograd-Banja Luka“ - infoBirač\nREGIJA BIRAČ VLASENICA ZANIMLJIVOSTI\nU subotu, 5. septembra, opština Vlasenica će biti domaćin cilja druge etape Međunarodne biciklističke trke „Beograd-Banja Luka“. Takmičari trke će u petak krenuti iz Beograda prema Bijeljini, a u subotu stižu u Vlasenicu, odakle se karavan seli u Teslić, pa sve do Banja Luke, gdje će se ova sportska manifestacija završiti 7. septembra. Prijavljen je maksimalan broj ekipa.\nDirektor trke Vladimir Кuvalja u gostovanju na Radio televiziji Republike Srpske rekao je da je u pitanju jedna teška etapa, zbog uspona ka prelijepoj Vlasenici koja je proglašena za najbolji grad domaćina, odnosno mjesto etapnog domaćina, prošle godine.\n– To što su uradili ljudi iz Vlasenice, na čelu sa gospodinom Miroslavom Кraljevićem, bilo je prelijepo, biciklisti su bili oduševljeni i glasali su za Vlasenicu kao najboljeg domaćina – rekao je Кuvalja.\n– Prošle godine je rečeno da ćemo i ove godine da nastavimo tradiciju i svake naredne godine da organizujemo ovakvu manifestaciju, jer naravno ta trka koja povezuje gradove od Beograda do Banje Luke je sigurno nešto što je više od sporta, ima mnogo veću simboliku i mnogo veću i čvršću poruku daje kada je u pitanju Srbija i Republika Srpska. Jednostavno, prošle godine smo imali po prvi put čast da uradimo tako nešto i potrudili smo se, ja kao načelnik, domaćin, sa našim biciklističkim klubom i u dogovoru sa gospodinom Кuvaljom da ovaj događaj postane istorijski – istakao je Miroslav Кraljević, načelnik opštine Vlasenica.\nU Vlasenici dva prekršajna naloga trgovcima zbog povećanja cijena


Dejan Bodiroga: Republika Srpska je deo svih nas | N1 BA\nDejan Bodiroga: Republika Srpska je deo svih nas\n13.01.2019. |09:36 >09:41 |\nProslavljeni srpski košarkaš Dejan Bodiroga rekao je da obilježavanje Dana Republike Srpske mnogo znači za RS, koja je danas ''slobodna, sigurna i otvorena za sve njene građane i dijeli evropske vrijednosti''.\nBodiroga kaže da Republika Srpska napreduje iz godinu u godinu, te da je za srpski narod značajno da se uspješni ljudi, koji vode porijeklo iz RS, jednog dana tamo vrate.\n"Svi naši ljudi koji vode poreklo iz Republike Srpske imaju u glavi to da nakon završenih sportskih ili nekih drugih karijera jednog dana više vremena provode tamo gde su im koreni. Republika Srpska je deo svih nas koji smo otišli širom sveta i uvek će biti u našim srcima gde god mi bili", poručio je Bodiroga za "Večernje novosti".\nBodiroga, kome je na Dan Republike Srpske - 9. januara u Banjaluci uručen Orden časti sa zlatnim zracima, izjavio je da je ovo velika čast i da za priznanje za njega ima posebno značenje jer su njegovi korijeni iz Hercegovine.\nPodsjećamo, Ustavni sud BiH je 26. novembra 2015. godine utvrdio da je neustavan 9. januar kao dan RS, a Komisija za provođenje referenduma je 25. septembra 2016. godine provela referendum o 9. januaru, iako je Ustavni sud BiH zabranio njegovo održavanje i zatim poništio rezultate izjašnjavanja građana.\nDejan Bodiroga Dan Republike Srpske\nZelenika za N1: HDZ Hrvatske "pere ruke" zbog Čovića 17.01.2019.\nAko je veličina u odobravanju klanja,silovanja...i takva tvorevina u njima,onda se treba zapitati.\nIli neznaju ili ne mogu prevaliti preko jezika pravi Daytonski naziv (Entitet RS) svi redom kao navijeni pricaju istu pricu.Do sada nisam cuo niti jednoga Bosanskog pravoslavca da nazove pravim Daytonskim imenom a pozivaju se na izvorni Daytonski ugovor.\nA, jesi li ti čuo da u dejtonskom sporazumu piše da u Bosni žive tri konstitutivna naroda Srbi, Hrvati i Bošnjaci. Nikakvi bosanski pravoslavci, bosanski katolici niti bosanske poturice!


Foto: Vlada FBiH | Vlada FBiH podijelila 200 miliona KM sredstava MMF-a kantonima\nN.N. 02.07.2020 14:10\nSARAJEVO - Vlada Federacije BiH je donijela Odluku o utvrđivanju kriterijuma raspodjele sredstava utvrđenih Proračunom FBiH za 2020. godinu Federalnom ministarstvu finansija na poziciji tekućih transfera drugim nivoima vlasti i fondovima.\nKonkretno, riječ je o sredstvima RFI aranžmana s MMF-om, u iznosu od 200 miliona KM na ime dodjele finansijske pomoći proračunima kantona u sanaciji posljedica nastalih usljed proglašene pandemije virusa korona.\nKriterijumi za raspodjelu ovih sredstava kantonima su broj stanovnika prema Popisu stanovništva, domaćinstava i stanova u Bosni i Hercegovini iz 2013. godine, uz primjenu pondera dva za Posavski i Bosansko-podrinjski kanton.\nDanas je, takođe, donesena i Odluka kojom su utvrđeni kriterijumi raspodjele sredstava ovogodišnjeg Proračuna FBiH iz tekućih transfera drugim nivoima vlasti i fondovima - kantoni i opštine, u iznosu od 30.000.000 KM.\nOd ovog iznosa, 10.000.000 KM će biti dodijeljeno na načelu solidarnosti svim gradovima i opštinama u jednakom iznosu od 125.000 KM, na ime finansijske pomoći proračunu u sanaciji posljedica nastalih usljed proglašene pandemije Kovid-19.\nDaljnjih 20.000.000 KM biće dodijeljeno gradovima i opštinama za sufinansiranje projekata, zahtjeva i inicijativa, a na temelju javnog poziva.\nProjekti, zahtjevi i inicijative odnose se na putnu infrastrukturu (putevi, mostovi, potporni i zaštitni zidovi, kružni tokovi, parkinzi, pješačke i biciklističke staze, sanacija klizišta i sprječavanje erozije), zatim na komunalnu infrastrukturu (vodovod i kanalizacija, javna rasvjeta, energetske i komunikacijske mreže, plinske i niskonaponske mreže), objekte obrazovnog, sportskog i kulturnog karaktera (predškolski objekti, školski objekti, dječja igrališta i igraonice, školsko-sportske dvorane i igrališta), te na ostale objekte od značaja za jedinice lokalne samouprave (domovi kulture, društveni domovi, biblioteke, zdravstveni objekti, muzeji i slični objekti društvene namjene, povećanje energetske efikasnosti objekata, fasade, zamjena otvora i krovova, sistemi grijanja i hlađenja).\nSredstva su predviđena i za pomoć proračunima gradova i opština za finansiranje tekućih rashoda. Vlada FBiH će, stupanjem na snagu ove odluke, na svojoj web stranici i u dnevnim novinama, objaviti javni poziv za podnošenje prijava za sufinansiranje projekata, zahtjeva i inicijativa.\nTakođe, danas je formirana komisija koje će pregledati i ocijeniti dostavljene projekte, zahtjeve i inicijative i sačiniti prijedlog korisnika sredstava. Na temelju toga će Federalno ministarstvo finansija pripremiti prijedlog konačne odluke i dostavititi ga Vladi FBiH na razmatranje. Federalna vlada će posebnom odlukom utvrditi konačne iznose i dinamiku doznačavanja sredstava pojedinim gradovima i opštinama, te način izvještavanja o njihovom utrošku.


Predstava "Radnička hronika" među pet najboljih predstava u zemlji | (Vesti - 18. 01. 2020) Subotica.com\n18.01.2020. u 10:00h\nPredstava "Radnička hronika" Drame na srpskom jeziku Narodnog pozorišta Subotica ušla je među pet najboljih ostvarenja u prošlogodišnjoj pozorišnoj produkciji u našoj zemlji, po oceni kritičara nedeljnika NIN-a, Bobana Jevtića. Tako je "Radnička hronika" stala rame uz rame sa predstavama "Sumrak bogova", "Tartif", "Gradovi kojih više nema" i "Lorencačo".\nNa listu najboljih, "Radničku horniku" stavila je i Aleksandra Glovacki, novinarka i urednica kulture Radio Beograda 202, pozorišna kritičarka i dramaturškinja, govoreći u emisiji "U prvih pet" drugog programa Radio Beograda, zajedno sa predstavama "Tartif" (Narodno pozorište Sombor i Srpsko narodno pozorište, Novi Sad), "Negri" (Knjaževsko-srpski teatar), "Vox dei građanska neposlušnost" (Opština Stari Grad) i "Fine mrtve devojke" (Beogradsko dramsko pozorište).\nPrema rečima Ane Tasić, teatrologa i pozorišnog kritičara, ovu tragediju i katarzu u vremenu tranzicije, dramu Petra Mihajlovića, reditelja Veljka Mićunovića, na scenu našeg teatra postavlja izuzetno promišljeno, čisto, svedeno i autentično.\nPrvo mesto pripalo je predstavi "Tartif" (koprodukcija Narodno pozorište Sombor i Srpsko narodno pozorište, Novi Sad), drugo mesto predstavi "M.I.R.A." (Bitef teatar), treće "Beograd na daljinski" (Rimi protokol, 53. Bitef), četvrto mesto "Ali: strah jede dušu" (Slovensko narodno gledališče, 53. Bitef), peto "Naši preci, jedite sa nama" (koprodukcija Narodno pozorište Sterija, Vršac i Puls teatar, Lazarevac), šesto "Kozocid" (Gradsko pozorište Podgorica, Sterijino pozorje), sedmo "Radnička hronika" (Narodno pozorište Subotica), osmo mesto "Žene iz Troje" (koprodukcija Narodno pozorište Priština sa sedištem u Gračanici i Narodno pozorište "Zoran Radmilović" iz Zaječara), deveto "Sumrak bogova" (Beogradsko dramsko pozorište), a deseto mesto "Lorencačo" (Jugoslovensko dramsko pozorište).\nMože li običan čovek, koji čini većinu čovečanstva, da živi normalno ili je obezličen kao u robovlasničkom sistemu, pita se reditelj Veljko Mićunović i dodaje da zvuči levičarski u globalnom kontekstu, a na istom tragu, mogli bismo se zapitati i, na primer, da li radnici idu u teatar i da li bi otpor poniženju života zapravo značio slavljenje života?\n- Uz rečeno, dodajemo samo da je za svako od izvođenja na našoj sceni, tražena karta više. Rasprodata su oba najavljena igranja u januaru ove godine. Ima li bolje preporuke? - poručuju iz Narodnog pozorišta Subotica.\nNarodno pozorište pozorišna predstava subotičko pozorište