Burger Hedonist - Restoran Hedonist, Banja Luka - BurgerMania\nPosted by Piše: Nebojša Lakić 02/09/2020\nTuristička i gastro ponuda Banjaluke obogaćena je otvaranjem novog splava, odnosno restorana Hedonist, smeštenog 50-ak metara uzvodno od drugog takvog objekta koji je godinama bio usamljen na reci Vrbas u najvećem gradu Srpske. Početak rada ovog restorana otprilike se poklopio sa izlaskom prvog broja magazina istog imena, pa iako je reč o slučajnosti, simpatičan je detalj. Shodno tome, prigodno je da prvu burger recenziju koju ću pored ovog bloga da objavim i u magazinu Hedonist, odradim upravo iz ovog restorana.\nHedonist je elegantno uređen ugostiteljski objekat na dve etaže sa terasom, i odiše prijatnom, skoro morskom atmosferom. U letnjim vrućinama, s obzirom na uvek hladan Vrbas, odličan je izbor ako tražite rashlađivanje uz kaficu ili dobar zalogaj. Poređenje sa drugim splavom ovaj put bih zaobišao, pre svega što se radi o poprilično drugačijem pristupu – Hedonist je primarno restoran i fokusiran je na kvalitetan jelovnik, dok je drugi splav više okrenut mlađoj populaciji koja preferira glasniju live muziku i provod u večernjim izlascima po uzoru na splavove iz srpske prestonice.\nOK, da se vratimo na Hedonist i već pomenuti jelovnik. Letimičan pogled na isti pokazuje da se posvetilo dosta truda u smišljanju ovih jela, a pored raznih specijaliteta (u pripremi koriste i “Sous vide” tehniku, što je poprilična egzotika u Banjaluci), tu su i dva burgera – Hedonist i Beef Burger. Manje-više slična priča što se sastojaka tiče, a red je da se premijerno testira burger koji i nosi naziv ugostiteljskog objekta u kojem se nalazimo.\nDvadesetak minuta kasnije, narudžba stiže i prvi utisak – onaj vizuelni, je korektan, u čemu pomaže i ambijent samog splava i pogleda na Vrbas. Ipak, pomalo je zabrinjavala činjenica da pecivo deluje dosta glomazno, što uz 200 grama mesa, nagoveštava borbu iz koje u poslednje vreme sve teže izlazim kao pobednik.\nPored peciva i pomenute junetine, ovaj burger se još sastoji od pržene slanine, pohovanog čedar sira, iceberg salate, kiselih krastavaca i BBQ dressinga (dobih i cherry paradajz u burgeru iako nije naveden u jelovniku). Prilog krompirići, te još pomenutog dressinga. Sve ovo poprilično poznato zvuči i generalno su to standardni burger sastojci, izuzev pohovanog čedara. Da li baš ima potrebe da se taj sir pohuje, nisam siguran. Izgubio se primamljiv izgled klasičnog topljenog sira koji ulepšava svaki pošten burger, a malo šta se dobilo, osim ekstra kalorija kojih u ovom obroku ionako ima poprilično. Kako bilo, sir ovde nije problem na kojem bih se zadržao, već – pecivo. Klasična suvoparna pekarska kajzerica kvalitetom nije ni blizu odgovarajuća za restoran ovog ranga. Burger peciva su, ispostavilo se, standardna boljka u većini banjalučkih restorana koje sam do sada obišao, a nažalost, ni Hedonist nije izuzetak od tog nesrećnog pravila.\nŠto se drugih sastojaka tiče, nema nekih posebnih problema. Moglo bi se još malo eksperimentisati sa sosom, jer ovaj koji se nalazio u burgeru prigodniji je za rebarca ili krilca. To je taj prepoznatljivi, slatko/pikantni nadimljeni sos koji ide dobro uz prženo meso, pa ne bih komplikovao što se toga tiče, ali ostalo je prostora za poboljšanja i u ovom segmentu. Valja pohvaliti odabir iceberg salate, koja je uvek dobar izbor za burger, dok su pržena slanina i kiseli krastavci igranje na sigurno kada pričamo o sastojcima u burgerima.\nHedonist burger je, dakle, solidan hamburger koji bi ostavio znatno bolji utisak, samo da je poslužen sa kvalitetnijom zemičkom. Čini mi se da su toga i sami svesni, te ako sam dobro shvatio, od oktobra bi trebalo da imaju bolja peciva. Nadam se da će tako i da bude, pa da skoknem i na drugi burger koji imaju u ponudi.\n~ Hedonist Burger ~\nLokacija: Prote Todora Srdića BB, Banja Luka\nCena: 12 KM\nPecivo: 3/10 ● Meso: 7/10 ● Sos: 6/10 ● Prilozi: 7/10 ● Ukus: 6/10\nOznake: Burgeri u Banjaluci Restoran Hedonist Banja Luka


EKOLOŠKI NAPREDAK U RIJU: Olimpijski golf teren oživeo floru i faunu\nBRUTALNI JOKIĆ UGASIO SUNCE: Denver posle drame i dva produžetka savladao 4\t406\n23.03.2016. 10:30h 28.03.2017. 16:58h\nPrema ekspertskom izveštaju koji je objavilo Ministarstvo pravde države Rio de Žaneiro, izgradnja olimpijskog golf terena doprinela je rastu lokalne vegetacije u oblasti Marapendi.\nInspekcija je obavljena u decembru prošle godine na osnovu civilne tužbe koju su podneli državni tužioci, koji su doveli u pitanje uticaj koji projekat ima na prirodno okruženje.\nU donedavno zapuštenu oblast i gotovo uništeni prostor, vratio se veliki broj biljnih i životinjskih vrsta. Pre izgradnje golf terena, na tom prostoru je živelo samo 118 biljnih vrsta, a prema izveštaju sada ih ima čak 265. Vratio se i određeni broj životinja, među kojima je najviše različitih vrsta ptica, što je potvrdila i koordinatorka za održivost OI u Riju 2016, Karina Flores.\n- Ekološki napredak u regionu je vidljiv. Osim flore, koja se uvećala u izuzetnoj meri, možemo da primetimo i različite vrste životinja koje su se vratile u ovu oblast. Izveštaj je sada naučni pečat za ono što smo mi već primetili - rekla je Flores.\nProcenjuje se da je 80% ove oblasti bilo uništeno zbog izvlačenja peska i deponije cementa, u periodu tokom 80ih i 90ih godina prošlog veka, što je dovelo do toga da veliki delovi ove oblasti budu potpuno bez vegetacije.\nStudija je takođe pokazala i da su zaštićene zelene oblasti ostale nepogođene radovima na izgradnji terena.Odgovornim vođenjem golf tereni mogu da postanu oblasti velikog biodiverziteta. U poslednje vreme obraća se velika pažnja da uticaj golf terena na prirodu bude maksimalno pozitivan i najveći koraci ka tome učinjeni su u Skandinaviji, pre svega Švedskoj. Švedska golf unija shvatila je važnost sistematskog pristupa kada je prirodno okruženje u pitanju i Unija ohrabruje klubove da usvoje aktivan pristup ka prirodnom okruženju što ide ruku pod ruku sa finansijskim benefitom kao i pozitivnom reputacijom. Klubovi koji žele da pokažu svoju posvećenost očuvanju životne sredine mogu da usvoje sistem vođenja koji zadovoljava zahteve ISO 14001 ili nekog drugog sistema.\nŠto se tiče Golf asocijacije SAD, objavljen je vodič kako da golf tereni imaju što pozitivniji pristup ka očuvanju prirode. Među principima koji se nalaze u vodiču nalazi se i zaštita i očuvanje prirode, bez gubitka postojećih šuma ili voda. Takođe se predlaže da se povežu oblasti koje će formirati prirodna staništa, kao i da se bira trava koja će zahtevati manje vode i koja će biti prilagođenija lokalnoj klimi. Sve više golf klubova koristi kišnicu za navodnjavanje terena, kao i vozila na solarni ili električni pogon za kretanje po samim terenima.\nGolf tereni pružaju jedinstvenu priliku da se unutar granica stvori utočište za floru i faunu, dok u širem smislu golf tereni imaju važnu ulogu karika koje povezuju zelenilo unutar nekog regiona. Takođe, golf tereni u urbanim oblastima igraju važnu ulogu u očuvanju otvorenih prostora u gradovima, uz istovremeno očuvanje lokalnih, nekada i endemskih vrsta. Vegetacija, pre svega gornji sloj trave i tla na golf terenima uspešno kontroliše erozivnu snagu vode. Istraživanja su pokazivala da tereni uspevaju da sačuvaju i do 20 puta više tla nego tradicionalno formirane njive. Jedna od važnih prilika koje golf tereni pružaju jeste i da se oporave uništeni i zapušteni predeli, kao što je to bio slučaj sa novim olimpijskim golf terenom u Rio de Žaneiru.\nPrvo test takmičenje na olimpijskom golf terenu održano je početkom marta i svi učesnici su se izuzetno pozitivno izjasnili o terenima koji zauzimaju 970.000 m2 i koje je dizajnirao Amerikanac Gil Hansen. Olimpijski golf tereni će moći da ugoste čak 15.000 navijača.\nGolf se posle 112 godina pauze vraća na Olimpijske Igre. Golf takmičenje na Igrama se do sada održalo samo u Parizu 1900. i Sent Luisu 1904. godine. Do sada su samo Amerikanci i Kanađani osvajali medalje na olimpijskom golf turniru.\nOve godine učestvovaće po 60 takmičara u muškoj i ženskoj konkurenciji. Garantovano učešće imaće 15 najboljih sa svetske rang liste na dan 11. juli 2016. godine, dok će svaka zemlja moći da ima najviše četiri predstavnika. Zatim će se gledati rang lista od 16. mesta pa do 59. gde će svaka zemlja takođe moći da ima najviše dva predstavnika. Svakom kontinentu će biti zagarantovano barem jedno mesto u muškoj i ženskoj konkurenciji.Golf turnir na Olimpijskim Igrama u Riju biće održan od 11. do 14. avgusta u muškoj konkurenciji i od 17. do 20. avgusta u ženskoj konkurenciji.\ngolfMarapendiRio 2016olimpijske igre\nBRUTALNI JOKIĆ UGASIO SUNCE: Denver posle drame i dva produžetka savladao Finiks! Nikoline neverovatne brojke VIDEO 4\t406


Uticaj ekološkog zagađenja izazvanog delovanjem NATO alijanse na prostorima Srbije na fiziološki status proizvoda tipa 'Radler'\nBeer-based drinks, 'Radler' type products in particular, arouse interest for a number of reasons. These newly produced drinks were obtained by mixing beer and soft drinks and are intended for a larger number of target groups than their each single component. Also, they combine advantages of both components in physiological respect. They have lower alcohol content than beer, are more palatable and refreshing, can be consumed in larger amounts, retaining beneficial and physiological value of beer. As NATO air strikes resulted in heavy environmental contamination, the question is raised about the safety of these drinks and the level of toxic elements in them as well about the level of micro- and macro-elements having beneficial effects on the body. The paper gives the analysis results for 35 samples of different 'Radler' Beer-based products manufactured by domestic producers. The level of elements belonging to three distinct groups of heavy metals and that of the most important micro- and... macro-elements, of therapeutic and physiological value for the body, were determined. The obtained values were compares with available data on similar products in the world, with values obtained for domestic products in the period preceding environmental contamination, and, in the case of biologically important elements, with their contents in one of oligomineral-vitamin products.\nPića na bazi piva, a pogotovo proizvodi tipa 'Radler' interesantni su sa vise aspekata. Predstavljaju jedan nov proizvod dobijen kombinacijom piva i gaziranih bezalkoholnih pica namenjen većem broju ciljnih grupa od pojedinačnih komponenata od kojih su proizvedeni, a ujedno sa fiziološkog aspekta objedinjuju prednosti svakog od njih. Sadrže niži sadržaj alkohola od piva, pitkija su i vise osvežavaju, mogu se piti u većim količinama, a istovremeno u određenoj meri zadržavaju blagotvorna i fiziološki vrlo povoljna svojstva piva. Upravo iz tog razloga postavlja se pitanje njihove zdravstvene ispravnosti i prisustva pojedinih toksičnih elemenata kao posledica ekološkog zagađenja uzrokovanog vazdušnim dejstvima NATO alijanse, odnosno mikro- i makro elemenata čiji sadržaj ima povoljno delovanje na organizam. U radu su prikazani rezultati analize 35 uzoraka različitih 'Radler' proizvoda dobijenih na bazi piva različitih domaćih proizvođača. Određen je sadržaj elemenata koji spadaju u tri kara...kteristične grupe teških metala kao i najznačajnijih mikro- i makroelemenata koji imaju terapeutski i fiziološki značaj za organizam. Rezultati analize 35 uzoraka proizvoda tipa 'Radler' proizvedenih nakon završetka ratnih dejstava, pokazuju da u pogledu ni jednog toksičnog elementa nije došlo do porasta sadržaja i da su nađene vrednosti u granicama, ili čak ispod vrednosti karakterističnih za proizvode ove vrste na domaćem tržištu. Vrednosti su znatno ispod zakonski regulisanih maksimuma i u granicama koje se sreću i u srodnim proizvodima u svetu. Sa druge strane, interesantni su podaci koji se odnose na prisustvo biogenih elemenata koji su uzrok povoljnog delovanja piva na organizam. Njihov sadržaj u proizvodima tipa 'Radler' je niži u odnosu na pivo i ovi proizvodi se ne mogu tretirati kao njihov izvor. Međutim, poređenje sa oligomineralnim vitaminskim preparatom 'Oligovitom' (ICN) ukazuje na neke interesantne činjenice. Unošenjem 1 l ovih proizvoda unosi se 10% Mg, 10-60% Mn, 30% Cu, 50% Zn i 50% Co koja se inače unosi pilulom 'Oligovita' kao preporučena dnevna dopuna svakodnevne ishrane dece i odraslih.\nbeer-based products / heavy metals / macro- and micro-elements / physiological value\nJournal of Agricultural Sciences (Belgrade), 2000, 45, 1, 49-59\nAU  - Kamenica, Maja\nUR  - http://aspace.agrif.bg.ac.rs/handle/123456789/203\nAB  - Beer-based drinks, 'Radler' type products in particular, arouse interest for a number of reasons. These newly produced drinks were obtained by mixing beer and soft drinks and are intended for a larger number of target groups than their each single component. Also, they combine advantages of both components in physiological respect. They have lower alcohol content than beer, are more palatable and refreshing, can be consumed in larger amounts, retaining beneficial and physiological value of beer. As NATO air strikes resulted in heavy environmental contamination, the question is raised about the safety of these drinks and the level of toxic elements in them as well about the level of micro- and macro-elements having beneficial effects on the body. The paper gives the analysis results for 35 samples of different 'Radler' Beer-based products manufactured by domestic producers. The level of elements belonging to three distinct groups of heavy metals and that of the most important micro- and macro-elements, of therapeutic and physiological value for the body, were determined. The obtained values were compares with available data on similar products in the world, with values obtained for domestic products in the period preceding environmental contamination, and, in the case of biologically important elements, with their contents in one of oligomineral-vitamin products.\nAB  - Pića na bazi piva, a pogotovo proizvodi tipa 'Radler' interesantni su sa vise aspekata. Predstavljaju jedan nov proizvod dobijen kombinacijom piva i gaziranih bezalkoholnih pica namenjen većem broju ciljnih grupa od pojedinačnih komponenata od kojih su proizvedeni, a ujedno sa fiziološkog aspekta objedinjuju prednosti svakog od njih. Sadrže niži sadržaj alkohola od piva, pitkija su i vise osvežavaju, mogu se piti u većim količinama, a istovremeno u određenoj meri zadržavaju blagotvorna i fiziološki vrlo povoljna svojstva piva. Upravo iz tog razloga postavlja se pitanje njihove zdravstvene ispravnosti i prisustva pojedinih toksičnih elemenata kao posledica ekološkog zagađenja uzrokovanog vazdušnim dejstvima NATO alijanse, odnosno mikro- i makro elemenata čiji sadržaj ima povoljno delovanje na organizam. U radu su prikazani rezultati analize 35 uzoraka različitih 'Radler' proizvoda dobijenih na bazi piva različitih domaćih proizvođača. Određen je sadržaj elemenata koji spadaju u tri karakteristične grupe teških metala kao i najznačajnijih mikro- i makroelemenata koji imaju terapeutski i fiziološki značaj za organizam. Rezultati analize 35 uzoraka proizvoda tipa 'Radler' proizvedenih nakon završetka ratnih dejstava, pokazuju da u pogledu ni jednog toksičnog elementa nije došlo do porasta sadržaja i da su nađene vrednosti u granicama, ili čak ispod vrednosti karakterističnih za proizvode ove vrste na domaćem tržištu. Vrednosti su znatno ispod zakonski regulisanih maksimuma i u granicama koje se sreću i u srodnim proizvodima u svetu. Sa druge strane, interesantni su podaci koji se odnose na prisustvo biogenih elemenata koji su uzrok povoljnog delovanja piva na organizam. Njihov sadržaj u proizvodima tipa 'Radler' je niži u odnosu na pivo i ovi proizvodi se ne mogu tretirati kao njihov izvor. Međutim, poređenje sa oligomineralnim vitaminskim preparatom 'Oligovitom' (ICN) ukazuje na neke interesantne činjenice. Unošenjem 1 l ovih proizvoda unosi se 10% Mg, 10-60% Mn, 30% Cu, 50% Zn i 50% Co koja se inače unosi pilulom 'Oligovita' kao preporučena dnevna dopuna svakodnevne ishrane dece i odraslih.\nT1  - Physiological status of 'Radler' type products as affected by environmental contamination following NATO air strikes on the regions of Serbia\nT1  - Uticaj ekološkog zagađenja izazvanog delovanjem NATO alijanse na prostorima Srbije na fiziološki status proizvoda tipa 'Radler'\nUR  - conv_1632\nauthor = "Leskošek-Čukalović, Ida and Blagojević, Srdjan and Nedović, Viktor and Kamenica, Maja",\nabstract = "Beer-based drinks, 'Radler' type products in particular, arouse interest for a number of reasons. These newly produced drinks were obtained by mixing beer and soft drinks and are intended for a larger number of target groups than their each single component. Also, they combine advantages of both components in physiological respect. They have lower alcohol content than beer, are more palatable and refreshing, can be consumed in larger amounts, retaining beneficial and physiological value of beer. As NATO air strikes resulted in heavy environmental contamination, the question is raised about the safety of these drinks and the level of toxic elements in them as well about the level of micro- and macro-elements having beneficial effects on the body. The paper gives the analysis results for 35 samples of different 'Radler' Beer-based products manufactured by domestic producers. The level of elements belonging to three distinct groups of heavy metals and that of the most important micro- and macro-elements, of therapeutic and physiological value for the body, were determined. The obtained values were compares with available data on similar products in the world, with values obtained for domestic products in the period preceding environmental contamination, and, in the case of biologically important elements, with their contents in one of oligomineral-vitamin products., Pića na bazi piva, a pogotovo proizvodi tipa 'Radler' interesantni su sa vise aspekata. Predstavljaju jedan nov proizvod dobijen kombinacijom piva i gaziranih bezalkoholnih pica namenjen većem broju ciljnih grupa od pojedinačnih komponenata od kojih su proizvedeni, a ujedno sa fiziološkog aspekta objedinjuju prednosti svakog od njih. Sadrže niži sadržaj alkohola od piva, pitkija su i vise osvežavaju, mogu se piti u većim količinama, a istovremeno u određenoj meri zadržavaju blagotvorna i fiziološki vrlo povoljna svojstva piva. Upravo iz tog razloga postavlja se pitanje njihove zdravstvene ispravnosti i prisustva pojedinih toksičnih elemenata kao posledica ekološkog zagađenja uzrokovanog vazdušnim dejstvima NATO alijanse, odnosno mikro- i makro elemenata čiji sadržaj ima povoljno delovanje na organizam. U radu su prikazani rezultati analize 35 uzoraka različitih 'Radler' proizvoda dobijenih na bazi piva različitih domaćih proizvođača. Određen je sadržaj elemenata koji spadaju u tri karakteristične grupe teških metala kao i najznačajnijih mikro- i makroelemenata koji imaju terapeutski i fiziološki značaj za organizam. Rezultati analize 35 uzoraka proizvoda tipa 'Radler' proizvedenih nakon završetka ratnih dejstava, pokazuju da u pogledu ni jednog toksičnog elementa nije došlo do porasta sadržaja i da su nađene vrednosti u granicama, ili čak ispod vrednosti karakterističnih za proizvode ove vrste na domaćem tržištu. Vrednosti su znatno ispod zakonski regulisanih maksimuma i u granicama koje se sreću i u srodnim proizvodima u svetu. Sa druge strane, interesantni su podaci koji se odnose na prisustvo biogenih elemenata koji su uzrok povoljnog delovanja piva na organizam. Njihov sadržaj u proizvodima tipa 'Radler' je niži u odnosu na pivo i ovi proizvodi se ne mogu tretirati kao njihov izvor. Međutim, poređenje sa oligomineralnim vitaminskim preparatom 'Oligovitom' (ICN) ukazuje na neke interesantne činjenice. Unošenjem 1 l ovih proizvoda unosi se 10% Mg, 10-60% Mn, 30% Cu, 50% Zn i 50% Co koja se inače unosi pilulom 'Oligovita' kao preporučena dnevna dopuna svakodnevne ishrane dece i odraslih.",\ntitle = "Physiological status of 'Radler' type products as affected by environmental contamination following NATO air strikes on the regions of Serbia, Uticaj ekološkog zagađenja izazvanog delovanjem NATO alijanse na prostorima Srbije na fiziološki status proizvoda tipa 'Radler'",\nurl = "conv_1632"\nLeskošek-Čukalović, I., Blagojević, S., Nedović, V.,& Kamenica, M.. (2000). Physiological status of 'Radler' type products as affected by environmental contamination following NATO air strikes on the regions of Serbia. in Journal of Agricultural Sciences (Belgrade)\nUniverzitet u Beogradu - Poljoprivredni fakultet, Beograd., 45(1), 49-59.\nLeskošek-Čukalović I, Blagojević S, Nedović V, Kamenica M. Physiological status of 'Radler' type products as affected by environmental contamination following NATO air strikes on the regions of Serbia. in Journal of Agricultural Sciences (Belgrade). 2000;45(1):49-59.\nLeskošek-Čukalović, Ida, Blagojević, Srdjan, Nedović, Viktor, Kamenica, Maja, "Physiological status of 'Radler' type products as affected by environmental contamination following NATO air strikes on the regions of Serbia" in Journal of Agricultural Sciences (Belgrade), 45, no. 1 (2000):49-59,


Velike štete na šumama Gorskog kotara - GlasIstre Novine\n06. veljače 2014 17:56\nNa šumama Gorskog kotara su u prošlih nekoliko dana zbog vremenskih nepogoda nastale velike štete, koje je teško točno procijeniti, no riječ je o više stotina milijuna kuna, izjavio je danas član Uprave Hrvatskih šuma Ivan Ištok.\nPredstavnici te tvrtke danas su obišli područje Čabra i Gerova, koje je najteže pogođeno. Ištok je kazao da se izravne štete samo na području Čabra i Gerova procjenjuju na više desetaka milijuna kuna i da su u obilasku utvrdili velike štete na bukovim stablima.\n- Procjenjujemo da je 90 do 100 posto stabala na tom području oštećeno, rekao je ističući da je riječ o pretežito mladim stablima, koje će se morati posjeći, a da zrelija stabla imaju šanse preživjeti. Raduje da je jela gotovo neoštećena, dodao je.\nIštok je rekao da se, također po procjenama, na području Gerova i Čabra radi o gotovo milijun kubika drvne mase koju će trebati posjeći i izvući iz šume.\nNa upit o sanaciji i financijskim štetama, kazao je da Hrvatske šume imaju zakonsku obvezu sanirati štete u roku od dvije godine, ali će to biti teško ostvarivo budući se radi o velikom zahvatu.\n- Nama šumarima je važno stanje oštećenih staništa, kojima će trebati puno godina da se oporave, naglasio je.\nNa upit o tijeku sanacije, odgovorio je da će se najprije sanirati ono što može predstavljati opasnost, odnosno stabla uz ceste, koje su zatrpane drvećem, a kasnije i unutrašnjost šuma. (Hina)


UNS :: Vesti :: Privatna firma platila spotove o bojkotu, tvrde da nemaju veze sa opozicijom\nNaslovna | Aktuelno | Vesti | Privatna firma platila spotove o bojkotu, tvrde da nemaju veze sa opozicijom\nJSP produkcija je došla u žižu javnosti u februaru 2020. kada je na N1 emitovan dvodelni dokumentarni film ove produkcije - „Vladalac“ - o biografiji predsednika Srbije Aleksandra Vučića, čija je rediteljka Jovana Polić, urednica Sanja Lončar, a autor novinar Slaviša Lekić. Vučić je tad film prokomentarisao kao „četiri sata nepatvorene mržnje“, zbog čega je Lekić najavio da će tužiti predsednika. JSP je saopštila da će pored Vučića tužiti i glavnog urednika Informera Dragana J. Vučićevića, jer je tabloid objavio poslovne podatke ove produkcijske kuće, ali i pisao da je film finansiran od strane Evropske unije i Dragana Šolaka, jednog od čelnika United Group-e u okviru koje posluju N1 i Nova S.


You are at:Home»Svijet»UN pozvao Venezuelu da razbije kriminalne skupine koje eksploatiraju rudnike\nBy Glavni urednik on\t 15. srpnja 2020. Svijet\nKriminalne skupine u Venezueli kontroliraju rudnike zlata i boksita u kojima iskorištavaju, tuku, pa čak i ubijaju radnike, upozorili su u srijedu Ujedinjeni narodi pozivajući venezuelanske vlasti da razbiju te skupine.\n“Vlasti bi trebale poduzeti hitne mjere kako bi se zaustavilo iskorištavanje radnika, dječji rad, seksualno iskorištavanje i trgovina ljudima”, rekla je povjerenica UN-a za ljudska prava Michelle Bachelet.\nU UN-ovu izvješću navodi se da je većina “rudarskih aktivnosti (u amazonskoj regiji Orinoco) pod kontrolom organiziranog kriminala ili vojnih elemenata”. Dodaje se da je od 2016. do 2020. najmanje 160 ubojstava muškaraca i žena povezano s radom u rudnicima.


Heroes of the Storm turnir u sklopu Gigatron Mastersa | RUR eSports\nHeroes of the Storm turnir u sklopu Gigatron Mastersa\nby Sys on 04/10/2017\nEm Gigatron Masters, em Heroes of the Storm! Pa šta više tražiti? HotS se konačno dešava, a igraćemo ga u Požarevcu! Ovaj grad je izabran da ugosti prvi, ali i jedini Heroes of the Storm turnir u sklopu Gigatron Mastersa ove godine.\nTurnir će se održati 07.10. u ekonomsko trgovinskoj školi u Požarevcu, Jovana Šerbanovića 6, sa početkom od 11:00.\nVaše prijave možete ostvariti do petka u 14h, a timovi i pojedinci koji će učestvovati na turniru će biti naknadno kontaktirani.\n.games, eSports, export-hots, Heroes of the storm, Turniri, VESTI, xExport


Građani Bosne i Hercegovine u Crnu Goru mogu da uđu sa negativnim testom na virus koronu koji može biti PRC, ali i značajno jeftiniji serološki test, objašnjeno je na sastanku Opštinskog tima za zaštitu i spašavanje Herceg Novi.\nU saopštenju opštine Herceg Novi se navodi da Institut za javno zdravlje Crne Gore priznaje negativan PCR test, ELISA serološki test ili ECLIA test, s tim da je važno da test bude urađen u za to akreditovanoj laboratoriji.\nKada je riječ o razlikama između testova koje priznaje Institut za javno zdravlje Crne Gore, značajna je ona u cijeni, jer PCR košta oko stotinu eura, dok serološki dvadesetak.\nSanitarni inspektor Karmela Mujičić rekla je da PCR testove građani BiH mogu uraditi samo u Sarajevu, Banjaluci, Mostaru i Tuzli, ali ELISA serološki test se može uraditi i u laboratorijama u drugim gradovima, recimo u Trebinju.\n“To znači da ljudi iz Crne Gore koji idu u BiH, recimo poslovno u Trebinje, mogu u tom gradu završiti posao, uraditi test za nekoliko sati i vratiti se nazad”, objasnila je Mujičićeva.\nTakozvani “brzi testovi” na Covid-19, koji su se odnedavno pojavili na tržištu, nisu validni jer se smatra da je riječ o neopuzdanoj metodi. Osjetljivost i specifičnost PCR testa i seroloških ispitivanja ELISA metodom su mnogo veći, a izvode se detaljnije i preciznije u odnosu na “brze testove”.\nPCR tekst služi za detektovanje virusa i radi se na osnovu brisa iz nosa i ždrela, dok se serološki test radi iz krvi i on otkriva antitijela, tačnije konstatuje odgovor našeg organizma na eventualno prisustvo virusa.\nDržave iz kojih je u ovom trenutku moguć dolazak u Crnu Goru uz negativne rezultate PCR, ELISA (negativan Igm) ili ECLIA testa na Covid-19 su BiH, Albanija, Kosovo, Izrael, Singapur i Kanada.


[es] - Kupovina na internetu?\nKupovina na internetu?\n[es] :: E-Kupovina :: Kupovina na internetu?\nKupovina na internetu? 12.12.2004. u 20:00 - pre 206 meseci\nZna li neko gde mozemo kupovati na internetu, a da hoce da robu isporuce u SCG?\nTo vise ne moze ni na amazon.co.uk\nRe: Kupovina na internetu? 12.12.2004. u 20:08 - pre 206 meseci\nKoliko ja znam moze. cak i amazon.com isporucuje u SCG.\np.s. ova tema bi trebala da se nalazi u E-Kupovina.\nRe: Kupovina na internetu? 12.12.2004. u 23:38 - pre 206 meseci\nNaravno da mozes da narucujes sa amozona bio on .com, .co.uk ili .de i stize sve lepo na kucu. Naravno jedino ogranicenje jeste sto mozes da narucis jedino knjige, cd i dvd...\nRe: Kupovina na internetu? 13.12.2004. u 00:18 - pre 206 meseci\nRanije sa amazon.com nije moglo nista da se naruci (mada ne znam ni koliko ce jos moci :)\nRe: Kupovina na internetu? 13.12.2004. u 08:19 - pre 206 meseci\nSa amazon.co.uk ne mogu ni knnjige. Juce sam probao i nije moglo!\nRe: Kupovina na internetu? 13.12.2004. u 08:43 - pre 206 meseci\nSa .co.uk ne mogu polovne knjige, nove mogu.\nRegistrovani: 12 ( gml, laminator, pctel, Jpeca, BuzzLightyear, backbiter17, valjan, Darko Nedeljković, whitie2004, Milos Zobenica, dule_ns, gmhans )


Koliko košta jedna matura? | Edukacija\nKoliko košta jedna matura?\nNajveći katalog galaksija na svetu! 07/03\nCrtež Tintina prodat po rekordnoj ceni 10/04\nLegendarni model Nokia telefona se vraća na tržište! 17/02\nMaturanti se nalaze na veoma važnoj prekretnici u svom obrazovanju, ali i životu. Pred njima se nalazi novo poglavlje koje će podrazumevati značajne promene – dolazi fakultet!\nZa sve one koji su se odavno odlučili za fakultet i koji nemaju dileme – pripreme su već počele, što znači da više nema stresa oko toga – šta upisati, ali je zato na redu “frka” oko pripreme za prijemni. Međutim, ima onih koji još uvek nisu sigurni šta će upisati – iako se termini prijemnih ispita približavaju.\nTo su sve problemi budućih brucoša, ali sa čime su se suočavali roditelji koji imaju maturanta ove godine i studenta – za samo nekoliko meseci?\nRoditelji i matura\nKada se kaže matura – malo ko pomisli na polaganje završnih ispita u srednjoj školi – nego se odmah pomišlja na slavlje oko završetka srednjoškolskog obrazovanja.\nMatura je jedan od veselijih i radosnijih događaja u životu svakog roditelja. Nakon mature oni mogu biti sigurni da su im deca odrasla i da se pretvaraju u zrele ljude koji počinju da kroje svoju budućnost.\nMeđutim, koliko god da je srećan događaj – on može biti i veoma stresan – počevši od toga koliko košta, pa do toga gde će se održavati i kako će se deca ponašati. Upravo ovaj deo roditeljima i nije najdraži.\nSvaki deo oko organizovanja ovog radosnog događaja ima svoju cenu. Počevši od rezervacije sale u kojoj će se matura slaviti, preko svakog pojedinačnog mesta za učenike, pa do mesta za profesore koje su maturanti pozvali na slavlje.\nKada su u pitanju restorani koji u svoju ponudu maturantima i “njihovim gostima” nude hranu i piće – cene jedne “stolice” može iznositi i nekoliko hiljada dinara, u nekom proseku od 2.000 do 3.500 dinara!\nNaravno, tu se nađu i roditelji – ali najčešće u ulozi sponzora koji će doći da se uslika sa svojim maturantom, a pre toga da plati sve što je potrebno.\nIako je za momke možda jednostavnije pronalaženje garderobe – nije nužno i jeftinije!\nNaravno, osim mesta na kom će se održati, jela i pića koja će se konzumirati – potrebno je i obući maturanta – onako kako to priliči ovom događaju.\nDevojke se odlučuju najčešće za haljine, svečane i elegantne toalete, cipele ili sandale, a uz sve to još i poneki modni dodatak. Kada su u pitanju momci – ovaj izbor deluje lakši – što ne znači da je u pitanju i manji trošak za roditelje.\nHaljine: od 3.000 dinara\nSuknje: od 3.000 dinara\nBluze: od 3.500 dinara\nCipele: od 4.500 dinara\nTorbe: od 2.000 dinara\nNakit: po komadu od 500 do 1.000 dinara\nA koliko koštaju frizura i šminka?\nOdelo: od 7.000 dinara\nKošulje: od 3.500 dinara\nKravate/leptir mašne: od 2.000 dinara\nCipele muške: od 5.000 dinara\nKredit ili ušteđevina\nNaravno, roditelji srednjoškolaca moraju biti svesni da će kad-tad matura doći na red, što znači da bi najbolje bilo da se na to pripremaju što pre.\nZa one koji u poslednjih trenutak shvate da će ih matura, priprema za prijemni i upis koštati više nego što bi to mogli da plate – kredit u bankama bi mogao da reši ovu situaciju.\nMeđutim, ima i onih koji štede godinama kako bi ovaj period prošao što manje stresno za novčanik i kućni budžet.\nOdeća + restoran + plaćanje za profesore = oko 20.000 dinara u najboljem slučaju!\nNaravno, tu se ne ubrajaju svi sati potrošeni za pronalaženje toalete, kao ni priprema roditelja za ovaj radosni događaj, a verovatno i još po koja sitnica, kao što je slikanje, album, muzika…\nPariz: Gradi se zid oko Ajfelovog tornja\nWhatsApp: Sajber kriminal putem jedne poruke


ErazmusPlus > Stipendije > Informativni događaji, prezentacije i vebinari\nU cilju informisanja studenata i nastavnog/administrativnog osoblja o mogućnostima za stipendiranje u okviru programa Erazmus+, Erazmus Mundus i CEEPUS , Fondacija Tempus organizuje informativno-promotivne događaje na visokoškolskim institucijama, u školama, bibliotekama, omladinskim organizacijama, u okviru sajmova stipendija i sajmova obrazovanja i u drugim ustanovama i organizacijama širom Srbije. Tokom 2018. godine, informacije o mogućnostima stipendiranja kroz programe Erazmus+ i CEEPUS su deljene u okviru brojnih prezentacija, info sesija i događaja održanih u preko 15 gradova širom Srbije.\nSve relevantne informacije o obrazovanju u Srbiji i Evropi, stipendijama i mogućnostima učešća u Erazmus+ i CEEPUS programu i aktivnostima Fondacije Tempus, mogu se dobiti i svakog radnog dana, od 10 do 18 časova, u Informativnom centru Fondacije Tempus u Beogradu, na adresi Terazije 39 (I sprat), bez prethodnog zakazivanja.\nOsim pojedinačnih informisanja, u Informativnom centru se organizuje veliki broj događaja grupisanih u mesečne aktivnosti- u vidu prezentacija, druženja sa stipendistima Erazmus+ i CEEPUS programa, kao i vebinara koji se održavaju onlajn, a koji su posvećeni upravo studentima i mladima koji su zainteresovani da razvijaju svoja znanja, veštine i kompetencije kroz iskustvo mobilnosti.\nZa one koji nisu u mogućnosti da posete Informativni centar Fondacije Tempus i da iz prve ruke dobiju željene informacije, na raspolaganju je mogućnost direktnog informisanja putem društvene mreže Facebook, korišćenjem chat opcije (svake srede od 16-17 časova i svakog petka od 12-13 časova), kao i mogućnost informisanja putem mejla info@tempus.ac.rs i telefona: 011 3342 430 (opcije 1 i 2).\nZa sve koji su zainteresovani da direktno na mejl redovno dobijaju informacije o narednim događajima i aktivnostima Fondacije Tempus, dostupne su liste za obaveštenja za pojedince i institucije, kao i obaveštenja putem društvenih mreža.


Haško tužilaštvo traži od Crne Gore istragu protiv 15 osoba - CdM\nHronika IZ HAŠKOG TUŽILAŠTVA CRNOGORSKIM KOLEGAMA DOSTAVILI DOKAZE O RATNIM ZLOČINIMA\nTa istraga je tajna, a kako je saopšteno iz Haga, radi se istrazi za teške zločine, koji uključuju i seksualno nasilje.\nKako je kazao Serž Bramerc, tužilac Međunarodnog rezidualnog mehanizma za krivične sudove Savjeta bezbjednosti Ujedinjenih nacija, tužilaštvo nastavlja da jača direktnu poršku državnim tužiocima u zemljama bivše Jugoslavije.\n“Tokom ovog izvještajnog perioda uručili smo vlastima Crne Gore traženi dosije koji se odnosi na više od petnaest osumnjičenih protiv kojih se sada može sprovesti istraga za teške zločine, uključujući i seksualno nasilje”, rekao je Bramerc.\nOn je dodao da ti događaju pružaju značajnu priliku da pomenute države jasno pokažu opredijeljenost za utvrđivanje pune odgovornosti, naročito u odnosu na osumnjičene visokog ili sred njeg ranga koji su do sada uživali sigurno utočište i nekažnjavanje.\n“Tužilaštvo će nastaviti da direktno sarađuje sa svojim partnerima na državnom novu u cilju podrške daljim istragama i krivičnom gonjenju. Diplomatska podrška Evropske unije i drugih partnera biće od ključnog značaja. Htio bih da ponovo naglasim značaj potrage za nestalim osobama u bivšoj Jugoslaviji. Tužilaštvo i dalje blisko sarađuje sa Međunarodnim komitetom Crvenog krsta i državnim organima nadležnim za nestale osobe i možemo izvijestiti da naši napori proizvode značajne rezultate”, naveo je Bramerc.\nPrema njegovim riječima, putem te saradnje između međunarodnih i državnih organizacija, prije nekoliko sedmica otkrivena je nova masovna grobnica u Kiževku u Srbiji, gdje se sada vrši ekshumacija.\n“Isto tako, pomoć našeg tužilaštva doprinijela je pronalaženju četiri lokacije grobnica u Bosni i Hercegovini tokom ovog izvještajnog perioda. Više od dvije decenije od okončanja sukoba, 10.000 porodica i dalje čeka da sazna sudbinu svojih voljenih. Pronalaženje svih nestalih osoba predstavlja humanitarni imperativ”, kazao je Bramerc.\nPrvi čovjek Specijalnog policijskog tima Dragan Radonjić kazao je nedavno u intervjuu za Dan da je odjeljenje na čijem čelu se nalazi po nalogu SDT-a u deset predmeta prikupljalo podatke vezano za postojanje sumnje da je izvršeno krivično djelo ratni zločin.\nTagsHaško tužilaštvo istraga ratni zločini serž bramerc Specijalno tužilaštvo\nSigurno su po obicaju Srbi krivi.A sta je bilo za vrijeme rata u Bosni.Crnogorski drzavljani iz Bukovice muslimani, napravili su teski zlocin i na najgori nacin, nije za pomenuti.Iz sela Trpinje i Ponikve ta sela pripadaju Bosni, tacnije okolina Čajniča.Muslimani moje komsije na najbrutalniji nacin ubili su civili zene i djecu, i starije ljude.A jesu li privedeni pravdi, nisu setaju… Više »\nVise od 15??? Samo iz jednog grada sa sjevera ima ih vise od 15! Sedmi bataljon,dobrovoljci…\nBiće ovo dobar test nove vlasti.\nVojvode, Pipuna i ovih velikih Srba na tom spisku nema sigurno, jer oni puske gledali nijesu. Garantujem!!!\nA sto su ti srbi krivi bitango jedna\nTEHNO ,ne radi se o krivici Srba kako iskrivljujes stvar .Krsto usvom komentaru iskljucuje Pipuna kao krivca jer on nije mogao zbog gradje niti mitraljezac ,izraz koji cesto koristi u skupstini u izlivima mrznje prema Albancima.\nRadi se o osumnjecenim za ratni Zlocine\nNe shvatljivo je da nacijom zelis abolirati zlocin.Shodno krivici slijeduje i kazna\nA Pipunu cvrga.\nJa ću ti tehno odgovorit,srbi su pošten i vrijedan narod ali uvjek izaberu bitange na vlast.\nNisu srbi, nego četnici i veliko srbi! Ostavi nevine roda svoga, s mirom !\nzato Vojvoda i Pipun su gurali ispred sebe one naivne koji ma je Risto ispro mozak\nTu bi cio DF trebao, mada i DPS poneko, naravno i SNP. Vlada definitivno, bez mrzovoljnog i narcisoidnog podpresjednika


MojPosao.net - Bez konkretnih protukriznih mjera industrija pred slomom\nBez konkretnih protukriznih mjera industrija pred slomom\nHomepage › News › Aktualno › Bez konkretnih protukriznih mjera industrija pred...\nUkoliko se kriza produži većina hrvatskih industrijskih tvrtki najavljuje daljnja otpuštanja, a neki razmišljaju i o zaustavljanju proizvodnje te čak i preseljenju u drugu regiju ili van Hrvatske\nIzostanu li konkretnije protukrizne mjere, većina poslodavaca u Hrvatskoj planira smanjiti broj zaposlenih, a dio njih najavljuje i mogućnost djelomičnog ili potpunog zatvaranja proizvodnih pogona, pa čak i njihovo preseljenje izvan Hrvatske, rekao je danas direktor udruženja CRO industrija pri Hrvatskoj udruzi poslodavaca Vladimir Kovačević.\nKovačević je drugog dana konferencije "Učinak globalne financijske krize na industrijske sektore istočnoeuropskih zemalja i industrijske promjene u Hrvatskoj" predstavio dio rezultata istraživanja o utjecajima krize koje je CRO industrija provela među 100 najvećih hrvatskih industrijskih tvrtki.\nPrema tim rezultatima, protiv učinaka krize poslodavci iz industrije do sada su se uglavnom "borili" smanjivanjem broja zaposlenih (njih 33 posto) i nižim cijenama proizvoda (30 posto).\nTekstilna i papirna industrija najpogođenije\nUkoliko se kriza produži, a izostanu konkretne mjere pomoći poduzetnicima u problemima, daljnja otpuštanja najavilo je 63 posto ispitanika.\nDio poslodavaca (21 posto) najavljuje i mogućnost zatvaranja dijela proizvodnih pogona, a 13 posto ih kaže da bi privremeno obustavili cijelu proizvodnju. Trajnu obustavu proizvodnje najavljuje 6 posto ispitanih, a njih 8 posto razmotrit će preseljenje u drugu regiju ili van Hrvatske.\nPrema sektorima, najslabije učinke krize očekuju u prehrambenoj industriji, a najpogođeniji su tekstilna i papirna industrija, proizvodnja autodijelova te brodogradnja, rekao je Kovačević naglašavajući da je već sada najkritičnije u drvnoj industriji i proizvodnji namještaja.\nPlinska kriza odnijela 2 milijarde kuna\nPritom je istaknuo da je industrija u krizu ušla već oslabljena, primjerice plinskom krizom koja je imala negativne posljedice kod polovice industrijskih tvrtki, a čiji se troškovi zbog te krize procjenjuju na oko 2 milijarde kuna.\nPrema riječima direktora Sektora za industriju HGK Ruđera Friganovića, uzroci slabosti hrvatske industrije dijelom su naslijeđeni i iz razdoblja bivše Jugoslavije, obzirom da je ona i početkom 1990-tih već bila tehnološki zaostala, jer su od 1970-tih izostala veća tehnološka ulaganja.\nFriganović je upozorio i na posljedice Domovinskog rata, nepovoljnog stabilizacijskog programa iz 1993., probleme privatizacije, odbijanja ulaska u CEFTA-u pri njenom osnivanju i slično. Zbog svega toga hrvatska je industrija ušla u ovu krizu bez dostizanja razine industrijske proizvodnje iz 1980-tih te uz pad udjela industrije u BDP-u i trajno sniženog broja zaposlenih u industriji, zaključio je. (Hina)\nIzdane obveznice pokrivaju trošak Vladinih mjera za ublažavanje krize\nO osobnom brandingu na Web Industriji 2012


Mazda 323 1.3 vs Mitsubishi Lancer 1.3 - AutoManijak\nPOČETNA strana :: poređenje :: Mazda 323 1.3 vs Mitsubishi Lancer 1.3\n2001. - 2003. Proizvodnja 2000. - 2007.\nPa, moglo bi se reći da su u pitanju dva veoma slična automobila! Ovde su detalji ti koji bi mogli odlučiti. Ako uzmemo u obzir da oba predstavljaju mali porodični automobil i koriste oblik karoserije limuzina sa 4 vrata uz prednji pogon, sve se svodi na konkretne agregate, pokretane benzinom, koji su u njih ugrađivani. Ispod haube prvog se nalazi motor koji je razvio Mazda, 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 75ks , dok je drugi 4-cilindrični agregat sa 12 ventila i 82ks koji potpisuje Mitsubishi.\nČinjenica da je Mitsubishi dostavljen na Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranje, za razliku od konkurenta, zapravo ne znači mnogo, jer sa svoje 2 zvezdice za bezbednost nažalost predstavlja kovčeg na točkovima. Pored toga, osim zvaničnih rezultata kreš-testa, potrebno je analizirati i druge aspekte koji se tiču bezbednosti. Oba vozila predstavljaju mali porodični automobil, što u principu znači neku osrednju poziciju po pitanju bezbednosti, ali ta činjenica ne ističe ni jedan od ova dva automobila. Nasuprot tome, kada je u pitanju težina vozila čiji uticaj nije zanemarljiv, Lancer nudi popriličnu razliku od 18% više metala.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, Lancer pruža značajno viši nivo bezbednosti, preuzevši na taj način ulogu favorita. Stvari se nastavljaju u istom smeru, jer Mitsubishi pruža više kada su performanse u pitanju, a samim tim i više osmeha na licu vozača. Da stvari budu još bolje, pritom čak troši i manje goriva! Sve u svemu, nema mnogo šta više da se kaže na ovu temu, za mene ovde ne postoji izbor, već isključivo Mitsubishi. U svakom slučaju to je moje lično mišljenje izgrađeno na osnovu podataka kojima raspolažem. Ono što bi na kraju ipak trebalo da odluči je Vaš lični osećaj, a ja se nadam da će Vam u tome pomoći i moje smernice. Preporučujem ujedno da potrošite dva minuta i saznate koji bi Vam to automobil, na osnovu Vaših želja i mogućnosti, predložio naš virtuelni savetnik™, u moru sličnih, a opet toliko različitih vozila.


Uprava ERS-a na radionici o uvođenju finansijskih derivata na tržištu električne energije u Srbiji – ЕРС\nUprava ERS-a na radionici o uvođenju finansijskih derivata na tržištu električne energije u Srbiji\n11. јула 2018. in Novosti\nUprava “Elektroprivrede Republike Srpske” prisustvovala je radionici na temu “Uvođenje finansijskih derivata na tržištu električne energije u Srbiji“ koju su u Beogradu organizovali Privredna komora Srbije i SEEPEX.\nCilj radionice bio je upoznavanje svih zainteresovanih strana sa daljim razvojem tržišta električne energije u Srbiji kroz uvođenje Finansijskih derivata (fjučersa). Skupu je prisustvovalo 120 učesnika iz 47 različitih kompanija i organizacija iz zemlje i inostranstva, počev od proizvođača električne energije, preko kompanija koje se bave trgovinom električne energije, snabdjevača, industrijskih potrošača, finansijskih institucija, brokerskih kompanija pa sve do bankarskog sektora.\nPredavači su bili renomirani poznavaoci ove teme iz Evropske energetska berze – EEX (European Energy Exchange). EEX, čije je sjedište u Lajpzigu, je vodeća energetska berza u Evropi koja razvija, posluje i povezuje sigurna i transparentna tržišta za energiju i srodne proizvode. Na EEX tržištu, ne trguje se samo električnom energijom, već i prirodnim gasom, emisijama CO2, ugljem i garancijama porekla.\nFjučersi su potpuno nov produkt na ovim prostorima koji daje savremenu perspektivu trgovine na veleprodajnom tržištu električne energije. Uvođenjem finansijskih derivata značajno bi se unaprijedio investicioni okvir, ne samo u energetskom sektoru, već i u cjelokupnoj srpskoj ekonomiji, s obzirom, da će se na taj način obezbjediti referentna cijena, a istovremeno i predviđanje kretanja cijena električne energije na veleprodajnom tržištu na dužem vremenskom periodu.\nImplementacija i uvođenje Finansijskih derivata na tržištu Republike Srbije predviđena je za prvi kvartal 2019. godine. EEX će u početku uvesti bazne nedeljne, mjesečne, kvartalne i godišnje fjučerse za tržište Srbije. Finansijsko poravnanje će se vršiti u odnosu na referentnu cijenu u Srbiji, koju objavljuje SEEPEX.


Hrvatska: Desnica raste na nezadovoljstvu | Politika | DW | 05.03.2011\nHrvatska: Desnica raste na nezadovoljstvu\nDesne političke stranke ili one radikalno desne već godinama egzistiraju na periferiji hrvatskog političkog života. Može li sve teže ekonomsko i socijalno stanje u zemlji ojačati desnicu u Hrvatskoj?\nAntievropska retorika nije znak radikalizma\nNedavni protest branitelja, seljaka i ribara nakon dugo vremena opet je skrenuo pažnju na desnu političku opciju u Hrvatskoj, onu desnicu koju bismo smestili negde na putu od vladajuće Hrvatske demokratske zajednice pa nadesno.\nAntievropski pokliči, poziv na obranu nacionalnih interesa te povici protiv izdaje branitelja i ideala Domovinskog rata neki su od motiva kojima se tradicionalno služi hrvatska desnica. No, činjenice govore da te i takve stranke u Hrvatskoj zapravo nikada nisu zabeležile hvale vredne izborne rezultate. Štaviše, poslednji parlamentarni izbori završili su potopom desne političke opcije.\nHSP, koji već godinama slovi za barjaktara takve političke struje, 2007. godine spao je na samo jedan saborski mandat, onaj danas počasnog predsednika stranke Ante Đapića kojeg je ovaj kasnije prepustio aktuelnom predsedniku Danielu Srbu. Od tada do danas prošlo je više od tri godine. Nezadovoljstvo i ogorčenje u narodu je nabujalo što prema evropskim iskustvima predstavlja idealno tlo za rast i bujanje desnice pa čak i one ekstremne.\nHoće li Hrvatska slediti evropski trend, očekuje li zemlju uoči parlamentarnih izbora ujedinjenje i jačanje desnog političkog spektra ili pojava ozbiljnije radikalne desnice? Predsednik HSP-a Daniel Srb ne poriče da se radi na okrupnjavanju desnih snaga. Već je potpisano pismo namere o zajedničkom izlasku na predstojeće izbore s Autohtonom hrvatskom strankom prava i Hrvatskom čistom strankom prava.\nAntievropska retorika kao recept za uspeh\nSrb izglede za uspeh vidi i u zaoštravanju antievropske retorike ističući da se Hrvatskoj ulazak u Evropsku uniju ekonomski i privredno jednostavno ne isplati. Usprkos antievropskoj retorici, odbacuje etiketu radikalne ili krajnje desnice nazivajući takve prideve tek podvalama političkih protivnika i stranci nesklonih medija.\nDakle, evroskeptici mogu očekivati da će na izborima biti ponude, ali hoće li biti i potražnje? Dosadašnje iskustvo govori da bi trud mogao biti uzaludan, ali treba reći da Hrvatska poslednjih godina nije bila u većem ekonomskom glibu koji iza sebe ostavlja hiljade birača razočaranih u pređašnju i postojeću političku elitu.\nU poslednjim istraživanjima javnog mišljenja oko 40 posto ispitanika izjasnilo se protiv ulaska Hrvatske u Evropsku uniju, ali kada treba glasati za one stranke i opcije koje nude upravo takav plan i program, podrška izostaje.\nHDZ više ne kontroliše desnicu\nGoran Čular, profesor na Fakultetu političkih nauka, govori da slabost desnice valja tražiti u specifičnom političkom razvoju zemlje gde je vremenom došlo do odmaka HDZ-a od krajnje desnih elemenata nakon čega je usledio obračun s onim strankama koje su ostale na tom, za Sanaderov HDZ, više nepoželjnom političkom prostoru.\n„HDZ je odigrao vrlo veliku ulogu u disciplinovanju ili kontroli krajnje desnice. U proteklih dvadeset godina strategijom uključivanja, izolovanja, kupovanja i manipulisanja uspevao je da otupi oštricu radikalne desnice iako je u biračkom telu uvek bilo i još uvek ima potencijala za uspeh. S druge strane, radikalna desnica nikada nije uspela da proizvede ijednog značajnijeg aktera“, kaže Čular.\nOn govori da HDZ, zaokupljenim svojim nedaćama, možda više nije u stanju da kontroliše desnicu na način na koji je to do sada činio te da ujedno postoji i dobar deo HDZ-ovih birača koji samo čeka da ih neko privuče i pokupi desnom retorikom.\n„Postoji veliko razočaranje načinom na koji je vlast funkcionisala od poslednjih izbora, toliko veliko da smo u situaciji da očekujemo izbore, a da je postojeća Vlada izgubila legitimitet, ali pitanje je hoće li se naći pojedinci i pokreti koje će uspeti da mobilišu birače. Postojanje mogućnosti ne znači da će se ona i iskoristiti“, smatra Čular.\nPostoji li zapravo u Hrvatskoj radikalna desnica?\nMože se reći da je krajnja desnica u Hrvatskoj s vremenom izgubila identitet. U prvoj polovici devedesetih godina hranila se na nostalgiji za ustaškim režimom, ali taj je izvor s vremenom presušio tako da je danas teško detektovati nešto što bi se u Hrvatskoj moglo nazvati radikalnim.\nČular kaže da evroskepticizam sam po sebi nije dovoljan da bi se neku stranku ili politički pokret nazvalo krajnje desnim. Oni motivi oko kojih se u Evropi okuplja radikalna desnica u Hrvatskoj ne postoje – poput oštre retorike usmerene prema imigrantima i imigrantskoj politici.\n„Evroskeptične stranke i pokreti u Evropi su ravnomerno rašireni prema krajevima levog i desnog spektra. I na levici i na desnici postoje oni koji su protiv Evropske unije ili za njen sporiji razvoj kao zajedničke države. Evroskepticizam nije posebno desna tema, ali je istina da bi je radikalna desnica mogla koristiti“, zaključuje naš sagovornik.\nŽeljko Sačić novi lider?\nBraniteljski protest usmerio je pažnju na Željka Sačića, bivšeg zamenika komandanta Specijalne policije i jednog od organizatora protesta. Sačić poziva Vladu da odstupi, a građane da, kada za to dođe vreme, glasaju protiv ulaska Hrvatske u Evropsku uniju.\nTakođe ne krije političke ambicije. Kaže da s HSP-om deli mnogo toga zajedničkog, ali u stranku nije ušao. Namerava da okupi branitelje, ribare, seljake i ostale nezadovoljnike pod svojevrsnim pokretom za spas Hrvatske. Sačić kaže da neće biti reč o stranci, već o nezavisnim listama okupljenima pod jednom zastavom i na zajedničkoj političkoj platformi. „Levo je kukuriku koalicija, desno je HDZ, u sredini nema nikoga. Ovo je u biti treći put, treća opcija.“\nTrajni link https://p.dw.com/p/R6Zo


Vučić danas sa predsednikom Evropskog saveta Mišelom: "Iskreni prijatelj naše zemlje" - BIGportal.ba\n19 Maja, 2022 19 Maja, 2022 031\nProgramom posete predviđen je u 14.45 obilazak kompanija u Naučno-tehnološkom parku i potpisivanje ugovora o zajedničkom projektu.\n”Šarl Mišel je iskreni prijatelj naše zemlje, to stvarno mislim, i pomogao nam je sa derogacijom pravila za treće zemlje, i on i Ursula Fon Der Lajen. Hvala im na tome”, kazao je tada Vučić.\n“Zemlje Zapadnog Balkna, zemlje koje se pridružuju iz našeg istočnog partnerstva i druge evropske zemlje sa kojima imamo bliske odnose su prve na koje ovde mislim. Lideri zemalja koje koje bi učestovale u ovom projektu sastajali bi se najmanje dva puta godišnje, a spoljna politika bi bila najvažnija oblast saradnje u okviru te zajednice”, poručio je Mišel.\nJedna banjalučka ulica danas neće imati vode\nLepa Brena reagovala na Kim Kardašijan koja je “kopira”: “Danas je teško biti originalan”\nSalah: Nedostajaće mi Mane, ali tu je Nunjes


Priča: Lice i naličje Partizana... | BN\nPriča: Lice i naličje Partizana...\nZaključci posle testa sa Olimpijom. . .\nFudbal 08.07.2019 | 00:00\nDva poluvremena – dva lica Partizana. Jedno ohrabrujuće, za visoku ocenu i nagoveštaj kako Parni valjak može, a drugo razočaravajuće, sa pokazateljima kako ne bi smeo da igra.\nTokom provere sa ljubljanskom Olimpijom mogle su da se detektuju i vrile i mane delimično rekonstruisanog tima, čije oblikovanje još nije završeno, a tek kad stignu dodatne novajlije (verovatno dvojica) i pripremni period bude pri kraju slika će biti jasnija. Ovako, obrisi ekipe sposobne da stvara šanse u kratkom vremenskom period kazuju da materijal za pomak u odnosu na minulu sezonu postoji, ali je za ozbiljno evropsko odelo, kako crno-beli žele da nose makar do decembra, potreban kvalitetniji štof. Da se onda to odmeri, utegne, proštepa, proba i prilagodi upotrebi. Još dosta posla je u krojačkoj radnji Sava Miloševića.\nŠANSA, ŠANSA, ŠANSA…\nU Humskoj 1 mogu da budu zadovoljni kako je u subotu veče, bar u prvih 45 minuta, izgledao ofanzivni deo tima. Tačno, nije postigao gol, ali je igrom stekao simpatije Grobara i najavio da može da bude ubojitiji nego u dve minule sezone, kad se, objektivno, mučio pred tuđim kaznenim prostorom. ZoranTošić, Sejduba Suma i Đorđe Ivanović su spremili po šansu Ognjenu Ožegoviću, Gvinejac je imao dve prilike da zatrese mrežu, bilo je još nekoliko obećavajućih ataka i logično je očekivati da, pre ili kasnije, lopte koje nisu ušle na “Stožicama”, završe gde budu želeli crno-beli. U klubu dosta očekuju od novog napadača Umara Sadika, uveravaju da će biti sjajan, samo da se spremi, a pošto se transfer Rikarda Gomeša otegao, nije isključeno da reprezentativac Zelenortskih Ostrva povede tim u međunarodne kvalifikacije. Bar u prvom ili početna dva kola, pošto nikako da se završi taj transfer u Saudijsku Arabiju.\nULOGA SEJDUBE SUME\nDrugi bitan detalj dosadašnjeg boravka Partizana na Pohorju je uloga Sejdube Sume. Još je omaleni vezista daleko od partija kakve se očekuju od fudbalera plaćenog 1.650.000 evra, međutim, em su mu stručni štab i saigrači pružili ruku poverenja, em nekadašnji prvotimac Slovana iz Bratislave shvata da mora da zapne u završnoj godini ugovora. Stalo mu je, a to se vidi kako na treninzima, raspoloženiji je nego ikad pre, pa i na sinoćnoj utakmici, o čemu svedoči nekoliko vraćanja u odbranu, kako bi ispravio greške. A čovek koji ne pokušava ne može ni da pogreši…\nSuma je svestan da će uskoro dobiti konkurenciju i to ga očigledno motiviše, podelio je nekoliko lopti napred, u zonama koje je trener Milošević označio kao njegovo polje delovanja, dobio je pohvale šefa struke i taj prvi utisak zasad je povoljan. No, Suma kao i svi Afrikanci je nepredvidiv, mada bi možda baš to, što ni sam ne zna kakav će potez da izvede, mogao da bude ćar za Partizan.\nKAD JE GOLMAN POLA TIMA…\nDobar golman je pola tima. U Partizanovom slučaju, reklo bi se, 60 odsto. Najmanje. Vladimir Stojković je prošle sezone “čupao” crno-bele iz neprilika toliko puta da je teško izbrojati, a u novoj ulozi – kapitenskoj – samo nastavio na ovim pripremama.\nČak je danima pre meča uveravao da neće primiti gol protiv Olimpije, a kad čovek odiše takvim samopouzdanjem nije ni čudo što je osujetio pokušaje Ćekićija i Brkića, pokupio veliki broj centaršuteva i učinio da se odbrana, pogotovo u prvom delu, oseća sigurno, a novajija Igor Vujačić pristojno kad iza sebe ima Stojketa.\nDok je cela ekipa imala snage bila je nadmoćna u odnosu na Olimpiju. Razlog: izvanredno razumevanje i dopuna tandema zadnjih veznih Saša Zdjelar – Aleksandar Šćekić. Njih dvojica već godinu dana igraju zajedno, skoro da nisu zakazali u nekoj bitnoj utakmici i predstavljaju, kad su na vrhuncu, dve plućne komore ovog tima.\nKONCENTRACIJA NE POSTOJI\nKao što dres ima lice i naličje, tako je i sa igrom Partizana. To što je bilo dobro u organizaciji napada, stvaranju prilika, izgubilo je na vrednosti onog trenutka kad Ožegović i Suma nisu pretvorili sasvim izgledne šanse u pogotke. Situacije su bile takve da je bar jedna lopta morala da završi u mreži i teško je pronaći opravdanje čak i u činjenici da je prijateljska utakmica. Treneri vole da kažu “kako treniraš, tako igraš”, a posle ovih promašaja ne možemo da se ne setimo reči Miloševićevog prvog saradnika, Milana Đuričića, sa treninga pre dva dana:\n“Momci, najvažnija je koncentracija. Ovo što radiš sad desiće ti se na utakmici. Uradi vežbu kako treba, ne zabušavaj. Drži fokus. Ovi čunjevi nisu čunjevi, to su vam protivnici, pripremamo vas za realne situacije na terenu”, pričao je Đumi.\nI nek’ bude da se mreža Olimpije nije tresla zbog umora i “teških nogu”, međutim, u zvaničnim utakmicama Partizan mora da bude efikasniji nego u završnici prošle sezone, kad je pod Miloševićevompalicom, davao prosečno manje od dva gola po meču. Navijači očekuju više. Jer, za šta se igra fudbal?\nISPUCAVANJA BEZ EFEKTA\nJoš jedan jasno uočljiv problem tokom duela u Ljubljani ticao se ulaska u igru. Nevezano za umor, dešavalo se, ne mali broj puta da štoperi ne započinju akcije, kao što je bio slučaj protiv nejakih Beltinaca ili kao što se radi na treninzima. U tom alternativnom pokušaju, Vladimir Stojković bi ispucao loptu u završnu trećinu terena, bez efekta.\nTamo su Tošić (1,71), Suma (1,61), Ivanović (1,79) i Ožegović (1,80). Teško da mogu da dobiju vazdušne duele sa kršnim štoperima i zadnjim veznim. Možda ovakvo opredeljene bude imalo smisla kad pred kaznenim prosotrom rivala bude 192 centimetra visoki Umar Sadik, da prihvati igru na sebe kao nekad Leandre Tavamba i sačeka ostatak ekipe. Dotle, logičnije deluje šablon golman-štoper-zadnji vezni-krilo-napadač.\nMožda jedan od najvećih problema na meču sa Olimpijom bila je igra leve strane odbrane. Domaćin je većinu napada kreirao po tom delu terena, što jasno ukazuje da na tom polju mora da bude bar jednako ubedljivo kao desnom, gde je zadovoljavajuće, kako je i navikao Grobare, izgledao N. R. Miletić.\nU igri Slobodana Uroševića primetni su grč i nesigurnost, sve kao posledica činjenice ga je stručni štab najpre otpisao, pa kasnije vratio u takmičarski pogon. U drugom delu šansu je dobio Rajko Brežančić, mada je dosta puta njegova strana “pukla”, nije ga bilo ni u protivničkim akcijama, sam povratnik iz Malage priznao je da je odigrao loše, međutim… Tek je stigao, pet meseci nije igrao i rekao je da mu je potrebno vreme da uhvati ritam.\nMoraće da bude baš brz. Kao i ceo Partizan.


Fudbalski ekosistem u (NE)MILOSTI pandemije: Najveći gube milijarde\nČak i ako glavne evropske fudbalske lige nastave i završe prvenstva, najbolji klubovi ipak će pretrpeti finansijsku štetu zbog pandemije koronavirusa, a ona bi mogla iznositi neverovatnih 3,9 milijardi evra, objavio je BBC.\nNemačka Bundesliga je ovoga vikenda započela sa utakmicama, a primera radi, Borusija Dortmund će za svaku domaću utakmicu izgubiti oko tri miliona evra jer neće biti gledalaca.\nDeo stručnjaka smatra da će ova kriza pozitivno izjednačiti snage na terenu, međutim drugi smatraju kako finansijska sredstva koje generiše elita pokreću igru, kroz tržište transfera i vrednija takmičenja.\n“Najpopularniji klubovi u Evropi glavni su pokretači na tržištu transfera i na tržištu medijskih prava, što ima halo efekt na čitav fudbalski ekosistem. Ekonomski gledano, što duže traje kriza, klubovi će imati sve manji ukupni volumen prihoda. Zbog toga postoji puno neizvesnosti i straha u celoj fudbalskoj industriji i marketingu oko toga što će nam donijeti budućnost”, smatra Maršal.\n04/10/2020 | 19:34\n“IZOPAČEN ekonomski sistem”: SIROMAŠNI na margini, malobrojni se BOGATE...


NASA: Australijski grm dim pušio je sada u stratosferi i obići će Zemlju - Energija i okoliš - 2022\nMračne vijesti koje se vrte oko australijskih požarišta se nastavljaju. NASA je predvidjela da će požari proizvesti dovoljno dima koji će obilaziti Zemlju i vratiti se u Australiju.\nNASA je 8. januara izjavila da je ovaj opasni dim već prošao pola svijeta. To je već imalo jasan utjecaj na Novom Zelandu i širom Južne Amerike.\nPOVEZANO: HRANA ZRAČNO NAPUŠTENA NA BUŠEVINSKOJ VATRENOJ AUSTRALIJI DA BI SPASILA ŽIVOTINJE OD STARVACIJE\nŠta je NASA rekla?\n"Očekuje se da će dim stvoriti barem jedan puni krug oko svijeta, vraćajući se opet u nebo iznad Australije", navela je NASA.\nSvemirska agencija također je objasnila da dim u Južnoj Americi "zamagljuje nebo i uzrokuje šarene izlaske i zalaske sunca".\nAustralijski susjed, Novi Zeland, očito pati od negativnih učinaka dima: "Dim ima dramatičan utjecaj na Novi Zeland, uzrokujući ozbiljne probleme s kvalitetom zraka u cijeloj županiji i vidljivo zamračujući snijeg na planini." Nacija jeste 1.200 kilometara (1245.6 milja) daleko od Australije.\nTipično poznat kao "zemlja dugog bijelog oblaka", Novi Zeland će možda morati preispitati svoje ime ako se trenutno uobičajeniji tamni oblaci nastave nadvijati nad zemljom.\nNe samo lokalna situacija\nProcjenjuje se da su požari do sada doveli do smrti 1 milijarda životinja u Australiji i najmanje ubili 28 ljudi. Nebrojeni broj domova oštećen je ili u potpunosti zahvaćen plamenom.\nSatelitske fotografije prikazuju tamne i mutne oblake koji se udaljavaju od Australije, dok su krenuli na svoju svjetsku "turneju".\nOvi oblaci su toliko veliki da su stvorili vlastite vremenske obrasce, prema NASA-i. Imaju svoje grmljavinske oluje, koje mogu izazvati požar. Te oluje potiskuju dim u našu stratosferu, a određeni perjanici dosežu i najviše 15 kilometara gore (15 km) sa zemlje.\nKatastrofalni požari haraju velikim dijelovima Australije, kao što se vidi na ovoj slici koju je 1. januara snimio jedan od naših promatračkih instrumenata @NASAEarth. Službenici vatrogasne službe mogu koristiti satelitske podatke poput ovog za donošenje odluka o spašavanju života: https://t.co/22UjnM1LRSpic.twitter.com/gf4zeGvnLn\n- NASA (@NASA) 2. januara 2020\nOvaj dim "može putovati hiljadama milja od svog izvora, utječući na atmosferske prilike u svijetu", navela je NASA.\nTaj će dim pasti pod intenzivnu kontrolu, jer još nije poznato kakav će utjecaj imati na naše globalno vrijeme.\nTrenutno je razaranje australijskih požara izazvalo veću pustoš od požara na Amazonu 2019. godine.\nPogledajte video: NASA otkrila misteriozne portale iznad Zemlje! Čemu zapravo služe?! (Jun 2022).\nCopyright 2022 \_ NASA: Australijski grm dim pušio je sada u stratosferi i obići će Zemlju...


Džez i revolucija | Novi Plamen (Blog)\nDžez i revolucija\nPosted by Novi Plamen on 18 siječnja, 2012 · Napiši komentar\n”U belačkoj, kapitalističkoj imaginaciji, na suprotnom polu od crnačke mehaničke telesnosti stoji, i dalje, buržoaski genije. Genije je izolovan, individualan, i ideal(an). On više predstavlja stanje nego akciju. Džez ostvaruje obe ideje dok ih društveno transcenduje. Armstrong, kao prva svetska džez zvezda koja se pojavila, predstavlja odgovarajući primer. S tehničke strane, bilo je očigledno njegovo vladanje instrumentom. Kada se pridoda njegovo improvizatorsko umeće upravo ono je evropske kompozitore ostavilo u neverici. Bila bi jedna stvar uopšte stvoriti njegovu muziku, ali sasvim druga improvizovati je.”\npiše Lou Collins\nU Prilogu kritici političke ekonomije , Marks (Karl Marx) pojašnjava: “Kada ne bismo pronalazili, skrivene u društvu kakvo jeste, materijalne uslove proizvodnje i odgovarajuće odnose razmene kao preduslov za besklasno društvo, onda bi svi napori da se ono razori bili uzaludni.” Kad bismo dalje elaborirali, revolucija ne bi trebalo da bude željena ili zahtevana u budućnosti. Svaka revolucija vredna svog imena događa se u sadašnjosti, te se revolucionarna aktivnost mora usredsrediti na sadašnjost.\nIstovremeno, revoluciju ne možemo posmatrati unutar strogih ekonomskih okvira, koliko god njena ekonomska dimenzija bila od značaja. Marks, svakako, nikada nije imao tako usko shvatanje. U pitanju su ljudski odnosi svih vrsta. Revolucija je ekonomska, politička, društvena, kulturna, i svakako duhovna.\nDiskusija o istoriji džeza često naglašava ili njegove društvene korene u “crnom” Nju Orleansu ili individualne uspehe njegovih ranih izvođača, među kojima, kao najpoznatijeg, Luj Armstronga (Louis Armstrong). Oba pristupa, posmatrana odvojeno, umanjuju realnu revolucionarnu važnost džeza kao istorijskog fenomena. Džez pruža društveni kontekst u kome je “crni genije” – nemogući pojam u belačkoj, rasističkoj svesti Sjedinjenih Američkih Država – mogao da se javno manifestuje.\nSavremeni kapital, kako nam se istorijski pokazuje, prihvatio je afričke narode kao tehnički ljudske. Afrički narodi su imali instrumentalnu, tehničku funkciju radne snage, preciznije robova. Crno čovečanstvo se mehanički ograničavalo. Do današnjeg dana, zadržan je rasistički model crnog čoveka kao atlete, fizički snažnog, sposobnog za činjenje, ali ne i za stvaranje: lajnbeker, krilni hvatač, ali ne i kvoterbek, a kamoli trener.\nU belačkoj, kapitalističkoj imaginaciji, na suprotnom polu od crnačke mehaničke telesnosti stoji, i dalje, buržoaski genije. Genije je izolovan, individualan, i ideal(an). On više predstavlja stanje nego akciju. Džez ostvaruje obe ideje dok ih društveno transcenduje. Armstrong, kao prva svetska džez zvezda koja se pojavila, predstavlja odgovarajući primer. S tehničke strane, bilo je očigledno njegovo vladanje instrumentom. Kada se pridoda njegovo improvizatorsko umeće upravo ono je evropske kompozitore ostavilo u neverici. Bila bi jedna stvar uopšte stvoriti njegovu muziku, ali sasvim druga improvizovati je.\nArmstrongov harmonični glas bio je trenutno prepoznatljiv, duboko individualan i, u isto vreme, društveno kreiran. To jest, Armstrong nije došao niotkuda. Muzika koju je svirao i kroz svoje izvođenje transformisao, potekla je iz tradicije zajedničke improvizacije muzičara koji su ispunjavali društvene funkcije u Nju Orleansu, bilo kao muzička pratnja ili u bordelima.\nArmstrong nije negirao ovaj društveni karakter muzike. Sasvim suprotno, on ga je ostvarivao. Atomizirani individualizam buržoaskog društva u praksi negira društvenu ljudskost individue. Slobodni pojedinci pronalaze slobodu u društvu koje ne samo da dozvoljava njihovu individualnost već je i omogućuje Džez ovo ostvaruje muzičkim odnosima između ljudi, ne u zamišljenoj revoluciji budućnosti, već u postojećim revolucionarnim praksama. Sav džez, u ovom smislu, je slobodan džez i, u skladu s time, ukoliko nije slobodan, nije džez.\nSvaka diskusija o džezu u revolucionarnom kontekstu zahteva opovrgavanje Adorna. Cenimo pažnju koju je Adorno posvetio muzici i njenom značaju za praksu, koji joj je pridao. Međutim, on je prišao džezu samo u njegovoj veštačkoj, komercijalizovanoj formi. To jest, slušao ga je na pločama. Snimljeni džez ostaje džez samo u njegovom muzičkom elementu: on samom prirodom snimanja ne može očuvati odnose koji su stvoreni konkretnim izvođenjem. Upravo kroz te odnose, manifestovane u zvuku, stvarne, direktne odnose među određenim pojedincima, ostvaruje se revolucionarna priroda džeza.\nSav džez ima svoje formalno postojanje, ali nijedan džez ne postoji samo formalno. Svaki pokret unutar džeza postavlja neku vrstu apstraktne muzičke strukture unutar koje se rađaju specifični zvukovi. U Nju Orleansu, svaki muzičar je znao “Sweet Georgia Brown”, a podjednako, “Free Jazz” Ornete Kolman (Ornette Coleman) imao je strukturu i komponovane delove. Razlika između istinskog aranžmana « iz glave », razvijenog neformalno i sviranog iz sećanja, i napisanog aranžmana pitanje je uključenih osoba. Ovo ne možemo dovoljno istaći, posebno imajući u vidu Adornov naglasak na kompozitore i kompoziciju kao mesto revolucionarne prakse.\nČak je i Elington (Ellington), tako precizan u svojoj strukturi, komponovao da bi dopustio specifičnim muzičarima kontekst u kome oni mogu najpotpunije da ostvare svoje jedinstvenosti. Bez Elingtona, nema Džoni Hodžisa (Johnny Hodges). Podjednako sigurno, bez Hodžisa, nema Elingtona. U džezu, apstraktna forma i konkretno izvođenje se međusobno ne ograničavaju, već jedno u drugome nalaze ispunjenje, kao što se Elington ostvarivao u Hodžisu, Vebsteru (Webster), Blantonu (Blanton), i obrnuto. Ovi muzički i time društveni odnosi postojali su u konkretnom kontekstu rasističkog američkog kapitalizma.\nČesto, belački kritičari pokušavaju da oslobode džez rase, da ga pretvore slepim za boje, u « američku klasičnu muziku ». Mogu se primeniti sve uobičajene kritike belačkog kulturnog prisvajanja « crne » forme. U prilog našoj tezi, međutim, dodajemo da negiranje rasnog aspekta džeza potire njegov revolucionarni karakter, ne samo crncima koji su ga stvorili i koji su bili, bez sumnje, njegovi najvažniji izvođači, već i svima drugima. Ovde ne mislimo na Originalni Diksilend Džez Bend i nebrojene bele imitatore koji su sledili njihovim stopama, profitirajući, već na Đango Rejnharde (Django Reinhard), Tito Puentese (Tito Puentes), i Džon Meklafline (John McLaughlin), koji su sebe uneli u muziku i u crnačkoj formi pronašli sopstvene identitete. Obrazovanje unutar orkestra im svakako ne bi ponudilo iste revolucionarne mogućnosti.\nTrebalo bi da bude očigledno da revolucionarna sloboda džeza nikad nije bila za njegove izvođače potpuno i konačno revolucionarno oslobođenje. Takvo ne postoji, niti ga treba priželjkivati. Nijedna revolucija u budućnosti se neće dogoditi da bi dozvolila nama kao ljudskim bićima da jednostavno budemo slobodni i ne radimo ništa. Revolucija postoji u sadašnjosti u konkretnim odnosima, ili ne postoji uopšte.\nPrevod : Milica Popović\nTekst preuzet sa sajta: http://www.theleftist.co.uk\nFiled under Lou Collins · Tagged with jazz, kapitalizam, muzika, revolucija\n← OBRTANJE SITUACIJE: Hrvatska pred vratima EU\nMladi i ekstremna desnica u BiH →


U akciji FUP-a uhapšen sekretar Crvenog križa Orašje\n12.02.2020 / 13:37 Crna hronika - Prevara teška 115.000 KM\nPolicijski službenici Federalne uprave policije (FUP) poduzimajući mjere i radnje iz svoje nadležnosti, a pod nadzorom Kantonalnog tužilaštva Posavskog kantona, uhapsili su osobu inicijala D.M. (1966.), sekretara Crvenog križa Orašje, ...\n... koji se sumnjiči za izvršenje krivičnih djela „Obmana pri dobijanja kredita ili drugih pogodnosti“, u sticaju s krivičnim djelom „Zloupotreba položaja ili ovlaštenja”.


7 verovanja uspešnih ljudi | Valentin Kuleto\nNajuspešniji biznismeni svom poslu prilaze na drugačiji način od ostalih. Perspektiva pristupanja karijeri i ciljevima je jedna od tajni njihovog uspeha. Bez obzira kojom oblašću se bavili ili u kojoj profesiji su ostvarili uspeh, oni dele isti pogled i vode se istim verovanjima. Postupanje po ovim principima ih je dovelo do uspešnih karijera. Zašto ne bi i Vas!\n1. Ja upravljam svojim vremenom\nRokovi i vremenski okviri u stvari nisu dobri. Prosečna osoba kojoj je dat rok od dve nedelje da završi nešto, istiktivno će svoj rad prilagoditi tako da on traje dve nedelje, iako to možda nije potrebno.\nZaboravite na rokove, barem kao način da upravljate svojim aktivnostima. Zadatke obavljajte upravo onoliko koliko je potrebno za njihovo izvršenje. Bez obzira na dužinu roka potrudite se da sav posao obavljate najbrže i najefikasnije što možete. Onda koristite svoje slobodno vreme za preostale stvari koje Vam odvraćaju pažnju u toku rada. I njih obavljajte brzo i efikasno. Prosečni ljudi dozvoljavaju da vreme upravlja sa njima dok uspešni upravljaju svojim vremenom.\n2. Sam sam izabrao ljude oko sebe\nNeki od Vaših zaposlenih Vas dovode do ludila. Neki od klijenata su Vam odvratni. Neki od Vaših prijatelja su samoživi.\nVi ih birate. Ako Vas ljudi u Vašem okruženju čine nesrećnima to nije njihova krivica već Vaša. Oni su u Vašem poslovnom ili profesionalnom životu zato što ste ih Vi tu pustili.\nRazmislite o tipu ljudi sa kojima želite da radite. Razmislite o klijentima sa kojima uživate u sastancima i saradnji. Razmislite kakve biste prijatelje voleli da imate.\nZatim promenite sve što je u Vašoj moći da privučete uprvao takve. Vredni ljudi vole da rade sa vrednima. Ljudaznima prija društvo istih. Izuzetni zaposleni žele da rade za izuzetne šefove. Uspešni ljudi prirodno privlače uspešne.\n3. Ne postoji posao za koji sam prekvalifikovan\nBez obzira na to šta ste sve do sada postigli ili koliko uspešna bila Vaša prošlost ne smete se postaviti kao da ste suviše dobri ili iznad nekog novog zadatka. Nikada niste iznad posla niti previše dobri da zasučete rukave, isprljate se i obavite ga. Ukoliko manje važne poslove ne obavljate odlično kako možete očekivati da će Vam neko poveriti važnije.\nNi za jedan posao niste prekvalifikovani niti je on previše dosadan.\nUspešni ljudi uživaj u plodovima svoga rada, bez obzira kakav on bio.\n4. Iskustvo je irelevantno. Dostignuća se sve\nImate “10 godina iskustva u poslu veb dizajnera”? Nije bitno koliko dugo ste radili to što radite. Godine rada ne pokazuju ništa, mogli ste 10 godina da radite kao najgori programer na svetu.\nVažno je samo ono šta ste uradili. Šta ste postigli. Koliko sajtova ste kreirali, koliko back-end sistema instalirali, koliko korisničkih apikacija ste razvili i kakav je njihov kvalitet. To je ono što ste uradili. I to je jedino bitno.\nUspešnim ljudima nije potrebno da opisuju sebe kroz hiperbolisane prideve kao što su strastven, inovativan, vredan,itd. Njih najbolje opisuje ono što su postigli.\n5. I neuspeh sam postigao, nije mi se desio sam od sebe\nPitajte ljude zašto su uspešni. Njihov odgovor će biti pun lične zamenice prvog lica – ja, ja, ja i retko, poneko, mi.\nPitajte ih zašto su propali, doživeli neuspeh. Većina će se okrenuti ka detinjstvu kada je odgovor umesto “slomio sam igračku” bio “igračka mi se slomila”.\nReći će da je ekonomija u krizi. Da tržište nije bilo spremno. Da zalihe nisu bile dovoljne.\nReći će da je neko ili nešto drugo krivo.\nI upravo takvim distanciranjem neće naučiti na svojim neuspesima.\nPonekad do neuspeha može da dovede nešto što zaista nije u Vašoj moći. Međutim, mnogo češće je slučaj da ste Vi krivi.\nI to je u redu. Svaka uspešna osoba ima uspone i padove. Nebrojano puta se susretne sa neuspehom, čak i češće nego Vi. To je razlog zašto su oni sada uspešni.\nPrigrabite svaki svoj neuspeh raširenih ruku i iz njega izvucite pouku. Preuzmite odgovornost i time se obavežite da će se sledeći put stvari odvijati drugačije.\n6. Volonteri uvek pobeđuju\nSvaki put kada se pruži prilika podignite ruku. Pitajte da li ima još.\nTo je sjajno. Raditi više je šansa više da se nauči, impresionira, usavrše veštine, izgrade novi kontakti – uradite više nego što bi inače bili u stanju da uradite.\nUspeh je zasnovan na akciji. Što više volontirate više delujete i koračate unapred stvarajući sebi nove mogućnosti.\nIzuzetno uspešni ljudi ne koračaju već trče.\n7. Uvek mogu više\nUstajte rano. Ostajte do kasno. Telefonirajte jedan poziv dodatno. Uradite jedno istraživanje više. Pomozite kupcu da istovari i raspakuje pošiljku. Ne čekajte da budete upitani, ponudite. Nemojte samo govoriti zaposlenima šta da rade – pokažite im šta da rade i radite pored njih.\nSvaki put kada uradite nešto razmišljajte o jednoj dodatnoj stvari koju možete da uradite. Posebno ukoliko je drugi ljudi ne rade.\nNaravno, teško je.\nAli to je ono što će Vas izdvojiti, napraviti drugačijim.\nI vremenom, to je ono što će Vas napraviti neverovatno uspešnim.\nPrethodna objava Galaxy Note 10.1 za iskustvo aktivnog učenja Sledeća objava Uspešni nastavnici za uspešne učenike


eKapija | Sve kompanije u sastavu EPCG dobro poslovale - U 2019. ostvarena dobit od oko 39 mil EUR\nIzvor: eKapija | Subota, 01.08.2020.| 14:03\nSve kompanije u sastavu EPCG dobro poslovale - U 2019. ostvarena dobit od oko 39 mil EUR\nAkcionari Elektroprivrede Crne Gore prihvatili su odluku o usmjeravanju dobiti na neraspoređenu dobit kompanije, tako da ona iznosi 41,18 mil EUR.\nNa 18. redovnoj Skupštini akcionara EPCG koja je održana u Nikšiću, a kojom je predsjedavao izvršni direktor Igor Noveljić, donijete su odluke o usvajanju finansijskih i konsolidovanih iskaza za 2019. godinu, odluka o usvajanju izvještaja o poslovanju kompanije, odluka o raspodjeli dobiti kao i odluka o izboru revizora te razrješenju i imenovanju novih članova Odbora direktora.\n- Pored loše hidrološke situacije, prošla godina bila jedna od uspješnijih poslovnih godina za EPCG, pa su sve kompanije imale dobro poslovanje, a EPCG grupa je imala dobit oko 39 mil EUR - saopšteno je iz kompanije.\nOstvareni neto rezultat EPCG u 2019. godini iznosi 28,34 mil EUR.\n- Ukupna ostvarena proizvodnja električne energije u 2019. godini iznosila je 3.011,2 GWh, što je za 473 GWh ili 13,6% manje od ostvarenja iz prethodne godine. Ostvarena su osnovna načela poslovne politike uz maksimano angažovanje menadžerskih struktura i zaposlenih - navode iz EPCG.\nHidrološka situacija u protekloj godini je bila značajno nepovoljnija u odnosu na 2018. godinu što je uticalo na manju proizvodnju HE Perućica, koja je iznosila 951,97 GWh, za 90,28 GWh manje u odnosu na prethodnu godinu i HE Pivačija je proizvodnja iznosila 665,1 GWh, za 328,80 GWh manje od ostvarenja iz prethodne godine.\n- Ostvarena je potrošnja koja je iznosila 100% od plana, odnosno 102% od ostvarenja u toku 2018. godine. U toku 2019. godine smanjena su potraživanja kod distributivnih kupaca i ostvaren stepen naplate od 100,16% u odnosu na ukupno fakturisanu realizaciju u 2019. godini - stoji u saopštenju.\nU 2019. godini ukupna kapitalna ulaganja u EPCG su iznosila 9.349.721 EUR, a većina investicija se odnosila na modernizaciju i nove projekte.\n- Shodno Zakonu o privrednim društvima, Skupština je, po utvrđenom dnevnom redu i u skladu sa Statutom preuzeća, izvršila razrješenje i izbor novih članova Odbora direktora kompanije. Za članove Odbora direktora izabrani su Đoko Krivokapić, dr Ranko Milović, Nikola Vujović, Samir Hodžić, prof. dr Vladan Radulović, Srđan Spaić i Miloš Konatar - zaključuje se u saopštenju Elektroprivrede Crne Gore.


Izdvajamo: Lončar - Ne možemo da uvedemo obaveznu vakcinaciju | www.025.rs\nwww.025.rs / SRBIJA / Izdvajamo: Lončar – Ne možemo da uvedemo obaveznu vakcinaciju\nIzdvajamo: Lončar – Ne možemo da uvedemo obaveznu vakcinaciju\nOčigledno je da nešto moramo da uvedemo kako bismo spasavali ljudske živote, ali, iz praktičnih razloga nije moguće uvesti obaveznu vakcinaciju u Srbiji, rekao je danas ministar zdravlja Zlatibor Lončar. On je na pitanje da li se razmišlja uvođenje novih mera zbog povećanja broja novoobolelih rekao da se nada da će brojke uticati na ljude da se vakcinišu. “Svaki dan je tema koja ne može da mi bude jasna da li ćemo da uvedemo obaveznu vakcinaciju i da li ćemo da uvodimo ovo ili ono. Da li je moguće da mi moramo nešto da uvedemo da bismo spasavali ljudske živote jer očigledno je da nešto moramo. Ali, da budemo krajnje praktični, shvatili smo da ne možemo da uvedemo obaveznu vakcinaciju, jer je nisu ni uvele određene zemlje Evropske Unije i bio bi problem na evropskom sudu da li u Strazburu ili nekom drugom”, objasnio je ministar.\nFič potvrdio kreditni rejting Srbije na nivou BB+\nAgencija Fič Rejtings potvrdila je kreditni rejting Srbije na nivou BB+ i izglede za njegovo dalje povećanje procenila kao stabilne, a prognozu rasta srpske ekonomije je povećala na 6,3 posto za 2021. Fič navodi, u upravo objavljenom izveštaju, da je rejting Srbije podržan kredibilnom makroekonomskom politikom, zahvaljujući kojoj je očuvana niska inflacija, stabilan devizni kurs, saopšteno je iz Ministarstva finansija. Zadržavanje kreditnog rejtinga na istom nivou, potvrđuje da je i u uslovima pandemije, Srbija uspela da održi stabilnost ekonomije, jak finansijski sektor, dobre izvozne rezultate i sačuva radna mesta.\nSupstance za proizvodnju kineske vakcine stigle u Srbiju\nSirovina za proizvodnju kineske vakcine u Srbiji stigla je sinoć u Beograd, a do oktobra će “Hemofarm” proizvoditi vakcinu za proces testiranja, rekao je prilikom dočeka supstanci na aerodromu ministar zdravlja Zlatibor Lončar. U Srbiji će se proizvoditi ista vakcina kao u Kini, koja se trenutno pakuje u Ujedinjenim Arapskim Emiratima, rekao je Lončar koji je supstance dočekao sa ambasadorkom Kine u Srbiji Čen Bo. Eksperti koji prate čitav proces testiranja i početak punjenja su stigli u Srbiju i već rade sa domaćim stručnjacima na pripremi.\nGojković: Zadatak medija ne može biti targetiranje dece\nPotpredsednica Vlade i ministarke kulture i informisanja Maje Gojković kaže da se nakon brojnih uvreda, napada i pretnji kojima su konstantno izloženi predsednik Srbije Aleksandar Vučić i svi članovi njegove porodice, posebno deca, kampanja nastavlja i “kreira se atmosfera kojom se šalje poruka da su napadi na sve članove predsednikove porodice dozvoljeni i legitimni”. Svedoci smo da je posebno beskrupuloznim napadima izložen Danilo Vučić, navela je Gojković i apelovala na sve aktere u društvu, posebno medije, “ne ulazeći u njihovu uređivačku politiku i motive”, da budu svesni odgovornosti koju bi morali imati u svakom trenutku obavljanja svog posla.\nMinistarka zaštite životne sredine Irena Vujović obišla je novo postrojenje za odsumporavanje pri topionici Srbija Ziđin Kopera i poručila da je realizacijom ekoloških investicija značajno smanjeno aerozagađenje i poboljšan kvalitet vazduha koji Borani dišu. Ona je istakla da je Ministarstvo zadovoljno saradnjom sa Ziđinom na rešavanju ekoloških problema. Kako je navela završetkom planiranih investicija PM čestice u Boru biće ispod granične vrednosti, a sumpordioksid koga će u kubiku vazduha biti do 10 mirkograma biće 30 puta manji od evropskih standarda.\nDačić: Dogovoren nastavak saradnje sa SNS-om, izbori najverovatnije 3. aprila\nSNS i SPS dogovorili su se da nastave saradnju i posle sledećih izbora, rekao je posle razgovora delegacija dve stranke lider socijalista Ivica Dačić. Najverovatniji termin za održavanje predsedničkih, beogradskih i parlamentarnih izbora je 3. april, kaže Dačić povodom spekulacija u medijima. Dačić prenosi da je Aleksandar Vučić rekao da je su on i SNS spremni za nastavak saradnje sa SPS-om, što je, kako je napomenuo lider socijalista, zajednička ocena sa sastanka.\nTags: srbija, vakcinacija, vesti dana\nSrpski parastrelci za ponos! Nove dve medalje za Srbiju!\nPlave gracije pred punim tribinama beogradske “Štark Arene” za istoriju!


Izađeš na teren kada je najteže i pobediš... - Moja Crvena Zvezda\nod Vladimir dec 13, 2019 0124\n…upravo ovim rečima velikog glumca i još većeg Zvezdaša, na žalost pokojnog Nebojše Glogovca, može se opisati predstojeći vikend u kojem će naše stonoteniserke i stonoteniseri nastupiti u mečevima koji će u mnogo čemu kreirati nastavak sezone i sigurno uticati na krajnji ishod prvenstvenih takmičenja.\nCrveno-bele dame u subotu 14. i nedelju 15. decembra očekuje dupli program. Prvo će u subotu sa početkom od 15 časova u dvorani na zapadnoj tribini stadiona „Rajko Mitić“ dočekati četvrtoplasiranu ekipu Prve lige Srbije u stonom tenisu za žene STK Čoka iz istoimenog mesta, a samo dan kasnije na istom mestu sa početkom od 18 časova sledi veliki derbi sa liderom i do sada ne poraženom ekipom Domboša iz Malog Iđoša.\nNaše stonoteniserke trenutno zauzimaju treću poziciju na prvoligaškoj tabeli sa skorom od šest pobeda i jednog poraza i ispred njih su samo ekipe Domboša i novosadskog Flipa. Upravo su Novosađanke jedina ekipa koja je crveno-belima nanela jedini ovosezonski poraz i to u 5. kolu u Novom Sadu rezultatom 4:1.\nEventualnim uspesima u predstojećim mečevima naše devojke bi se znatno približile ovosezonski planovima, a to je povratak u elitu srpskog ženskog stonogtenisa nakon jedne godine takmičenja u nižem rangu.\nZa razliku od devojaka, naši stonoteniseri predstojećeg vikenda očekuje samo jedan susret, ali verovatno i meč sezone. Crveno-beli su prethodnog vikenda imali dupli program i nakon trijumfa nad subotičkim Spartak Infostudom usledio je poraz na gostovanju novosadskom Radničkom (prvi ovosezonski poraz) i očekuje ih derbi susret sa zvaničnim šampionom ekipom Banata iz Zrenjanina.\nUpravo Crvena zvezda, Radnički Novi Sad i zrenjaninski Banat drže tri čelne pozicije superligaškog karavana i eventualnim trijumfom u predstojećem susretu naši stonoteniseri napravili bi veliki korak unapred kada je borba za šampionski pehar u pitanju.\nSusret između Crvene zvezde i Banata na programu je u subotu 14. decembra sa početkom od 19 časova u dvorani na zapadnoj tribini našeg najvećeg stadiona.\nSTK Crvena zvezda i portal „mojacrvenazvezda.net“ pozivaju sve Zvezdaše i ljubitelje stonogtenisa da dođu u dvoranu i svojim prisustvom pomognu Nadi Kandić, Mariji Stajić, Minji Vladimirov, Veri Pejčić, kao i Nikoli Strugareviću, Marku Jevtoviću, Željku Mašoviću i Vladimiru Radonjiću da ostvare važne trijumfe i približe se ispunjenju zajedničkih ciljeva.


[VIDEO] Otvoren EU Info kutak | Belle Amie\n[VIDEO] SNS Palilula čistila predizborni materijal\n[VIDEO] Otvoren EU Info kutak\n18:02, 11. 05. 2016 >> 08:10 Urednik Društvo, Niš, Vest dana, Video 0\nŠef Delegacije Evropske unije u Srbiji Majkl Devenport i gradonačelnik Niša Zoran Perišić danas su otvorili EU Info kutak u Nišu gde će građani svakog dana moći da se upoznaju sa Evropskom unijom, njenim institucijama i odnosima Srbije i EU.\nOd 2001. godine, EU i Srbija zajedno sprovode uspešne projekte širom zemlje koji su podstakli razvoj i doneli korist građanima u različitim oblastima, rekao je šef delegacije EU u Srbiji Majkl Devenport.


Grad Beč najavio veliku konferenciju o novinarstvu budućnosti - Privredna štampa\nNakon Pariza i Barselone, u fokusu svjetske medijske elite od 15. do 17. juna naći će se austrijska prijestolnica. GEN prvi put zasjeda u Beču, a centralna tema su inovacije i razvoj u svijetu medija.\nMoto bečke konferencije glasi „The Rise of Plattform Driven News“, odnosno uspon vijesti koje se objavljuju/emituju preko popularnih platformi kao što je Facebook.\n80 međunarodnih refrenata raspravljaće o budućnosti medija, a među njima i prestavnici Reutersa, Applea, Googlea, CNN-a i drugih.\nPoruka sa press konferencije, koja je održana prošle sedmice u Beču, glasi da sve nadolazeće promjene treba shvatiti kao šansu za nove početke. Nove i mlade generacije se sve više informišu „na zalogaje“ prvenstveno preko platformi, što predstavlja veliki izazov za tradicionalne medijske kuće.\n„U budućnosti će se mnogo toga izmijeniti. Trenutno rušimo zidove i tražimo nove načine za „pričanje priča““, izjavio je u Beču direktor GEN-a Bertrand Pecquerie.\nNa GEN konferenciji će biti predstavljeni i novi pronalasci poput Googlovih naočala Virtual Reality.\nVeliku podršku u organizaciji konferencije za Grad Beč predstavlja Bečki holding (Wien Holding) i njegovo preduzeće za međunarodnu komunikaciju Eurocomm-PR.\nDirektorica Bečkog holdinga Sigrid Oblak posebno ističe mogućnost ukljućivanja urednika i novinara iz partnerskih gradova jugoistočne Evrope preko Eurocomm-a u ovaj svjetski medijski događaj.\n„The Rise of Plattform Driven News“BečBertrand PecquerieGENSigrid OblakWien Holding\nU okviru Kontinuirane edukacije računovođa i revizora, Privredna štampa d.o.o. Sarajevo priprema drugi ciklus ZIPSpro seminara. Kao i prethodni put, …\nFederalno ministarstvo finansija je na današnjoj aukciji putem Sarajevske berze vrijednosnih papira ponudilo na prodaju 40.000 obveznica Federacije Bosne…


Suđenje Bilećaninu Nenadu Dželetoviću: Premlaćivanja u podrumu kasarne - Moja Hercegovina\nPočetna / Suđenje Bilećaninu Nenadu Dželetoviću: Premlaćivanja u podrumu kasarne\nSuđenje Bilećaninu Nenadu Dželetoviću: Premlaćivanja u podrumu kasarne\n18. Januara 2017. 15:31\nTREBINjE – Iskazima svjedoka optužbe pred trebinjskim Okružnim sudom danas je nastavljeno suđenje Bilećaninu Nenadu Dželetoviću za ratni zločin počinjen u Bileći.\nFoto: Moja Hercegovina (arhiva)\nPrema navodima Optužnice, Dželetović se tereti da je u vrijeme oružanog sukoba u BiH, kao pripadnik Vojske Republike Srpske (VRS), neutvrđenog datuma u junu 1992. godine u podrumu bilećke kasarne “Moša Pijade” udarao i maltretirao civila Ivicu Puljića, te time povrijedio integritet jednog civilnog lica i prekršio pravila međunarodnog prava.\nSvjedok Mladen Perutina iz stolačkog sela Crnići, koji je 1992. godine bio zarobljen u bilećkoj kasarni zajedno sa oštećenim Ivicom Puljićem, kazao je da je ispod oka gledao kako Dželetović udara Puljića.\nPrisjeća se da su udarci trajali oko 15-20 minuta, te da je kod Dželetovića vidio crnu palicu.\n„Ivica je bio dva metra iza mene. Čuo sam udare pendreka, bilo je preko 20 udaraca. Mene je prošao a Ivicu je premlaćivao i mog brata udario nogom u prolazu. Ivica je bio modar po leđima i vratu. Prestao je da ga tuče kad mu je dojadilo. Psovao mu je mater ustašku i govorio – što više ne pada“, rekao je svjedok Perutina.\nNa pitanje ko je udarao Puljića, svjedok je odgovorio da je to bio stražar koga su zvali Džela.\nPerutina je kazao kako nije siguran da li je tada u podrum kasarne ušao sam Dželetović „jer nije smio da podigne glavu i da gleda“, kao ni to da li je bio naoružan, dok je siguran da je imao uniformu.\nSvjedok je kazao da su u bilečkoj kasarni bili zarobljeni Bošnjaci i Hrvati, te da su kasarnu napustili 18. avgusta 1992. godine.\nNa pitanje odbrane kako to da je izjavio kako je Dželetović udarao njegovog brata Dana Perutinu, kad je Dane rekao da ga nije udarao, svjedok je kazao da ga je udario jednom u prolazu.\nOdbrana je primjetila da je u ranijim iskazima svjedok Perutina kazao kako nije brojao udarce koje je zadobio Ivica Puljić, dok je na današnjem svjedočenju rekao kako ih je brojao i kako ih je bilo preko 20.\nSvjedok je kazao da je od Dana Puljića saznao da je stražar koji je tukao Ivicu bio Nenad Dželetović.\nSvjedok Dane Puljić kazao je da je u Bileću doveden 26. juna 1992. godine i da je po dolasku u kasarnu sreo Nenada Dželetovića koga je izviđenja poznavao sa fakulteta.\n„Pogledali smo se i konstatovali da se poznajemo. Kasnije je došao i postavio me da radim kao trpezarac. Jednom me je pozvao u dvoranu i počastio sokom. Pričali smo i konstatovali da nije u redu ovo što se dešava. Mene nikada on nije udarao, a lično nisam ni ja vidio da je nekog drugog udarao. Ivica Puljić je došao u kasarnu poslije mene i nismo bili u istoj prostoriji, pa ja nisam ni bio očevidac ovoga što se desilo Ivici“, kazao je svjedok Puljić.\nDodao je da je siguran kako je Dželetović bio u uniformi te da je imao pištolj. Svjedok je, takođe, kazao da mu je Deletović izlazio u susret kad je trebalo donijeti cigare i lijekove.\nPuljić je posvjedočio da nije vido povrede Ivice Puljića, budući da nisu bili u istoj prostoriji, već je samo čuo o tome i rekao da mu se Ivica žalio na tegobe kad su napustili kasarnu.\nNa pitanje odbrane kada i kako su zarobljeni iz podruma saznali da se on poznaje sa Dželetovićem, Puljić je rekao: „Ovih 17 ljudi koji su bili sa mnom u prostoriji su bili tu kad sam razgovarao sa Dželetovićem. Mislim da su ovi iz podruma bili prebačeni kad je mene Dželetović pozvao na sok“, rekao je svjedok Puljić.\nNa današnjem glavnom pretresu Tužilaštvo je uložilo materijalne dokaze.


Husovd je stazu dugačku 257 kilometara prevezao za šest sati, 21 minut i 49 sekundi, a Der je od pobednika bio sporiji 22,5 minuta. Drugi srpski reprezentativac Esad Hasanović odustao je posle 150 kilometara.\n"Trka je bila surova, 99 vozača je završilo, čak 75 je odustalo. Der je dobro vozio, samo je u jednom trenutku imao krizu i to ga je koštalo jer je otpao od grupe pošto su, pre svih Španci, strahovito pojačali tempo. Vozio je tri, četiri kruga sam, borio se koliko je mogao", rekao je selektor reprezentacije Srbije Radosav Čubrić u izjavi dostavljenoj medijima.\nSrebrnu medalju u današnjoj trci osvojio je Mati Brešel iz Danske, dok je bronzano odličje pripalo Australijancu Alanu Dejvisu.


SEKA ALEKSIĆ - U KUĆI ME VIŠE NE TRETIRAJU KAO KRALJICU: pevačica otvoreno o svom mužu, novcu i letovanju (FOTO) | Lifestyle | Poznati\nSEKA ALEKSIĆ - U KUĆI ME VIŠE NE TRETIRAJU KAO KRALJICU: pevačica otvoreno o svom mužu, novcu i letovanju (FOTO) 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nSEKA ALEKSIĆ - U KUĆI ME VIŠE NE TRETIRAJU KAO KRALJICU: pevačica otvoreno o svom mužu, novcu i letovanju (FOTO)\nPevačica Seka Aleksić otrila je tajne iz privatnog života - evo kada će otići na odmor i ko plaća luskuzno letovanje!\nPevačica Seka Aleksić priznaje da joj je veoma lako da živi sa dva omiljena muškarca u kući, te da bi pored Jakova volela da ima još nekoliko dece. Ipak, zasad pravi planove samo o tome kako će provesti leto.\nPROČITAJTE JOŠ: SEKA ALEKSIĆ PROMENILA JE IZGLED, A KADA SE SLIKALA SA SINOM SVI SU OSTALI U ŠOKU: mali Jakov je porastao i evo kako sada izgleda (FOTO)\n- Ja sam osoba koja je do maja 2019. godine prebukirana i trudim se da svoje slobodno vreme provodim porodično, kod kuće. Nekako ne planiram ništa novo sada. U planu je bio CD za sledeću godinu, ali videćemo. Naš je posao takav da se tokom cele godine sakupljaju lepe i drugačije pesme. Ukoliko meni dođe da u septembru snimim pesmu koja mi se dopala, snimiću. U septembru idem malo da se odmaram. U planu je letovanje sa Veljkom, nekoliko noći, idemo svi iz kuće. Tata ovaj put vodi, a mama i Jakov su birali destinaciju. Taja je finansijer - otkriva nam Seka planove.\n- Mnogo sam se promenila otkako sam postala majka. Duhovno sam drugačija, ali mislim da je to kod svake žene slučaj. Majčinstvo je nešto što ženu promeni u pozitivnom smislu. Volela bih da se u skorije vreme to ponovi. Pored Jakova koji je nestašno dete, poželela bih devojčicu da vidim kako to izgleda, kažu da su one mirnije. Videćemo. Verujte mi da nije teško živeti sa dva muškarca. Recimo, moja svekrva je živela sa tri muškarca i rekla mi je da je to jako teško i zahtevno, ali da joj je to najlepši period kada su Veljko i njegov brat bili mali. Otkako sam upoznala Veljka, ja želim da imam dva sina. Ne planiram jedno ili dvoje dece, nego više.\nKliknite OVDE da pročitate šta je Seka izjavila za jednu srpsku pevačicu koja se nedavno porodila!\nHot Seka Aleksić Pevačica Lepota Moda Nega kose Deca Porodica Vaspitanje


KONKURS ZA POSAO: PROFESOR RAZREDNE NASTAVE - PrijedorDanas.com - Prijedorski gradski portal\nProfesor razredne nastave – Osnovna škola „Jovan Cvijić“ Brezičani\nOtvoreno do: 04.05.2017.\nProfesor razredne nastave – 1 izvršilac, na određeno vrijeme ( do povratka radnika sa bolovanja, a najkasnije do 15.06.2017.godine )\nPored opštih uslova predviđenih Zakonom o radu-prečišćen tekst („Službeni glasnik Republike Srpske“ broj: 55/07) kandidati trebaju i da ispunjavaju posebne uslove propisane članom 105. i 106. Zakona o osnovnom obrazovanju i vaspitanju („Službeni glasnik Republike Srpske“ broj: 74/08, 71/09, 104/11, i 33/14)\n– Socijalni status (Rješenje o utvrđenom statusu socijalno ugroženog lica doneseno od nadležnog centra za socijalni rad).\nKandidati koji budu ispunjavali uslove utvrđene ovim konkursom, dužni su pristupiti intervju i testitanju, dana 15.05.2017.godine u prostorijama Matične škole u Brezičanima, koji će sa kandidatima obaviti Komisija za izbor koja broji tri člana a koja je imenovana od strane Školskog odbora.\n« RIBE. HOROSKOP NA DAN 01 May 2017. .\nFINALE KVIZA “PRIJEDOR, MOJ GRAD U SRPSKOJ”: NAJBOLJA ŠKOLA “VUK KARADŽIĆ” OMARSKA – FOTO »


Nafta ide na 100 dolara? | Prijedor24.com - Više od informacije!\nHome / Vijesti / Svijet / Nafta ide na 100 dolara?