SUBOTIČKI TRAMVAJ / “SUBOTIČKA ELEKTRIČNA ŽELJEZNICA I TRAMVAJ D.D.” | SUISTORIJA\nU Vojvodini je postojao niz malih termoelektrana izgrađenih još pre Prvog sv. rata. Bez bogatih energetskih izvora – uglja ili vodenih snaga, nije se mogao očekivati veći stepen elektrifikacije, izgradnja objekata većeg kapaciteta i šireg značaja, ili povezane mreže. U međuratnom periodu u Vojvodini je radilo 35 električnih centrala ukupne snage 17.640 KS. Učešće stranog kapitala u elektrifikaciji Vojvodine je bilo dominantno. Više od 90% kapitala uloženog u ovu granu poticalo je iz inostranstva.\nPodatak da je u Jugoslaviji konzum električne energije na jednog stanovnika iznosio 38 KS, u Rusiji – 20, Nemačkoj – 365, u Norveškoj – 1.910, dovoljno govori o položaju zemlje u drugoj industrijskoj revoluciji i upotrebi električne enrgije u proizvodnji.\nOsnivanje električne centrale u Subotici vezano je za planove uspostavljanja železničkog, odnosno tramvajskog saobraćaja sa Palićom. Ugovor o izgradnji uzanog železničkog koloseka Subotica – Palić, sklopio je 1889. godine sa gradskim vlastima Janoš Bobula (Bobula János). Izmenjeni plan iz 1893. predviđao je tramvajsku prugu, a time i odgovarajući električni pogon. Bobula je 1893. godine pokrenuo osnivanje firme “Szabadkai villamos vasut r.t.” (Subotička električna železnica d.d.) sa osnovnim kapitalom od 900.000 kruna, ali zbog niza finansijskih i drugih organizacionih problema ne uspeva u realizaciji planova izgradnje. Tek kada je 1894. ustupio svoju koncesiju Ernestu Lindhajmu (Lindheim), poslovnom čoveku iz Beča, odnosno njegovoj firmi “Ernest Lindheim & Co.”, koji je 1895. sklopio ugovor sa Gradom (ugovor je 1897. godine odobren od strane Ugarskog Ministarstva trgovine – pod br. 40328), radovi na izgradnji predviđene pruge i električne centrale počeli su da dobijaju zamah.\nPo tom ugovoru, kojim su regulisane obaveze ugovornih strana, firma je praktično dobila monopol u trajanju od 60 godina na tramvajski saobraćaj i snabdevanje potrošača strujom, uz obaveze po pitanju javnog osveteljenja, a Grad pravo da nakon 35 godina (što je značilo 1932. godine) otkupi firmu, ili da je nakon 60 godina preuzme u potpunosti. \n“Krajem 1896. godine u Subotici je za opsluživanje tramvajskog saobraćaja, javne rasvete i potrošnje stanovništva puštena u rad savremena termoelektrana ukupne snage 450 – 500 kW – sa tri ozidana parna kotla DÎrr sa po 83 m2 grejne površine i 3 klipne “compaumd” parne mašine; odnosno 2 generatora naizmenične struje od 2000 V, 25A i 42 Hz (za opsluživanje ostalih potrošača), 2 generatora jednosmerne struje od 550 V i 66 kW (za opsluživanje tramvajskog saobraćaja, javne rasvete i punjenje akumulatorske baterije za izjednačavanje snage) i akumulatorskom baterijom od 285 ćelija tipa Tudor, kapaciteta 369 Amperčasova.” To je značilo da je tim tehničkim rešenjima – postojanjem dva odvojena sistema, jednog za napajanje pogona tramvaja, a drugog za ostale potrošače, došlo i do razdvajanja – podele na dve grane u samom preduzeću. Prosperitet tramvajskog saobraćaja dostići će zenit polovinom dvadesetih godina, a snabdevanje drugih potrošača strujom, od skromnih početaka izazvanih nepoverenjem u novo tehničko dostignuće, prerašće u svakodnevnu potrebu, beležeći stalni rast priključenih sijaličnih mesta, ali i elektromotora – koje su koristili industrijalci.\nIsporuka električne energije za osvetljenje započela je krajem 1896. godine. Broj priključenih sijalica je naredne godine iznosio 2.128, a postavljene su i 23 lučne lampe za javno osvetljenje. Te godine otvorena je i tramvajska pruga: od Somborske kapije – preko glavnog šetališta (Korzo) – sa ogrankom do železničke stanice – do Palića, ukupne dužine 10,2 km. Vozni park je sačinjavalo 8 motornih kola i 6 prikolica – marke “Ganz”.\nBorba za potrošače između Plinare i Električne centrale, odvijala se u korist potonje: “Za vreme rata i posle rata situacija se toliko promenila u korist Električne centrale, što ni u snu nije mogao predvideti najveći optimista.”  Potrošači su masovno prelazili na upotrebu struje.\nBroj tramvajem prevezenih putnika 1913. godine dostiže brojku od gotovo 800.000, uz pređenih 360.000 kolskih kilometara.\nPo ulasku u novu državu, firma zadržava svoj status, i 1921. i 1922. godine ulazi u investicije – produženje palićke pruge do muškog štranda, i izgradnju pruge do gradske bolnice, odnosno Aleksandrova.\nKao većinski vlasnik akcija 1924. godine pojavljuje se američka firma “Charles Bill McDaniel”. Kupovina 7 novih kola i 7 prikolica marke “Škoda” obavljena je 1926. godine. Godine 1928. ukida se tramvajski saobraćaj prema železničkoj stanici i kroz centar grada, a linija Palić – Aleksandrovo povezuje se sa krakom prema Somborskoj kapiji trasom po sadašnjoj Štrosmajerovoj ulici.\nOd septembra 1924. do septembra 1925. godine Centrala je proizvela 3.110.000 kwh električne energije. Od toga je za potrebe tramvaja utrošeno 495.000 kwh, ostalim potrošačima je prodato 1.437.585 kwh, a razlika od čak 1.177.415 kwh je iznosila vlastita potrošnja Centrale i gubitak!\nAmerička firma “Charles Bill McDaniel” je 1927. godine dobila pravo na desetogodišnji zakup kupališta Palić. Te godine je sprovedena akcija poboljšanja javne rasvete na Paliću. Grad je naručio, a centrala izvršila postavljanje 102 komada električnih sijalica.\nGrad je vodio gotovo u čitavom međuratnom periodu neprestanu i pravno složenu borbu za zaštitu svojih interesa, navedenih u ugovoru iz 1897. godine. Pokrenuo je sudski postupak protiv Električne centrale u vezi neispunjavanja njenih obaveza, odnosno cena struje i tarifa za potrošače raznih kategorija. U periodu 1919 – 1924. cene struje su povišene čak u 14 navrata.  Kao tehnički stručnjaci određeni od strane Grada, u tim pravnim postupcima su se pojavljivali Kosta Petrović i, nakon njega, Vasa Stefanović, inženjeri po struci. U 1927. godini angažovan je kao stručni konsultant dr Rudolf Vrbanić, direktor Električne centrale u Zagrebu. Kosta Petrović je izazvao pravu aferu kada je 25.7.1929. godine objavio članak u lokalnom listu “Bacsmegyei Naplo”, u kojem je tvrdio da Centrala ne ispunjava ugovorne obaveze po tehnološkim pitanjima minimalnog napona, koji je trebao da bude 100 +/- 5 volti, a negde se spuštao od 83 – 85 volti. Nakon toga je izgubio položaj u posebnoj gradskoj komisiji zaduženoj za rešavanje spora sa Centralom.\nSubotički advokat dr Milivoj Miladinović objavio je 1929. u sopstvenom izdanju delo pod nazivom “Elektricitet i pravo”, u kojem sa pravnog aspekta analizira pojam elektriciteta, ali i konkretne situacije između potrošača i Centrale u Subotici.\nCentrala je imala i svoju trgovačku radnju u kojoj je prodavala sav elektrotehnički materijal. Svojim propisima o načinu i kvalitetu materijala potrebnog za uključivanje u mrežu, stvarala je za sebe gotovo monopolski položaj, čime su bili pogođeni lokalni elektroinstalateri.\nGrad je ustanovio (mada im nisu bile dostupne poslovne knjige!) da 1925. i 1926. godine firma beleži izuzetno velike profite. Tako je u periodu 1.12.1925 – 1.12.1926. proizvedeno 3.569.674 kwh struje. Privatnim potrošačima je isporučeno 1.819.478, za tramvaj 509.611, za vlastitu potrošnju 341.743, a imali su i gubitak od 898.842 kwh. Prihod od prodate struje je bio 11.711.115 dinara, od prodatih tramvajskih karata 4.405.975, od prodatih strujomera 200.000, i razni prihodi 83.000 dinara, što zajedno čini 16.399.090 dinara prihoda. Čist dobitak je iznosio čak 5.839.342 dinara. Zarada u 1927. godini je bila 3.923.962 dinara.\nFirma je imala 1927. godine 2 putnička automobila – “Cadilac” i “Debrün”.\nSopstvenu električnu centralu bila je prinuđena da izgradi i Direkcija državnih železnica, koja je važila za najvećeg potrošača u gradu. Sa radom je započela 1928. i bila je u pogonu do 1938. godine. Pogon je činio 1 lokomobil i 2 dizelmotora od ukupno 400 KS. Ona je bila prinuđena na taj potez zbog visokih cena, koje je određivala Gradska centrala. Tako je 1927. godine Direkcija potrošila 450.000 kwh i za to platila 3,5 miliona dinara. Kwh je koštao 7,80 dinara. To je ocenjeno kao eksploatacija države od strane jednog gradskog preduzeća. Zanimljivo je da je “Ferum d.d” plaćao za kwh samo 2,60 dinara. Ova posebna centrala ipak je prestala sa radom 1932, pošto je sklopljen dogovor da se i Direkcija železnica snabdeva po posebnim cenama.\nAmerička firma “McDaniel”, većinski vlasnik deonica, ponudila je 1928. godine zajam gradu za otkup centrale – od 2 miliona dolara, ali i pored pregovora oko toga, grad nije pristao na to. Sumnje u solidnost MekDaniela izrazio je i predsednik “Banatske industrijske i trgovačke komore” Kosta Janković u jednom dopisu “Lloydy”: ” …ponuda Mek Daniela toliko je povoljna da uopšte potpuno odudara od svih ostalih ponuda, tako da je skoro sumnjiva ozbiljnost ovog velikog posla.” \nO broju putnika tramvaja i broju kola ilustraciju daje tabela:\n924.085 15 – 9\n1.518.708 15 – 8\n2.225.104 15 – 8\n1.518.389 18 – 5\n1.441.047 16 – 16\nDužina tramvajske mreže je 1930. godine iznosila 14 km, ukupna motorna snaga bila je 1.174 KS, broj sedišta je bio 316 u motornim kolima i 392 u prikolicama, dok je prihod bio – 2.997.933, a rashod 3.039.728 dinara.\nBroj potrošača električne energije 1927. godine bio je 6.000, i oni su konzumirali 2,5 miliona kw. Predviđeni napon od 100 volti često je padao do 83-85 v, kao što je to utvrdio inž. Petrović. Tek od 1931. godine, kada je instaliran nov parni turbogenerator, prešlo se na napon od 220 V.\nMali potrošači su imali skuplju tarifu od velikih industrijskih. Grad, uz čitav niz industrijskih i zanatskih korporacija i privatnih lica, nastavio je da vodi sporove oko cene struje. Kao argumente su 1932. godine navodili da je cena uglja, ali i radne snage za 35% manja nego u 1924. godini.\nSedište deoničkog društva je 1930. godine prebačeno u Beograd. Tada su Upravni odbor činili: dr Milan Stojadinović, koji je 1929. godine izabran i za predsednika uprave društva, dr Aca Petrović, Charles B. Mc Daniel Jr, Geoge Schellens, Robert Mc Clure, Aleksandar Magarašević, Miloš Ćirić. U Nadzornom odboru su bili: Miša Pavlović, Dušan Manojlović i Joca Pavlović. Na mesto dotadašnjeg tehničkog direktora inženjera Milana Manojlovića, koji je podneo ostavku, došao je Ernest Vošinski (Woschinski).\nCentrala je 1930. godine dobila dugoročni zajam od 34 miliona dinara, i deo ustupila sestrinskim preduzećima u Vranjevu i Senti.\nŠvedski koncern “Elektro Invest” iz Štokholma preuzima većinski paket deonica januara 1931. godine. On će otpočeti sa modernizacijom centrale. Demontiraće se dve stare parne mašine i ostale prateće instalacije. To su bila 2 parna kotla marke “Steilrohr” izgrađena 1917. godine od 13,5 atmosfera, i 2 komada parnih kotlova marke “Bablock-Wilcox” izgrađenih 1911. godine od 12,5 atmosfera. Parna turbina MAG, proizvedena u Pragu 1918, snage 1.500 KS, “kuplovana” sa trofaznim generatorom “Kolbek” za 1.320 kwh sa 1.520 obrtaja i 3.100 v. Postaviće se turbogenerator švedske marke “Stal” od 2.800 KS sa reakcionom turbinom i trofaznim sinhronizovanim generatorom snage 1.765 kwh.\nObnovom starog ugovora, aprila 1933. godine, okončan je dugogodišnji spor Grada i ove firme. Subotica nije bila u mogućnosti da iskoristi pravo otkupa, jer je celokupni gradski prihod dostizao tek oko 20 miliona dinara, tako da cena od 50-60 miliona dinara, potrebna za otkup, nije mogla da se isplati bez zaduživanja. Ipak, u novom ugovoru Grad se trudio da dobije što više beneficija, maksimirane su cene struje za određene grupe potrošača, kao i tramvajskih karata, određeni su rokovi za postavljanje podzemnih kablova, a za osvetljenje 2.000 gradskih javnih svetiljki obezbeđeno je 275.000 kwh godišnje.\n“Zorka a.d.” – 174.890 kwh \n“Hartman i Conen d.d.” – 235.256 \n“Margit mlin d.d.” – 365.357\n“Direkcija državnih željeznica” – 504.700\nUkupna proizvodnja električne energije u 1935. godini je dostigla preko 5 miliona kwh.\nPored železničke pruge Subotica – Palić, ovo preduzeće je izgradilo 1935. godine transformatorsku stanicu za novi dalekovod od 35 kV prema Senti, koji je 1936. stavljen u pogon.\nBroj putnika prevezenih tramvajem beležio je opadanje. U 1933. godini je iznosio samo 850.000. U Jugoslaviji je 1933. godine 9 gradova imalo tramvaje. Najveći broj putnika zabeležen je u Beogradu – 42,5 miliona, a najmanji upravo u Subotici.\nZvonimir Stilinović, inženjer, obavljao je niz rukovodećih poslova u ovom preduzeću: od tehničkog direktora 1932. godine, generalnog direktora 1934 – 1941, do direktora objedinjenog elektro-sistema “Severna Bačka” – 1960. godine.\nFirma je imala u svom vlasništu i električne centrale u Vranjevu i Novom Bečeju.\nMaja 1939. godine potrošeno je 984.000 kg uglja i proizvedeno 659.000 kwh struje. To je značilo da za 1 kwh električne energije treba da se utroši 1,49 kg uglja. Gubitak na mreži je bio dosta velik i iznosio je 16,4% ili 108.217 kwh. Snabdevano je oko 14.000 potrošača. Maksimalni dnevni kapacitet isporuke bio je 60.000 kvh. Zaposlenih je tada bilo 153. \nU 1940. godini bilo je ukupno 96 zaposlenih: 25 elektro-montera, 22 bravara, 18 radnika, 44 vozača i konduktera, te 12 učenika. I tokom rata nastavljeno je sa radom. Subotički partizanski odred sa Jovanom Mikićem – Spartakom na čelu pravi diverziju i 10.09.1944. godine diže u vazduh postrojenja mašinske kuće.\nPosledice diverzije u Centrali\nNa dan 10.10.1944. godine (ulaska partizanskih snaga u grad) bilo je zaposleno 214 radnika. Postojala su sledeća odeljenja: mašinska kuća, odeljenje za održavanje mreže, za popravke u gradu, saobraćajno odeljenje, inspekcijsko odeljenje, radionica za tramvajska kola, za održavanje tramvajske pruge, za nosače uglja i administracija. Od 26.10.1944. na mestu upravnika se nalazio inženjer Mile Jeftić, za vreme rata upravnik pančevačke i zemunske električne centrale.\nJoš marta 1945. kao vlasnik se javlja švedska kompanija “Elektro invest” sa zastupnikom Henri Fogesltromom (Henry Fogelstrom).\nZvonimir Stilinović aprila 1945. preuzima dužnost upravnika.\nJuna 1946. izvršena je konfiskacija ovog preduzeća, a 6. decembra iste godine i nacionalizacija. Nastaviće da radi pod imenom Subotičko električno preduzeće.\n Smiljana Đurović, Državna intervencija u industriji Jugoslavije 1918-1941, st 55.\n Vidi: “1896-1971, Elektrovojvodina, Suboticatrans, 75”, Subotica 1972. Prvi planovi o uspostavljanu pruge javljaju se 1886, a 1887. godine Antal Orosi je dobio dozvolu za izgradnju pruge.\n IAS, F:47. XVI 23/1930. U predmetu, koji je nastao povodom spora privatnih elektroinstalatera sa Centralom nalazi se i jedan štampani, prevedeni ugovor sa predlozima za njegovo produženje, iz 1926. godine.\n Dr Đerđ Šefčić, Stogodišnjica otvaranja tramvajskog saobraćaja Subotica – Palić, Rukovet, 4-5-6/1997, Subotica, st. 4-10. Takav sistem energetskog opsluživanja tramvaja i javne rasvete bio je u redu tehničkih novina za to doba. Od vojvođanskih gradova, pre Subotice, elektrane su dobili Senta i Zrenjanin, 1895.\n Nakon što je došlo do promena u vlasničkoj strukturi deoničkog društva ulaskom švedskog kapitala, firma je prenela 1931. godine svoje zakupno pravo na subotičkog trgovca Jašu Čovića, koji je do tada držao Štrand (on ga je i izgradio 1921/2), da bi ga 1934. potpuno otkazali.\n IAS, F:47. XVIII 7/1927. Da gradska uprava pristane na tu investiciju (102.000 dinara) doprinele su i stalne žalbe Palićana zbog čitavog niza nedostataka u komunalnoj sferi – slabog osvetljenja, prašnjavih ulica, nedostatka gradskih redara, itd. Tako je peticiju sa zahtevom za bolje osvetljenje maja 1927. godine potpisalo 70 stanovnika Palića, između ostalih dr Gavro Santo, Vilim Konen, dr Mirko Ivandekić, dr Gavra Andrejević, Bertalan Karšai, Vasa Bogdanov, Đula Vali, itd.\n Tako je, na pr. Grad u građanskoj parnici, koju je pokrenuo 1925. godine protiv Centrale, tražio da ona instalira nove vodove u Crkvu sv. Roka, ali je sud presudio da ona nije gradska imovina i oslobodio je takvih zahteva. Pravozastupnik Centrale je tada bio dr Jovan Manojlović (1871-1956).\n Dr Milivoj Miladinović, advokat, odlikovan je te 1929. godine, kada mu je objavljena publikacija, ordenom Karađorđeve zvezde IV reda (o njemu vidi:Tekstilna industrija).\n IAS, F:47. Gr. 283/1926. U predmetu se nalaze pravila ovog kluba. On je 1927. započeo gradnju tenis igrališta, planirao je podizanje i jedne klupske zgrade i “spremišta” na Paliću. IAS, F:47.III 495/1927. Na Paliću su u Velikom parku već postojala teniska igrališta “Lawn tennis cluba”, koji 1928. gradi i svoju klupsku kuću. IAS, F:47.III 539/1928. U 1928. godini “Subotička električna željeznica i osvetljenje d.d.” gradi i strelište za glinene golubove, pored Krvavog jezera. IAS, F:47. III 342/1928.\n Izveštaj o tramvaju , IAS,F:47. XXIII 6/1930.\n Dr Milan Stojadinović ( 1888 – 1961), ministar finansija 1923. i 1934. godine, predsednik Ministarskog saveta (Vlade) 1935-1939. i ministar inostranih poslova. Poznat kao finansijski stručnjak, profesor Beogradskog univerziteta, ali i kao jedan od najbogatijih ljudi u zemlji. Probritanski i pronemački orijentisan. On je 1929. godine obavljao funkciju predsednika Robne i vrednosne berze u Beogradu. Bio je i direktor filijala britanskih koncerna “Yarrows” i “Marconi”.\n Milan Manojlović, inženjer, rođen 1876. u Ogulinu. Do 1927. godine je radio kao ovlašćeni civilni građevinski inženjer. Bio je direktor u Direkciji državnih železnica. Sa suprugom Klarom izgradio je 1925. vilu na Paliću. Pre izbijanja rata je bio u upravnom odboru firme “Novosadsko električno d.d.”, gde 1940. daje ostavku.\n Najveće stavke u prihodu za 1933. godinu činile su gradske takse – 7.599.323 dinara, trošarina – 5.894.172, prihodi od gradskih imanja – 3.854.647. Ukupan prihod je bio 19.062.329 dinara.\n IAS, V 5419/1936.\n IAS,F:47.12. 59 G.V. V 1733/1935.\n Mada je trasa za Palić bila dosta frekventna, i drugi načini prevoza – automobilski, autobuski, uzimali su sve više maha. Kupalište Palić je sve više gubilo sjaj i privlačnost koju je imalo na početku veka. Broj stanovnika Palića je 1935. iznosio 1.701 – od toga rimokatolika 1.475, pravoslavnih 156, itd. IAS, F:47.Zapisnik 1935, st. 416.\n Njegova supruga Anka Stilinović, učiteljica po struci, bila je 1932. godine upraviteljica Doma Marije Vojnić Tošinice. Imali su sina Josipa rođenog 1901.\n “1896-1971”, nav. delo, st. 393.\n IAS, F:68, Nac. 477.


U BiH opala zaštita vjerskih prava - Klix.ba\n18.9.2007. u 14:40\nAmerička vlada izdala je godišnji izvještaj o vjerskim slobodama u svijetu, u kojem, između ostalog, stoji da u BiH lokalne vlasti ponekad ograničavaju prava na prakticiranje vjere grupama koje su manjina na određenom lokalitetu.\nU BiH je zaštita vjerskih prava od vlade u posljednjoj godini dana ponešto opala, posebno tokom političkih kampanja pred oktobarske izbore prošle godine, a zbog selektivnog provođenja zakona i pravila i indiferentnosti nekih vladinih zvaničnika, prenosi State Department.\nNo, pri kraju vremenskog perioda koji pokriva ovaj izvještaj, bh. vlada je započela s provođenjem državnog zakona o vjerskim slobodama kako bi se zaštitila prava vjerskih zajednica, i stvorio državni inventar kojim se omogućava zadobijanje pravnog statusa vjerskim zajednicama.\nMeđutim, u principu, diskriminacija vjerskih manjina se nastavlja u svim dijelovima BiH, a u nekim dijelovima BiH lokalni vjerski lideri, ali i političari doprinose netoleranciji, i pojačavaju nacionalizam putem izjava, i vjerskih okupljanja, prenio je Glas Amerike.\nVjerske slobode u Iraku doživjele su veliki korak nazad zbog rata u toj zemlji, navodi State Department i dodaje da pobunjeničko nasilje u Iraku i dalje onemogućava Iračane svake vjere da svoju religiju i prakticiraju.\nAmbasador State Departmenta za vjerske slobode John Hanford kaže: Stvarni problem je sektaško nasilje, koje možda i nije fokusirano na vjeru, ali istovremeno ima krupne negativne posljedice na prakticiranje vjere.\nU izvještaju se podvlače kršenja vjerskih sloboda u nemuslimanskim zemljama - prvenstveno u Kini, zatim u Iranu, gdje stanje vjerskih sloboda Hanford naziva izuzetno teškim.\nDržavna tajnica Condoleezza Rice kaže da izvještaj naglašava potrebu da se svijet bori protiv ideologije mržnje i netolerancije:\n”Podsjećajući se još jednom na tragediju od 11 septembra, podsjećamo se i na istinsku važnost ovog izvještaja, i potvrđujemo da ćemo nastaviti osvjetljavati mjesta na kojima su ljudi izloženi vladinoj cenzuri, međusobnoj netrpeljivosti, diskriminaciji i nasilju - zbog svojih uvjerenja i vjere.“\nIzvještaj State Departmenta izlazi u vrijeme Ramazana, te jevrejskih blagdana. Izvještaj također dolazi kao prethodnica objavi godišnje crne liste američke vlade, kojom se identificiraju zemlje koje vrše represiju nad građanima, i za koje se planira uvođenje sankcija.\n18.09.2007. u 14:35


Pijanista Vladimir Aćimović: Ponosan sam što sam svirao u Kremlju | Južna Srbija Info\nPočetna | Kultura | Ponosan sam što sam svirao u Kremlju\nPijanista Vladimir Aćimović: Ponosan sam što sam svirao u Kremlju\nNiš 09.06.2015. V.T. Blic, Južna Srbija Info\nTrinaestogodišnji pijanista Vladimir Aćimović iz Niša nedavno je predstavljao Srbiju na festivalu “Melodika pokolenja” u Moskvi.\nTalentovani mladi muzičar svirao je na festivalu za mlade muzičke talente iz Rusije, Kine, Belorusije, Vijetnama, Azerbejdžana i Jermenije.\n- Bilo je to za mene neverovatno iskustvo, prepuno emocija i ponosa. Velika je to čast, zato sam presrećan što sam predstavljao svoju zemlju. Koncert je održan u sali Svetog Đorđa u predsedničkoj palati u Kremlju. Pratio nas je Predsednički orkestar Rusije. Prelep je osećaj bio da sviram u takvoj velelepnoj sali. Nažalost, nismo imali prilike da sviramo predsedniku Rusije Vladimiru Putinu. Na koncertu je bio njegov izaslanik - prepričava svoj doživljaj tog nastupa mladi pijanista.\nDetalj sa dodele nagrade\nAćimović dodaje da nije imao tremu, jer je nikad nije ni imao.\n- Ni to što sam prvi svirao nije me uplašilo. Svirao sam Mocartov koncert, i trudio se da moje sviranje bude što bolje - ponosno priča on.\nMinistarstvo kulture i informisanja nije slucajno predložilo je da mladi Nišlija predstavlja Srbiju u Kremlju .\nIako ima tek 13 godina, Vladimir je klavir počeo da svira sa sedam godina.\nKao desetogodišnjak je već imao koncerte u Kolarčevoj zadužbini i Niškom simfonjskom orkestru. Do sada je već osvajao nagrade, pa je 2012. godine ocenjen najvećim brojem bodova na međunarodnom takmičenju “Ohridski biseri”.\nPobednik je na konkursu “Novi pijanisti” u Sofiji.\nNedavno je dobio prvu nagradu dobio i na takmičenju “Craiova piano” u Rumuniji. Zbog tog priznanja moći će da ima koncerte u Nemačkoj i Austriji.\nSviranje na klaviru učio je kod estonijskoj profesora Arbo Valdme, a sad se usavršava kod bugarskih pijanista Milene Kurteve i Ilije Černajeva.\n# Niš koncert Moskva Ministarstvo kulture i informisanja Vladimir Aćimović pijanista\nArtLink virtuozi u Nišu\nNiški pijanista najbolji


Ambasador Grčke posetio A.D. Alpro u Vlasenici - Gradjevinarstvo.rs\nAmbasador Grčke u BiH Dimitrios Papandreou posetio je A.D. Alpro u Vlasenici koje funkcioniše kao sastavni deo grčke ALUMIL grupacije, najvećeg proizvođača arhitektonskih aluminijumskih profila na području Jugoistočne Evrope.\nNa sastanku sa generalnim direktorom A.D. Alpro Vladanom Nastićem razgovarano je o poslovnom okruženju, mogućnostima za nova ulaganja i unapređenje poslovanja, podršci lokalne zajednice, kao i o planovima za budućnost i tekućim problemima.\nAmbasador Grčke u BiH Dimitriios Papandreou istakao je da će ambasada Grčke pružati svu neophodnu pomoć i podršku A.D. Alpru kao primeru uspešnog ulaganja grčkog investitora kao i da će Grčka i u perspektivi slediti ovakvu investicionu politiku.\nA.D. Alpro zapošljava oko 150 radnika i nosilac je razvoja opštine Vlasenica i regije Birač. Od 2004. godine Alpro posluje u okviru grčke ALUMIL grupacije koja je postala njegov većinski vlasnik.


Tahiri: Ja bih od srca preporučila srpskoj zajednici, posebno njenom delu sa severa, da pažljivo pročita Ahtisarijev plan, kao i Ustav Republike Kosovo. Dozvolite mi da pomenem samo neke elemente Ahtisarijevog plana, koji se odnose pre svega na srpsku zajednicu. U poglavlju u kojem se razmatraju i predlažu široka prava i ovlašćenja predviđena za srpsku zajednicu predlaže se, primera radi, tako smeo model decentralizacije koji je zasnovan na tzv. devoluciji. Na srpske opštine se prenosi veoma širok spektar ovlašćenja - čelnici opštinske vlasti postavljali bi, primera radi, šefa policije. Razume se, tu su i ingerencije kad je u pitanju upravljanje finansijama, opštinskim budžetima, uključujuči i deo carinskih prihoda. Dalje, plan predviđa i veći broj opština nego što ih danas ima u delovima sa većinskim srpskim stanovništvom. Ako pogledate ukupan broj opština na Kosovu i udeo srpske zajednice u stanovništvu Kosova, videćete da taj plan omogućava izuzetno snažnu “pozitivnu diskriminaciju”, odnosno, visoku afirmaciju srpske zajednice. Kao što takođe znate, u kosovskom parlamentu rezervisani su mandati za predstavnike srpske zajednice, i to u proporciji koja je dva puta veća nego što je participacija srpske zajednice u kosovskoj populaciji. Tu su, uz to, i garancije za ministarska mesta. Jedan od zamenika premijera je Srbin. Druga tri ministra su takođe iz srpske zajednice, dok je samo jedan ministar pripadnik svih drugih nacionalnih manjina. Sve to imate uprkos činjenici da manjinske zajednice na Kosovu predstavljaju samo deset odsto ukupne populacije.


A11 | Smederevo diskriminisalo interno raseljene trudnice i porodilje\nSmederevo diskriminisalo interno raseljene trudnice i porodilje\nPosted at 16:07h in Vesti\tby\ta11initiative 0 Comments\nNaime, prema Odluci o ostvarivanju finansijske pomoći trudnicama i porodiljama koju je usvojila Skupština grada Smedereva, u članu 2. stav 1. navodi se da „pravo na finansijsku pomoć ostvaruje trudnica ukoliko ona ili njen vanbračni drug imaju prebivalište na teritoriji grada Smedereva najmanje godinu dana pre podnošenja zahteva […]“, dok prema članu 7. stav 1. iste odluke „pravo na finansijsku pomoć ostvaruje porodilja za svako novorođeno dete, pod uslovom da na dan rođenja deteta ima prebivalište na teritoriji grada Smedereva […]“. Ovime su u nejednak položaj stavljene trudnice i porodilje koje na teritoriji grada Smedereva kao interno raseljena lica sa Kosova imaju prijavljen boravak.\nKako je Inicijativa A 11 u pritužbi navela, uslovi propisani za ostvarivanje prava na finansijsku pomoć za trudnice i porodilje, pre svih oni koji se odnose na prijavu prebivališta, efektivno dovode u nepovoljan položaj i isključuju čitavu grupu žena na osnovu njihovog ličnog svojstva. Time je učinjena posredna diskriminacija prema interno raseljenim licima sa prijavom boravka na teritoriji grada Smedereva.\nPoverenik za zaštitu ravnopravnosti u svom mišljenju navodi da je u toku postupka utvrđeno da ovaj naizgled neutralan uslov prebivališta na teritoriji grada Smedereva koji je naveden u Odluci, isključuje trudnice i porodilje sa statusom interno raseljenih lica koje zbog svog statusa ne mogu ispuniti uslov prebivališta.\nVažno je napomenuti i da prema podacima Komesarijata za izbeglice i migracije Republike Srbije, u Smederevu živi ukupno 8031 interno raseljeno lice sa Kosova, što je 7,42 posto u odnosu na ukupnu populaciju na teritoriji grada. Interno raseljena lica sa Kosova jedino uz prijavu boravka mogu zadržati raseljenički status koji omogućava učešće u različitim programima integracije koje sprovodi Komesarijat za izbeglice i migracije Republike Srbije, a koji podrazumevaju i njihovo trajno stambeno zbrinjavanje kao jedne od najvažnijih komponenti ovih programa.\nIako je predsednica Skupštine grada Smedereva u svom izjašnjenju na pritužbu izjavila da su navodi iz iste neosnovani, Poverenik za zaštitu ravnopravnosti Skupštini grada Smedereva preporučio je da „preduzme sve mere iz svoje nadležnosti kako bi Odluka o ostvarivanju finansijske pomoći trudnicama i porodiljama bila primenljiva i na interno raseljena lica koja imaju boravište na teritoriji grada Smedereva”.\nRok za postupanje po preporuci je trideset dana.\nMart 2021. godine: Dopisom koji je kancelarija Poverenika za zaštitu ravnopravnosti poslala Inicijativi A 11 obavešteni smo da je Skupština grada Smedereva donela Odluku o izmenama i dopunama Odluke o ostvarivanju finansijske pomoći trudnicama i porodiljama grada Smedereva i tako postupila po preporuci Poverenika.\ndiskriminacija, LOKALNA INTEGRACIJA INTERNO RASELJENIH LICA


Vremenska prognoza: Orlova\nPoštovani nalazite se na strani vremenske prognoze za selo, mesto ili grad Orlova. Na ovoj strani možete saznati trenutnu i dugoročnu vremensku prognozi za selo, mesto ili grad Orlova. Kada je reč o kratkoročnoj vremenskoj prognozi za selo, mesto ili grad Orlova, možete saznati trenutnu temeraturu, brzinu vetra, vlažnost, kao i atmosferski pritisak. Kada je reč o dugoročnoj prognozi vremena za selo, mesto ili grad Orlova možete pogledati predviđanja za opis vremena, temperaturu, pritisak i brzinu vetra.\nPrognoza vremena, Orlova\nWarning: simplexml_load_file(http://api.worldweatheronline.com/free/v1/weather.ashx?q=49.8701,18.425&format=xml&num_of_days=1&key=75trnc7wr5v6z26535tn3jv5): failed to open stream: HTTP request failed! HTTP/1.1 401 API key has been disabled. in /home/vrnjacka/public_html/ivremenskaprognoza.com/system/helper.php on line 182\nWarning: simplexml_load_file(): I/O warning : failed to load external entity "http://api.worldweatheronline.com/free/v1/weather.ashx?q=49.8701,18.425&format=xml&num_of_days=1&key=75trnc7wr5v6z26535tn3jv5" in /home/vrnjacka/public_html/ivremenskaprognoza.com/system/helper.php on line 182\nWarning: file_get_contents(http://api.worldweatheronline.com/free/v1/weather.ashx?q=49.8701,18.425&format=xml&num_of_days=1&key=75trnc7wr5v6z26535tn3jv5): failed to open stream: HTTP request failed! HTTP/1.1 401 API key has been disabled. in /home/vrnjacka/public_html/ivremenskaprognoza.com/system/helper.php on line 185\nSve podatke o vremenu za (selo, mesto ili grad) Orlova prenosimo Vam sa najboljim namerama. Ne garantujemo potpunu tačnost podataka koje pronađete na našem sajtu. Podatke o vremenu prenosimo sa ozbiljnih svetskih meteoroloških sajtova.


Svedoci tvrde: Vanzemaljci su od SAD dobili bazu, evo šta se događa iza njenih zidina! - VIDEO | Vestinet.rs\nPočetna ZANIMLJIVOSTI\tSvedoci tvrde: Vanzemaljci su od SAD dobili bazu, evo šta se događa iza njenih zidina! – VIDEO\nPodatke Američke šumarske službe je dobio Džon Grinvald, osnivač internet sajta “Blek Volt”, koji prikuplja i objavljuje bivše poverljive zvanične podatke o vanzemaljcima NLO-ima. Zapisi kancelarije ove službe u južnozapadnom regionu u Albukerkiju u Novom Meksiku, sadrže detalje o bizarnom pozivu navodnog svedoka izgradnje vanzemaljske baze u Nacionalnoj šumi Tonto, u blizini Feniksa u Arizoni.\nOdeljenje je 30. decembra 2013. godine poslalo e-mejl svim rendžerima, detaljno opisujući ovaj čudan susret. U-mejlu je rečeno:\n“Dejvid je jutros primio poziv na recepciji od strane muškarca koji je izvestio o izgradnji tajne vladine instalacije uzvodno od kanjona reke Salt pored Pinal Krika (uzvodno od jezera Ruzvelt).”\n“Pozivalac je tvrdio da je video građevinske dizalice koje su se pojavile sa jedne strane litice, minijaturne stelt avione i NLO-e, vanzemaljce i ljude koji su zajedno radili na ovoj lokaciji.“\n“Pronašao je otkinutu glavu i tvrdi da ima slike nekih od ovih stvari. Pozivalac je prijavio da ima 60 godina, nije lud i ne koristi drogu“.\nZapisi ne sadrže detalje o tome da li je bilo koja akcija preduzeta kao odgovor na ovu informaciju, ali je e-mejl dodao:\n“Molim vas, obavestite me da li tu postoje teme razgovora koje treba razviti. Siguran sam da će se mediji Feniksa obrušiti na ovo.“\n“Najveća baza koju sam mogao pratiti nalazi se u Nacionalnoj šumi Tonto. Otkrio sam ovo dok sam kampovao u divljini Sijera Anča.“\nSkot Varing je nepokolebljiv vernik u teorije zavere, i na svom blogu “ufosightingsdaily.com” kaže:\n– Na periferiji Las Vegasa je vazduhoplovna baza Nelis, koja ima bazu Velikih belih u blizini starog streljačkog poligona. To je ogromna baza koja zauzima 3.500 kvadratnih kilometara! Dovoljno za malu zemlju – navodi on.\nArizonamisterijaNLOOblast 51SADteorija zavereTontovanzemaljci


Obavestenje - Lada klub Srbija\nPost by BokeYGTi » Thu Aug 16, 2018 1:45 pm\ne ovako postovani clanovi. druzimo se vec skoro 10 godina, kroz ovaj forum sam takoreci prosao kroz dobar period svog zivota, citao i ucio od mnogo pametnih i ucenih ljudi koji mehaniku a pogotovo mehaniku Lade drze u malom prstu. doduse sretao sam se i sa onim malo manje pametnima koji su ovde samo svracali kako bi unosili nemir i svadju medju clanove. da nije bilo ovog foruma verovatno nikad ne bih ni imao sadasnju 112icu. zao mi je sto je forum dosta utihnuo a nekada nisam stizao da iscitam sve postove. mada i ja sve redje svracam jer ne stizem od obaveza koje sam imao u prethodnom periodu a u narednom cu ih imati verovatno jos vise, a i Lajku skoro da uopste ne vozim jer sam je prepustio caletu da se on macuje sa njom.\nno dobro, bilo kako bilo i koliko god da nas ima, iz razloga gore navedenih i jer mi je ovaj forum nekako blizak srcu, osecam potrebu da vam kazem i podelim sa vama jednu lepu vest. naime juce ujutru, bas na dan rodjendana mog oca, u 8h sam po prvi put postao tata, svet je bogatiji za jednu bebu, rodio se mali Luka a ponosni deda je dobio najlepsi poklon. i kada malo poraste, tata ce se potruditi da Luka zavoli prave stvari izmedju kojih je i Lada. a sad, ziveli.\nPost by aleko-2141 » Thu Aug 16, 2018 4:12 pm\nŽiv bio, čestitam, sve najbolje :-)\nPost by Dare » Thu Aug 16, 2018 4:33 pm\nPost by Ajvanho » Fri Aug 17, 2018 10:27 am\nPost by dejca » Fri Aug 17, 2018 1:20 pm\nPost by angler » Fri Aug 17, 2018 9:28 pm\nPost by Gago » Fri Aug 17, 2018 9:57 pm\nPost by bruyoni » Fri Aug 17, 2018 10:56 pm\nPost by Miki1 » Fri Aug 17, 2018 11:52 pm\nCestitam!! Za 18-ti rodjendan cale da se isprsis i kupis jednu Nivu Urban, verovatno ce se proizvoditi jos uvek!\nPost by jeronimo » Fri Aug 24, 2018 3:04 pm\nčestitam, nek je živ i zdrav bar 100 godina\na kad poraste neka vozi sta voli...\nPost by BokeYGTi » Sun Sep 09, 2018 9:34 pm\nhvala svima na cestitkama. Ne znam bas za Nivu Urban, kako sam stariji sve vise razmisljam o kupovini neke starije Lade i pustim se u oldtimer vode. a ako bude sledio tatu onda ce da voli BMW, a verovatno i vozi. doduse tata jos nije kupio bmw ali planira\nLast edited by BokeYGTi on Tue Oct 02, 2018 1:26 am, edited 1 time in total.\nPost by Garaza » Tue Sep 25, 2018 9:27 am\nPridruzujem se cestitkama za prinovu! sa malim zakasnjenjem\nPost by parkvets » Sun Sep 30, 2018 8:02 pm\nNek je ziv i zdrav


Putin na panelu u Sankt Peterburgu | N1 Srbija\nPutin za CNN: Tramp je bistar, zar to nije tačno?\n19.06.2016. |16.20 >18.19 |\nPredsednik Rusije Vladimir Putin ocenio je kako bi za sigurnost sveta bilo dobro da se poboljšaju odnosi sa SAD. Za Donalda Trampa kaže da je upečatljiv, ali da nema nameru da se meša u unutrašnju politiku drugih država.\nPutin je razgovarao na panelu u Sankt Peterburgu sa novinarom CNN-a Faridom Zakarijom. Pored Putina, na panelu su učestvovali i premijer Italije Mateo Renci i predsednik Kazahstana Nursultan Nazarbajev.\nRuski predsednik odgovarao je na najrazličitija pitanja, od mišljenja o Donaldu Trampu do optužbi da je nastup ruskih atletičara na Olimpijskim igrama u Riju doveden u pitanje zbog optužbi za korišćenje dopinga.\nKako vidi Hilari Klinton, a kako Trampa\nNa pitanje zašto je hvalio Trampa u medijima, nazvavši ga ’’talentovanim’’ i ’’drugačijim’’, Putin je odbacio te navode, rekavši da su mu reči o verovatnom republikanskom kandidatu izvučene iz konteksta.\nNovinar CNN-a Farid Zakarija je pročitao vest u kojoj je preneto da je Putin Trampa ocenio ’’briljantnim’’, ’’izvanrednim’’ i ’’talentovanim’’. Upitao ga je šta ga je navelo da to izjavi i da li i dalje stoji iza tog mišljenja.\nPutin je rekao Zakariji da je ’’promenio značenje’’ njegovih izjava, na šta mu je novinar odgovorio da se pozvao na prevod vesti koju je objavio Interfaks.\n„Samo sam rekao da je bistar, zar to nije tačno?“, upitao je predsednik Rusije. „Nisam rekao ništa više od toga o njemu“, zaključio je.\nŠto se tiče verovatne kandidatkinje demokrata za predsednicu SAD Hilari Klinton, Putin kaže da nije mnogo puta direktno sarađivao sa njom, ali da ministar inostranih poslova Rusije Sergej Lavrov jeste.\n„Ona verovatno ima sopstveno viđenje američko-ruskih odnosa“, smatra on.\nDodao je da je video mnogo ljudi kako se promene kad osvoje određenu funkciju i da kada imaju drugačije odgovornosti drugačije i razmišljaju.\n"Moskva se nada da će osećaj odgovornosti doprineti sigurnijem svetu i boljoj saradnji između Sjedinjenih Američkih Država i Rusije", naveo je ruski predsednik.\nNadam se poboljšanju odnosa sa EU, SAD da pokrene dijalog u Siriji\nPutin se takođe osvrnuo na odnose sa Evropskom unijom i njenim državama članicama. Pozvao je na podizanje odnosa sa evropskim liderima na viši nivo.\nTrenutno, Evropska unija i dalje drži na snazi sankcije koje su uveli Rusiji nakon aneksije Krima i vojnih aktivnosti u Ukrajini.\nŠto se tiče Sirije, smatra da bi SAD trebalo da nagovore opozicione lidere na dijalog sa režimom u Damasku. Dodao je da se slaže sa američkim predlogom da se predstavnici opozicije uključe u Vladu.\nProblem dopinga u sportu nije samo problem Rusije\n„Problem sa dopingom u sportu nije vezan samo za Rusiju, to je problem koji muči čitav svet sporta. Ako neko pokušava da politizuje ovu temu, pravi ogromnu grešku. Dozvolite mi da istaknem da nikada nismo podržavali nikakvo kršenje pravila sporta, nikada to nije podržano na državnom nivou“, zaključio je predsednik Rusije.\nVladimir Putin CNN intervju Farid Zakarija\nRuski humor, to postoji? Ako postoji šta je čovek koji vrati "dostojanstvo" svom pravoslavnom, a nama bratskom Ruskom narodu, sa kojima nemamo nikakve sličnosti, po mentalitetu smo mnogo bliže Zimbambveu, hteo da kaže, a da rečeno nije konstatacija i da se prethodno nije obarao s mečkom?\nA vi ovde kao poznajete Rusiju, njenu kulturu, istoriju, pisce,pesnike? Gledate "parove" i komentarišete Dostojevskog, kupate se na Adi Romi jer nemate kinte za Dunav i komentarišete "Tihi Don"ako ste čuli za to.Kao papagaji, Staljin, Hruščov, Gorbačov, Putin, jel ste to znanje stekli u osnovnoj školi ili neki anti ruski kurs sa sendvičima.Evo ponovo komunizma u Srbiji, prva nova komunistička fabrika u Smederevu,niste zapazili...? I šta ćemo sad?\nĆvorovicu, opusti se i putuj u rusiju. Ne vraćaj se..


Milojević o strahu od greške, kapitenu i tituli | Mondo Portal\nVladan Milojevic izjava posle Crvena zvezda Partiza\nMilojević o strahu od greške, kapitenu i tituli 12 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nFudbal 25.04.2019. / 22:20 22:24\nAutor mondo.rs 25.04.2019. / 22:20 22:24\nFK Crvena Zvezda fk partizan večiti derbi vladan milojević Superliga


Video Nº 4: Nemanja Jovanović, Milka zbogom, vidimo se sutra\nMuzika: Kayo Dot - Symmetrical Arizona\nKnjiga Nº 6: Izohipse - Denis Čokić\n09.09. iz štampe je izašla knjiga priča Izohipse Denisa Čokića, u sklopu nove edicije Prvoborac.\nKnjiga Nº 5: Gubitnici - Moris Dži\n22.08. izašla je iz štampe knjiga priča Gubitnici novozelandskog klasika Morisa Džija.\nVideo Nº 3 - Juhan Haštad, Nadalje ćeš samo stariti\nMuzika: Nadja - Affective Fields\nVideo Nº 2 - Faruk Šehić, Moje rijeke\nMuzika: Disharmonic Orchestra - Time Frame\nKnjiga Nº 4: Milka zbogom, vidimo se sutra - Nemanja Jovanović\nPrvi roman Nemanje Jovanovića, Milka zbogom, vidimo se sutra, izlazi iz štampe u četvrtak, 14. 7. 2016. u sklopu nove edicije Prvoborac.\nKnjiga Nº 3: Nadalje ćeš samo stariti - Juhan Haštad\nPremijerno, debitantska knjiga norveškog pisca Juhana Haštada Nadalje ćeš samo stariti, biće odštampana u sredu, 22. 6. 2016. u saradnji sa Književnom Radionicom Rašić.\nOvo je prvi prevod neke od Haštadovih knjiga na srpski jezik. Odlomak možete pročitati u pdf fajlu. Više informacija o knjizi možete pronaći ovde, a o piscu među autorima.\nKnjiga Nº 2: Moje Rijeke - Faruk Šehić\nNova knjiga, zbirka pesama Moje rijeke Faruka Šehića, izlazi iz štampe u utorak, 24. 5. 2016.\nPrvu pesmu, Dan oslobođenja, možete pročitati u pdf fajlu. Više informacija o knjizi možete pronaći ovde, a o piscu među autorima.\nVideo: Četiri elementa: Zemlja (Nephesh)- Klod Lalumijer\nMuzika: Alan Dubin i GNAW\nKnjiga Nº 1: Nokturni - Klod Lalumijer\nU saradnji s Književnom Radionicom Rašić objavljujemo zbirku priča Nokturni Kloda Lalumijera.\nViše informacija o knjizi možete pronaći u katalogu, a o piscu među autorima.\nPrva priča, Tedova kolekcija, dostupna je na sajtu, ili kao pdf fajl.


Dodavanje SSL certifikata u Exchange 2013 - Office 365\nPrimenjuje se na: Office 365 administrator Office 365 kojim upravlja 21Vianet – Small Business administrator Microsoft 365 Business Još... Manje\nNeke usluge, kao što su Outlook Anywhere potpuno migriraju u Office 365, a Exchange ActiveSync zahteva da se certifikati konfigurišu na Exchange 2013 serveru. Ovaj članak vam pokazuje kako da konfigurišete SSL certifikat nezavisnog autoriteta za izdavanje certifikata (CA).\nKoje dozvole su vam potrebne?\nDa biste dodali certifikati, potrebno je da se dodeljuju grupe uloga " Upravljanje organizacijom " na Exchange Server 2013.\nDodavanje na SSL certifikata u Exchange Server 2013 je threestep proces.\nOtvorite Exchange centar administracije (EAC) tako što ćete posetiti URL servera „Klijentski pristup“, na primer https://Ex2013CAS/ECP.\nUnesite korisničko ime i lozinku koristeći oblik domen\_korisničko ime za korisničko ime i odaberite stavku Prijavi se.\nIzaberite stavke Serveri > Certifikati. Na stranici Certifikati proverite da li je server „Klijentski pristup“ izabran u polju Izbor servera, a zatim odaberite stavku Novo .\nU čarobnjaku Novi Exchange certifikat izaberite stavku Napravite zahtev za certifikat od autoriteta certifikata, a zatim odaberite stavku Dalje.\nNavedite ime za ovaj certifikat, a zatim odaberite stavku Dalje.\nAko želite da zatražite džoker certifikat, izaberite stavku Zatraži džoker certifikat, a zatim navedite osnovni domen svih poddomena u polju Osnovni domen. Ako ne želite da zatražite džoker certifikat i umesto toga želite da navedete svaki domen koji želite da dodate u certifikat, ovu stranicu ostavite praznu. Odaberite stavku Dalje.\nOdaberite stavku Potraži i navedite Exchange server na kom će se uskladištiti certifikat. Trebalo bi da izaberete javni server „Klijentski pristup“. Odaberite stavku Dalje.\nPotvrdite da su imena spoljašnjeg ili unutrašnjeg servera koja će korisnici koristiti za povezivanje sa Exchange serverom ispravna za svaku uslugu na prikazanoj listi. Na primer:\nAko ste konfigurisali unutrašnje i spoljašnje URL adrese tako da budu iste, Outlook Web App (kada joj se pristupa sa interneta) i Outlook Web App (kada joj se pristupa iz intraneta) trebalo bi da prikaže owa.contoso.com. Vanmrežni adresar (OAB) (kada mu se pristupa sa interneta) i OAB (kada mu se pristupa iz intraneta) trebalo bi da prikaže mail.contoso.com.\nAko ste konfigurisali unutrašnje URL adrese tako da budu internal.contoso.com, Outlook Web App (kada joj se pristupa sa interneta) trebalo bi da prikaže owa.contoso.com, a Outlook Web App (kada joj se pristupa iz intraneta) trebalo bi da prikaže internal.contoso.com.\nTi domeni će se koristiti za pravljenje zahteva za SSL certifikat. Odaberite stavku Dalje.\nDodajte bilo koje dodatne domene koje želite da uključite u SSL certifikat.\nIzaberite domen za koji želite da bude uobičajeno ime za certifikat > Postavi kao uobičajene ime, na primer contoso.com. Odaberite stavku Dalje.\nPružite informacije o organizaciji. Ove informacije će biti uključene uz SSL certifikat. Odaberite stavku Dalje.\nNavedite mrežnu lokaciju na kojoj želite da se sačuva ovaj zahtev za certifikat. Odaberite stavku Završi.\nKada sačuvate zahtev za certifikat, prosledite zahtev autoritetu za izdavanje certifikata (CA). To može biti interni autoritet za izdavanje certifikata ili nezavisni autoritet za izdavanje certifikata, u zavisnosti od organizacije. Klijenti koji se povezuju sa serverom „Klijentski pristup“ moraju imati poverenja u autoritet za izdavanje certifikata koji koristite. Možete da pretražite veb lokaciju autoriteta za izdavanje certifikata da biste dobili određene korake za podnošenje zahteva.\nKada dobijete certifikat od autoriteta za izdavanje certifikata, dovršite sledeće korake.\nNa stranici Server > Certifikati u Exchange centru administracije, izaberite zahtev za certifikat koji ste napravili u prethodnim koracima.\nU oknu sa detaljima zahteva za certifikat, odaberite stavku Dovrši u okviru Status.\nNa stranici dovršenog zahteva na čekanju navedite putanju do datoteke SSL certifikata > U redu.\nIzaberite novi certifikat koji ste upravo dodali, a zatim odaberite stavku Uredi .\nNa stranici certifikata odaberite stavku Usluge.\nIzaberite usluge koje želite da dodelite ovom certifikatu. Trebalo bi da izaberete barem SMTP i IIS. Odaberite stavku Sačuvaj.\nAko primite upozorenje Zamenite postojeći podrazumevani SMTP certifikat?, odaberite stavku Da.


Ogledalo | Autonomija - Part 231\nŠta štampa beogradska štampa\n"Građanski" dnevnik "Danas", u "redakcijskom komentaru", na tragu nekadašnje "Politikine" rubrike "Odjeci i reagovanja" razglaba o Vojvodini, a tekst pre svega govori o uređivačkoj politici ovog lista\nMićunović: Kosovo nije naše\nSuveren je onaj ko ima vlast u nekoj zemlji, ko može da uvede vanredno stanje, a zna se ko je u ovom momentu suveren na Kosovu\nCrkvi data politička uloga\nPre deset godina nije preovladao argument da veronauci nije mesto u laičkoj školi, i da bi, umesto nje, trebalo uvesti laički predmet o religiji.\nU Vojvodini 1.700 učenika manje nego prošle godine\nJegeš je kazao da je to još jedan pokazatelj opadanja broja stanovnika Vojvodine.\nU Srbiji milion nepismenih\nViše od 250.000 ljudi ne znaju ni da se potpišu, mnogo više njih meša ćirilicu i latinicu, a neki koriste i nepostojeća slova.\nDINKO GRUHONJIĆ: Sačuvaj me, bože, smene generacija!\nZa početak, odrecite se svojih očeva!\nSrbija bira slepi put\nGde u srpsko-kosovskim odnosima treba staviti tačku na dosadašnju politiku Srbije i nastaviti novim putem, priznavanjem kosovske nezavisnosti?\nMIRKO ĐORĐEVIĆ: Srbija i komentari\nDomanović je skoro zaboravljen, a napisao je najbolje komentare o Srbiji koji su i danas aktuelni. Šta je Domanović zapisao i rekao, a šta smo to zaboravili\nIz Srema je u prvoj polovini devedesetih godina proterano više od 20.000 Hrvata. Za to proterivanje do dana današnjeg niko u Srbiji nije odgovarao\nZakonom će biti zabranjeno šamaranje dece\nKažnjavanje dece šamarima i batinama uskoro će biti zabranjeno zakonima. Urađen je nacrt zakona o pravima deteta, kao i izmene porodičnog zakona\nNastavak suđenja Karadžiću, Haradinaju i Stanišiću\nTokom sledeće sedmice biće nastavljena suđenja Radovanu Karadžiću, Ramušu Haradinaju i Jovici Stanišiću u Haškom tribunalu\nLASLO VEGEL: Postoji li treći put?\nEkonomska kriza? Kriza kapitalizma? O tim pitanjima razmišljamo glasno sa prijateljem Alparom Lošoncem u tihim temerinskim večerima. Bojim se da kriza nije samo ekonomska, već da je ona mnogo dublja, odnosno, da je takmičarski duh kapitalizma razbio kulturalne i moralne sisteme vrednosti\nSimić: Beogradu preostaje prihvatanje Ahtisarijevog plana\nPredrag Simić smatra da će Beogradu odbijanje Ahtisarijevog plana predstavljati blokadu na putu ka EU\nVLADIMIR GLIGOROV: Deep Purple\nSrpski bi intelektualci možda videli rešenje u tome da Srbija postane zemlja klijent Rusije, ali nedostaje obrazloženje razloga zbog kojih bi Rusija bila spremna da tu odgovornost preuzme\n(Pod) razno (1.725) Autonomija (16.488) Antidiskriminacija (69) Autori (2.412) Aleksandar Kocić (47) Aleksandra Bosnić (11) Ana Lalić (12) Branislava Opranović (34) Dinko Gruhonjić (84) Dragana Rakić (20) Đerđ Konrad (49) Igor Besermenji (204) Jan Briza (11) Larisa Inić (34) Laslo Vegel (408) Milivoj Bešlin (7) Miloš Vasić (82) Mirko Đorđević (146) Natalija Jakovljević (12) Nedim Sejdinović (41) Nora Hicko (6) Pavel Domonji (43) Pavle Radić (313) Tamara Kaliterna (85) Teofil Pančić (80) Tihomir Novak (111) Zlatko Jelisavac (393) Civili (138) Kultura (1.203) Marginalci (1.417) Ogledalo (4.405) Stav (1.734) Stvarni ljudi (15) Utočište: Nacionalizam (1.392) Živeti zajedno (22) Beta (8) Blogeraj (25) English (24) Documents (1) Interview (6) News (7) Views (10) Intervju (999) Izbori (241) Izdvajamo (3.799) Karikatura nedelje (194) Mladi i mediji (13) Planeta (2.125) Podsetnik (31) Region (2.219) Šta s’ to rek’o! (432) Vesti (5.401) Vesti čitalaca (6) Video (11) Vojvodina (15.756) Aktuelno (8.661) Decentralizacija (209) Dijalozi (15) Dokumenti (74) Ekonomija (805) Evropa u Vojvodini (44) Lokalne samouprave (731) Pogledi (734) Seminari (13) Tribine (30)


Bogdan se oprostio od Kingsa: Hvala vam! - SPORTSKI ŽURNAL\n"Hvala vam mnogo što ste me dočekali sa toliko ljubavi da početku moje NBA karijere"\nFOTO: Tviter/Bogdan Bogdanović\nNovi košarkaš Atlante Bogdan Bogdanović zahvalio se Sakramento Kingsima na svemu što su mu pružili u prethodne tri godine.\nHoksi si su danas zvanično saopštili da je srpski bek njihov novi igrač.\n- Hvala vam mnogo što ste me dočekali sa toliko ljubavi da početku moje NBA karijere. Hvala vam što ste mi dozvolili da budem svoj i pružili mi priliku da sledim svoje snove - napisao je Bogdanović na Instagramu.\n- Hvala navijačima i gradu što su me dočekali i podržavali sve vreme. Nedostajaće mi svi moji prijatelji, saigrači i jedna od najboljih baza navijača u NBA. Hvala vam - dodao je Bogdanović.\nPrethodno je Bogdanoviću propao trejd u Milvoki, jer su Baksi i Kingsi pregovore počeli pre prelaznog roka.\nObjava koju deli Bogdan Bogdanovic (@bogdanbogdanovic)


Kako spojem turizma i poljoprivrede razviti bh. ekomoniju – Klik Jajce\nPoljski navijači u autobusima stigli u Zagreb i izazvali nerede, policija spriječila veće sukobe\nCaffe bar "Prestige" Jajce: Provedite se uz Nihada Fetića - HAKALU\nTurizam i poljoprivreda su oblasti koje u Bosni i Hercegovini inovativno mogu biti unapređene, a projektima koje ih povezuju moguće je ostvariti ekonomske benefite. Kompaktna cjelina je u vidu ruralnog turizma koji je nedovoljno iskorišten potencijal u BiH.\nPoljoprivredna proizvodnja u BiH odvija se uglavnom u ruralnim područjima, a uz inovativne projekte moguće je napraviti njenu poveznicu s turizmom. Kako to treba funkcionirati znaju iz Turističke zajednice Tuzlanskog kantona, iz koje navode da je povezivanje ova dva sektora od izuzetnog značaja, posebno u vremenu pandemije koronavirusa.\n“Područja poput Tuzlanskog kantona obiluju poljoprivrednom proizvodnjom i turističkim potencijalima, a ukoliko želimo unaprijediti turizam, a samim tim i proizvođača na seoskom gazdinstvu, dovoljno je da njegov proizvod na kućnom pragu turistički upakujemo, nudeći noćenje sa doručkom i ostalim sadržajima”, kaže za Klix.ba Miralem Mešković, voditelj turističkog ureda Turističke zajednice TK.\nPandemija kao okosnica razvoja ruralnog turizma\nRuralni turizam kao neiskorišteni potencijal, prema Meškovićevim riječima, moguće je unaprijediti jedino uz pomoć lokalnih, kantonalni, federalnih i državnih institucija.\n“Moramo smoći snage te jedno s drugim povezati, kako bi upakovani proizvod prodali na turističkom tržištu. Ne treba nam mnogo jer konkretno u Tuzlanskom kantonu raspolažemo s pregršt ruralnih sadržaja, odnosno prirodnih blagodeti koje su razastrte po predivnim planinama Konjuh, Majevica i Trebava. Vrijeme pandemije predstavilo je okosnicu za razvoj te vrste turizma jer smo vidjeli koliko građani u takvim programima žele uživati”, ističe Mešković.\nMiralem Mešković (Foto: A. K./Klix.ba)\nZnatna ulaganja u kontinentalni turizam nudi i Evropska unija, što svakako Bosna i Hercegovina treba iskoristiti. Program EU4Business je vrijedan 15 miliona eura, a trenutno je u toku provedba 82 projekta.\nMeđu njima je i “Staza stare pruge” na području Busovače, Viteza, Travnika, Donjeg Vakufa i Jajca, s ciljem da se kreira novi turistički proizvodi za goste koji ovo područje posjećuju tokom ljeta. Time će se proširiti turistička ponuda za duži boravak posjetilaca i veći broj posjeta.\n“Projektom je predviđeno da se staroj pruzi na području Busovače, Viteza, Travnika, Donjeg Vakufa i Jajca, udahne novi život u vidu revitalizacije i prenamjene u kombinaciji s gastronomskom ponudom i smještajem. Cilj je da se regija Srednjobosanskog kantona poveže na drugačiji način te obogati, kako život domaćeg stanovništva, ali i ponuda za turiste koji se sve više opredjeljuju za aktivan odmor kao što je pješačenje i vožnja bicikla”, kaže za Klix.ba Adnan Gazija, projekt menadžer u Regionalnoj razvojnoj agenciji za regiju Centralna BiH koja i impelmentira spomenuti projekt.\nKroz ovu turističku priču rekreativci, ali i turisti će imati priliku da se upoznaju s ljepotama regije na jedan novi način. S druge strane mikro, malim i srednjim preduzećima iz oblasti turizma će se otvoriti vrata za povećanje poslovanja kroz pristup novim turistima, ali i kroz uvođenje standarda poboljšati i uskladiti ponuda sa standardima Evropske unije u oblasti biciklizma.\n“Projekt je počeo s implementacijom u maju 2020. godine, a trajat će do novembra 2021. Ukupna vrijednost iznosi više od 260.000 eura, od čega je Evropska unija izdvojila preko 190.000 eura bespovratnih sredstava u sklopu projekta EU4Business. Podrška Evropske unije i Njemačkog saveznog ministarstva za ekonomsku saradnju i razvoj je bila ključna. Bez njihove finansijske podrške bi ovaj projekt ostao samo ideja, jer se ne bi usudili na projekt ovakvih razmjera, s obzirom da u BiH nema pristupnih fondova sa sličnim programom i visinom raspoloživih sredstava”, pojašnjava Gazija.\nKljuč je u inovativnosti\nOvaj projekt karakteriše i inovativnost, koja je, prema mišljenju našeg sagovornika, ključna, posebno u trenutnom vremenu, kada se mora izvršiti prilagođavanje proizvoda/usluge tržištu i aktuelnom stilu života. Mišljenja je da su strategije i politike inovacija u BiH, po kojima su inovacije rezervisane za napredne, bogate i velike dok oni manji slijede, naopako postavljene.\n“Upravo manji moraju prednjačiti u inovacijama. To mislim iz razloga jer ideje ne koštaju, a njihova realizacija da. Ako hoćemo da povećamo dodatnu vrijednost u turizmu moramo se izdvajati po nečemu. BiH jedino ima šansu da se diferencira tako što će hrabrije nastupati i biti prva koja će nešto ponuditi, jer nije bogata i razvijena zemlja da može preuzimati općepoznate ideje i dizati ih na viši nivo ulaganjem značajnih sredstava, tu će uvijek zaostajati. Po meni, ukoliko BiH želi da se izdvoji kao turistička destinacija treba sistematski pristupiti promociji i podršci razvoju domaćih inovacija u turizmu”, smatra Gazija.\nOsim izvornog oblika turizma, koji je za Evropsku uniju itekako važan, posebno u kontekstu njegovog značaja za privredu i posljedice pandemije koje je ovaj sektor pretrpio, fokus je i na poljoprivredi. Usvajanjem strategije na bh. nivou otvorila se mogućnost za dalje fondove EU, shodno čemu se u našoj zemlji implementira projekt EU4Agri, vrijedan 20 miliona eura.\nPoljoprivrednici ovaj projekt ocjenjuju od iznimnog značaja, s obzirom na to da se realizira u vremenu narušenih ekonomskih prilika uzrokovanih pandemijom koronavirusa. Poljopirvrednoj zadruzi Agropromet iz Tuzle apliciranje na ovaj UNDP-ov projekt donijelo je direktnu novčanu podršku za više od 50 proizvođača mlijeka, u smislu refundiranja troškova repromaterijala za proljetnu sjetvu te dio refundiranja muzilica i kanti.\n“Ovaj projekt je doprinio i razvoju te unapređenju mljekarskog sektora u dijelu da je sačuvao postojeću proizvodnu i praktično omogućio njeno proširenje. Projekt je realizovan s krajem aprila ove godine, a mi već sad imamo rast proizvodnje mlijeka od okvirno deset posto jer su postojeći proizvođači mogli investirati u proširenje postojećih kapaciteta”, kaže nam Senad Ćerimović, direktor Agroprometa.\nSenad Ćerimović (Foto: A. K./Klix.ba)\nPoljoprivredna poizvodnja predstavlja neprofitnu djelatnost s pokrićem troškova, a većina poslova se radi na otvorenom, uz utjecaje klimatskih promjena. Svaka ozbiljna država razvija ovu vrstu proizvodnje iz brojnih razloga, a jedan od glavnih je ostvarivanje stabilnog snadbijevanja stanovništva kvalitetnim domaćim proizvodima.\nPrilika za nova radna mjesta\nPrema Ćerimovićevim riječima, u Bosni i Hercegovini je također vrlo biran faktor omogućavanje normalnog života i rada stanovništvu u ruralnom dijelu naše zemlje, uz očuvanje poljoprivrednog zemljišta koje je poslije rata sve više devastirano i zapušteno. Razvijanju poljorivrede svakako bi pomogao i ruralni turizam, što podržava i ovaj naš sagovornik.\n“Razvijanje ruralnog turizma i poljoprivrede je najbolje u najrazvijenijim evropskim zemljama jer sve one izdvajaju značajna sredstva u budžetima za te oblasti. Evropska unija blizu 50 posto svoga budžeta izdvaja za poljoprivrednu proizvodnju, a u BiH se kreću neki koraci naprijed, povećavaju se iznosi, ali oni nisu ni blizu onih kao što je to naprimjer slučaj u Hrvatskoj i Srbiji. Imamo pojedinačne slučajeve koji su dobri, ali dugoročno teško je razvijati ruralni turizam bez značajnije finansijske podrške i povoljnih grantova od države sa svih nivoa”, smatra Ćerimović.\nNjegovo mišljenje dijele i u Privrednoj komori Tuzlanskog kantona iz koje smatraju da spona između poljoprivrede i turizma mora biti jača, uz osiguranje finansijske injekcije.\n“Potrebno je također izvršiti i edukacije stanovništva, kako bismo ih na pravi način usmjerili u djelovanje u ovoj oblasti. Mi imamo izuzetno mnogo lijepih predjela koji su dio netaknute prirode i tu bismo mogli razviti sadržaje, posebno sada u vremenu pandmije. To bi predstavljalo i otvaranje novih radnih mjesta i samozapošljavanje. Pokretanje biznisa u mikrosredini gdje poznajete prilike je mnogo lakše, kvalitetnije i bolje”, istakao je predsjednik Kantonalne privredne komore u Tuzli Nedret Kikanović.\nKako bi pružila dodatnu podršku sektoru poduzetništva i poljoprivrede u oporavku od posljedica pandemije, vrijedi kazati da je Evropska unija također osigurala i dodatnih 18 miliona eura bespovratnih sredstava kroz programe EU4BusinessRecovery i EU4AgriRecovery, što je svakako značajna prilika za stanovništvo Bosne i Hercegivine.\nThe post Kako spojem turizma i poljoprivrede razviti bh. ekomoniju appeared first on Jajce Online.\nRelated Topics:ekomonijuJajce OnlineKakopoljoprivrederazvitispojemturizma


Tomić: Detalji su odlučili utakmicu | Košarka | Novosti.rs\nBeta | 19. april 2019. 22:10 | Komentara: 1\nTomić: Svaka čast Davidovcu\nTOMIĆ IZRIBAO IGRAČE: Danas košarkaške predstave nije bilo\nTOMIĆ ZA "NOVOSTI": Bolje da igrač pogreši nego da ga nigde nema\nTOMIĆ PRED BORAC: Pobeda prava uvertira za plej-of\nTrener košarkaša Crvene zvezde Milan Tomić ocenio je da su loša postavka njegove ekipe u poslednjoj deonici i mali detalji uzroci poraza od Budućnosti u četvrtoj utakmici finalne serije ABA lige.\n"Mislim da smo opet kontrolisali utakmicu 26 minuta, što pokazuje i statistika, ali ako ćemo da uđemo u detalje... Kod nerešenog rezultata u poslednjoj deonici, Džeksonova i Klarkova trojka dovela je da se Budućnost odvoji i mi posle toga nismo uspeli da se vratimo. Dogovor je bio da bez obzira na situaciju i pritisak, za koji smo znali da će biti, primamo loptu na liniji za tri poena, a ne na sredini i to je jedan od uzroka poraza", rekao je Tomić novinarima posle utakmice.\nZvezda je večeras izgubila od Budućnosti sa 80:84, pa su tako Podgoričani izjednačili na 2:2 u finalnoj seriji ABA lige.\nPROČITAJTE JOŠ: PEHAR ČEKA U BEOGRADU: Zvezda pala u završnici, odluka o Evroligi u majstorici\n"Ovu utakmicu bi trebalo što pre da zaboravimo, sada imamo meč kod nas za koji moramo što bolje da se pripremimo, da odigramo dobro i da osvojimo ABA ligu", rekao je Tomić.\nUpitan da li će Džo Reglend i Stratos Perperoglu biti spremni za majstoricu u Beogradu, Tomić je rekao da se to neće znati do poslednjeg trenutka.\n"Ne tražim alibi. Imamo tim, sigurno je da nedostaju, ali ne treba tražiti alibi", zaključio je Tomić.\nDa, priroda se sveti čoveku 71.21%\nNe, mislim da je to sve "prenaduvano" 17.8%\nNe razmišljam o tome 10.98%


Lažovčine! | Pančevac\n14.11.2015 10:42·0 komentaraPregleda: 169\nOvih dana, kao grom iz vedra neba, celim Pančevom – od Strele do buvljaka i od Topole do Kudeljarca – puca strašna vest: umrlo je gradsko novinarstvo end informisanje! Srećom, u pitanju je grozna izmišljotina; navodno, nekakav partijski komesar, kao u doba mladog komunizma posle Drugog svetskog rata, posećuje nedavno privatizovano RTV Pančevo i preostalim novinarima nudi na potpis dva papira: novi ugovor o radu i pristupnicu SNS-u, pri čemu, je l’ te, prvo treba da se popuni drugi papir.\nTo je toliko nemoguće u Srbiji 2015. godine da bi autori takvih besmislica morali da posete neuropsihijatra. Zamislite, samo, gnusnost takve laži: da u vreme višestranačja neko uslovljava novinare potpisivanjem pristupnice najmoćnijoj stranci!?\nKada bi se (puj, puj, daleko bilo!) tako nešto zaista desilo, sigurni smo da bi istog trenutka reagovao pi-ar Gradskog odbora SNS-a; u paramparčad bi pocepao tog komesara i osudio sramni pokušaj uticaja na nezavisno i profesionalno informisanje građana. U stvari, verovatnije je da bi pred mikrofone prvi izašao predsednik GO SNS-a i republički poslanik Željko Sušec, kako bi pozvao sve institucije države da pod hitno uhapse i procesuiraju osumnjičene za napad na RTV Pančevo. On je nebrojeno puta do sada govorio o tome da politika najjače srpske partije podrazumeva evropske vrednosti, među kojima je jedna od najistaknutijih pravo građana na objektivnu informaciju. Uostalom, tako nešto piše i u Ustavu naše zemlje.\nIzvinjavamo se čitateljkama i čitaocima na zbrkanosti misli, ali, jednostavno, pogođeni smo količinom ljudske zlobe prilikom pokušaja da se izmišljaju udarci na osnovne civilizacijske tekovine, poput slobodnog novinarstva. Zato nam tek sada pada na pamet da bi se za nebrukanje, tj. kako se ne bi širile neosnovane laži o tome da lokalni odbor naprednjaka ima nešto protiv Evrope, prva pobrinula Informativna služba SNS-a, ona glavna što se nalazi u Palmira Toljatija na Novom Beogradu; reagovala bi. Iskoristićemo priliku da tamošnje operativce podsetimo da im naše novine poštom stižu svakog petka, te da ih zamolimo da se obrate našoj redakciji ukoliko primete da „Pančevac” širi neistine o GO SNS-a, kao što to čine zlice čije su umotvorine taj nesrećni komesar i uslovljavanje novinara partijskom knjižicom SNS-a.\nA svi oni ćute… Zbog toga samo mirno, drage sugrađanke i poštovani sugrađani, čitava bezumna priča o uslovljavanju partijskom knjižicom za ostanak na poslu u našem elektronskom mediju – definitivno je van svake logike.\nDokle čitava stvar može da ode kada spletkaroši počnu da baronišu, najbolje pokazuje podatak da su baroni smislili kako taj nekakav partijski komesar, kao, preti da će i u „Pančevcu” novinari uskoro imati isti izbor: pristupnica i posao ili – ulica!\nSvašta! Kada bi bilo moguće da medijski politički komesar uopšte postoji 2015. godine – a nije, taj bi garant bio svestan toga da novinari „Pančevca” jedva čekaju da im lik poput njega dođe na vrata. Jer, malo im je dosadno, pošto im odavno, već dve i po godine, nije prećeno i već dugo u zvaničnoj poseti redakciji nisu bile kolege iz Odeljenja za medije Misije OEBS, NUNS-a, UNS-a, NDNV-a… Oni s vremena na vreme svraćaju, ali onako, neobavezno.\nDoduše, zaboravismo da su u poslednja dva meseca, kako bi snimili priloge, do redakcije „Pančevca” dolazili RTS i B92, od onih mejnstrim televizija, kao i N1 i „Al Džazira Balkans”, kada su u pitanju one malo „razbarušenije”.\nIh, kakva bi to kolegijalna žurka bila… Prosto da čovek žali što je to s tim komesarom, njegovim pretnjama i uslovljavanjem – čista izmišljotina.


ocena ustavnosti rešenja Žalbenog veća Posebne komore Vrhovnog suda Kosova za pitanja koja se odnose na Kosovsku agenciju za privatizaciju AC-I-17-0032-A0001 od 26. decembra 2019. godine - Constitutional Court\nocena ustavnosti rešenja Žalbenog veća Posebne komore Vrhovnog suda Kosova za pitanja koja se odnose na Kosovsku agenciju za privatizaciju AC-I-17-0032-A0001 od 26. decembra 2019. godine\nbr. predmeta KI 13/20\nKI13/20, Podnosilac: Hidajet Canziba, ocena ustavnosti rešenja Žalbenog veća Posebne komore Vrhovnog suda Kosova za pitanja koja se odnose na Kosovsku agenciju za privatizaciju AC-I-17-0032-A0001 od 26. decembra 2019. godine\nKI13/20, rešenje o neprihvatljivosti od 18. februara 2021. godine, objavljeno 24. marta 2021.godine\nKljučne reči: individualni zahtev, očigledno neosnovan, rešenje o neprihvatljivosti\nGlavni navod podnosioca zahteva jeste povreda prava zagarantovanih članom 31. [Pravo na pravično i nepristrasno suđenje] i članom 46. [Zaštita imovine] Ustava, kao i članom 6. (Pravo na pravično suđenje) EKLJP, kao rezultat neizricanja presude od strane PKVS-a kojom bi se utvrdilo pravo svojine na spornoj nepokretnosti, koju je, po njegovim navodima, nasledio od svog oca I.C.\nSud je prvo primetio da je PKVS odbio njegovu žalbu. PKVS je razloge za odbijanje žalbe podnosioca zahteva zasnovao na odgovarajućim odredbama ZPP-a i Zakona o PKVS-u, koje je smatrao relevantnim u odnosu na okolnosti konkretnog slučaja i suštinske navode koje je izneo podnosilac zahteva.\nSud je primetio da je Specijalizovano veće PKVS odbilo žalbu podnosioca zahteva zbog nedostatka pasivne legitimacije. Žalbeno veće PKVS je pak smatralo zahtev podnosioca zahteva povučenim sa obrazloženjem da podnosilac nije platio sudsku taksu niti je podneo zahtev za oslobađanje od sudske takse.\nSud je primetio da je odbijanje zahteva za razmatranje od strane Žalbenog veća PKVS-a direktno povezano sa propustom podnosioca zahteva da plati sudsku taksu u skladu sa članom 253. stav 4. ZPP-a, odnosno sa njegovim propustom da podnese zahtev za oslobađanje od sudske takse.\nStoga, na osnovu svega napred objašnjenog, Sud je smatrao da je zahtev podnosioca zahteva očigledno neosnovan na ustavnim osnovama i da se kao takav mora proglasiti neprihvatljivim, u skladu sa pravilom 39 (2) Poslovnika.


Duraković i Haračić daju podršku novom zakonu o ograničenoj upotrebi duhana – Radio Sehara – Dj Ajkula\nRadio Sehara - Dj Ajkula Uncategorized Duraković i Haračić daju podršku novom zakonu o ograničenoj upotrebi duhana\nNacrt zakona o kontroli i ograničenoj upotrebi duhana, duhanskih i ostalih proizvoda za pušenje u FBiH u proceduri je javnih rasprava i nastavlja primati pažnju javnosti, ali i donosilaca odluka. Među donosiocima odluka koji daju punu podršku zakonu su Jasna Duraković i Amra Haračić, zastupnice u Zastupničkom domu Parlamenta FBiH koje aktivno podržavaju uvođenje novog zakona o kontroli duhana.\nfrom Klix.ba – Vijesti iz BiH http://ift.tt/2gKlAai\nZastupnici potpisali deklaraciju kojom su izrazili zabrinutost zbog gradnje Pelješkog mosta


« on: June 26, 2017, 09:51:42 AM »\nU jednom svom uredničkom predgovoru Nick Mamatas je priznao kako je pre urednikovanja za Haikasoru delio široko rasprostranjenu zabludu da u Japanu pisci favorizuju kiberpank sa bušido filozofijom oličenom u jakuza herojima pod vazda svetlucavim neonom... :mrgreen:\nNema sumnje da su za tu pretpostavku “krive” ponajviše mange, ali kad je o prozi reč, to ubeđenje se lako razotkrije kao zabluda. Iz celog mog kopanja po Haikasoru mogu da prijavim samo jedan kiberpank roman, otud me i obuzeo silan poriv da ga na grudi privijem i šibnem mu petaka na gudridsu. Srećom pa je ovaj roman to pošteno i zaslužio - Gene Mapper (Taiyo Fujii, 2013).\nI naravno sad da nas od ikonografije Neuromancera deli cele tri decenije življenja kiberpanka, a to življenje je bilo do te mere intenzivno da je malo ko osećao i potrebu da kiberpank povrh toga i čita… Digitalna kultura koja je u međuvremenu preoblikovala kiberpank zahteva tehnološku pismenost kojoj sama proza kao da teško parira, ma koliko se trudila da bude fantastična. Kiberpankovski identitet zahtevao je vrst virtuelne arhitekture koju daleko lakše nudi film, otud se i pronašao više u Matriksu negoli u minimum desetku dobrih kiberpank naslova koji se svake godine objave. A da zatečeno stanje bude još kompleksnije, prozna varijanta kiberpanka evoluirala je van sopstvene ikonografije, otkrivajući svoju suštinu u hibridnim mutacijama sa bio- i eko-pankom.\nU tim sitnim mutacijama koje nam evoluciju znače, prozni kiberpank je najzad spoznao i vlastitu suštinu, koja u filmskim verzijama kao da je još uvek malko zamagljena ikonografijom: naime, kiberpank u svojoj suštini nudi prevrat, ponajbolje oličen u premisi da sofisticirana tehnologija uvek stremi da pronađe (pa otud redovito i pronalazi) svoju uličnu primenu.\nZnači, glavninu onog što supertajni vojni R&D otkrije – od dronova pa do dizajner virusa – naći ćete u dvorištu svog komšije gika, koji te svoje visoko upotrebljive varijante sklapa na budžetu od prosečnog džeparca i ingeniozne free4all piraterije.\nHayashida je genetski inžinjer zadužen za mapiranja i dizajn genetskih karakteristika pirinča. Najnovija šesta generacija besprekorno dizajniranog pirinča na jednom od eksperimentalnih polja doživljava kolaps koji nedvosmisleno ukazuje na genetski podbačaj. Hayashida, naravno, sumnja da je u pitanju sabotaža, sa specifičnim scenarijom da se upravo njegov genetski dizajn izdvoji kao glavni krivac. Uz podršku firme kojoj dizajn pripada, Hayašida se laća detektivskog istraživanja zbog čega je to SR06 posrnula u mutacije.\nDakle, ima tu ama baš svega relevatnog, svih božjih kontroverzi kojih smo uopšte svesni, od GMO dilema do dizajner biološkog oružja, od augmentirane virtuelne stvarnosti do veoma specifičnog AI modela, kojeg kao da je upravo Elon Musk sledio kao bazu za svoj OpenAI koncept.\nSve u svemu, genijalno osmišljeno i odlično izvedeno, pravi mali biser u Haikasoru ponudi.\nRe: Taiyo Fujii\n« Reply #1 on: June 26, 2017, 10:38:26 AM »\nElem, ima skoro dve godine otkako sam nabasala na pisca i ovaj gore njegov prvenac: Taiyo je najpre objavio kratku verziju kao samizdat, a ostalo je sad već istorija.\nNjegov drugi po redu na engleski prevedeni roman je Orbital Cloud:\nSmešten u 2020, ovaj tehno-triler se bavi najnovijom žanrovskom generacijom orbitalnog oružja - space tethers gedžetima - koji su u stanju da praktično samodovoljno egzistiraju u orbiti, a zbog minijaturnih dimenzija uspevaju da ostanu praktično nezapaženi. Što ih, naravno, čini idealnim oružjem orbitalnog terorizma.\nFujii se možda malo i odmaknuo od kiberpankerske ikonografije, ali svakako nije od svetonazora: i dalje imamo žestoke individualističke poglede na društveni angažman, ovog puta na ’underdog’ ugao gledanja na svemirska istraživanja. Što i nije tako daleko od stvarnosti, ako ćemo pravo – Elon Musk je sad već postao sinonim za takve poduhvate, i sve je više zemalja koje se osećaju kao da su skrajnute u osvajanju te konkretno granice. Fujji ima svoje mišljenje o tom ’stampedu nauke i tehnologije’, i ne libi se da ga sa nama podeli.\nVeoma potkovan u svim tehno-detaljima i privržen klasičnom žanrovskom formatu pripovedanja (kaže da mu je po tom pitanju idol upravo Michael Crichton), Fujji isporučuje ne samo napet SF triler nego i veoma zanimljiv politički društveni komentar: veoma angažovan, ali bez prepoznatljive ideološke platforme, roman ne pati ni od ikakvih pamfletističkih stremljenja.\nSve u svemu, vrlo lepo, mada ne baš u skladu sa mojim očekivanjima... malko dobre stare kiberpank ikonografije stvarno ne bi bilo na odmet, no dobro, možda joj se Fujji vrati u svom idućem romanu. Koji sa nestrpljenjem očekujem, naravno: srećom pa Fujji favorizuje njegov stand-alone format.


Pogledajte u svoj dlan: Imate li slovo M na njemu? - Uspešna žena\nMnogi veruju da se po linijama na dlanovima može saznati o karakteru čoveka i čak, predvideti njegova sudbina. Čitanje iz dlana (hiromantija) se praktikuje već hiljadama godina, a pojavilo se u Hindu astrologiji. Koristio ga je i Aleksandar Veliki koji je po dlanovima je ocenjivao karakter svojih oficira u vojsci.\nRadi se o linijama na vašem dlanu koje se spajaju tako da prave slovo M. Ova pojava nije tako česta, ali oni koji mogu da pročitaju ovo slovo na svom dlanu, formirano pomoću četiri linije, neverovatni su srećnici.\n• ne smetaju vam promene u životu\n• umete da prepoznate ljude koji lažu\nTakođe, imaju odlične liderske sposobnosti, vole da rešavaju misterije, a ponekad su pravnici ili političari. M na dlanu je takođe simbol bogatstva, prenosi Davidwolfe.com.\nhm 3. јуна 2016.\tU\t1:54 am\nshit, nothing is true


INOVATIVNE IDEJE ZAMAJAC RAZVOJA\nINOVATIVNE IDEJE ZAMAJAC RAZVOJA\nDanas je u održan sastanak predsjednika Skupštine Opštine Nikšić, Nemanje Vukovića sa saradnicima i zaposlenim u IPC Tehnopolis sa ciljem intenziviranja saradnje na konkretnim projektima koji se implementiraju i onima koji će biti realizovani u bliskoj budućnosti.\nSastanak je bio prilika da se, kako navode, "razmijene mišljenja, ideje i pokrenu inicijative koje će pozicionirati Tehnopolis i opštinu Nikšić kao simbole uspješnog poslovanja u Crnog Gori, ali i šire."\nPredstavnici Tehnopolisa i Opštine saglasni su da "Nikšić ima brojne povoljnosti, počevši od geografskog položaja, ali i modernih i savremenih institucija poput Tehnopolisa, te da jedni druge vide kao oslonac u brojnim aktivnostima pa je neophodno intezivirati saradnju između ove dvije institucije kako bi se grad razvijao na pravi način. Uz sličnu zajedničku viziju, ova saradnja će rezultirati uspješnim projektima na koje ćemo biti ponosni, zaključeno je na sastanku.\nBIVŠI RADNICI ŽELJEZARE: RADIKALIZOVAĆEMO PROTESTE UKOLIKO NAM SE NE IZAĐE U SUSRET\nPROTEST BIVŠIH RADNIKA ŽELJEZARE: HOĆEMO OTPREMNINE, NEKO NAS JE IZBRISAO IZ ZAKONA\nRABRENOVIĆ: RADNICI ŽELJEZARE I DALJE ČEKAJU ISHOD PREGOVORA\nNIKŠIĆANI OSUMNJIČENI ZA UTAJU POREZA I DOPRINOSA


Recept - strana 3 - Vesti - Svet Plus\nRecept najnovije vesti - strana 3\nZebra, torta koja se ne peče! (RECEPT)\nZebra, torta koja se ne peče! Savršena za dečje rođendane jer zaista izgleda zanimljivo i prelepo! Veoma jednostavno se priprema, a ne oduzima ni mnogo vremena! O ukusu nema potrebe ni raspravljati!


Prikaz ekrana programa\nFINANSIJSKO INDUSTRIJSKI INFORMACIONI SISTEM\n• A.D. Telekom Srbija, Beograd\n• Poslovni podsistemi FIS-a (Šifriranje i klasifikovanje EP, Nabavka, Upravljanje zalihama, Zarade, Osnovna sredstva, Materijalno-robno knjigovodstvo, Sistem za elektronsko prikupljanje podataka u skladištima- bar code tehnologija, Vozila, Plaćanja van radnog odnosa, itd.)\n• PD Termoelektrane i kopovi Kostolac, Kostolac\n• Poslovni podsistemi FIS-a (Administracija IS , Šifriranje i klasifikovanje EP, Nabavka, Upravljanje zalihama, Ljudski resursi, Zarade, Osnovna sredstva, Finansijska operativa, Knjigovodstvo, FIS Poslovna inteligencija, Prodaja, itd.)\n• A.D. Galenika-Fitofarmacija, Zemun-Beograd\n• Kompletan informacioni sistem FIS ERP, Sistem za elektronsko prikupljanje podataka u skladištima- bar code tehnologija, FIS Poslovna inteligencija\n• A.D. Zorka-Color, Šabac\n• A.D. Fabrika ulja Banat, Nova Crnja\n• Kompletan informacioni sistem FIS ERP\n• A.D. Plantaže, Podgorica\n• Darex d.o.o, Beograd\n• Poslovni podsistemi FIS-a (Ljudski resursi, Administracija IS, Šifriranje i klasifikovanje EP, Nabavka, Upravljanje zalihama, Zarade, Osnovna sredstva, Materijalno-robno knjigovodstvo, Prodaja, Maloprodaja, Vozila, Autorski ugovori, Blagajna & Putni nalozi, Kalkulacije, itd.)\n• HE Đerdap d.o.o, Kladovo\n• Poslovni podsistemi FIS-a (Administracija IS , Šifriranje i klasifikovanje EP, Nabavka, Upravljanje zalihama, Ljudski resursi, Zarade, Osnovna sredstva, Finansijska operativa, Knjigovodstvo, Održavanje mašina i opreme, Vozila, itd.)\n• A.D. Fabrika maziva, Kruševac\n• Kolubara-Građevinar d.o.o, Lazarevac\n• Poslovni podsistemi FIS-a (Administracija IS , Šifriranje i klasifikovanje EP, Nabavka, Upravljanje zalihama, Ljudski resursi, Zarade, Osnovna sredstva, Finansijska operativa, Knjigovodstvo, Prodaja, itd.)\n• A.D. Telus, Beograd\n• Poslovni podsistemi FIS-a (Administracija IS, Ljudski resursi, Radne liste, Naknade, Zarade, Prodaja usluga, Putni nalozi, itd.)\n• Telenor d.o.o, Beograd\n• Poslovni podsistemi FIS-a (Administracija IS, Ljudski resursi, Radne liste, Naknade, Zarade, Plaćanja van radnog odnosa, integracija sa Oracle Ebs Applications, itd.)\n• A.D. Dunav, Gorcka-Beograd\n• Vindija d.o.o, Lajkovac\n• EurocomPlus d.o.o, Valjevo\n• Kolubara-Univerzal d.o.o., Veliki Crljeni\n• A.D. Politika Novine & Magazin, Beograd\n• Poslovni podsistemi FIS-a (Administracija IS, Ljudski resursi, Radne liste, Naknade, Zarade, Plaćanja van radnog odnosa, integracija sa SAP Glavna knjiga, itd.)\n• A.D. Đerdap-Usluge, Kladovo\n• PD Cenatr d.o.o, Kragujevac\n• Poslovni podsistemi FIS-a (Administracija IS , Ljudski resursi, Radne liste, Naknade, Zarade, Finansijska operativa, Knjigovodstvo, Šifriranje i klasifikovanje EP, Nabavka, Upravljanje zalihama , Osnovna sredstva, itd.)\n• A.D. Putnik, Beograd\n• Poslovni podsistemi FIS-a (Administracija IS , Ljudski resursi, Radne liste, Naknade, Zarade, Finansijska operativa, Knjigovodstvo, Šifriranje i klasifikovanje EP, Nabavka, Upravljanje zalihama , Osnovna sredstva, Prodaja, itd.)\n• A.D. Srbijaturist, Niš\n• A.D. Luka Bar, Bar\n• Sistem PORTIS + Poslovni podsistemi FIS-a (Administracija IS, Ljudski resursi, Radne liste, Naknade, Zarade, Prodaja, Blagajna &Putni nalozi, Upravljanje zalihama, Finansijska operativa, Knjigovodstvo, itd.)\n• Centralna banka Crne Gore, Podgorica\n• Poslovni podsistemi FIS-a (Administracija IS, Ljudski resursi, Zarade, Knjigovodstvo, itd.)\n• Hemofarm d.o.o, Šabac\n• Kompletan informacioni sistem FIS ERP i Sistem za automatsko upravljanje visokoregalnim skladištem\n• FinkoChem d.o.o, Beograd\n• A.D. Henkel Merima, Kruševac\n• FAMPharm d.o.o, Kruševac\n• Interlink Plus d.o.o, Beograd


Književni festival Krokodil 2020: Remake / Remodel - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Festivali » Književni festival Krokodil 2020: Remake / Remodel\nKnjiževni festival Krokodil 2020: Remake / Remodel (detalj sa plakata)\nAh Neša 12. avgust 2020. Festivali Postavite komentar\nU skladu s epidemiološkom situacijom, broj posetilaca biće ograničen. Svako sedeće mesto zauzima površinu od 4 m2 što značajno ograničava ukupan broj posetilaca ovogodišnjeg izdanja festivala Krokodil. Zato se prijavite slanjem ličnih podataka na e-mail adresu office@krokodil.rs.\nTagovifestival izlasci književnost krokodil leto u beogradu muzej jugoslavije poezija za dž\nPrethodni Ministarstvo prosvete: Nastava u srednjim školama u školskoj 2020/21. godini\nSledeći Meridianbet ima neviđenu ponudu – Slobodna igra za sve slobodne srelce!


29.SOF: Komunikacija dodaje vrijednost | Media Marketing\n29.SOF: Komunikacija dodaje vrijednost\nPredstavljamo vam program Slovenskog oglašivačkog festivala koji je iz prvih dana aprila i Portoroža, zbog koronavirusa, prebačen za 10. septembar u Ljubljani\nDeseti septembar će biti u znaku komunikacije koja dodaje vrijednost. Osvježena crvena nit 29. SOF-a još više u prvi plan postavlja jasnu i fokusiranu komunikaciju koja stvara vrijednost za sve učesnike oglašivačkog sistema. Temu će u užem i širem kontekstu graditi oko 20 izuzetnih domaćih i međunarodnih govornika i sagovornika, koji će tog festivalskog dana sa učesnicima SOF-a dijeliti svoja iskustva, znanje, ideje i priče.\nDan pun događaja će u 9,00 sati otvoriti kreativna snaga predstavljanjem tri najbolja rješenja natječaja za Mlade kreativce s Europlakatovim minglšpilom, a završit će se u kasnim satima.\n[Projekcija] Uži izbor prijavljenih radova\nOgled projekcije užega izbora prijavljenih radova u takmičarskim sekcijama KAJ (Šta) i ZAKAJ (Zašto).\n[Takmičenje mladih kreativaca] Predstavljanje top tri rješenja natječaja za mlade kreativce\nPrijavljeni učesnici će imati 24 sata da konceptom integrirane digitalne kampanje odgovore na raspisani brief i pokažu kako moć digitalne tehnologije, odnosno tehnološke evolucije, može kreatiuvno uticati na ciljeve briefa. Najbolja tri para po mišljenju žirija svoja će rješenja predstaviti na sceni pred publikom.\n[Okrugli sto] Imati glas znači imati društvenu odgovornost\nDa li je društvena odgovornost stvar korporativnih, rukovodećih ili vlastitih odluka? Da li bismo je morali shvatiti čak i kao dužnost uslovljenu uključenošću u društvenu i prirodnu sredinu? O značaju, načinima, izazovima, iskustvima i rezultatima društveno odgovornog djelovanja će Tine Lugarič, kreativni direktor agencije Luna \_TBWA razgovarati sa predstavnicima tri sfere (nevladinih organizacija, medija i poduzeća) koje međusobno sarađujući mogu ostvariti velike promjene u društvu i okolini. Svoja iskustva i poglede će na okruglom stolu “Imati glas, znači imati odgovornost” dijeliti Tina Cipot, voditeljica kreativnog komuniciranja u Lidlu Slovenija, David Razboršek, direktor Zavoda Vozim teTomaž Drozg, vođa i osnivač Plaktivata.\n[Predavanje] Šolje i led. S ograničenim sredstvima do najboljih kreativnih rješenja (Cups and Ice. Make the best Creative stuff out of least resources) .\nDa li se pitate kako s ograničenim sredstvima doći do najboljih kreativnih rješenja za koje je čuo cijeli svijet? Odgovor na to pitanje će, na primjerima brendova Diesel i Heineken, dati Sandra Bold, digitalna kreativna direktorica Publicisa u Milanu.\nKo priča najbolje priče? Najbolje priče nećete naći na društvenim mrežama, čak ni na Instagramu. Instagram Stories su vrlo rijetko – priče. Najbolje priče donose radio, podkasti i zvučne knjige. I Slovenija je stupila u zlatno doba podkasta. O tome će na SOF-u govoriti Matej Praprotnik, digitalac, pomoćnik direktora Radija u RTV Slovenija.\n[B Report] Kreativni pobjednici regije\nU uredništvu Marketing magazina već petu godinu zaredom pripremaju B-report, izvještaj o najnagrađivanijim projektima oglašivačkih kreativaca u regiji nekadašnje Jugoslavije. Na SOF-u će premijerno biti predstavljeno prvih deset oglašivačkih kampanja, agencija i oglašivača na regionalnom nivou i po pojedinim državama koji su se u 2019. godini najbolje plasirali na lokalnim i međunarodnim takmičenjima i festivalima kreativnosti. Najbolje radove će predstaviti Simona Kruhar Gaberšček, glavna urednica Marketing magazina.\n[Okrugli sto] Slovenski stogodišnjaci\nDugovječnost i agilnost slovenskih poduzeća koja nisu zaustavili ni prvi ni drugi svjetski rat, niti svjetska recesija. O njima će govoriti Lucija Živa Sahavec, direktorica AMZS d.d., mag. David Visenjak, direktor marketinga Perutnine Ptuj, David Zappe, direktor marketinga Pivovarna Laško Union, Petra Kovič, odgovorna urednica Sveta Kapitala i mag. Meta Berk Skok, predsjednica Uprave Triglav, Zdravstveno osiguranje d.d.\nRučak & Happy Hour\n[Razgovor] Nevidljive niti timskog duha\nKoliko je važna komunikacija u ekipi i s ekipom? Ne treba propustiti iznenađenja s legendom slovenske košarke Zmagom Sagadinom i novinarom Sašom Jerkovićem.\n[PREDAVANJE] Service design ili kako komuniciranju možemo dodati vrijednost\nKako komuniciranju dodajemo vrijednost? Tako da obećanje koje smo dali ostvarimo u obliku vrijednog iskustva. I, kako znamo da ispunjavamo obećano iskustvo dato kupcu, korisniku, potrošaču? Kako možemo iskustvo sistematski poboljšavati? Na predavanju ćete moći prosuditi da li je moguće poboljšati iskustvo tako kompleksne institucije kao što je sud. O tome će govoriti Benjamin Rančič, direktor potrošačkog iskustva, Renderspace i Žiga Vraničar, vođa strateškog razvoja, Renderspace.\n[Predavanje] Svi svjetovi su vaši: Približavamo vasionu zemlji\nGrađenje živahnih zajednica oduševljenih pratilaca, i onih koji je podržavaju, je sastavni dio Nasinog uspjeha. Ekipa NASA-JPL, zadužena za digitalne vijesti i medije, zanimljivim sadržajem privlači milionsku javnost, a da za promociju nije potrošila niti jedan dolar. Upoznajte kako Američka svemirska agencija Nasa kreira važne interakcije s različitim zajednicama kako bi najudaljenije tačke vasione dovela do nas, u ljudski doseg. Govori Veronica, McGregor, vođa odjela Digitalne vijesti i mediji u NASA-JPL, SAD.\n[Predavanje] Kako u digitalnom orkanu sačuvati prisebnost\nMark Adams, viši potpredsjednik i vođa inovacija u VICE Media, Velika Britanija, u zabavnom će i provokativnom govoru najaviti rat fetišu “Inovacija kao izvor nadahnuća” i onima koji vole slušati, govoriti i čitati o inovacijama, a ustvari nikada ne mijenjaju svoje ponašanje. Ako želimo u decenijama koje dolaze spriječiti tragediju, moramo drastično proučiti način pristupanja diskursu o inovacijama.\nVeseli sati su vrijeme za opuštanje, razmjenu utisaka i osvježenje te pripremu za žurku koja slijedi.\n[Zlatna noć] Završna svečanost sa dodjelom nagrada\nZavršna svečanost sa dodjelom nagrada na novoj lokaciji otkrit će dobitnike prestižnih srebrenih, zlatnih i velikih SOF nagrada u takmičarskim sekcijama KAJ (Šta) i ZAKAJ (Zašto). Bit će objavljen i pobjednički dvojac natječaja Mladi kreativci koji će otputovati na festival Cannes Lions te se u konkurenciji mladih iz cijeloga svijeta boriti na takmičenju Young Lions. Bit će dodijeljene i prestižne nagrade Oglašivačka ličnost i Oglašivač godine 2019. Vrhunac večeri bit će proglašenje Marke godine 2020, Agencije godine 2020 i dobitnika nagrade SOF SOF-a.\n[Zabava] Europlakatov Minglšpil\nVANREDNA VIJEST: SOF: Agencija godine je Futura DDB, Marka godine je Spar Slovenija, najprestižnija nagrada SOF SOF-a je pripala kampanji Mlečne knjige koju je za Spar uradila agencija Futura DDB


Plivanje za časni krst na Krstovdan | SC Radar\nPlivanje za časni krst na Krstovdan\nNegde se plivanje za časni krst otkazuje, negde tek zakazuje. Danas je GO Čukarica saopštila da otkazuje bogojavljansko plivanje na Adi Ciganliji 19. januara, ali će plivanja ipak biti, samo dan ranije i na drugom mestu i u drugoj organizaciji.\n“Plivanje za časni krst će se održati na Krstovdan, u utorak 18. januara, sa početkom u 11.30 časova ispred restorana Bela Vista”, saopšteno je iz JP “Beogradska tvrđava”.\nOrganizator je Kraljevski red vitezova, a uz podršku Skupštine Grada, GO Stari Grad, JP „Beogradska tvrđava“, MUP-a, Žandarmerije, SAJ-a, i pod pokroviteljstvom kneginje Linde Karađorđević.\nKako je saopšteno, prijavljivanje zainteresovanih plivača je preko imejla [email protected], a uslovi za plivače su, kako se navodi, “da su postili Božićni post i da pristupe pravoslavnim duhom mere i ljubavi, a ne takmičarski”. Članovi Kraljevskog reda vitezova su obnovili tradiciju plivanja za Bogojavljenski krst 1999. godine u Savskom jezeru. Posle 20 godina iskustva i pokroviteljstva događaja u glavnom gradu i Srbiji, kroz saradnju sa eparhijama i opštinama, ovaj red organizuje plivanje za časni krst u znak sećanja na krštenje Isusovo na reci Jordan, koje označava i početak njegove misije hrišćanske propovedi, prvo objavljivanje tajne Svete trojice – Oca, Sina i Svetog Duha i prvo ustanovljenje osnovnih simbola hrišćanske vere, navodi se u saopštenju.\n“JEDNO NOVOROĐENČE JE NA RESPIRATORU” Zamenik direktora Instituta za majku i dete: …\nISTRAGA NESREĆE NA PIJACI U “MERKATORU” Inspekcija zatvorila deo objekta u kom se …\nKAKVA MAHERKA! Bizarna prevara u jednom beogradskom lokalu: Odnela i proizvod i …\n“OVO JE ZA ONE KOJI NISU SA NAMA” Jovana i Dejan zaplivali su danas za časni krst, …\nNOVI EDUKATIVNI CENTAR ZA NAJMLAĐE U BEO ZOO VRTU U planu i drugi projekti i rekonstrukcija u …\nPLIVAO DEČAK (12), POBEDNIK JEDNA MARIJA I ČAK 223 TAKMIČARA U ZEMUNU Ovako je proteklo …\nNAKON SUKOBA – POLITIČKA KRIZA Predsednik Kazahstana smenio ministra odbrane\n“NE” Boris Džonson: Neću podneti ostavku, treba sačekati istragu


19 maj 2020\tNapisala Urednik\n12 maj 2020\tNapisala Urednik\nKada se govori o zavisnosti, najčešće na pamet padnu zavisnost od alkohola i psihoaktivnih supstanci, iako je zavisnost od kocke jedna od najzastupljenijih i najbržerastućih zavisnosti. Zbog toga je jako bitno znati neke činjenice o problematičnom kockanju kako bismo bili što upoznatiji i bili sposobniji da prepoznamo zavisnost od kocke, kako kod sebe, tako i u okolini. Jer ako ne znamo, kako da reagujemo?\nSlijedi nekoliko činjenica o kockanju koje treba znati:\n1. Problematično kockanje je pojam za sve obrasce ponašanja u kockanju koji kompromituju, narušavaju ili oštećuju lične, porodične ili profesionalne aktivnosti.\n2. Kada kockanje uzrokuje značajne probleme ili nevolje, to može biti znak patološkog kockanja, koji se takođe naziva zavisnost od kocke. Američka psihijatrijska asocijacija (APA) napominje da neki ljudi razvijaju želju za kockanjem koja je slična žudnji za drogama ili alkoholom. Oni sa zavisnošću od kocke često kriju svoje ponašanje i mogu lagati članove porodice i druge da prikriju svoje ponašanje i mogu se obratiti drugima za pomoć u finansijskim problemima.\n3. Dijagnostički i statistički priručnik mentalnih poremećaja (DSM-5), standardna klasifikacija mentalnih poremećaja koju koriste profesionalci za mentalno zdravlje širom svijeta, klasifikuje problem kockanja kao poremećaj ako osoba izloži najmanje četiri od sledećih vidova ponašanja tokom prethodne godine:\n• Potrebno je kockati se sa sve većom količinom novca da biste postigli željeno uzbuđenje\n• Nemirni ste ili razdražljivi kada pokušavate smanjiti ili zaustaviti kockanje\n• Ponavljani neuspješni napori da se kontroliše, prekine ili zaustavi kockanje\n• Česte misli o kockanju (kao što je ponovno uživanje u iskustvima kockanja, planiranje sledećeg odlaska na kockanje, razmišljanje o načinima da se novac prikaže)\n• Često se kockate kada se osjećate u nevolji\n• Nakon što ste izgubili novac za kockanje, često se vraćate kockanju kako biste se „izjednačili“\n• Laganje da se prikrije kockarska aktivnost\n• Ugrožavanje ili gubitak značajnog odnosa, posla ili obrazovanja ili karijere zbog kockanja\n• Oslanjanje na druge da će vam pomoći u novčanim problemima izazvanim kockanjem\n4. Pojavi patološkog kockanja doprinosi već postojeći obrazac kockanja u porodicama, ali takođe mogu doprinijeti i faktori životne sredine. Simptomi poremećaja mogu početi već u adolescenciji ili kasnije u odrasloj dobi. Muškarci imaju veću vjerovatnoću da počnu u mlađem uzrastu, a žene češće počnu kasnije u životu.\nAko prepoznajete sebe ili nekog iz Vaše okoline u svemu navedenom, savjetovalište Entera - Podgorica je tu za Vas.\n15 apr 2020\tNapisala Urednik\n03 apr 2019\tNapisala Urednik


Od samog osnivanja turnira u organizaciji KSC Mladost i web portala visoko.co.ba, ovaj turnir je jedan od najkvalitetnijih, ali sigurno najposjećeniji turniri u Bosni i Hercegovini i jedini sportski događaj u Visokom koji plijeni toliko pažnje publike.\nNaravno ni igrački ne zaostaje za mnogim turnirima, pa su se tako i ove godine na parketu visočke dvorane nalazila zvučna imena bh. fudbala, ali i futsala, a najveća zvijezda je bio kapiten aktuelnog prvaka BiH Muamer Svraka, a ekipe učesnice nisu samo iz Visokog već smo ove godine vidjeli i ekipe iz Kiseljaka, Zenice, te naravno Sarajeva.\nTurnir se igra po sistemu, da je 20 ekipa podijeljeno u četiri grupe po pet ekipa, prvoplasirani je išao direktno u četvrtfinale, a drugoplasirani i trećeplasirani su razigravali u osmini finala.\nPet dana sjajnih malonogmetnih predstava je okončano u nedjelju navečer kada je turnir osvojila ekipa Semko BIOS, predvođena igračem premijerligaša u futsalu Adnanom Hodžićem, koji je ujedno i najbolji igrač turnira, kao i autor prekrasnog pogotka u Mostaru protiv Zrinjskog.\nDrugo mjesto je pripalo ekipi “Doktori i čarobnjaci”, dok su na trećem mjestu zasjeli prošlogodišnji osvajači SAS Tehnic koji je pobijedio ekipu Caffe Harry.\nNajbolji golman je također iz pobjedničke ekipe, a to je Amir Bekan, dok je najbolji strijelac iz ekipe SAS Tehnica Nermin Kahvedžić. Inače za ovu momčad nastupao je i ponajbolji bh. hakler Nijaz Cuni Mulahmetović.\nS obzirom na fantastičnu organizaciju i malonogomten predstave, ne sumnjamo da će i naredni turnir biti još bolji i atraktivniji, a organizatorima stižu čestitke sa svih strana za sjajnih pet dana malog nogometa u Visokom.


Mezoterpaija lica i tela iglicama! | Popusti, grupna kupovina, kuponi i putovanja\n4990 din za mezoterpaija lica i tela iglicama sa aplikacijom mezoterapijskih koktela ordinaciji Leona Life!\nmezoterpaija lica i tela iglicama sa aplikacijom mezoterapijskih koktela\nSve to ove tretmane čini: bezbednim i vrlo komfornim za pacijente.\nVaučer obuhvata: Mezoterpaiju lica i tela iglicama sa aplikacijom mezoterapijkih koktela!


"Ne ažurirajte još svoj operativni sistem!" | MONDOBA\nNe azurirajte jos svoj operativni sistem\n13. July, 16:27\n"Ne ažurirajte još svoj operativni sistem!" 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nAutor mondo.rs 23.09.2019. / 14:49\nNakon što je Apple zvanično objavio svoj operativni sistem iOS 13, mnogi korisnici odmah su počeli da nadograđuju svoje uređaje. Ali, nije trebalo to da učine, tvrdi američko Ministarstvo odbrane...\nMinistarstvo odbrane SAD (US DoD) preporučuje da bi bilo bolje da to ne rade. U mejlu poslatom zaposlenima i spoljnim saradnicima, Ministarstvo ističe da novi operativni sistem nije bezbedan, jer dolazi sa brojnim bagovima, koje je najlakše izbeći tako da se uopšte ne instalira.\nIpak, da ne bude sve tako crno, DoD savetuje korisnicima Apple uređaja da sačekaju novu verziju iOS 13.1, koja će izaći 24. septembra. Apple bi u njoj trebalo da zakrpi sve "rupe", koje su otkrili stručnjaci za bezbednost Ministarstva obrane SAD, objavio je Tehnopolis, pozivajući se na Softpedia sajt. Nije samo bezbednost iOS 13 nadogradnje problem. Jedan propust vezan je uz Bluetooth i povezivanje sa spoljašnjim uređajima - na iPhone 8 modelu, sa kojim ranije nije bilo nikakvih problema sa spajanjem s spoljnim zvučnicima, automobilom i slično, sad veza pukne nakon nekoliko sekundi.\nJednom broju korisnika ni Wi-Fi više ne radi kao što je radio pre nadogradnje, a deo korisnika ima probleme i sa virtuelnom tastaturom. Takođe, iOS 13 ima i bezbednosni propust putem kojeg bi neko mogao da zaobiđe da hakuje zaključani ekran i pristupi kontaktima korisnika, o čemu se pisalo još dok je iOS 13 bio u BETA fazi testiranja kod korisnika.\nNije Ministarstvo odbrane jedino, koje upozorava na novi iOS 13, učinile su to i kompanije za proizvodnju igara, među njima i Epic i Tencent, koji izdaju mega hitove Fortnite i PUBG, navodeći da njihovi naslovi ne rade gotovo nikako nakon ažuriranja na iOS 13 i, takođe savetuju da se sačeka sa nadogradnjom do najranije 24. septembra, dok se ne ustanovi da je Apple popravio sve što pravi problem.


Posljednji valcer u Sarajevu (Belle epoque, 1990)\nPosljednji valcer u Sarajevu (1990)\nBelle epoque (Originalni naziv)\nPriča o A. Valiću prvom bosanskom filmašu koji je snimio atentat na Franca Ferdinanda\nScenarij: Nikola Stojanović\nUloge: Davor Janjić, Radmila Živković, Vita Mavrič, Petar Božović, ...\nFilm "Belle epoque (Posljednji valcer u Sarajevu)" je priča o Sarajevu pred Prvi svjetski rat koja istovremeno prati i atentatore i pripreme za atentat na Franca Ferdinanda koji će biti uvod u katastrofu općih razmjera, ali i odrastanje i sazrijevanje Antona Valića (Davor Janjić), prvog bosanskog filmskog snimatelja. Ostvarenje prikazuje Sarajevo pod austrougarskom okupacijom u koje stiže Europa kroz - novi način života, automobile, kabare, kino, prostituke, europski razvrat i intrige...\nGodina je 1914. Maturant Anton Valić (Davor Janjić) živi s majkom, bogatom udovicom austrijsko-židovskog podrijetla Paulinom Metz-Valić (Radmila Živković) čiji je glavni izvor prihoda uspješni bordel u kojem goste zabavlja kabaret. Glavna zvijezda kabareta i bordela sjajna je pjevačica Erži, koja radi i kao špijunka. Preko srednjoškolske simpatije Jovanke, Anton dolazi u dodir s terorističkom organizacijom Mlada Bosna. Prvim odlaskom u kino Anton se zarazio virusom filma, no njegova ljubav prema filmu i strast koju osjeća prema Erži nimalo se ne sviđaju njegovoj posesivnoj majci...\nFilm je sniman u Sarajevu, Travniku, Beogradu i Beču. Muziku za film napisao je Arsen Dedić. "Belle epoque“ ili "Posljednji valcer u Sarajevu“ snimljen je još 1990. godine, a njegova obrada počela je 1991. godine, nekoliko mjeseci prije rata u Bosni i Hercegovini. Tijekom opsade Sarajeva postojala je velika opasnost da snimljeni materijal bude uništen. Filmski negativi bili su u „Jadran filmu“ u Zagrebu, a radni materijal u „Bosna filmu“ u Sarajevu.\nProducent Bakir Tanović prebacio je taj materijal u svoju kuću i tako ga sačuvao, jer su svi radni materijali za montažu koji su se nalazili u „Bosna filmu“ tijekom rata uništeni. Film „Belle epoque“ osvojio je Gran pri prvog Filmskog festivala Srbije održanog prošlog ljeta u Novom Sadu i još nekoliko drugih nagrada.


Milan Marić - Umjetnost mora da bude bezobrazna i da nikome ne podilazi - ART mozaik\nMilan Marić – Umjetnost mora da bude bezobrazna i da nikome ne podilazi\n12/04/2019 12/04/2019 Dragan Leković 0 Comments\nGLUMAC MILAN MARIĆ ZA “VIJESTI”\nStefan Strugar 12. april 2019.\n“Besa” i “Žmurke” su dosta različite u samoj ideji i namjeri. “Besa” pripada talasu mejnstrim triler priča koje su posljednjih godina veoma popularne u svijetu. U “Besi” su odlično upleteni ovi naši kompleksni odnosi ex YU prostora i veoma lijepo se igra sa onim što mi danas živimo. “Besa”, između ostalih, postavlja i pitanje da li danas, u vremenu koje živimo, junak može ostati junak – moralno i etički čist, ili je neophodno da postane antijunak u ovoj svakodnevici koju smo svi kreirali i za koju smo odgovorni. “Žmurke” su nešto što pripada manje zastupljenom talasu, a to su autorske serije. Veoma teško ih je jasno žanrovski odrediti, a možda za takvu vrstu serije to i nije neophodno raditi.\n← Nesalomivi/The Untouchables – Priča o filmu\nU susret poslednjoj sezoni – Glumci “Igre prijestola” otkrivaju: Gledaćemo rasplete, tuče i scene koje oduzimaju dah →\nDragomir Bojanić Gidra – Biografija\nEric Idle – Biografija


Kuršumlija: Izgradnjom mostova rešili probleme - Gradjevinarstvo.rs\nKuršumlija: Izgradnjom mostova rešili probleme\n21.11.2014. | RTS\nOpština Kuršumlija i Ministarstvo odbrane izgradili su dva mosta, preko Toplice i Prolomske reke. Tako su rešili višedecenijske probleme meštana planinskih sela, koji su do sada, kada nabujaju reke, mesecima bili odsečeni od sveta. Lokalna samouprava izgradila je noseće stubove i puteve, a inženjerijska jedinica Vojske iz Prokuplja montirala je gvozdene mostove.\nOpština Kuršumlija, sa sedam miliona dinara, finansirala je izgradnju nosača i pristupnih puteva, ali ni ovoga puta, prema rečima nadležnih, zbog nedostatka novca, most ne bi mogla kompletno da završi. Problem je rešen zahvaljujući razumevanju Ministarstva odbrane, koje je poklonilo metalnu konstrukciju.\n- To je zaista od neprocenjive vrednosti za te meštane, koji su po dvadeset, dvadeset pet kilometara išli okolo kada se reka poveća, a radi se o reci Toplici koja i inače nije tako mala – kaže Radoljub Vidić, predsednik opštine Kuršumlija.\n- Most je dužine 21 metar i u saradnji sa opštinom Kuršumlija mi smo to postavili i uspešno realizovali zadatak – kaže major Borko Bućković, Vojska Srbije.\nMinistarstvo odbrane je opštini Kuršumlija pomoglo i u izgradnji mosta ka selu Mehane, na Prolomskoj reci, gde takođe, osim drvenog pešačkog prelaza, on nikada nije postojao.\nSKUPŠTINA OPŠTINE KURŠUMLIJA, SRB\n027 381 402