PočetnaTestovi MultimedijaTestovi monitoraTest: Acer XB253Q GX (Video)\n16.03.2021 11:19 | 0 Multimedija\n1. Acer XB253Q GX 2. Karakteristike i performanse 3. Zaključak\n1. Acer XB253Q GX\nPočetak svake godine je uvek relativno spor period u IT industriji, kada ne viđamo baš puno noviteta. Tada se obično prazne lageri onoga što nije prodato tokom praznika, pa mahom tek od drugog kvartala počnu da se dešavaju neke zanimljivije stvari i na test u većem broju pristižu neki novi uređaji.\nNo, zbog svega što se dešavalo prethodne godine, velike potražnje, ali i nekih drugih faktora, 2021. je jedna netipična godina u kojoj mnoga pravila više ne važe, a izbor i dostupnost uređaja su vrlo ograničeni.\nAko već imate dobar gaming računar ili imate sreće - tačnije puno sreće, da ugrabite neku dobru grafičku kartu u svom ovom ludilu, trebaće vam i dobar gaming monitor, a njihov izbor je u ovom trenutku čini se i bolji nego izbor samih kartica.\nNa našem testu se ovog puta našao jedan novitet iz Acera u vidu XB253Q GX, modela koji donosi osvežavanje od 240Hz, odziv od 0.5ms, G-Sync kompatibilnost i HDR podršku - dovoljno bogat skup funkcija da bude zanimljiv onima koji su u potrazi za modernim gaming monitorom, a što je najbolje, uz cenu od 39.990 dinara, odnosno nešto ispod 340€. Zvuči kao baš dobar odnos cene i mogućnosti, a kako to zapravo radi u praksi, proverili smo u višednevnom igranju na ovom monitoru, pa evo naših utisaka.\nDizajn ovog modela je u tipičnom Acer maniru - moderan, ali ne i preteran. Monitor pripada Acerovoj Predator seriji gaming uređaja, što je očito po logotipu na sredini donje ivice, kao i na znaku na dnu postolja i vrhu nosača panela. Ove tri stvari su, uz samo postolje, ujedno i jedino što asocira na gaming, jer je ostatak monitora relativno neutralnog izgleda, što svakako pozdravljamo, jer nema potrebe da vam monitor bode oči i odvlači pažnju tokom igranja.\nPostolje je izvedeno u vidu tri metalne nožice koje uz umereno zauzeće prostora na stolu pružaju odličnu stabilnost, a zadnja noga je dovoljno kratka da je monitor moguće odmaći vrlo blizu zadnje ivice stola. Inače, postolje omogućuje podešavanje visine u opsegu od 11.5cm, rotaciju levo i desno za po 20 stepeni, nagib od 5 stepeni ka dole i 25 ka gore, kao i pivot panela u oba smera za po 90 stepeni, što će dobro doći ako kao mi volite da odigrate neki dobar fliper s vremena na vreme.\nSa izuzetkom otvora za ventilaciju na poleđini i teksturom četkanog metala, ostatak je relativno jednostavan, a isto važi i za prednju površinu, na kojoj je uz vrlo tanke okvire sa gornje i bočnih strana primetan samo donji u nekoj tamno sivoj varijanti sa specifičnom teksturom u vidu vodoravnih linija.\nNa dnu zadnjeg dela se očekivano nalazi sekcija sa konektorima u kojima se pored onog za naponski kabl nalaze i dva HDMI 2.0 i jedan DisplayPort 1.4 i 3.5mm izlaz za slušalice. Kad pominjemo slušalice, pomenućemo i da monitor poseduje i ugrađene zvučnike od 2x2W koji su upotrebljivi ako baš nemate neko bolje rešenje pri ruci.\nSekciju sa konektorima zaokružuje i USB hub sa jednim USB 3.0 portom za vezu sa računarom i dva porta za povezivanje dodatnih uređaja, a na levom boku monitora su izdvojena još dva USB 3.0 porta za lakše povezivanje USB diskova i drugih priručnih uređaja. Vredi pomenuti i da se pri dnu postolja nalazi i prorez za sprovođenje kablova.\nZa kontrolu menija, Acer se na ovom modelu odlučio za hibridni sistem sa mini joystickom i četiri dodatna tastera uključujući i onaj za uključivanje monitora, a koji se nalaze iza donje leve ivice monitora. U većini slučajeva ćete sve moći da obavite mini joystickom zahvaljujući preglednom meniju, dok tri dodatna tastera služe kako za prečice, tako i za pristup nekim dodatnim stavkama poput npr. menija za informacije u kome se nalazi opcija za resetovanje svih podešavanja, što nije baš jasno na prvi pogled.\nKad smo kod menija, u njemu ćete pronaći uobičajena podešavanja, kao i vrlo detaljne opcije za kontrolu pojedinačnih kanala boje, kao i specifične gaming opcije koje su bitne s obzirom na namenu ovog modela. Među njima, tu je black boost za podizanje nivoa crne, za koji bi neki verovatno rekli da nije ni potreban na IPS panelu, kao i prikaz nišana i trenutnog osvežavanja.\nTu je i Ultra-Low latency mod koji je izgleda aktivan stalno, čak i kada je opcija zasivljena u slučaju korišćenja varijabilnog osvežavanja, a koji input lag snižava na vrlo dobrih 11.5ms.\nKad pominjemo varijabilno osvežavanje, ono je podržano u opsegu od 50 do 240Hz, a pored VESA standarda, odnosno AMD Freesynca, XB253Q GX je i zvanično G-Sync kompatibilan.\nOvaj monitor definitivno pripada poslednjoj generaciji IPS gaming modela, pa se pored osvežavanja od 240Hz hvali i odzivom od svega 0.5ms. Ovako nizak odziv jeste dostižan, ali samo uz upotrebu VRB opcije koja zapravo aktivira strobovanje pozadinskog osvetljenja. Ova opcija ima nekoliko nivoa, pri čemu normal daje praktično perfektan odziv uz nešto tamniju sliku u odnosu na rad bez VRB-a, dok Extreme pored još tamnije slike uzrokuje i primetan ghosting, odnosno overshoot, uz skoro neprimetan dobitak po pitanju odziva. VRB opcija nije dostupna na maksimalnom osvežavanju, već samo do 120Hz, a onemogućuje i istovremeno korišćenje varijabilnog osvežavanja, pa sumnjamo da će se puno korisnika odlučiti da je koristi, osim u nekim specifičnim slučajevima.\nBez aktivnog VRB-a i sa aktivnim G-Syncom, odziv je dosta viši, realno oko 2-3ms na maksimalnom osvežavanju, što je i dalje dosta dobro, mada ne i najbolje što smo imali prilike da vidimo od poslednje generacije IPS panela. U meniju je dostupno i Overdrive podešavanje koje na Off i Normal pruža slične rezultate, možda čak i najbolje na Off, dok je Extreme opcija potpuno promašena i pokazuje vidne artifakte iza objekata koji se kreću. Zanimljivo, overdrive opcija je nedostupna ukoliko koristite varijabilno osvežavanje, jer u tom slučaju monitor overdrive podešava u hodu zavisno od trenutnog osvežavanja i možemo reći da to radi prilično dobro, s obzirom da je iskustvo u brzim esports igrama bilo vrlo dobro.\nOno što takođe doprinosi odličnom utisku u igrama i što ćete primetiti već na prvi pogled je i kontrast, koji na ovom modelu iznosi za jedan IPS sjajnih 1325:1, uz nivo crne od tipičnih i rekli bismo za gaming sasvim podnošljivih 0.3 nita i maksimalno osvetljenje od blizu 400 nita. Monitor poseduje i ACM mod za dinamičku kontrolu kontrasta koji kontrast podiže na nešto preko 4000:1, ali uz relativno spore promene koje ga čine upitno upotrebljivim. U svakom slučaju, visok prirodni kontrast, kao i vrlo dobro mapiranje čini da igre izgledaju odlično, čak i one koje ne podržavaju HDR, a monitor inače ima i HDR podršku, istina za bazični HDR400 standard, pa ne očekujte baš pravo HDR iskustvo i nešto više od jednostavno dobrog SDR prikaza. Prave HDR modele očekujemo ove godine, sa mini-LED osvetljenjima i ne tako mini cenama, pa kao i uvek važi pravilo koliko para, toliko i muzike, odnosno grafike.\nIpak, modeli od 400 nita trenutno pružaju verovatno najbolji odnos cene i kvaliteta prikaza kada je PC gaming u pitanju, pa ne treba misliti da propuštate puno toga. Svetao prikaz sa zasićenim bojama je ono što vizuelno izgleda dobro u igrama, a Acer XB253Q GX upravo to i nudi, ni manje ni više.\nU slučaju ovog panela, prikaz boja je osmobitni, bez pokušaja da se dostigne nešto više, pa paleta boja koju je on u stanju da prikaže pokriva oko 76.1% DCI-P3 spektra, što je zapravo vrlo dobro za jedan ne-desetobitni panel.\nPreciznost prikaza boja naravno nije bila fokus, već je akcenat bio na atraktivnosti, pa je u skladu sa tim i najprecizniji mod imao Delta E odstupanje od korektnih 3.7. Šteta je što nedostaje npr. sRGB mod, jer bi to ovaj model učinilo dobrim izborom za one koji žele i gaming i rad na grafičkim sadržajima, ali ovako kako je, graphics mod deluje kao najbolji izbor jer nudi maksimalnu svetlinu i kontrast uz praktično najbolju preciznost prikaza. Prijatno iznenađenje je i vrlo dobra uniformnost osvetljenja, bez probijanja po ivicama, ali naravno uz neizbežni IPS glow.\nUkupan utisak o ovom modelu je da za svoju cenu od ispod 340e pruža zaista puno. Vrlo dobar kvalitet prikaza, optimalna dijagonala za gaming, kao i rezolucija koja u uslovima nestašice grafičkih karti omogućuje da i sa nekom slabijom grafikom iskoristite prednosti visokog osvežavanja, dok će vam neka iole bolja omogućiti i da maksimalno iskoristite 240Hz i uživate u vrlo dobrom odzivu u igrama.\nAcer XB253Q GX pruža vrlo upotrebljiv set karakteristika po razumnoj ceni, pa ako želite pravi gaming monitor, a ne biste baš da potrošite puno para, svakako obratite pažnju na ovaj model.


Sve jači zahtevi u Turskoj da Sveta Sofija ponovo postane džamija\nSve jači zahtevi u Turskoj da Sveta Sofija ponovo postane džamija\nČuvena crkva Aja Sofija u Carigradu mogla bi ponovo postati džamija, izveštava britanski Ekonomist navodeći da su nade u Turskoj da će se to dogoditi podstaknute informacijama da će turski premijer Redžep Tajip Erdogan krajem ovog meseca predvoditi molitvu u tom objektu.\nMolitva bi trebalo da bude održana 29. maja, povodom 561. godine od kada je Sultan ušao u tadašnju crkvu Aja Sofija i šaku zemlje sa njenog poda stavio na svoj turban u znak poniznosti pred Bogom, nakon čega je katedrala postala džamija Aja Sofija.\nErdoganovi savetnici su, kako piše Ekonomist, odbacili priču o tome da ta crkva ponovo postane džamija, nazvavši je „fantazijom”.\nMeđutim, viši zvaničnici Erdoganove Partije pravde i razvoja ne kriju da bi voleli da se u toj crkvi mole muslimani.\nOd 1935. godine ta crkva je muzej, što je bio deo programa turskog vođe Kemala Ataturka da sekularizuje Tursku i izbriše njenu otomansku prošlost.\nIslamisti žele to da preokrenu. „Aju Sofiju smatraju simbolom osvajanja, islamske superiornosti nad hrišćanstvom”, rekao je turski istoričar Tugba Tanjeri Erdemir.\nZamenik premijera, Bulent Arinč, rekao je da „mi gledamo u ovu zaboravljenu Aja Sofiju i molimo se Alahu da su blizu nas dani kada će nam se ona osmehnuti”.\nTa izjava povredila je osećanja pravoslavnih hrišćana, a vaseljenski patrijarh Vartolomej rekao je za jedan italijanski list da je ta crkva izgrađena kao svedočanstvo hrišćanskoj veri i da, ako će biti ponovo otvorena za versku službu, ona može biti samo hrišćanska.\nTurski islamisti odgovaraju da njihova borba ima pravni osnov. Aja Sofija bila je lično vlasništvo Mehmeda II koji je dekretom odredio da ona treba da ostane džamija „do sudnjeg dana”.\nI pored toga, pojedini muslimanski intelektualci zalažu se za kompromis i predlažu da Aja Sofija bude otvorena za verske obrede i za muslimane i za hrišćane.\nTo se, ipak neće desiti jer je 3. maja podnet nacrt zakona koji predviđa da crkva bude promenjena u džamiju.\nNacrt zakona podneo je poslanik Hami Jildirim, blizak svešteniku Fetulahu Gulenu, koji živi u Pensilvaniji, a koga turski premijer Erdogan optužuje da želi da svrgne njegovu vladu.\nPošto nije uspeo da diskredituje Erdoganovu vladu putem korupcionaške afere koju su pokrenule njegove pristalice u pravosuđu, čini se da je Gulen pribegao podrivanju njenih verskih osnova, navodi Ekonomist.\n„Oni koriste Aja Sofiju kako bi nas namamili. Nećemo upasti u njihovu zamku”, rekao je poslanik Erdoganove partije, Bulent Turan.\nErdoganov zamenik, Bulent Arinč ove nedelje je jasno saopštio da promena statusa Aja Sofije „nije na dnevnom redu vlade”.


Komentari na "Zločini iz strasti preplavili Srbiju: Psiholog otkriva koja su 2 glavna razloga za porast nasilja" - Telegraf.rs\nMile ore, al duboko\n24. septembar 2020 | 18:48\nDruštvene mreže bato\n24. septembar 2020 | 18:05\nOstalo nam iz ratova\n24. septembar 2020 | 17:05\nDa su držali distancu to se ne bi desilo. Niko masku ne nosi.\n24. septembar 2020 | 16:56\nZašto je u sve ovo "udenula" koronu, kad je na kraju zaključila da razlog leži u patološkoj ličnosti ubice. Elem, srpsko društvo se duže od trideset godina planski unazađuje u svakom pogledu, a grupe koje ga unazađuju vladaju našom Srbijom baš toliko vremena. To su činjenice koje psiholog ne sme da pomene, pošto zna da će u protivnom ostati bez posla. Dodatno je tragično što poslednjih godina najteža krivična dela čine pripadnici režima. Saučešće porodici nevine žrtve.\n24. septembar 2020 | 15:32\nGospodja psiholog je sve rekla ali uzroke prave nije,znate kad hocete da resite neki problem,enigmu dogadjaja onda morati to reci i nazvati pravim imenom da i najobicniji covek nizeg nivoa svesti i obrazovanja da razume,ali cesto se cenzurisu reci i recenice a neznam zasto kad svi to koristimo u svom vokabularu kroz celi zivot,njeno izlaganje i vidjenje stvari je daleko od istine,samo 1%ljudi u celom svetu mogu uci u uzroke i dati tacnu definiciju uzroka i posledice\n24. septembar 2020 | 15:56\nDARKO 99 %\nPravi uzrok je u mozgu ljudi a okidači su mnogobrojni,malo se u medicini leči prema uzrocima a najviše se simptomi leče,još je nizak nivo naučnog znanja .Psihologija je najmanje razvijena zbog složenosti.\n24. septembar 2020 | 16:13\nProblem je u danasnjoj politickoj korektnosti, gde ljudi govore ono sto je drustveno prihvatljivo, a ne i ono sto je ispravno. Ovakvi psiholozi vide krivca u samo jednoj strani, i problem nasilja bi resavali tako sto bi naprimer sekli ruke svim muskarcima preventivno da mogu, kao sto su u srednjem veku za sve probleme u selu krivili zene i palili ih na lomacama kao vestice. Daleko je to od ljudi koji koriste razum i logiku. Licna samoodgovornost je nestala ko zna gde\nTi si veća zvezda od korone.\n24. septembar 2020 | 16:58\nIma li negde da tebe nema?


Vreme 1080 - Narodna biblioteka Srbije: Biblioteka ponovo radi -->\nNarodna biblioteka Srbije >\nZavršetak rekonstrukcije zgrade Narodne biblioteke Srbije znači pre svega bolje uslove za rad te ustanove i njenih korisnika, ali i kraj jednog od nekoliko velikih i višegodišnjih građevinskih problema domaće kulture. Iako ih sigurno svi znamo napamet, nije na odmet i ovom prilikom podsetiti da rekonstrukcija Narodnog muzeja još nije počela iako se najavljuje od 2003, da je zgrada Muzeja savremene umetnosti zatvorena zbog rekonstrukcije od 2008, da ni posle pet godina stambeno pitanje zgrade u Resavskoj ulici koja je namenjena Muzeju grada još nije rešeno, da se rekonstrukcija Malog pozorišta "Duško Radović" najavljuje od bombardovanja...\nDakle, do ponedeljka 12. septembra na ovom (nepotpunom) spisku ustanova koje čekaju prostor u kome mogu da rade kako treba, bila je i Narodna biblioteka Srbije. Radovi na obnovi njene zgrade počeli su 8. oktobra 2007. godine. Prema prvobitnom planu po kome je predviđena samo rekonstrukcija enterijera, trebalo je da budu završeni do kraja 2009. Međutim, nekoliko razloga je uticalo da Biblioteka tek sad primi prve korisnike u svoju obnovljenu zgradu: naknadno se ispostavilo da je osim enterijera neophodna i prepravka instalacija pa je Biblioteci odobrena dopuna projekta, zbog kašnjenja u isplati izvođač je obustavljao radove nekoliko puta – jednom čak na devet meseci, a i izdvojena državna finansijska sredstva su postala nedovoljna pa je moralo da se čeka na kredit. Međutim, na otvaranju, prvi korisnici, novinari i ostali radoznalci bavili su se rezultatima rekonstrukcije a ne njenim tokom.\nSTANJE STVARI: A rezultati su sledeći: Narodna biblioteka Srbije sada ima 6000 obnovljenih i funkcionalno unapređenih kvadratnih metara, a broj mesta u čitaonicama je uvećan za 50 odsto pa sada u njima može da radi 600 korisnika. Korisnička mesta su spojena sa internetom a mnoga su opremljena računarima. Obnovljen je ulazni hol sa pristupnim pultom, kafeterija sa atrijumom, foaje ispred centralne čitaonice sa informativnim pultom, mokri čvorovi na tri nivoa. Obnovljeni su električna instalacija, hidrantna mreža, ventilacija, klimatizacija, protivpožarni sistem, pristup internetu, telefonske instalacije, video-nadzor i lift. Vesna Jovanović, PR Narodne biblioteke Srbije, naglašava da je rekonstrukcija enterijera finansirana sredstvima iz NIP-a Republike Srbije i kreditom Evropske investicione banke u ukupnoj vrednosti oko 4,3 miliona evra, kao i da je ovog maja energetska kompanija EFT Group donirala informacionu opremu u vrednosti od 250.000 evra.\nDIZAJN: Sva ta tehnologija uklopljena je u enterijer koji je projektovao arhitekta Zoran Radojčić, a dizajnirao Branko Pavić. Nameštaj – stolovi, stolice i police (autor Zoran Radojčić), asocira na srednjovekovni zbog stolica u formi prestola. "Nameštaj je, naravno, urađen po ergonomskim standardima. Stolice namerno nisu tapacirane zato što rad u čitaonici podrazumeva budnost", objašnjava Vesna Jovanović. Cela Biblioteka je zastrta tepihom dizajniranim (Branko Pavić) samo za njen prostor.\nRoman – List na korici hleba >


VULETIĆEV ODGOVOR BINIĆU ZBOG ASANA: Brz i hitar se razlikuju kao glup i neinteligentan! - Domaći fudbal, Fudbal, The Best Of, Top News\nHotSport»Domaći fudbal, Fudbal, The Best Of, Top News»VULETIĆEV ODGOVOR BINIĆU ZBOG ASANA: Brz i hitar se razlikuju kao glup i neinteligentan!\nVULETIĆEV ODGOVOR BINIĆU ZBOG ASANA: Brz i hitar se razlikuju kao glup i neinteligentan!\nStefan Smuđa| 2019-08-10T14:28:35+01:00\t10. avg 2019. 14:26|27 Comments|HotSport\nPotpredsednik Partizana Vladimir Vuletić oglasio se u izjavi za HotSport povodom reči Dragiše Binića da ‘Takuma Asano nije igrač za ozbiljan fudbal’.\nLegenda Crvene zvezde je ‘podigla prašinu’ izjavom o najzvučnijem pojačanju Partizana ovog leta.\n– Asana sam gledao i ranije, ništa posebno. Mene nije impresionirao ovom utakmicom. Nedovoljno tehnički obučen i dekoncentrisan u situaciji ‘jedan na jedan’. Kao i njegovi sunarodnici, specifične je građe, limitiran za ozbiljan fudbal. Budimo realni: da nešto vredi, ostao bi i igrao u sređenijem svetu – rekao je, između ostalog, Dragiša Binić.\nZbog toga je stigla reakcija iz Humske, tačnije od strane potpredsednika Partizana Vladimira Vuletića, koji je u izjavi za HotSport oštro odgovorio nekadašnjem Zvezdinom asu.\n– U paničnom strahu kako opravdati najskupljeg igrača u istoriji fudbala na ovim prostorima, interkontinentalnog ‘idi mi – dođi mi napadača, latio se, ničim izazvan, Dragiša Binić da ocenjuje igrače Partizana. U svojoj oholoj taštini neznanja i neukosti, sebi, sa mesta člana Izvršnog odbora FSS zaduženog za regularnost takmičenja, on dozvoljava da se bavi performansama igrača jednog kluba – počeo je Vuletić.\n– On ne radi ono što mu je nadležnost – pa do danas, još u martu izglasana Radna grupa za uvođenje VAR tehnologije nije ni otpočela sa radom i liči da nikad neće – naglasio je potpredsednik crno-belih.\nBinić je svojevremeno važio za najbržeg igrača na fudbalskoj sceni, a za Asana kome je brzina najveći adut, rekao je da ‘nije brz, nego samo hitar’.\nVuletić je posebno apostrofirao reči Binića da je nedavno pričao sa Marčelom Lipijem, koji je navodno radio sa Asanom, i za koga je Italijan rekao da nikada ne bi u njegovom timu bio ni među rezervama.\n– On se, u velikom naporu kognicije, bavi razlikovanjem sinonoma ‘brz’ i ‘hitar’ isto koliko bi razlikovao termine ‘glup’ i ‘neinteligentan’.\nOn baštini tradiciju izmišljanja nekih medijskih poslenika, pa ističe kako je Marčelo Lipi (koji je radio kao trener u Kini) tvrdio da je Asano (Japanac koji nikad nije igrao u Kini) toliko limitiran ‘da ga nikad ne bi video ni u rezervama svog tima, ali je morao da ga zbog marketinga ubacuje’.\nTakuma Asano je igrao za japansku Sanfrese Hirošimu do 2016. godine (60 nastupa), a potom je prešao u Arsenal, gde nije upisao nijedan nastup zbog problema sa radnom dozvolom, pa je išao na pozajmice u nemačke timove Štutgart i Hanover. Reprezentativac Japana bio je 18 puta.\nMarčelo Lipi, sa druge strane, nikada nije radio u Japanu. Bivši trener Intera i Juventusa je od 2012. do 2014. godine trenirao kineski Gvangžu Evergrande, a od 2016. godine je selektor fudbalske reprezentacije reprezentacije Kine.\n– Bez želje da se Dragiši objasni da je za kvalitetnu izmišljotinu neophodno bar osnovnoškolsko obrazovanje i razlikovanje japanskih ostrva od Kine, ovde se postavlja pitanje po kom osnovu i sa kojim mandatom od Disciplinske komisije FSS već osuđivani Dragiša se bavi jednim klubom sa mesta člana IO FSS zaduženog za regularnost takmicenja?!? – pita se Vuletić i zaključuje:\n– Deluje da je to identično nespojivo kao njegovo (ne)poznavanje elementarne sintakse i geografije, u kombinaciji sa oskudnom maštom.\nDa se bar rukovodi Dekartovom mišlju ‘scio me nihil scire’ (znam da ništa ne znam) bilo bi nešto manje tragično. Ovako mu ostaje samo ‘ora et labora’ – da moli i radi – podvukao je Vladimir Vuletić u izjavi za HotSport.\nTAGOVI: Partizan, Dragiša Binić, Vladimir Vuletić, Takuma Asano\nMarko 10.08.2019. at 14:41- Odgovori\t (0)\t (0)\nNe moze da prodje jedan intervju bez latinskih izreka. Zvezdas sam ali Partizan ne zasluzuje da ga vode neznalice kao sto su Vuletic, vucelic i vazura….\npartizanovac 10.08.2019. at 16:07- Odgovori\t (0)\t (0)\nProfo.nemoj da koristis latinski kad zvezdanu nervira to.\nVALJAK 10.08.2019. at 22:20- Odgovori\t (0)\t (0)\nMARKO, NEZNALICE JESU VAZURA I VUCELIC, ALI\nVULETICU KAPA DOLE. KAO\nDON KIHOT SE BORI PROTIV\nZVEZDIN FSS. BUDI MALO\nGdK 10.08.2019. at 14:44- Odgovori\t (0)\t (0)\n..ili “Hrom” i “Copav”..?! .!. XXAAXXAA .!. SVI ooodlicno znamo sta je po sredi i ko je “Scenarista” ili “Reziser” bininog ‘Napada’ na Partizanovo pojacanje,koji je odmah na veoma vaznom debiju postigao GOL, i sta TEKKK mogu da ocekuju cRVENI RENT-A-CAR NARIKACI U DERBIJU od HITROGGG SAMURAJJJJA..?! .!. XXAAXXAA .!.\nParanoja 10.08.2019. at 21:25- Odgovori\t (0)\t (0)\nZbog cega takav stav o binicu.pricamo o coveku koji je bio nenormalno brz u ono vreme.sigurno da ne moze vuletic da da poredjenje sa asanom kad je to osoba koja nije ni za autobusom potrcala u zivotu.o fizionomiji asana binic je u pravu.malo brzi stoper ili flaster na njemu ce ga izbaciti iz ritma.nema snagu.a tehnika mu je prosek.e sad opet meni se npr kao zvezdasu jako svidja njegova glad za golom.mozda uz malo vise rada na zavrsnici to bude sasvim ok.i ne ne plasim se kao zvezdas njegovih kvaliteta na derbiju jer verujem u nase igrace.partizan mora da igra ligu evrope.moramo zajedno do ta dva mesta u ligi sampiona.posebno pohvale za ovog omladinca ,mislim da bese stevanovic.novi as je na vidiku.a profa i bina bolje da se manu naseg fudbala.muka mi je vise od prepucavanja.ko nije skapirao sta nam znace ova i sledeca godina u evropi vec se bavi klubastvom i licnim interesom treba da se zapita sta ce u fudbalu\nNikola-1 10.08.2019. at 14:53- Odgovori\t (0)\t (0)\nKme kme ne lupaj Binic je izmislio fudbal za vas grobare\nGodo 10.08.2019. at 22:14- Odgovori\t (0)\t (0)\nBinic ima pravo(i obavezu) da komentarise svakog igraca,jer je to ono cime se bavi celog zivota.sa .druge strane uvazeni (da li) profesor nikad nije dobio fudbalsku loptu ni za rodjendan.u redove ove kvazi tvorevine ustaskog i komunistickog establismenta posle barija pojavila se bolest za koju nauka jos uvek nije odredila dijagnozu.\nGORAN 10.08.2019. at 22:22- Odgovori\t (0)\t (0)\nE JAK IGRAC. KAO BINICA\nIMAMO NA GJUTURE.\nCrveno-beli balvani 11.08.2019. at 05:44- Odgovori\t (0)\t (0)\nKme kme musavac centriši siniša kme i onda ga vataju konopcima da ne izađe iz stadiona.\nAksentije 10.08.2019. at 15:10- Odgovori\t (0)\t (0)\nVreme će pokazati ko je u pravu, zar ne?\nIako postoji razlika zmeđu glupog i neinteligentnog, vas dvojica ste, rekao bih… slični.\nPeca 10.08.2019. at 15:15- Odgovori\t (0)\t (0)\nZnam da nista ne znam je Sokratova misao ne Dekartova. Poceo je bucili da se gubi.\nlemi 10.08.2019. at 16:16- Odgovori\t (0)\t (0)\nKalimero 10.08.2019. at 16:48- Odgovori\t (0)\t (0)\nNisam dosad znao da se u šabačkoj Mali govori latinski.\nDUPLA KRUNA DUPLA RADOST ORIGINAL 10.08.2019. at 16:05- Odgovori\t (0)\t (0)\nDRAGISA DRAKULA! AJDE ASANO BUM BUM INDIJANO PAKISTANO! PROFESOR NARAVNO PROFESORSKI!\nTudjman bojsi 10.08.2019. at 17:39- Odgovori\t (0)\t (0)\nVoleo bi da ti profesorski…Brucose…Ha,ha…\nvruc sa sirom 10.08.2019. at 16:17- Odgovori\t (0)\t (0)\nOno kad profesor prava brz i hitar, objasnjava bivsem fudbaleru i Evropskom sampionu, sta je dobar fudbaler. A taj Lipi sram ga bilo, ko mu daje za pravo da komentarise igraca iz Japana, ako on radi u Kini!? Iako ne vidim sta Binic ima da komentarise Asana, jos manje vidim potrebu i logiku da Vuletic komentarise bilo sta vezano za fudbal!\nRici77 10.08.2019. at 19:44- Odgovori\t (0)\t (0)\nTi stvarno mislis da je Lipi pricao sa binicem o Asanu. Pa njega je binic jedino video na tv. Sta ima funkcioner FSS da kometarise igeaca Partizana. Sigurno je bio mamuran pa ga navatali na brzinu.\nParanoja 10.08.2019. at 21:27- Odgovori\t (0)\t (0)\nMislis lipi je gledao binu na tv\nCrveno-beli balvani 11.08.2019. at 05:47- Odgovori\t (0)\t (0)\nNe čitaš komentar rekao je da ga je Lipi trenirao ne lupetaj leba ti isti si ko ovaj binić najbolje kasačko grlo, sad matora izlapela raga.\nGoxy76 10.08.2019. at 16:34- Odgovori\t (0)\t (0)\nVooli profa te mlade kosooke..hahahaha pun lavor takvih ccccc\nBinic neinteligentos 10.08.2019. at 17:11- Odgovori\t (0)\t (0)\nEto objasnjenja, ukratko: I Dragisa nije glup, samo je neinteligentan, sta da radimo i takvih na svet ima.\nNoName 10.08.2019. at 17:44- Odgovori\t (0)\t (0)\nNije problem što je “ovo” jedan od rukovodilaca Partizana, njima priliči ovakav jedan. Problem je što je “ovo” profesor na fakultetu a ne zna ko je rekao znam da ništa ne znam. A to se uči u čini mi se drugoj godini srednje škole. Ovaj “profesor” NE ZNA NIŠTA.\nSmederevac 10.08.2019. at 18:07- Odgovori\t (0)\t (0)\nBravo profo….sa seljacima iz rupe samo tako…\nKociz 10.08.2019. at 19:39- Odgovori\t (0)\t (0)\nA kako se na Latinskom kaze Bohjan Radovanovic?\nNoName 10.08.2019. at 20:34- Odgovori\t (0)\t (0)\nKaže se Lotarus Mateus.\nBinici 10.08.2019. at 22:59- Odgovori\t (0)\t (0)\nJel taj govor mrznje Dragisa govoris kao funkcioner cz ili FSS ne bi trebalo da mrzis bilo koji klub koji donosi u Srbiji igrajuci I pobedjivanju u Evropi.\nVALJAK 11.08.2019. at 00:21- Odgovori\t (0)\t (0)\nVELIKA JE MRZNJA PREMA\nPARTIZANU. SVE SE TO\nKUVA U ZVEZDINOJ KUJNI.\nALI IMA BOGA !!!!


II Virtuelna Tivatska Regata UNA Montenegro Cup | Una Montenegro\n2021, virtuelna regata, una montenegro, JK Delfin\nVirtuelna Tivatska regata UNA Montenegro Cup je online događaj nastao u periodu prvog karantina prošle godine tokom prvog vala pandemije. Tada zamijenski događaj za realnu regatu privukao je ljubitelje jedrenja i spojio ih i u digitalnom svijetu. I ove godine se nastavlja izazov u organizaciji JK Delfin i kompanije UNA Montenegro uz partnerstvo sa MM Sailing Team iz JK Lahor Kotora, čiji član Filip Franović je domaćin u digitalnom okruženju.\nPrijave za regatu su otvorene do četvrtka 15.aprila do 19h. Kvalifikacione regate se jedre od 15. do 17. aprila i finalno jedrenje će biti 18. aprila. Filip Franović je kreirao virtuelnu Boku Kotorsku i omogućio da se takmičenje održi na istoj navigacionoj ruti na kojoj se zapravo jedri Tivatska regata: Ponta Seljanovo – Gospa od zdravlja – Ralo – Peraški Otoci – Ponta Seljanovo. Na ovom takmičenju primjenjivaće se pravila WS 2021-2024. Maksimalan broj jedrilica koje startuju regatu je 25. Ukoliko se prijavi više učesnika, jedriće se više regata, a za plasman u finale takmičenja biće bodovano jedreno vrijeme.\nZa učešće se možete prijaviti putem e-maila esailing@jkdelfin.me ili pristupiti u Viber Grupu: 2. Virtuelna Tivatska Regata putem linka:\nJedri se na platformi VirtualSkipper5 koju učesnici mogu besplatno preuzeti sa Interneta. Nakon instalacije, potrebno je kreirati lični profil i preko opcije “multiplayer” odabrati server “Virtuelna Tivatska regata – UNA Montenegro Cup” kome se može pristupiti sa šifrom koju će dobiti svi učesnici. Proglašenje pobjednika virtuelne regate biće takođe u digitalnom okruženju. UNA Montenegro je obezbijedila nagradu za pobjednika, Bitcoin vaučer u vrijednosti od 100 evra.\nCap Camarat 12.5 WA, koji ulazi u svijet izuzetno luksuznih, velikih kruzera sa vanbrodskim motorima Novi Cap Camarat 12.5 WA... read more\nTivat regatta was organised by UNA Montenegro attracting 32 local and international participants. 13th Tivat Regatta is growing year... read more\nWe are happy to inform you about many news: SAILING BOATS 1) In addition to SUN ODYSSEY 440 and SUN ODYSSEY 490, the line... read more\nUNA Montenegro, official Jeanneau Sailboat dealer, took participation in Jeanneau Yacht Sailing regatta in Corfu, Greece. Our Yacht took... read more\nU organizaciji JK Delfin, UNA Montenegro i MM Sailing Team iz Kotora, proteklog vikenda jedreno je drugo izdanje Virtuelne... read more\nFirma Una kao generalni zastupnik renomiranog brenda 3M za nautički program organizuje u srijedu 1.3.2017 i četvrtak 2.3.2017 prezentaciju... read more


Mazda na BG Car Showu izlaže potpuno podmlađenu gamu – EMISIJA MOBIL AUTO\nMazda na BG Car Showu izlaže potpuno podmlađenu gamu\n18/03/2016\tOff\tBy admin@mobilpublic\nNa predstojećem BG Car Showu Mazda će prikazati svoju kompletno podmlađenu gamu, koju sada čini ukupno šest modela dizajniranih u prepoznatljivom Kodo stilu, a čija se mehanika i konstrukcija baziraju na nekonvencionalnoj, ali dokazano efikasnoj Skyactiv tehnologiji.\nPodsetimo, obnova Mazdine ponude počela je sa kompaktnim SUV-om CX-5 još 2012. godine, a nastavila se nepunu godinu kasnije sa novom Mazdom6. Oba modela su prošle godine temeljno obnovljena, a u međuvremenu su stigle nova Mazda3, nova Mazda2, mali crossover CX-3 i četvrta generacija kultnog roadstera MX-5, tako da se Mazda sada može pohvaliti ne samo najmlađom, već i veoma atraktivnom ponudom modela.\nNa BG Car Showu biće izloženi sledeći modeli i verzije:\nMazda2 G75 Attraction\nMazda3 G120 Revolution\nMazda3 Sport G120 Challenge\nMazda CX-5 G165 Attraction\nSvi nabrojeni modeli biće izloženi u Soul crvenoj boji, koja je nekako postala zaštitni znak aktuelne Mazdine generacije.\nPovodom BG Auto Showa kupce čekaju specijalne, veoma atraktivne pogodnosti. Za Mazde2 važi specijalna, niža cena za automobile sa lagera, a pri kupovini Mazde3, Mazde6 ili CX-5, veoma vredan paket originalne dodatne opreme po sopstvenom izboru. Takođe, umesto poklon paketa opreme, kupci mogu izabrati i atraktivne bankarske kredite sa niskim kamatnim stopama od 0% do 2,85%, u zavisnosti od visine učešća i roka otplate.\nU ekonomskim okolnostima daleko od idealnih i bez naznaka za brzi oporavak tržišta, Mazda ipak ima razloga za optimizam. U 2015. godini u donosu na 2014. zabeležila je rast isporuka od čak 85 procenata (503 u odnosu na 272 automobila), a čak i kada se isključi 117 Mazdi3 koje je Srbiji darovala japanska vlada, rast je respektabilnih 42 procenta. Takođe, prema udelima pojedinih modela i verzija, jasno je da se Mazda snažno nameće kao alternativa tradicionalnim premium brendovima. Tome u prilog najviše govori činjenica da udeo visokih, a time i skupljih, paketa opreme stalno raste i na celoj ponudi modela sada iznosi više od jedne trećine (35%), a kod Mazde6 i CX-5 čak 60 procenata!\nPrema prvim pokazateljima sličan trend će se nastaviti i u 2016., no u Mazdi ne nameravaju spavati na lovorikama. Kako bi se dodatno ojačali prepoznatljivost i imiđ brenda, svi saloni Mazdinih ovlašćenih partnera biće temeljno rekonstruisani prema novim standardima, gradiće se tri potpuno nova objekta, a kompletno osoblje iz prodaje i postprodaje obuhvaćeno je specijalnim programom edukacije koji se sprovodi u celoj Evropi sa samo jednim ciljem – vrhunskim iskustvom stranaka.\nTagsbg car show cx-3 cx-5 mazda mazda2 mazda3 Mobil Auto suv\nMobil Auto TV – Infiniti na BG Car Show-u predstavlja Q30


Tramp opet optužio Kinu: Korona virus je NAJGORI NAPAD na SAD ikada! | Svet\nTramp opet optužio Kinu: Korona virus je NAJGORI NAPAD na SAD ikada! | Mondo Portal\nTramp opet optužio Kinu: Korona virus je NAJGORI NAPAD na SAD ikada! 5 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n07.05.2020. / 09:15 09:24\nIzvor mondo.rs Izvor Agencije 07.05.2020. / 09:15 09:24\nAmerički predsednik Donald Tramp opisao je pandemiju korona virusa kao "najgori napad" ikad na Sjedinjene Američke Države i ponovo optužio Kinu za to.\nTramp je rekao da je epidemija teže pogodila SAD nego japansko bombardovanje Perl Harbor u Drugom svetskom ratu ili napadi 11. septembra pre dve decenije.\n"Ovo je gore od Perl Harbora, ovo je gore od Svetskog trgovinskog centra. Nikad nije bilo ovakvog napada", rekao je on novinarima u Ovalnoj sobi.\nA to, kako je dodao, nikad nije smelo da se dogodi, već je virus trebalo da bude suzbijen na "svom izvoru, u Kini", javili su svetski mediji.\nNa pitanje novinara da li pandemiju smatra pravim činom rata, Tramp je rekao da je ona neprijatelj Amerike.\n"Nevidljivog neprijatelja (korona virus) vidim kao rat. Ne sviđa mi se kako je dospeo ovde zato što je mogao da bude zaustavljen, a nije", rekao je on.\n"NOSIO SAM MASKU, ALI ME NISTE VIDELI"\nTramp je rekao da je u utorak nosio masku tokom obilaska fabrike u Arizoni i dodao da ga novinari verovatno nisu videli.\nGovoreći pred medicinskim sestrama u Ovalnoj sobi, koje su nosile zaštitnu odeću, ali ne i maske, Trampa su novinari pitali zašto nije nosio masku u Arizoni.\n"Ja sam je imao. Stavio sam masku, da. Imao sam masku neko vreme", odgovorio je Donald Tramp.\nKada mu je novinar rekao da ga niko nije video s maskom, Tramp mu je kratko uzvratio: "Ne mogu vam pomoći ako me niste videli".\nPresident Trump tours an Arizona mask factory without wearing a mask, despite guidelines saying they should be worn inside the factory at all timeshttps://t.co/764FE1dxQnpic.twitter.com/k39239a9Oy\n— TIME (@TIME)May 6, 2020\nKada ga je drugi novinar upitao kako to izgleda kada predsednik ne nosi masku u javnosti i ne poštuje socijalno distanciranje, izgleda da mu je bilo dosta, navodi Si-En-En.\n"Pokušavam da budem fin. Potpisujem račun, a vi nas kritikujete. Priča je ovakva: ne postoji ništa što bih ja mogao da uradim a da budu zadovoljni mediji, Demokrate, koji su lažna vest. I ja to razumem," završio je diskusiju Tramp.\ndonald tramp SAD koronavirus pandemija kina\n07.05.2020. / 12:26\nOvako zbori i nas predsednik , mislim na poslednji deo teksta\n07.05.2020. / 12:07\nŠto ste dozvolili taj napad kad ste toliko moćni na svim bezbednosnim nivoima u svetskim okvirima?\nNe znam ko je gori, kinezi ili ova narandzasta prikaza.


Izvršni odbor Narodne banke Srbije odlučio je na sednici od 12. 5. 2017. godine, da referentnu kamatnu stopu zadrži na postojećem nivou od 4,0 odsto.\nDonoseći takvu odluku, Izvršni odbor je imao u vidu faktore inflacije, efekte dosadašnjeg ublažavanja monetarne politike, kao i majsku projekciju inflacije prema kojoj će se inflacija i u naredne dve godine kretati u granicama cilja od 3,0 odsto ± 1,5 procentnih poena.\nInflacija je od početka godine u granicama cilja i u aprilu je iznosila 4,0 odsto međugodišnje. Na takvo kretanje inflacije je, kao i u drugim zemljama, očekivano uticao oporavak svetske cene nafte u drugoj polovini 2016. godine. Više od sezonski uobičajenog bilo je poskupljenje voća, povrća i ogreva zbog lošeg vremena početkom godine, kao i poskupljenje svežeg mesa u aprilu. Izlaskom ovih jednokratnih poskupljenja iz međugodišnjeg obračuna inflacije, početkom naredne godine očekujemo nižu inflaciju u odnosu na sadašnji nivo, a zatim njeno kretanje na tom nivou do kraja perioda projekcije. Kretanje inflacije od početka ove godine posledica je delovanja jednokratnih faktora, na šta ukazuje niska i relativno stabilna bazna inflacija, koja je u aprilu iznosila 2,0 odsto međugodišnje.\nIzvršni odbor pažljivo prati dešavanja u međunarodnom okruženju, a prvenstveno kretanja na međunarodnom finansijskom tržištu i svetske cene primarnih proizvoda. Neizvesnost na međunarodnom finansijskom tržištu u najvećoj meri proističe iz divergentnosti monetarnih politika vodećih centralnih banaka, FED-a i Evropske centralne banke, što može da utiče na globalne tokove kapitala prema zemljama u usponu, a time i Srbiji. Pored toga, neizvesnost postoji i u pogledu kretanja svetskih cena primarnih proizvoda, a posebno nafte. Međutim, Izvršni odbor ističe da je otpornost naše privrede na eventualne negativne uticaje iz međunarodnog okruženja povećana zahvaljujući povoljnijim makroekonomskim izgledima, a pre svega smanjenju fiskalne i spoljne neravnoteže, što doprinosi i nižoj premiji rizika i povoljnijem kreditnom rejtingu zemlje.\n2) kamatu za neblagovremeno plaćene javne prihode i\nU narednom tekstu dati su podaci za navedene kamatne stope na bazi referentne kamatne stope u toku 2017. godine.\nPrema odredbama Zakona o zateznoj kamati („Sl. glasnik RS”, broj 19/2012), na iznos duga koji glasi u dinarima, stopa zatezne kamate utvrđuje se na godišnjem nivou u visini referentne kamatne stope Narodne banke Srbije, uvećane za osam procentnih poena (član 3. Zakona). Na osnovu ove odredbe i nepromenjenog iznosa referentne kamatne stope od 4,00%, zatezna kamata je utvrđena u visini od 12,0% (4,0 + 8,0). Kretanje zatezne kamate u 2017. godini dato je u narednoj tabeli:\nPregled stopa zatezne kamate u 2017. godini (za dug u dinarima)\nod 1. 1. 2017.\nPrema članu 75. stav 1. Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji („Sl. glasnik RS”, br. 80/2002 … 108/2016), kamata za neblagovremeno plaćene javne prihode izračunava se tako što se referentna kamatna stopa Narodne banke Srbije uveća za deset procentnih poena.\nPrema Odluci o visini eskontne stope Narodne banke Srbije („Sl. glasnik RS”, br. 104/2009, 17/2010 i 31/2010), eskontna stopa Narodne banke Srbije utvrđuje se u visini od 100% referentne kamatne stope NBS.\nNa osnovu ovih odredaba i nepromenjene referentne kamatne stope od 4,0%, kretanje pomenutih kamatnih stopa u 2017. godini dato je u narednoj tabeli:\nPregled stopa referentne kamatne stope, kamate za javne prihode i eskontne stope u 2017. godini\nNaredna sednica Izvršnog odbora NBS, na kojoj će se odlučivati o referentnoj kamatnoj stopi, biće održana 8. juna 2017. godine.\nReferentna kamatna stopa zadržana na nepromenjenom nivou – 1,0%


Znate li da postoji mogućnost da se najmlađi istovremeno igraju i uče?\nAktuelno - Beograd, 14 Mart 2019\nFCB Afirma je osmislila integralnu društveno-odgovornu marketinšku kampanju „Zaštita za sve” za klijenta Eucerin Srbija u cilju podizanja svesti i edukacije dece i odraslih o odgovornom ponasanju na suncu. Jedan od kanala komunikacije je i video igrica „Sunčane avanture” sa glavnim junakom gušterom Cerijem, koga je osmislio i oživeo naš kreativni tim.\nKampanju i samu igricu lansirao je Eucerin, u saradnji sa Fondom B92, Ministarstvom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i Ministarstvom zdravlja.\nIgrica je istovremeno zabavna i edukativna, a mališanima (i onima koji su mladi duhom) na blizak način, kroz digitalnu igru i takmičenje, prenosi sve što je važno za boravak na suncu i zaštitu od negativnog sunčevog zračenja.\nGlavni junak igrice je Ceri koji prolazi kroz razne sunčane zgode i nezgode, sa zadatkom da dospe do cilja na najbrži i najbezbedniji način. A kada vidite Cerija, teško ćete ga napustiti dok ne pređete sve nivoe. Tokom čitave igrice, na ključnim mestima, takmičari mogu da čuju i pročitaju objašnjenja koja im pomažu da nauče da rastu zdravo pod suncem.\nPored toga što je poučna, igrica podstiče takmičarski duh, pa se najbolji rezultati mogu pratiti u okviru Rang liste. Na vrhu liste će se naći oni koji su najbrže i najpotpunije usvojili pravila zaštite od sunca.\nI roditelji se raduju ovoj igrici, a nakon učenja kroz igru, najmlađi će moći sigurno da se igraju na suncu, u pravo vreme i na pravi način.\nMi smo već zaigrali, sada je red na vas!


Kako izmeriti psu IQ? – Kuc-Kuc\nKako izmeriti psu IQ?\nNenad Savic jun 30, 2020 180 0 2\nKoliko je pametan Vaš pas? Jeste li nekada razmišljali o tome kako bi bilo super da znate koliko je inteligentan Vaš pas i šta psi njegove inteligencije sve mogu da nauče i urade?\nTest inteligencije psa može Vam dati predstavu o njegovoj sposobnosti za obučavanje i rešavanje problema.\nIako IQ vašeg psa ne utiče na to koliko ga volite, za one koji žele da usvoje novog psa, rezultati testova inteligencije pasa mogu pomoći da ukažu na osobine temperamenta i treniranosti. Ovo ne samo da može pomoći potencijalnim vlasnicima pasa da odaberu psa koji će se dobro uklopiti u sredinu u kojoj žive, već će im takav test unapred reći šta da očekuju od svog novog ljubimca.\nPseća inteligencija dolazi u dve osnovne varijante. Postoji “instinktivna” inteligencija, koja je podgrupa inteligencije i predstavlja prirodnu sposobnost neke određene rase psa. Ova vrsta inteligencije čini terijere izrazito dobrim u lovu na male životinje, bladhaunde izrazito dobre u pronalaženju stvari mirisom, a border kolije dobri u čuvanju i organizaciji ovaca.\nDruga vrsta je “usvajačka” inteligencija, i ona predstavlja sposobnost psa da uči. Ona uključuje sposobnost pasa da uči da obavljanja određene zadatake, da nauči da se socijalizuje i mogućnost razumevanja jezika. Pas je možda u jednoj kategoriji inteligencije jači nego u drugoj.Ukoliko je pas slabiji u jednoj kategoriji nego u drugoj, to ne znači da nije pametan ili da je manje pametniji od nekog drugog psa. Kao što čovek koji može da svira Mocartov koncert na klaviru nije ni bolji ni gori od nekoga ko može izračunati kvadratni koren pi-a bez kalkulatora, pa tako ni pas koji je jači u usvajačkoj inteligenciji nije ni bolji ni gori od onog koji pokazuje više snage u kategoriji instinktivne inteligencije. Dakle, prilikom sprovođenja IQ testa na Vašem psu, imajte na umu da on može imati prirodne talente i veštine koje test ne uzima u obzir.\nEvo nekoliko zadataka koji mogu da pomognu da odredite IQ Vašem psu\nPrvi zadatak: Postavite veliki peškir ili ćebe preko glave vašeg psa. Ovaj zadatak će vam pružiti uvid u sposobnost vašeg psa da rešava probleme.\nBodovanje: Dajte svom psu tri boda ako shvati kako da se oslobodi za manje od petnaest sekundi, dva boda ako je potrebno petnaest do trideset sekundi, i jedan bod ako muje potrebno više od trideset sekundi.\nZadatak drugi: Stavite dve ili tri prazne kante ili šolje naopako u nizu. Dok vaše štene gleda, stavite poslasticu ispod jednog od kontejnera. Odvojite ga nekoliko sekundi pre nego što ste mu omogućili da traži poslasticu. Ovaj test će vam pomoći da utvrdite koliko dobro vaš pas može da uči i zadržava informacije.\nBodovanje: Dajte mu tri boda ako odmah krene ka posudi u kojoj je sakrivena poslastica, dva ako pogodi iz drugog puta i jedan bod ako pogodi iz trećeg puta.\nZadatak treći: Izvedite psa iz prostorije u kojoj najčešće boravi i zatim preuredite nameštaj. Ovaj zadatak je osmišljen da testira njegovo rezonovanje i spoznaju.\nBodovanje: Neka se vaš pas vrati u sobu. Ako krene pravo na svoje omiljeno mesto, dajte mu tri boda. Dajte mu dva boda ako mu treba kratko vreme da istraži pre nego što pronađe mesto. Ako odustane i izabere novo mesto, dajte mu jedan bod.\nZadatak četvrti: Ispod komada nameštaja (toliko nizak od poda da može samo šapa da se provuče) stavite poslasticu nadomak šape. Ovaj zadatak će testirati razmišljanje i rešavanje problema Vašeg psa.\nBodovanje: Dajte svom psu tri boda ako mu treba manje od jednog minuta da posegne za poslasticom koristeći samo šapu. Ako pokuša prvo da stavi glavu u prostor ili koristi nos i šape, dajte mu dva boda i jedan bod ako u potpunosti odustane.\nZadatak peti: U vreme kada obično ne vodite psa u šetnju, uzmite mu povodac dok ga gleda. Ovaj zadatak testira sposobnost vašeg psa da stvara i zadržava asocijacije.\nBodovanje: Dajte svom psu tri boda ako odmah dobije nagoveštaj i postane uzbuđen; dva boda ako treba da odete do vrata pre nego što on dobije poruku da je vreme da odete negde; i jedan bod ako izgleda kao da ne razume šta se dešava.\n15 bodova – Vaš pas je genije\n13-14 – Vaš pas nije Ajnštajn, ali je veoma pametan\n9-12 – Nije da bi u školi bio vukovac, ali recimo vrlodobar đak\n5-8 Možda biste trebali poraditi malo na svome psu, tj. možda bi trening poslušnosti pomogao\n1-4 – Pa.. Nije da za maženje i ljubljenje treba mozak, zar ne?\n10 trikova koje vaš pas može da nauči


Kada se na javi pomisli na spomenik, on obično označava „nadgrobnu ploču“, koja je simbol ili nečije smrti, te obeležje gubitka, nesreće ili tuge, ali vrlo se često zaboravlja da spomenici mogu biti i „istorijski ili kulturni“, te označavati neka minula vremena, nečije herojstvo ili postignuća, i biti značajan podsetnik na vremena koja su prošla i koja su iza sebe ostavila neki upečatljiv trag.\nSanovnik i sanjarica – tumačenje i značenje sna – šta znači sanjati spomenik?\nIako spomenik u snu nije toliko čest motiv, njegova simbolika je povezana sa samom „vrstom“ i značenjem spomenika kao obeležja, te i sa nekim situacijama i događajima u kojima se spomenik vidi ili doživljava kao dominantna figura.\nSanjati da u snu vidite nadgrobni spomenik\nIako je san u kome ste videli nadgrobni spomenik vrlo neprijatan sam po sebi, on u javi ima pak dobru simboliku i označava neka skora i lepa poznanstva, iz kojih se mogu „izroditi“ neka lepa prijateljstva ili pak emotivna veza, te da treba da budete malo više srdačna i komunikativna osoba i da se družite i da upoznajete nove ljude, i tako za sebe stvarate neke bolje i pozitivne prilike.\nSanjati da u snu vidite neki istorijski spomenik\nAko ste sanjali da u snu vidite neki istorijski spomenik, to označava vašu potrebu da budete neko uticajan i važan na javi, te da se trudite da postignete neke velike ciljeve i da ostvarite i kapitalna dela, koja će imati „traga“ u vašoj okolini, i zbog kojih ćete biti poštovani i hvaljeni.\nSanjati da u snu vidite sopstveni spomenik\nKada ste sanjali da u snu na spomeniku vidite svoje ime, sliku i datum smrti, na javi je to simbol i vaših strahova i stalnih strepnji od neuspeha i poraza, te da treba da se postavite malo drugačije u svojim ambicijama i idealima, i da verujete u sebe i u svoja postignuća, jer kada pozitivno idete i ka svom cilju, veće su prilike da ćete uspeti da ga i uspešno postignete i ostvarite sve svoje želje.\nSanjati da je u vašem snu spomenik porušen\nUkoliko ste sanjali da u snu vidite spomenik koji je porušen, na javi to simbolizuje da ste osoba i koja je sklona da se dvoumi i da se povlači pred svakom i najmanjom preprekom i problemom, te i da treba da u sebi „prelomite“ i da se trgnete, pa da se srčanije i strastvenije borite za svije ideje.\nSanjati da plačete nad spomenikom neke vama poznate osobe\nKada ste sanjali da u svom snu plačete nad spomenikom nekog svog poznanika i/ili prijatelja, ima na javi konotaciju da ste spremni da nekome ko je u nevolji ili neprilici i pomognete, te da ste pak i osoba koja je plemenita i dobrodušna, i da uvek više dajete drugima, nego što mislite na sebe.\nSanjati kako nosite spomenik na svojim leđima\nAko ste sanjali da nosite na leđima neki vrlo težak spomenik, na javi implicira da vas nešto vrlo i muči i opterećuje, te da ne uspevate da prevaziđete neke svoje greške iz prošlosti i da sebe stalno i preispitujete i analizirate, i da se često sasvim udaljavate od realnih problema i prepreka na koje nailazite, te ih samo dodatno otežavate i nagomilavate.\nSanjati kako vi u snu pravite neki spomenik\nSan u kome ste vi osoba koja treba da napravi neki spomenik, bez obzira koja je njegova namena, ima na javi značenje da ste vrlo veliki detaljista i sitničava osoba, koja se i trudi i radi, ali stalno i sebi pronalazi neke mane i nedostatke, te gubite vreme sasvim nepotrebno, i sami sebi usporavate i otežavate napredak, ka ostvarenju ciljeva i planova.\nSanjati da se smejete nečijem spomeniku\nAko ste sanjali da se u snu podsmevate nečijem spomeniku, te se ponašate vrlo ružno i nemarno, na javi označava da ste osoba koja je vrlo gorda i ohola, te da sebe smatrate više vrednim i boljim od drugih, a da ste u suštini puni kompleksa i nesigurnosti, koje ste samo naučili da vrlo vešto ili dobro prikrivate i kamuflirate.\nSanjati kako vi u snu rušite neki spomenik\nUkoliko ste sanjali da ste u snu vi namerno srušili neki spomenik, na javi to označava da ste vrlo i skloni da nekoga precenjujete i idealizujete, te da se uvek olako i razočarate, onda kada shvatite i da neko kome ste pridavali preveliki značaj i važnost, nije onakva osoba kakvom ste je i smatrali.


Mogli su biti najveći ikada, ali voljeli su vidjeti čaši dno: Pet najvećih alkoholičara u svijetu fudbala | Sport.ba\n04. 02. 2018 - 23:41\nMogli su biti najveći ikada, ali voljeli su vidjeti čaši dno:...\nOD BESTA DO ADRIANA


TELENOR ISPLATIO DIVIDENDU VLASNIKU\n241 pregleda\t13 komentar(a)\ntelenor_1, Foto: V.BELOJEVIĆ\n04.06.2016. 14:10h Ažurirano: 04.06.2016. 14:10h\nTelenor Crna Gora u prvom kvartalu je isplatio vlasniku oko 200 miliona eura akumulirane dobiti iz prethodnih godina, nakon što je Poreska uprava obustavila postupak koji je vodila protiv tog telekomunikacionog operatera zbog iznošenja profita iz Crne Gore.\n“Telenor je izvršio isplatu dividende na bazi neraspoređene dobiti za period do 2014. godine, u skladu sa odlukom menadžmenta osnivača. Ova transakcija je u potpunosti usklađena sa zakonskim odredbama koje važe u Crnoj Gori”, odgovorili su juče “Vijestima” iz telekomunikacione kompanije na pitanje da li je tačno da je u prvom kvartalu ove godine sa računa preduzeća isplaćeno vlasniku oko\n200 miliona eura akumulirane dobiti iz prethodnih godina. Iz Poreske uprave “Vijestima” su kazali da su obustavili postupak koji su godinama vodili protiv Telenora u vezi sa iznošenjem novca (profita) u keš centre te grupacije u inostranstvu.\n“Presudom Upravnog suda poništeno je rješenje drugostepenog organa-Ministarstva finansija u predmetu utvrđivanja poreskih obaveza kompanije Telenor Crna Gora, čime je navedeni predmet vraćen na ponovni postupak. Postupajući po presudi Upravnog suda, Poreska uprava, kao prvostepeni organ, donijela je rješenje o obustavljanju postupka prema poreskom obvezniku Telenor, primjenjujući u cjelosti tumačenje Upravnog suda kada su u pitanju odredbe poreskih propisa kao pravnog osnova u navedenom predmetu”, kazali su iz PU. Iz te institucije su naglasili “da je, u skladu sa članom 57 Zakona o upravnom sporu, pri ponovnom postupanju nakon presude Upravnog suda, nadležni organ vezan pravnim shvatanjem suda, kao i primjedbama suda u pogledu postupka“.\nPoreska uprava u drugoj polovini 2012. godine nakon detaljne kontrole je sa dva rješenja dodatno oporezovala Telenor Crna Gora za 27,6 miliona eura.\nInformacije o izbjegavanju plaćanju poreza i vanrednoj naplati postali su dostupni tek u prvoj polovini 2013. godine nakon što je sačinjen konačni revizorski izvještaj o poslovanju Telenora za prethodnu godinu.\nTelenor, bivši Promonte, godinama je umjesto isplate dividende (koja podrazumijeva oporezivanje po stopi od devet odsto) svom vlasniku „pozajmljivao“ novac koji je iz godine u godinu deponovan na stranim računima, odnosno, kao depozit u tzv. “cash poolu” u matičnoj kompaniji Telenor ASA.\nPosljednjeg dana 2012. godine, Telenor je imao 178,75 miliona eura gotovine koja se odnosi na prihod ostvaren u Crnoj Gori.\nZbog isplate dividende Telenora, u prvom kvartalu ukupan odliv stranih investicija iznosio je, prema podacima Centralne banke, 211,62 miliona, dok je priliv bio 223,2 miliona eura.\nIz CBCG su kazali da se najveći dio odliva odnosi “na jednu kompaniju koja je odlučila da svoja akumulirana sredstva, koja je držala na računu u inostranstvu, isplati u vidu dividende”. Kako su objasnili to se statistički, prema metodologiji MMF-a, vodi kao odliv SDI.\nNa pitanje “Vijesti” kako će toliki odliv investicija uticati na crnogorsku ekonomiju, iz CBCG su odgovrili da je ta odluka vrlo malo uticala na ekonomiju Crne Gore, s obzirom na to da se novac već nalazio na računu u inostranstvu i da se radi o transakciji između povezanih preduzeća.\n“Suviše rano je donositi bilo kakve zaključke na osnovu podataka za prva tri mjeseca, pogotovo ako se uzmu u obzir kratak vremenski period, brzina tokova kapitala, planirani projekti u oblasti turizma i energetike, odnosno potencijali Crne Gore, a i trend koji postoji već duže od decenije”, rekli su iz CBCG. Podsjetili su da se posljednjih deset godina priliv SDI kretao od 14 do 41 odsto BDP-a, a neto priliv u opsegu od 9,6 do 35,8 odsto BDP-a.\nTelenor platio 1,6 miliona eura\nNa pitanje “Vijesti”, da li je tačno da je kompanija Telenor isplatila dividendu u iznosu nešto manjem od 200 miliona eura i koliko je tačno po osnovu oporezivanja te dividende prihodovala PU, odnosno država, iz Poreske uprave su odgovorili: „Prema evidenciji Poreske uprave na osnovu podnijetih poreskih prijava, kompanija Telenor podnijela je prijavu poreza na dobit za 2015. u kojoj je iskazana obaveza po osnovu poreza na dobit u iznosu od 1.747.294 eura, a koji je i uplaćen u zakonskom roku u iznosu od 1.642.456,36 eura (umanjen za 104.837,64 eura po osnovu diskonta za jednokratnu uplatu obaveze po osnovu poreza na dobit u skladu sa Uredbom Vlade). U navedenoj poreskoj prijavi nije prijavljen porez na isplatu dividendi".\nZa sada nisu potrebne hitne mjere\nNa pitanje da li su potrebne hitne mjere da bi se zaustavio odliv investicija, iz CBCG su odgovorili da Zakon o tekućim i kapitalnim poslovima sa inostranstvom dozvoljava uvođenje zaštitnih mjera u slučaju poremećaja u tekućim i kapitalnim transakcijama, a koje mogu dovesti do poremećaja monetarnog ili finansijskog stanja u zemlji.\n„Međutim za sada nema nikakvih potreba za uvođenjem hitnih mjera, pogotovo ne zbog kretanja SDI u prvom kvartalu ove godine“, rekli su iz CBCG. Isplatu dividende Telenora CBCG je evidentirala u februaru, zbog čega je odliv SDI u prva dva mjeseca bio veći od priliva. Odliv je u prva dva mjeseca iznosio 206,7 miliona, a priliv 188,4 miliona. Iz CBCG su kazali da se i ranije dešavalo da je odliv veći od priliva.\n„Ono što je karakteristično za CG je da je na godišnjem nivou priliv uvijek bio značajno veći od odliva. Na ovom stepenu razvoja to nam odgovara, ali treba imati u vidu da je osnovna karakteristika razvijenih zemalja da imaju veći odliv SDI nego priliv“.\n23.10. 20:28 h\t47161\n24.10. 08:01 h\t42492\n24.10. 07:15 h\t39263\n24.10. 07:30 h\t28533\n23.10. 20:19 h\t24170\t12


Izbor termofasade sa debeloslojnim malterima | www.samsvojmajstor.com\nIzbor termofasade sa debeloslojnim malterima\nWed, 11/04/2018 - 17:38\nPozdrav, molio bih za pomoc, ukoliko neko ima iskustva sa ovim sto meni treba... Naime, za par dana pocinjem renoviranje kuce spolja (kuca stara 30ak godina, prizemlje+3 sprata). Radicu krov, potkovicu i slicno,a izmedju ostalog i termo fasadu. E,sad tu nastaje "problem". Kuca je blizu sume, primetio sam na par komsijskih kuca na kojima je radjena fasada (stiropor) da su ptice (verovatno detlic- zuna) izusile fasadu.\nNe bih da radim uzaludan posao, tj da stavljam termo fasadu koja ce za par meseci izgledati kao da je prezivela rat (a nije malo ulaganje svakako, ima oko 350-400m2 fasade), pa zato zelim da pitam za savet- da li postoji neki nacin u toku ugradnje fasade da se ovo spreci (tj da se nekako zavrsni sloj dovoljno ojaca, da se ne koristi akril ili nesto slicno?).\nDa li bi resenje bilo kamena vuna, tj da li je ona otpornija na ovu pojavu? Nemam neki specijalan razlog da ugradjujem kamenu vunu,pogotovu sto u blizini i nemam gde da je kupim (mada bi se iskombinovalo nesto ako bih se bas odlucio za nju), svi drze samo stiropor, pa i ne znam aktuelnu cenu po m2, ali ako je ona resenje,bolje je uloziti i malo vise i biti miran, nego baciti par hiljada evra za nesto sto je u ovim uslovima neodrzivo...\nUkoliko neko ima savet, rado cu poslusati\nWed, 11/04/2018 - 20:44\nIvane, dobro došli na forum.\nda li postoji neki nacin u toku ugradnje fasade da se ovo spreci (tj da se nekako zavrsni sloj dovoljno ojaca, da se ne koristi akril ili nesto slicno?\nVi verovatno mislite na fasade koje su se radile ranije (pre 20 i više godina) kada su upotrebljavane tzv. kombi ploče (ređe od čistog heraklita) pa preko je išla armaturna mreža, pocinkovano rabic pletivo, bacao se "špric" pa se malterisalo cementno-krečnim malterom. Ja stvarno ne znam da je to neko uradio u poslednjih 20godina. Ali fasade u tom sistemu na starijim zgradama sa preko 30 i 40godina su i danas u dobrom stanju. Tada je malo ko razmišljao o energetskoj efikasnosti ali kvalitetne kuće za bogatije ljude su se i tad radile sa boljim fasadama.\nTo je tada rađeno sa maksimalno 5 do 8cm izolacije a žice za ankerovanje su ostavljane još tokom zidanja. Ne znam da li je uopšte moguće da se naknadno izvede kontaktna fasada (bilo sa stiroporom ili kamenom vunom) sa današnjim debljinama izolaacije (od 10 i više santimetra) a da to nema neke nosače na nivou međuspratne konstrukcije ipak je to težina od oko 50 do 60kg po m2. Na sajtovima pojedinih proizvođača termoizolacionih materijala postoje i detalji za takav vid fasade ali za nov objekat (ploče lepe na blok ili opeku). Jja sam pravo da vam kažem malo nepoverljiv da to može tek tako da se nalepi na postojeću omalterisnu fasadu staru 30godina sa 3-4 etaže visine a da fasadni malter nema on nečega da krene tj. da se osloni na nešto na početku i u nivoima međuspratne konstreukcije jer pitanje je kakva su reološka svojstva termoizolacije....\nHvala na dobrodoslici i na\nIskren da budem,u gradjevinske materijale se slabo razumem, pa ne znam sta je izvodljivo a sta ne\nBas iz tog razloga sam pitao da li u praksi postoji neko resenje da se zastiti fasada sa stiroporom (u mojoj glavi je idealno resenje neka 'specijalna' vrsta bavalita ili slicnog "gotovog" maltera koji je dovoljno tvrd,ali ocigledno ne postoji). Ovdasnji "majstori" predlazu kamenu vunu,jer navodno je ptice izbegavaju,ali niko ne moze da garantuje, pa mi je jasno da bi samo hteli da sto vise zarade...\nPostoji tako nešto i u\nPostoji tako nešto i u sistemima tzv. kontaktnih fasada - naziva se debeloslojni lepak. U pitanju su materijali sa znatno krupnijim najvećim zrnom u masi, standardnih 1 pa čak i do 2 mm kod pojedinih proizvođača. Tako podešena granulometrijska kriva omogućava izvođenje debljina u jednom sloju od 7-8 mm. Svi ostali radovi na izvođenju fasadnih sistema sa tim materijalima ostaju identični nama uobičajenim materijalima. Postavlja se pitanje gde to i kako nabaviti. U redovnoj trgovini svakako ne, bilo bi samo gubljenje vremena, već se treba obratiti službi za tehničku podršku nekih ozbiljnijih inostranih proizvođača i uvoznika i tražiti uslove nabavke.\nTakođe, moguće je i dupliranje slojeva odnosno stavljanje dva sloja mrežice što se u stvari svodi na nekih 8-10 mm ukupne debljine lepka. Preduslov je izvođenje sa kvalitetnim materijalima.\nTreba pogledati dobro u kraju da li su od ptica napadnute samo stiropor fasade ili su napadnute i one malterisane, koja mesta su posebno 'zanimljiva' pticama i slično ...\nThu, 12/04/2018 - 10:47\nProvericu da li postoji mogucnost da nadjem taj lepak, mada sumnjam, jer nije neka znacajna kolicina da bi se nekome isplatilo da uvozi specijalno za mene, a i nemam bas previse mogucnosti za cekanje, jer je planirano da se radi za 20ak dana...\nU neposrednoj blizini moje kuce su izbusene samo stiropor fasade (nisu radjene istovremeno,nisu isti majstori radili,niti je koriscen isti materijal), malterisane nisu dirane... Nazalost, niko nije radio fasadu od kamene vune, da bih znao kakva je situacija sa njom.\nNosim se mislju da na kraju i ne radim termo fasadu, vec samo da prefarbam postojecu, prevelika je verovatnoca da se i meni desi isto sto i komsijama, a nije zanemarljiva investiciija da bi mi bilo svejedno\nThu, 12/04/2018 - 17:45\nMislim da smo ranije imali\nMislim da smo ranije imali gotovo istu temu .Rešenja idu u nekoliko pravaca, svi na svetu imaju isti problem.Osnovno pitanje je šta ptice privlači da kljucaju po termoizolacionom sloju ( kontakt fasadama) . Naravno akustika je osnovni uzrok. Čukneš po fasadi i ona zvoni. Ptica traži šuplje drvo da pravi gnezdo, Priroda je čudo, ona prokljucai i drvo i malter i šta god.\nStandardni načini lepljenja stiropora na zid . Nanos lepka po ploči, od pečurki "tufni" pa do pravilnog u prsten i poprečne kolone, ostavlja vazdužni džep na kontaktu zida i izolatora. Klasična rezonantna kutija ili šupljina...Kao što svi znamo, stiropor nije nikakav aku izolator,Samim tim , može se uraditi i deboloslojni armirni sloj ...on ponovo "zvoni"\nZavršni sloj fasada , lepkovi krupne granulacije za armiranje, neki od dekorativnih maltera granulacije od 0.5 - 3 mm (akrilni, sikonski, silikatni ) pa do 3-4-5 mm ( bavalit ) ,...itd. Ostavljaju hrapavu površinu na kojoj ptica ima oslonac...lako može da se "zakači " kanždama i kljuca po fasadi...\nDošlo se do toga da je jedno od mogućih rešenja potpuno gladak zid, skoro kao staklo,Gletovanje finim materjalima , ultra sitne granulacije , bez ikakvih prelaza, neravnina. Mnogo posla, veštine i truda da se zid spolja dovede u potpuno glatku ravan , ponavljam skoro kao staklo . Takva podloga se naravno farba bojama sa lotus efektom uz aditive protiv algi . Na kraju imamo jednu klizavu površinu na kojoj se ne zadržava prašina , nema uslova za stvaranje algi i voda "klizi" kao sa lista lotusa....\nDrugo i nasigurnije rešenje su lepljene fasadne obloge ( razni materjali ) na kontakt fasadama ili ugradnja ventilisane fasade ( razni sistemi završne obrade )\nU vezi kamene vune nešto ću napisati večeras...nemam vremena sada...\nThu, 12/04/2018 - 13:32\nGlatka fasada je neizvodljiva\nGlatka fasada je neizvodljiva u uslovima koji vladaju na "trzistu radne snage" ovde kod mene\nFasadne obloge su mi pale na pamet, ali sve to kosta skoro koliko i da pravim novu kucu, pa sam odmah izbacio iz glave Radije bih stavio keramiku preko cele fasade\nNa osnovu onoga sto sam nalazio po internetu, glavni problem i jeste akusticki, zato su me i savetovali da mozda koristim kamenu vunu, ali kao sto rekoh, niko ne moze da garantuje da je to resenje\nThu, 12/04/2018 - 19:34\nTema kamene vune...zalepio\nTema kamene vune...zalepio sam je preko 10 000 m2 svojeručno...u ovo ne ubrajam različite grupe ljudi sa kojim sam radio ( grupa od 4-5 majstora, pomnožena sa optimalnom kvadaturom koju svaki od nas može da montira za jedan dan....zavisno od pozicije)\nI ta termoizolacina fasada, urađena kamenom vunom "zvoni.!!! Prosto kao pasulj, idi ngde gde je ugrađena takva fasada i,čukni na nju ,kao na vratima komšije kome je pokvareno zvono....\nOpet fasada zvoni, bez obzira na armirni sloj, dupliranje mrežice.... ....znam to iz iskustva !\nKoliko para...toliko muzike. Prvo sam napisao preporuku koja je u Zapadnoj Evoropi dobijena u dijalogu građevinske struke i društva za zaštitu ptica.Oni kažu da je možda bolje napraviti gladak zid , jer ptica nema oslonac ( kao na staklu) ,da bi uopšte mogla da kljuca u podlogu koja joj se čini kao "šuplja" !!! Hoće da pravi gnezdo...ili je neki čvorak "dokon" čitav dan pa nema pametnija posla\nKao ljubitelj prirode, neću i ne mogu da preporučim bilo kakvu upotrebu hemikalija ( koje se mešaju sa bojom) . Na zapadu ih ima u prodaji kao i ultrazvučnih aparata za "rasterivanje" ptica. Reklama je jedno a uticaj na ljude i životinje nešto sasvim drugo. To obično piše sitnim slovima u deklaraciji ,kao na dnu ugovora kad uzimamo kredit !\nZa prvu pomoć bih vam predložio, vama u komšiluku na obodu šume , ako imate vremena . Zajedno sa decom napravite desetak kućica za ptice, po nekad je to jeftinije od svih ovih naših majstorija.Ptice su vaše komšijejer živite na istom području....častite ih kao homosapiensi (predatori ) sa mestom za život i odgajanje mladih , da vam ne bi bušile fasade za gnezda.\nDa se vratim temi. Ni za jedno rešenje osim lepljenja fasadnih ploča ili ugradnje ventilisane fasade sa nekim sličnim tvrdim materjalima...niko vam ne može dati garanciju. Sve ostale priče su u domenu...." ne znam kakva ti je sreća junače"\nThu, 12/04/2018 - 18:54\nUpravo to sam hteo da znam,\nUpravo to sam hteo da znam, znaci i vuna zvoni... nemam gde u blizini da vidim primer, svi su "na stiroporu", zato sam i pitao, majstori k'o majstori, sve ce reci za $$$\nIdeja o kucicama za ptice je vec odavno isprobana od strane komsija, sve funkcionise, ali ptice koje zive u kucicama (vrapci,laste i sl)i ne buse fasadu, to rade detlici ili zune koje mislim da za sve ove godine nisam nigde video osim na fasadi\nplocice su mi prvo pale na pamet, ali na trospratnu kucu da stavim, mislim da bih zavrsio na dnevniku u 19.30, kao pre oni gastarbajteri i njihove kic kuce\nzahvaljujem na odgovorima, dizem ruke od termo fasade onda verovatno, ako nista drugo barem cu ustedeti zivce\nDa ne ostanem nedorečen...ovo\nU ovom slučaju ne zvoni vuna, već armirni sloj preko nje ,on vibrira jer nema "stabilnu i tvrdu podlogu" Da ne ostanem nedorečen...ovo nema veze sa ulogom kamene vune i akustikom iznutra...\nThu, 12/04/2018 - 23:06\njasno, znam da je vuna i\njasno, znam da je vuna i zvucni izolator,ali svakako mi zvucna izolacija ne igra veliku ulogu.\nThu, 12/04/2018 - 23:15\nSamo se stavi u ulogu detlića\nSamo se stavi u ulogu detlića i traži rešenje ))\nFri, 13/04/2018 - 00:18\nresenje je izgleda da ga ne\nresenje je izgleda da ga ne privlacim primamljivom fasadom


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: "Vratimo se principima pokazanim nakon zemljotresa"\nLALOŠEVIĆ SAOPŠTIO 15. 04. 2019. 12:17 >> 12:34 1\n"Vratimo se principima pokazanim nakon zemljotresa"\nNakon razornog zemljotresa, koji je pogodio crnogorsko primorje 1979, ljudi s našeg prostora su pokazali dostojanstvo i disciplinu, a SFRJ solidarnost, moć i organizovanost, stoga se moramo sjećati s pijetetom žrtava i onih koji su pritekli u pomoć, ma od kuda su dolazili, saopštio je funkcioner SNP-a Vasilije Lalošević, naglasivši da je vrijeme da se vratimo principima koje smo demonstrirali 1979.\nLalošević je podsjetio da je preko stotinu ljudi izgubilo život u zemljotresu, a hiljade su ostale bez doma, hrane, odjeće, vode.\n"Ruševine, patnja, bol, plač, odjekivali su našim primorjem, ali nadu i vjeru da se mora ići naprijed i da se posledice stihije moraju zauzdati, ništa nije moglo zaustaviti. Vrlo brzo tu katastrofičnu situaciju, zamijenila je ljudska solidarnost, nevjerovatna energija i zanos da se stanje mora dovesti makar približno normalnom", nagalsio je on.\nKako je rekao funkcioner SNP-a, dostojanstva, solidarnosti, discipline i odgovornosti nikada nije manjkalo ljudima sa ovih prostora, ali su te vrline tada došle do punog izražaja.\n"Ona velika zemlja, najljepša zemlja, sređena zemlja, SFR Jugoslavija, demonstrirala je svoju solidarnost, moć, organizovanost i znanje i pomoć je počela da stiže. Živjelo se i radilo tada po principu `svi za jednog, a jedan za sve` i uz takav način života, sve se lakše moglo prebroditi. Ljudske živote i bol njihovih najmilijih, niko nije mogao vratiti, ali je ostalo sjećanje na bratsku ljubav i solidarnost, kakve danas, u ovim ludim vremenima, teško možemo vidjeti i koje mladje generacije nisu zapamtile", kazao je Lalošević.\nOn je naglasio da je Crna Gora suviše mala da bi je razjedale podjele, sujeta, svadje, pizme, pohare i da je krajnje vrijeme da se vratimo osnovnim principima ljudskog bivstvovanja i solidarnosti "koje smo, između ostalog, na izvanredan način demonstrirali te 1979".\nGrađanska akcija vrijednija nego odluke parlamenta\nSNP za otvorene izborne liste\n17. 09. 2017. 0\nLekićev odlazak ne šteti opoziciji\n13. 03. 2015. 3\nKongres će potvrditi jedinstvo SNP-a\n02. 11. 2014. 0\n11:42 Štrahe odustao od mandata u EP\n11:31 Stadion malih sportova u novom ruhu do kraja godine\n11:21 Svijetla budućnost CPC sa episkopom Borisom\n11:10 "Sportske nauke u CG na nivou svjetskih"\n11:02 Vratila se struja, vlasti sumnjaju na sajber napad


Nina Kreševljaković: Investitori su ogorčeni na ekološke aktiviste koji im ugrožavaju izuzetno unosan biznis - Impuls\nObjavljeno: Četvrtak, 10 Februar 2022 14:03\nNina Kreševljaković, pravna savjetnica Udruženja “AArhus centar u BiH”\n“Gradnja i rad malih hidroelektrana nanosi nesagledive štete okolišu, a korist za državu je minimalna, te se kao takve ne smiju podsticati već zabraniti.”\nPrimjena Aarhuske konvencije, usvajanje izmjena i dopuna Zakona o električnoj energiji FBiH, šta bi zapravo značila promjena Zakona o koncesijama, kršenje mnogobrojnih zakonskih propisa, poput Zakona o zaštiti okoliša FBiH, Aahuske konvencije kao i Zakona o prostornom uređenju nadležnih kantona, borba aktivista/ica i lokalnih zajednica u očuvanju bh. rijeka samo su neke od tema o kojima je za AbrašMEDIA portal govorila pravna savjetnica Udruženja “AArhus centar u BiH” Nina Kreševljaković.\nUdruženje “AArhus centar u BiH” podržava i promovira primjenu Aarhuske konvencije. Koja su sve polja djelovanja vašeg Udruženja?\nNina Kreševljaković: Aarhus centar ima primarnu ulogu pružanja podrške građanima i javnim organima vlasti u adekvatnoj primjeni Aarhuske konvencije (Konvencija o pristupu informacijama, učešću javnosti u procesu donošenja odluka i pristupa pravdi u oblasti okoliša). Naš zadatak kao ekoloških pravnika jeste pisanje zahtjeva za pristup informacijama, žalbi, tužbi i drugih pravnih podnesaka putem kojih građani ostvaruju svoja ekološka prava. Redovno održavamo edukativne radionice, kako za građane, tako i predstavnike javnih organa vlasti, sa ciljem povećanja efikasnosti javnih rasprava, ali i pristupa informacijama i pravosuđu. Već četvrtu godinu organiziramo ekološke pravne klinike za studente pravnih fakulteta u Sarajevu i Istočnom Sarajevu, a ove godine smo kliniku proširili i na područje Mostara. Cilj klinike je edukacija studenata pravnih fakulteta o jednoj kompleksnoj i relativno novoj grani prava, a to je ekološko pravo, budući da se takav predmet ne izučava na pomenutim fakultetima. Također, Aarhus centar je pokrenuo i inicijativu otvaranja posebnog ekološkog odjeljenja na Kantonalnom sudu u Sarajevu, budući da je takve predmete nužno prioritizirati, ali se nažalost na njihovo rješavanje čeka i do 3 godine zbog otperećenosti Suda.\nUdruženje ‘Resursni Aarhus centar u BiH’, uz ekološke aktiviste i organizacije, zalaže se za izmjenu Zakona o električnoj energiji u FBiH i smatra da bi time mnogi problemi oko buduće gradnje mHE u FBiH bili riješeni. Da li po vašem mišljenju odugovlačenje u ovim procesima kupuje vrijeme investitorima i vlasnicima mHE, koji imaju najveću korist od izgradnje?\nNina Kreševljaković: Usvajanje izmjena i dopuna Zakona o električnoj energiji FBiH zapravo znači ukidanje energetskih dozvola za gradnju malih hidroelektrana. Budući da su energetske dozvole preduvjet za izdavanje građevinskih dozvola, jasno je da njihovim ukidanjem više ne postoji mogućnost gradnje malih hidroelektrana. Sasvim je sigurno da takav Zakon ne odgovara niti jednom investitoru malih hidroelektrana, a niti pojedincima na vlasti te svako odugovlačenje sa usvajanjem ovog Zakona će imati dalekosežne negativne posljedice po naše rijeke širom FBiH. Znam da su zakonodavci toga svjesni i da su još svjesniji odlučnosti građana da neće dozvoliti stavljanje bosanskohercegovačkih rijeka u cijevi te se nadam da će shodno tome žurno pristupiti usvajanju Zakona u skladu sa zakonskim procedurama.\nDa li je neophodno izmijeniti postojeći Zakon o koncesijama, odnosno usvojiti nove zakone na svim nivoima, – u suprotnom, u skladu s postojećim zakonima o koncesijama država ima pravo da “rasproda” prirodne resurse, proglašavajući javni interes bez saglasnosti građana te se tako nanosi nepopravljiva šteta kako okolišu tako i lokalnom stanovništvu!?\nNina Kreševljaković: Da, neophodno je izmijeniti postojeće zakone o koncesijama na svim nivoima vlasti zbog više aspekata, a posebno zbog neusklađenosti sa Aarhuskom konvencijom. Naime, kao što ste već naveli, prema trenutnom zakonodavstvu je moguće proglasiti javni interes bez saglasnosti građana, bez održane javne rasprave, a to se direktno kosi sa drugim stubom Aarhuske konvencije, kojim se osigurava pravo učešća javnosti u procesu donošenja okolišnih odluka. Aarhus centar je pripremio izmjene i dopune Zakona o koncesijama FBiH sa posebnim osvrtom na zabranu izdavanja koncesija za male hidroelektrane, a sve u skladu sa Zaključkom Parlamenta FBiH o moratoriju na izgradnju malih hidroelektrana iz 2020. godine. Trenutno čekamo da se zakon stavi na dnevni red u Predstavničkom domu Parlamenta FBiH. U slučaju da se ovakav prijedlog izmjena i dopuna Zakona usvoji, male hidroelektrane će trajno biti zabranjene na prostoru FBiH, odnosno za njih neće biti moguće dobiti koncesiju.\nBiH ima dovoljno električne energije, a električna količina energije koja se dobija od mini hidroelektrana je jako mala. MHE se grade zbog interesa investitora, koji po zakonu imaju pravo na subvencije te koncesije na 30, 40 godina i zarađuju milionske iznose, a općine dobija vrlo male naknade za koncesije. Novac koji se isplaćuje vlasnicima malih hidroelektrana (za poticaje vlasnika mHE) prikupljanju građani kroz naknadu za obnovljive izvore energije. U kojoj mjeri su građani/ke upoznati/e da kroz naknadu za obnovljive izvore energije daju novac vlasnicima malih hidroelektrana?\nNina Kreševljaković: Mislim da prije par godina većina građana nije bila svjesna šta zapravo znači stavka na računima za električnu energiju koja se odnosila na izdvajanja za obnovljive izvore energije. Obnovljivi izvori energije se vežu za nešto što je ekološki prihvatljivo, poželjno i nužno podupirati, a sve sa ciljem prestanka korištenja „prljave“ energije (termoelektrane). Međutim, obnovljivi izvori energije nisu nužno i „zeleni“ izvori, a to se posebno odnosi na male hidroelektrane. Sasvim je jasno da se struja mora proizvoditi i da nije moguće zaustaviti ekonomski razvoj zemlje zbog zaštite okoliša, ali to je sve moguće postići uz uvažavanje osnovnih principa održivog razvoja. Gradnja i rad malih hidroelektrana nanosi nesagledive štete okolišu, a korist za državu je minimalna, te se kao takve ne smiju podsticati već zabraniti. Sa druge strane, investitori koji se odluče graditi vjetro parkove i solarne elektrane sasvim sigurno imaju dovoljno novaca i nije ih potrebno subvencionirati. Država treba da isključivo pomaže građanima u razvoju, investiranju i korištenju obnovljivih izvora energije, odnosno da se postiče tzv. građanska energija. Svaka lokalna zajednica ima potencijal da proizvodi energiju iz lokalno dostupnih izvora. Trenutno, sigurna sam da je veliki dio građana svjestan kako kroz plaćanje podsticaja za obnovljive izvore, čine bogate investitore još bogatijim. Naime, nevladin sektor već par godina provodi kampanju kroz koju se nastoji osvijestiti što veći broj građana u ovom kontekstu te smatram da se to vrlo uspješno provodi.\nOpćinsko vijeće Kakanj, na 14. sjednici održanoj 31. januara tekuće godine, odlučilo je prolongirati izjašnjavanje/davanje saglasnosti za izgradnju mHE “Bilješevo”, usvojivši i zaključak koji predviđa održavanje šire javne rasprave, na kojoj bi građani, udruženja građana i investitor imali priliku iznijeti stavove po pitanju eventualne realizacije ovog projekta. Međutim, već 4. februara Služba za privredu, urbanizam i zaštitu okoline zakazala je internu raspravu za 10. februar 2022. godine. Pozivnice za ovu sjednicu dobili su samo predsjednici triju mjesnih zajednica, predstavnici investitora i vijećnici OV te par lokalnih udruženja, što znači da se radi o očitom pokušaju isključivanja građana i udruženja građana iz cjelokupnog procesa odlučivanja o ovom vrlo značajnom pitanju. Članom 6. Aarhuske konvencije propisano je da se zainteresirana javnost mora obavijestiti, bilo putem javne obavijesti ili pojedinačno. Iako je pritiskom aktivista usvojen je zaključak o održavanju javne rasprave, zakazana je interna rasprava. Kakav je vaš stav o ovom “isključivanju” građana iz procesa odlučivanja?\nNina Kreševljaković: Nepoštivanje zakona, a naročito kada se to čini sa namjerom da se nekome uskrate ljudska prava, kako bi se drugome pribavila korist, prije svega je krivično djelo. Organiziranje interne javne rasprave se može tolerisati ako će predsjednici mjesnih zajednica iznijeti stav lokalne zajednice, a ne svoj lični stav o gradnji male hidroelektrane. Da bi predsjednici mjesnih zajednica mogli iznijeti stav lokalne zajednice, onda je nužno da održe zborove građana prije nego se održi interna javna rasprava. U suprotnom se svjesno krši zakon. Aarhuska konvencija sa druge strane ne predviđa „interne“ javne rasprave, jer se na takav način otvara mogućnost manipulacijama, budući da šira javnost nije prisutna na javnoj raspravi i uskraćuje joj se pravo glasa. S obzirom da je Aarhusku konvenciju potpisala BiH i da ona kao takva ima prioritet u primjeni u odnosu na lokalno zakonodavstvo, onda je nužno organizirati klasičnu javnu raspravu u skladu sa članom 6. Aarhuske konvencije, a ne „internu“ javnu raspravu. Samo u tom slučaju možemo reći da se osigurala zakonita procedura donošenja odluka.\nU administrativnim postupcima ishodovanja dozvola za izgradnju mHE utvrđena su brojna gruba kršenja mnogobrojnih zakonskih propisa, poput Zakona o zaštiti okoliša FBiH, Aahuske konvencije kao i Zakona o prostornom uređenju nadležnih kantona. Građanima se uskraćuje mogućnost da iznesu svoje mišljenje o realizaciji ovih projekata. Aktiviste/ice i organizacije vrijeđaju i verbalno napadaju za vrijeme javnih rasprava, nazivaju ih stranim plaćenicima i sl. Da li po vašem mišljenju, iz pozicije investitora i vlasnika mHE, borba ekoloških aktivista i lokalnih zajednica predstavlja prijetnju gubitka velikih količina novca?\nNina Kreševljaković: Apsolutno. Gradnja malih hidroelektrana je izuzetno profitabilan posao s obzirom na činjenicu da investitor ima hidroelektranu koja radi 30 ili više godina i pri tome finansira jednog zaposlenog radnika. Uz garantirani otkup struje i subvencije investitori vrlo brzo povrate svoj uloženi novac, bez ikakvog poslovnog rizika. S obzirom na navedeno, sasvim je logično da su investitori ogorčeni na ekološke aktiviste koji im ugrožavaju izuzetno unosan biznis.\nGrađani u brojnim lokalnim zajednicama iskazali su svoje jasno protivljenje ovim ekocidnim projekatima. Da li po vašem mišljenju lokalna zajednica, uz pomoć organizacija, igra glavnu ulogu u otporu i borbi protiv ovih projekata?\nNina Kreševljaković: Da, lokalna zajednica/opština je ključ u ovoj borbi. Ona je ta koja daje saglasnost za potpisivanje koncesionih ugovora. Lokalna zajednica/opština mora slušati glas svog naroda, a ne djelovati kao nezavisan i nedodirljiv entitet. Iako se na terenu susrećemo sa brojnim nezakonitim djelovanjima lokalnih zajednica/opština, naša borba ipak daje rezultate, a lokalne zajednice u sve većoj mjeri poštuju ekološka prava građana.\nFondacija Atelje za društvene promjene – ACT, uz podršku European Fund for the Balkans, radi istraživanje koje tretira problematiku alternativnih razvojnih pravaca doline Neretvice, s osvrtom i na pravni segment, u okviru kojeg su precizirane i navedene mogućnosti stavljanja dijela ovog područja pod određeni stepen zaštite. Ovakvo istraživanje radite i za rijeku Kruščicu. Za izradu analiza, pored Alme Midžić i Emine Veljović, zaduženi ste i vi? Možete li nam nešto više reći o istraživanju?\nNina Kreševljaković: Cilj istraživanja je bio predstaviti plan razvoja lokalne zajednice u dolini rijeke Neretvice i Kruščice uz uvažavanje zaštićenih područja, naročito Kruščice koja je već proglašena zaštićenim pejzažom. Dolina Neretvice nije zaštićena, ali kroz analizu je predviđena zaštita te u skladu sa istom je usklađen i plan razvoja ove lokalne zajednice. Na ovaj način smo željeli ponuditi alternativu razvoja ovog područja, a da to ne budu hidroelektrane, kako je trenutno planirano. Analizirani lokaliteti obiluju prirodnim ljepotama i rijetkim biljnim i životinjskim vrstama te im treba osigurati ekonomski procvat uz uvažavanje principa održivog razvoja.\nZa kraj, možete li poslati poruku građanima/kama BiH?\nNina Kreševljaković: Molim sve građane da borbu za zaštitu rijeka ne shvataju kao borbu Koalicije za zaštitu rijeka BiH, aktivista, ekologa, pravnika, stranaca i dr. Ovo je borba svih nas i samo ujedinjeni možemo promijeniti na bolje kvalitetu naših života i okoliša. Nemojte čekati da neko drugi uradi nešto umjesto vas jer može biti kasno. Nemojte misliti kako se vaš glas ne čuje, da nije važan. „Budite promjena koju želite da vidite!“\nRazgovarala: Aldina Lipovac – Jandrić, AbrašMEDIA\nZagađivanje Bosne i Hercegovine – Problem koji se toleriše\nMale hidroelektrane: ekološka opasnost!


Konačna verzija radnog teksta nacionalne strategije razvoja pravosuđa\nOBJAVLJENA KONAČNA VERZIJA RADNOG TEKSTA NACIONALNE STRATEGIJE RAZVOJA PRAVOSUĐA\nMinistarstvo pravde objavilo je na svojoj internet prezentaciji konačnu verziju Radnog teksta Nacionalne strategije razvoja pravosuđa za period 2019-2024. godine, koja je usaglašena sa komentarima sa javne rasprave. Zajedno sa tim tekstom objavljen je i izveštaj sa javne rasprave, kao i pristigli komentari, sa napomenom da li su usvojeni ili ne.\nMinistarstvo pravde je u skladu sa daljim procesom pristupanja Srbije EU, kao i u cilju jačanja pravne države, dostupnosti pravde i pravne sigurnosti, te ostvarivanja kvalitetnog i efikasnog zaštite prava i sloboda građana, izradilo Nacrt nove Nacionalne strategije razvoja pravosuđa za period 2019-2024.\nIzradi Nacrta tog dokumenta prethodila je i analiza sprovođenja Nacionalne strategije reforme pravosuđa 2013-2018, koja je urađena uz podršku USAID projekta "Vladavina prava", a čiji je cilj bio sagledavanje dosadašnjih reformi i definisanje daljeg razvoja pravosuđa. Ovaj projekat podržao je i sprovođenje javne rasprave i izradu teksta Nacrta.\nPrvi Nacrt teksta Nacionalne strategije reforme pravosuđa za period 2019-2024 predstavljen je krajem januara ove godine, od kada je počeo da teče konsultativni proces, a svi zainteresovani su mogli da podnesu svoje sugestije i komentare. Radni tekst Strategije postignut je konsenzusom svih članova, a ceo proces pratio je transparentan i inkluzivan postupak.\nMinistarstvo pravde je u cilju predstavljanja teksta Nacrta stručnoj i široj javnosti organizovalo četiri okrugla stola – u Kragujevcu, Novom Sadu, Nišu i Beogradu.\nSvi komentari su detaljno razmotreni i analizirani, a u najvećem broju njih jasno je istaknuta podrška donošenju nove Strategije i izražena saglasnost sa vizijom i postavljenim ciljevima, te da predloženi tekst predstavlja dobru osnovu za dalji razvoj pravosuđa.\nIzvor: Vebsajt Ministarstvo pravde, 26.07.2019.


Kompanija Ferrero ulaže milijarde eura u proizvodnju keksa – Biznis.ba\nNaslovnaSvijetKompanija Ferrero ulaže milijarde eura u proizvodnju keksa\nKompanija Ferrero ulaže milijarde eura u proizvodnju keksa\nobjavljeno 12. avg 2020. u 10:47\nNajbogatija porodica u Italiji Ferrero, čija je kompanija proizvođač brendova Ferrero Rocher, Nutella i Kinder, planira obogatiti ponudu proizvoda. Uložit će milijarde eura u proizvodnju keksa.\nAmerički poslovni magazin Business Insider je objavio da je vrijednost grupacije Ferrero, na čijem je čelu Giovanni Ferrero, porasla na 2,8 milijardi eura nakon što je kupila dansku tvornicu keksa Kelsen Group. Za kupovinu ove kompanije su izdvojili 300 miliona dolara.\nAkvizicija grupacije Kelsen je izvršena prošle godine. Osim spomenutih, porodica Ferrero je vlasnik još nekoliko brendova koji se prodaju širom svijeta. Prema američkom poslovnom magazinu Bloomberg, vrijednost njihove grupacije iznosi 23 milijarde dolara, prenosi klix.\nPrije devet godina u ovoj porodici desila se tragedija. Giovannijev brat Pietro je poginuo dok je vozio bicikl u glavnom gradu Južnoafričke Republike.


Prokrastinacija - Šta je i kako se suočiti sa njom | Lifehacker.rs\nAutor: Marija Brzić | feb 27, 2016\nAko čitate ovaj članak, verovatno već znate šta je prokrastinacija. Za one koje čitaju znatiželje radi: ovaj pojam podrazumeva to da osoba zadatke koje treba da odradi odlaže za kasnije. Praktično: Još samo da odgledam ove kauboje kako plešu bez greške i pišem članak.\nOpšte je poznato da su se još za vreme divljeg zapada kauboji loše naravi skupljali u sal0nima i nadmetali u plesanju\nKo su proskinatori?\nOvde nije reč o tome kada s vremena na vreme mnogi ljudi u stvari ne urade neki zadatak koji bi trebalo, pa se vrate „na pravi put“. Govorimo o upornom izbegavanju obaveza bilo koje vrste, ali uglavnom onih koje zahtevaju ulaganje fizičkog ili mentalnog rada. Vrlo bitna stvar – osoba koja prokrastinira u većini slučajeva nije pod kontrolom uopšte (CUZ THUG LIFE CHOSE US).\nPostoje razne podele prokrastinatora. One govore o uzrocima, uglavnom onim vidljivim. Možete se više pronaći u tome da se plašite neuspeha, uspeh ili da volite da radite pod pritiskom. U podeli postoje i ljudi koji spavaju pre rada, završe seriju, zavaravaju se postavljanjem rezultata na društvene mreže, osobe koje pretvaraju nebitan zadatak u zadatak od primarne važnosti. To su sve uglavnom oblici ispoljavanja pojave pod imenom prokrastinacija. Ona je svakako dosta kompleksnija od toga. Naravno, ove podele idu sa receptima za prevazilaženje izbegavanja obaveza.\nČinjenica je da ništa od toga u stvari ne pomaže i uglavnom se pretvori u pravljenje spiskova i programiranja algoritama koje svakako odložimo za sutra. Onda opet za sledeće sutra jer su naporni ti algoritmi, a realno dosta energije se tu potroši dok se isplanira. Takođe, ljudi su složeni na mentalnom planu i obično se sve od onih „vrsta“ prokrastinatora prepliću.\nMnoge ljude apsolutno ne interesuje ono što moraju da odrade, pa samo odvraćaju svoju pažnju od toga. Iz gornje podele rekla bih da su u korenu problema osnovna tri tipa. Naravno, pod uslovom da želimo da radimo započeto često se javljaju strah od neuspeha, useha ili „adrenalinska zavisnost“ tj. uživanje u radu pod pritiskom – „poslednjoj sekundi“. Neretko i u kombinaciji sva tri.\nKako protiv odlaganja?\nZa ovakva stanja nema adekvatnog leka ili magične formule koja bi ih sasvim sigurno zauvek otklonila. Ipak, postoji par saveta koje možemo nazvati životnim trikovima. Koliko će biti efikasni zavisi od vas i od toga koliko ste spremni da radite na sebi.\nSvest – ovo nije velika novost, za sve što radite je svakako bitno imati svest o tome što se radi. Tako je i kad se radi o problemu. Pritom ne mislimo na to da se bude svestan pojma prokrastinacija, već stanje u kojem osoba sebi kaže „Da, dobro, ja sam ta/taj koji odlaže obaveze za kasnije“.\nTehnologija – jeste, svi opominju da se ostave mobilni telefoni, kompjuteri ili štagod da koristite od čudnih spravica. Ovo nije to. Sve je potrebno u toku dana i mobilni telefon i računar i boravak na društvenim mrežama i treba dati sebi oduška gledanjem epizode serije. Ono što bi povodom tehnologije trebalo izbegavati je jutarnji kontakt sa njom. Ukoliko se spremate za produktivan dan bilo bi dobro da čim ustanete u prvih sat, sat i po vremena provedete samo sa sobom i svojim mislima. Čak i da morate da radite, sigurno postoje poslovi koji se mogu obaviti bez primene tehnologije. Na ovaj način se izbegava programiranost koju nam informacije iz spoljašnjeg sveta pričinjavaju. Samim tim, prokrastinacija i prepuštanje struji dana može biti lakše izbegnuto.\n„Moram da“ bi bilo povoljno zameniti sa tišinom. Bilo da je do srpskih gena ili ste samo takva osoba, inaćenje sa „moram da“ ili „treba da“ je đavolja rabota. Čim je nešto postavljeno tako da nije naša svesna želja, već da se mora ispuniti i bilo čije drugo iščekivanje prokrastinacija je prelepo utočište i zabranjeno voće. Umesto teranja, korisnije je upoznati sebe. Tako se na primer ukoliko morate da naučite nešto kao što su recimo prirodne nauke, može da vas motiviše čitanje o životu nekog naučnika, njegovim aferama, gledanje njegovih predavanja na youtubeu ili gledanje snimka procesa. Odnosno, iskoristiti prokrastinaciju ako je već neizostavna u svoju korist!\nKad pokušavaš da se setiš nečega, ali ne znaš čega…\nPodsećanje na vreme, mesto i količinu posla. Možda bi pomoglo i držanje kalendara u sobi. Kada se svesti o količini posla pridruži i svest sa vremenom koje preostalo, zatim se sve to ukombinuje sa prethodnim stavkama, dobija se produktivnost. U početku brza i mala, pa ne bi bilo lepo da nastupi opuštanje i ponovno ne primenjivanje.\nPoslednje, ali ne i najmanje važno: rad na sebi. Šta je rad na sebi? Rad na sebi je prvo teranje sebe na svesno stanje, zatim konstantna introspekcija. Čak i razgovor sa sobom o svojim manama i vrlinama i priznanja svega urađenog. Ne, nećete se osećati kao budala, već ćete verovatno rešiti problem i učiniti svoj život boljim.\nOznake: motivacija, prokrastinacija, saveti


PODGORICA: Danas je na Trgu bilo mnogo ljudi, evo o čemu se radi (FOTO) – Volim Podgoricu\nHome / PG INFO / Aktuelno / PODGORICA: Danas je na Trgu bilo mnogo ljudi, evo o čemu se radi (FOTO)\nGlavni grad vodi odgovornu socijalnu politiku i svake godine razvija ili neki novi socijalni servis ili osnažuje ranije uspješne servise. U okviru Glavnog grada imamo ustanovu kojom se zaista možemo pohvaliti a to je Dnevni centar za djecu i omladinu sa smetnjama i teškoćama u razvoju, koji izuzetno uspješno sprovodi svoje aktivnosti, dok na teritoriji gradske opštine Golubovci gradimo jedan novi savremeni Dnevni centar, izjavila je zamjenica gradonačelnika dr Slađana Vujačić povodom Svjetskog dana osoba sa Daunovim sindromom koji je obilježen danas na Trgu nezavisnosti.\n„Smatram da prije svega treba raditi na socijalnoj integraciji osoba sa Daunovim sindromom i da ih prihvatimo kao jednake a mi kao Glavni grad ćemo nastaviti da radimo na unaprjeđenju kvaliteta života svih građana Podgorice .\nPodsjetiću da je doktor Daun ovaj sindrom ustanovio kao poseban sindrom 1866.godine , a da je svjetski dan osoba sa Daunovim sindromom počeo da se zvanično obilježava 2006.godine. To govori da nam je bilo potrebno 140 godina da bi počeli da govoriimo o ovoj temi glasno. Nemamo vremena za gubljenje jer u jednoj od 700 porodica nam se može desiti rođenje djeteta sa Daunovim sindromom. To znači da bilo ko od nas može biti roditelj, brat, sestra, kolega osobe sa Daunovim sindromom“, zaključila je zamjenica ističući da će Glavni grad i u budućnosti pružati podršku i biti partner inicijativama i projektima iz oblasti socijalne politike.


"Vlada prava epidemija samoubistava": Zašto se ubijaju policajci u Srbiji? (INFO) | DNEVNE\n“Vlada prava epidemija samoubistava”: Zašto se ubijaju policajci u Srbiji? (INFO)\nČelnici Nezavisnog policijskog sindikata Srbije (NPSS) upozorili su da među pripadnicima Ministarstva unutrašnjih poslova “vlada prava epidemija samoubistava”, ali da nadležni neće da se bave tim problemom i ne preduzimaju ništa da ga spreče. MUP Srbije demantovao je tvrdnje sindikata i naveo da statistika pokazuje da je tokom ove i prethodne godine smanjen broj samoubistava policijskih službenika.\nPovod za oštro reagovanje ovog policijskog sindikata bilo je samoubistvo Anice Mitić (32), inspektorke Odeljenja za suzbijanje narkomanije Policijske uprave Niš, koja se 15. jula ubila službenim pištoljem na groblju u Doljevcu. Inspektorka je u oproštajnom pismu optužila za mobing, šikanu i torturu načelnika Odeljenja kriminalističke policije Dejana Anđelkovića i šefa Odeljenja za suzbijanje narkomanije Dejana Jovanovića.\n– U poslednjih deset godina samoubistvo je izvršilo 130 naših kolega, a samo poslednjeg meseca troje policajaca. Samoubistva Anice Mitić iz Niša i Milana Mitića iz Svrljiga još su jedan dokaz da je stanje alarmantno. Policajci su pod konstantnim stresom, a nemaju kome da se obrate za stručnu pomoć. U Policijskoj upravi u Nišu, u kojoj je zaposleno oko 1.200 policajaca, radi samo jedan psiholog, koji pritom nema ni svoju kancelariju ili svoj računar, a pod direktnom je nadležnošću načelnika niške policije – rekao je zamenik predsednika NPSS Miloš Jelenković na konferenciji za novinare.\nPredsednik NPSS Momčilo Vidojević je pozvao ministra policije Nebojšu Stefanovića da formira komisiju koja će ispitati sve okolnosti i razloge zašto policajci izvršavaju samoubistva. On je kazao da taj sindikat neće odustati od zahteva da odgovaraju svi rukovodioci za koje se sumnja počinili mobing nad policajcima.\n– Načelnik niške PU Srđan Grekulović nam je rekao da niko od rukovodilaca koje je koleginica Mitić označila kao krivce za mobing nije smenjen, već da će oni biti biti vraćeni na stara radna mesta, u gradove iz kojih su došli u Niš kada i sam Grekulović (aprila 2013, prim. aut.). Znam da su kolege u Smederevu slavile kad je otišao jedan od njih. Grekulović nam je kazao i da MUP i Direktorat policije čekaju izveštaj Višeg tužilaštva, te da će posle toga reagovati – rekao je Vidojević.\nMediji su prethodno objavili da su Direktorat policije Srbije i vrh MUP-a navodno suspendovali grupu rukovodilaca u PU Niš, a među njima i Anđelkovića i Jovanovića. U oproštajnom pismu inspektorka Anica Mitić je navela da je reč o ljudima “bez savesti, morala i obraza, koji pritom nemaju pojma kako se radi posao”. Prema njenim rečima, zbog Anđelkovića su se policajci “razboljevali i odlazili na bolovanje, pošto nisu mogli da podnesu torturu”, a od Jovanovića je “svaki dan trpela šikaniranje i uvrede”. Anđelković nije želeo da komentariše ovakve optužbe, uz obrazloženje da “nema ovlašćenja da daje izjave”, a Jovanović se nalazi na godišnjem odmoru.\nNačelnik PU Grekulović je nakon samoubistva inspektorke Mitić kazao da će “svi navodi iz oproštajnog pisma biti detaljno istraženi i sigurno će biti sačinjen nepristrasan izveštaj”. On je rekao da je Mitićeva pre samoubistva “duže bila na bolovanju”, te da je “od njenih pretpostavljenih obavešten da je bila dosta labilna, pa su predlagali da je premeste na lakše radno mesto”.\nInspektorkina porodica je, međutim, saopštila da je ona bila na bolovanju zbog povrede ruke. Porodica je podsetila da je ona završila Višu kriminalističku školu u Zemunu, od 2006. godine bila u službi, a “svoj posao volela više od svega” i radila ga krajnje posvećeno i savesno. Zbog iznetih neistina na račun Anice pozvali su Grekulovića da podnese ostavku iz moralnih razloga.\n– Jedno kratko vreme radio sam u patroli sa Anicom. Znam da je oličenje poštenja i hrabrosti, i jedan je od najboljih profesionalaca koje sam upoznao. Inspektori koji rade na suzbijanju narkomanije su u ogromnom stresu, jer ne samo da moraju da hapse dilere, nego moraju da obezbede i dokaze da su imali drogu. Takođe, svakodnevno gledaju kako propadaju mladi ljudi koji se drogiraju, kao i kompletne njihove porodice, a to je jako teško – rekao je Miloš Jelenković iz NPSS.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Srbije (MUP) je najoštrije odbacio navode Nezavisnog policijskog sindikata Srbije da je u MUP zavladala epidemija suicida među zaposlenima. “Tokom prošle godine samoubistvo je izvršilo pet pripadnika MUP, a u prvih sedam meseci ove godine troje, kaže se u saopštenju. MUP u saopštenju naglašava da je tokom 2006. bilo 12 samoubistava policajaca, 2007. godine 13 suicida, 2008. godine osam, tokom 2009. deset, a sledeće godine izvršeno je jedno samoubistvo više. U 2011. godini ubilo se 14 pripadnika MUP, 2012. deset, a u 2013. godini osam. “Iz ovih podataka jasno se vidi da nije tačno da je u poslednjih 10 godina 130 policijskih službenika izvršilo suicid, kako tvrde u Nezavisnom policijskom sindikatu Srbiji, već je taj broj manji od 100”, naglašavaju iz MUP-a.