Boljitkovi ministri u ostavci iz ZDK pozvali kolege na ukidanje kantona - Narodna stranka Radom za boljitak -\nBy On 21 Marta 2014 In header, vijesti\nBoljitkovi ministri u ostavci iz ZDK pozvali kolege na ukidanje kantona\nUkidanje ZDK kao i ostalih devet kantona u Federaciji BiH dovelo bi do procvata Federacije i boljeg ambijenta za život svih građana BiH. Ovo je jedan od razloga zbog kojeg su upravo danas, na početku proljeća predstavnici kantonalnog odbora Narodne stranke Radom za boljitak i Mladi za boljitak iz ZDK upriličili potpisivanje peticije za ukidanje kantona ”Slušaj srce reci DA ukidanju glomazne i neefikasne administracije i skupe Federacije” i simbolično najavili početak proljeća za sve Zeničane.\n”Kao što Boljitak već više od godinu dana kontinuirano ponavlja, činjenica je da trenutno ekonomsko i socijalno stanje u cijeloj Federaciji prouzrokovano je najviše zahvaljujući glomaznoj i neefikasnoj administraciji. Ona godišnje od građana oduzme oko 500 miliona KM. Iz tog razloga upravo ukidanje kantona nema alternativu. Ukoliko svi smatramo i želimo napredak cijelom društvu i ukoliko mlade naraštaje želimo zadržati na njihovoj rodnoj grudi, zajedno moramo učiniti sve napore da kantoni kao karcinomi što hitnije budu uklonjeni. Današnjim činom potpisivanja peticije u Zenici i ja sam kao resorni ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede zajedno s kolegicom koja vodi resor finansija u našem ZDK, rekao DA ukidanju ministarskih funckija koje obnašamo. Upravo ukidanjem pozicija za 10 premijera, 95 ministara, 295 poslanika i 58 delegata ostvarile bi se uštede i pomenutih oko 500 miliona KM postala bi investicija za stvaranje nove vrijednosti i novih radnih mjesta. Zato ovu priliku koristim i pozivam sve građane, sve kolege iz Vlade ZDK i ostalih institucija da zajedno istrajemo u borbi za boljitak građana i bez kantona nastavimo graditi budućnost kakvu svi zaslužujemo”, izjavio je Bojan Bošnjak, predsjednik Mladih za boljitak i ministar u ostavci iz resora poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede u ZDK.\nBoljitkovu peticiju ”Slušaj srce reci DA ukidanju glomazne i neefikasne administracije i skupe Federacije” svakim danom potpisuje sve više Zeničana. Svoje DA za ukidanje kantona rekla je potpisivanjem peticije i Boljitkova ministrica u ostavci iz Vlade ZDK iz resora finasnija, Sabina Heljić, a ranije su to učinili i Boljitkov dopredsjednik Skupštine ZDK Igor Matanović, kao i stala dva zastupnik Hermina Herco, Toni Pendić, kao i dopredsjedavajući Skupštine, Igor Matanović.\nPrevious: Imenom i prezimenom: Mladen Ivanković Lijanović\nNext: Poziv kolegama na ukidanje županija


FOLK ZVIJEZDA U TURBULENTNOM BRAKU\nOd šamara se skoro onesvijestila: Obožavali su nje... Prije nekoliko godina domaća javnost ostala je u šoku kada je u medije dospjela informacija da je Maju bivši muž Mladen Šmakić istukao, zbog čega ga je prijavila policiji\nU parku ispred Tehničke škole\nSarajevo dobija spomen obilježje Denisu Mrnjavcu, ... Kako je najavljeno, Kanton Sarajevo, Grad i Općina Centar pokrenut će sve neophodne aktivnosti u cilju što skorijeg početka njegove izgradnje koja bi trebala biti okončana početkom naredne godine\nGRAĐANSKI SAVEZ OTVORENO UPOZORAVA\nIz Brisela se vratio ohrabren da krene u nasilje: ... Želimo istaći da se Dragan Čović sa "briselskih pregovora" vratio ohrabren kao što se sa Lisabonskih pregovora ohrabren vratio Radovan Karadžić. Sve ostalo je historija genocida i udruženog zločinačkog poduhvata, ističe u svom saopštenju Građanski savez\nPotresna priča učesnice 'Parova'\nSvi traže Hasana koji je zlostavljao Tuzlanku Irmu... Hasanov otac je pobjegao iz Bosne, čim se čula istina. Svi traže Hasana, da mu naplate Irmine muke. Sud mora da ga strpa u zatvor zbog svega - rekli su ljudi koji podržavaju takmičarku\nPoslije 12 godina progovorila o zlostavljanju\nPotresna ispovijest Goce Tržan o nasilju koje je t... Tuga, nevjerica i bol nisu mogle da nadjačaju ljubav, makar ono osjećanje za koje je Goca mislila da je ljubav\nSTRAVIČNO NASILJE NAD ROHINJA ŽENAMA\nŠokantan izvještaj UN-a, dvije sestre progovorile ... Ljekari iz Međunarodne organizacije za migracije liječili su žene i djevojke koje su silovali mijanmarski vojnici\nbatine uvijek imaju isti obrazac\nŠta povezuje Acu Lukasa i Seana Connerya: Ne, ne t... Connery je možda uglađeniji od Lukasa, ali njegove riječi ne razlikuju se od onih koje je pjevač iznio kao "opravdanje" za svoj postupak\nFOTO&VIDEO/ Uoči večerašnje utakmice u Širokom Brijegu\nŠkotski navijači kamenovani u Mostaru, pa za napad... Za sada policija nije nikoga privela. I dalje intenzivno radimo na identifikaciji i pronalasku napadača, rekao je Marić\nvideo/ odlazak najpoznatijeg tekstopisca u...:\nneljudski uslovi : Kako je poroditi se pod talibanskom vlašću...


Završene pripreme mladih za Pičing forum Slobodne zone Junior - Javni servis\nZavršene pripreme mladih za Pičing forum Slobodne zone Junior\nTokom ovog dela kampa, polaznici i polaznice Kampa koji se realizuje paralelno u dve starosne grupe – mlađu uzrasta od 15 do 19 godina i stariju koju čine mladi od 20 do 26 godina, imaće priliku da sa svojim mentorima i gostujućim predavačima/cama pripreme prezentacije svojih ideja za filmove na Pičing forumu Slobodne zone Junior, u subotu, 27. februara u Sremskim Karlovcima.\nSedmočlana stručna komisija koju čine priznati filmski producenti, reditelji i filmski kritičari izabraće ukupno 12 filmskih projekata koji će tokom 2021. godine biti snimljeni u produkciji programa Slobodna zona Junior (Fond B92).\nNastali kratkometražni dokumentarni filmovi premijerno će biti prikazani na ovogodišnjem Filmskom festivalu Slobodna zona, ali i na 60 posebno organizovanih projekcija u 40 mesta širom Srbije. Ovi filmski događaji biće upriličeni kao deo šire kampanje za podizanje svesti o važnosti negovanja kulturne raznolikosti i multikulturalizma.\nKamp Slobodna zona Junior realizuje se od avgusta 2020. godine, a zbog nepovoljne epidemiološke situacije izazvane pandemijom virusa korona, deo predavanja tokom deset dana avgusta održan je onlajn, dok su praktične vežbe organizovane tokom šest dana u septembru 2020. godine na Divčibarama. U međuvremenu su polaznici i polaznice sa mentorima i mentorkama, radili na daljem razvoju svojih ideja za dokumentarni film, dok je fokus radionica u Sremskim Karlovcima na pičingu.\nPolaznici i polaznice ovog programa, za učešće u istom, odabrani su putem javnog konkursa, prilikom čega se posebno vodilo računa da pored talenta i afiniteta prema filmskoj umetnosti, budu ispoštovani i kriterijum teritorijalne jednakosti, a sa posebnom željom i akcentom na to da se u program pored pripadnika većinskog stanovništva uključe i pripadnici nacionalnih manjina sa teritorije naše zemlje. Među učesnicima koji su deo kampa nalaze se mladi iz Sombora, Lukićeva, Beograda, Novog Sada, Boljevca, Zrenjanina, Prokuplja, Subotice, Sremske Mitrovice, Požarevca, Leskovca, Kragujevca, Novog Pazara, Gornjeg Milanovca, Vranja, Vrbasa i Vlasotinca.\nProjekat Naše razlike su naša snaga za cilj ima da kreira prostor za interkulturni dijalog među mladima iz različitih etničkih zajednica, te da ih kroz proces neformalnog učenja i kreativnog stvaranja podstakne da neguju i promovišu poštovanje kulturne raznolikosti, tolerancije i razumevanja. Projekat sprovodi Fond B92 kroz program Slobodna zona Junior uz finansijsku podršku Evropske unije u okviru programa Podrška civilnom društvu Delegacije Evropske unije u Republici Srbiji, a sufinansiran je iz budžeta Republike Srbije – Kancelarije za saradnju sa civilnim društvom.


Ovo je pregled DELA TEKSTA rada na temu "Analiza kretanja robe u transportu". Rad ima 8 strana. Ovde je prikazano oko 500 reči izdvojenih iz rada.\nJ.U MAŠINSKO – SAOBRAĆAJNA\nTema: Analiza kretanja robe u transportu\nDatum: 10.01.2010 god.\nUVOD: KARAKTERISTIKE ROBE\nRoba je sa svojim karakteristikama jedna od najbitnijih ulaznih veličina. Ona je definisana pojavnim oblikom, dimenzijama, fizičko-hemijskim karakteristikama (neutralnost, trpeljivost, agresivnost, pakovanje...), .... Posebno mjesto koje je vezano za robu je asortiman i količina. Pri tome količina se odnosi kako na nivo zaliha koje treba da se uskladi te, tako i na obim protoka svakog artikla kroz skladi te u definisanom vremenu.\nSkladišna zona se prije svega opisuje predviđenim prostorom - geometrijskim oblikom - površinom, visinom, brojem etaža, i eventualno nekim drugim građevinskim karakteristikama. Sa građevinskog ,a i transportnomanipulativnih aspekta se prije svega mora definisati položaj ulaza izlaza, broj vrata i sl. jer oni mogu značajno da utiču na karakteristike zadatka. Pri tome, u skladištu se, u zavisnosti od karakteristika robe i tehnologije, sreće i odgovaraju a skladišna oprema (za korištenje visine, kondicioniranje, obezbjeđenje i dr. o kojoj ovdje neće posebno biti govoriti).\nPrije početka rada u skladišnom poslovanju potrebno je otvoriti potrebna materijalna/veleprodajna skladišta, odrediti metodu obračuna vrijednosti zaliha na skladištu i pripadajuće konte knjiženja. Potom mogu biti otvarane potrebne skladišne primke, izdatnice, otpremnice, povratnice, međuskladišnice, popisne liste, popisne razlike i razne odluke. Nakon unosa svaki skladišni dokument može biti ispisan na štampaču.\nKnjiženje skladišnih dokumenata u financijskom knjigovodstvu ovisi o tipu pojedinog dokumenta. Neke dokumente, kao npr. otpremnice, obično nije potrebno knjižiti jer će potrebne promjene na stanjima knjigovodstvenih konta biti generirane knjiženjem pripadajućeg izlaznog računa, dok je npr. međuskladišnicu obično potrebno knjižiti kako bi se pravilno smanjio saldo konta jednog.\nPrijemnice i otpremnice:\nANALIZA KRETANJA ROBE U TRANSPORTU\nAnaliziranje saobraćajnih procesa općenito dovodi do racionalizacije logističkih odnosa što dovodi do pospješavanja pretovara kao jednog od osnovnih faktora pri transportu robe. Analiza kretanja robe u transportu prestavlja kljucan faktor koji određuje i utječe na sam rezime razvitka saopraćajnog procesa i robnih logističkih struktura.\nOSNOVNE FUNKCIJE ANALIZA KRETANJA ROBE U TRANSPORTU KOJE SU UVJETOVANE RAZLIČITIM TEOREMAMA O KRETANJU I PRORAČUNU SU:\nTakođe možemo ih podjeliti na Primarne i sekundarne funkcije:\nTovarna i transportna funkcija analiza kretanja robe


Kolekcija namještaja za popodnevni čaj studija Bohinc – DOM INFO |\nNa ovogodišnjem London Design Festivalu, Bohinc Studio je debitovao sa svojom kolekcijom nameštaja za popodnevni čaj mješajući moderno i tradicionalno u izložbenom prostoru pretvorenom u gradsku kuću.\nDizajnirana od strane Lare Bohinc i sastavljena od devet komada, to je najveća i najambicioznija kolekcija studija do sada. Razigrani i ženstveni, obilježja ove serije su sfere i krugovi korišteni u cijelom prostoru sa samo ravnom linijom ili uglom tu i tamo.\nFoto: R. Reid\nPandemija nas je sve natjerala da provodimo više vremena kod kuće i shvatila sam da želim da se mojim komadima osjećate voljeno, učahureno i srećno. Također sam želila napraviti komade koji izgledaju kao da su dovoljno dobri za jelo. Naziv kolekcije je uvažavanje slatke udobnosti popodnevnog čaja – srećni, radosni i ugodni trenuci, vreme kada se prijatelji i porodica sastaju; prilika koja je veoma propuštena u poslednje vreme.\n– Lara Bohinc, dizajner\nMaterijali koji se koriste u popodnevnom čaju igraju važnu ulogu, stvarajući kontrast između presvlake meke teksture s mermerom, obojenim drvetom i metalom. Sve u svemu, trpezarijske stolice, fotelje, sofa, kafa i povremeni stolovi su topli i prijatni. Svi komadi se izrađuju ručno u studijskim radionicama u Evropi i Velikoj Britaniji.\nMramorni sto Kipferl napravljen je od rosa portugalo mermera i ima skulpturalne palice koje podržavaju njegov vrh, polukružni polumjesec koji sugerira šećernu pecivu.\nOkrugle sfere Trevorove trpezarijske stolice čine naslon i naslone za ruke, poduprte tankim metalnim šipkama – poput bombona nabodenih na štapiće za koktel. Izrađeni su od čelika premazanog prahom, sa mekim tapaciranim sjedištem i naslonom, a dostupni su sa i bez naslona za ruke.\nFoto: Philippe Fragnière\nLuster Moonrise od crnog eloksiranog aluminijuma je iz saradnje Bohinc studija sa Roll & Hill-om 2021. Kolekcija rasvjete Moonrise inspirirana je mjesečevim fazama, sa okruglim i poluokruglim oblicima u razigranim kompozicijama iz svakog ugla. Izrađeni su od obrađenog aluminijuma koji stvara i strukturu i dizajn.\nKissing Sofa i Kissing Fotelja imaju dva polukružna sloja – jedan drži sjedište sa čašama, a drugi koji formira naslon. Njihove linije su prekrivene mekim presvlakama sa izuzetkom metalnih nogu i metalnih čašica koje drže tapacirano sjedište.\nStolić za kafu Patisserie spaja mnoge oblike inspirisane poslastičarnicama: bočna noga nalik canele i dvije bonbon noge podižu ploču stola za gotovo slučajno sklapanje. Sto je napravljen od mermera arrabescato corchia, carrara, nero arquina i rosa Portugalo.\nMacaroon stočić za kafu koristi četrnaest sfera, u sendviču između dva okrugla tanjira zbog svog jedinstvenog oblika. Napravljen je od 3D mljevenog bajcanog jasena i dostupan je u crnoj ili bijeloj boji.\nProfiterole mali stočić i Profiterole povremeni sto dolaze u mermeru i drvetu. Oboje su poduprti okruglim kuglama nalik na desert i poluzaslonjenim nogama za držanje vrha. Stolić za kafu dolazi od nero marquina ili bijelog karara mramora, dok je pomoćni stočić od drveta 3D brušen i dostupan u bijeloj ili crnoj boji jasena.


Trgovina, ugostiteljstvo i turizam – Ekonomsko – trgovinska škola Bor\nPodručjeradaTRGOVINA, UGOSTITELJSTVO I TURIZAM sadrži oblasti:\nObuhvata obrazovneprofile / kvalifikacije koje osposobljavaju učenike za obavljanje poslova u oblasti trgovine: komercijalnih poslova u trgovinskim objektima, poslovne administracije i komunikacije u trgovinskim objektima, direktnog marketinga, kao i poslova aranžiranja i uređivanja trgovinskog objekta. Aktivni obrazovni profili u ovoj oblasti su: trgovinski tehničar, aranžer u trgovini i trgovac.\nOsnovna misija ugostiteljstva je dugoročno zadovoljenje društvenih potreba za smeštajem, ishranom i pićem, uz primene posebne tehnike hotelskog i restoranskog poslovanja. Sastoji se od hotelijerstva i restoraterstva, a posebno značajani naglašen deo je oblast gastronomije.\nObuhvata obrazovne profile / kvalifikacije koje osposobljavaju učenike za obavljanje poslova koji vode ostvarivanju osnovne misije ugostiteljstva: kulinarski tehničar, kuvar, poslastičar, ugostiteljski tehničar i konobar.\nTurizam je privredna grana koja mnogo lakše od ostalih grana stvara dodatne mogućnosti za povećane zaposlenosti, rast bruto društvenog proizvoda (BDP) i povećanje izvoza. Osnovu turizma kao privredne delatnosti sačinjavaju: saobraćaj, ugostiteljstvo, trgovina, turističke agencije, zanatske i komunalne delatnosti. Turizam ne postoji kao samostalna, nezavisna privredna delatnost već ga čine gore navedene delatnosti.\nObrazovni profil / kvalifikacija koja osposobljava učenike za obavljanje poslova: pripreme, izrade, plasiranja, prodaje i realizacije turističkih proizvoda i usluga, poslovne komunikacije i saradnje sa privrednim društvima i različitim organizacijama, organizovanja skupova i drugih usluga, do 2018. godine bio je turistički tehničar, a od 2018. godine u školskom sistemu je pod nazivom turističko – hotelijerski tehničar.


Utvrđivanje poreske obaveze paušalcima – advokatima - Biljana Trifunović\nNa osnovu Zakona o porezu na dohodak građana član 41. definisano je da preduzetnicima advokatima, paušalni prihod za utvrđivanje poreske obaveze za 2015, 2016. i 2017. godinu utvrđuje se u visini paušalnog prihoda koji je ovoj grupi obveznika utvrđen za 2014. godinu\n„Odredbama člana 5. stav 2. Uredbe o bližim uslovima, kriterijumima i elementima za paušalno oporezivanje obveznika poreza na prihode od samostalne delatnosti („Sl. glasnik RS“, br. 65/2001, 45/2002, 47/2002, 91/2002, 23/2003, 16/2004, 76/2004, 31/2005, 25/2013, 119/2013, 135/2014, 80/2017 i 98/2017 – dalje: Uredba) propisano je da preduzetnicima kojima je povećana polazna osnovica za utvrđivanje visine paušalnog prihoda iz stava 1. tog člana, paušalni prihod se u odnosu na paušalni prihod za prethodnu godinu može uvećati najviše do 10% ukoliko su elementi iz člana 6. ove uredbe koji se primenjuju za obveznika ostali isti i vrednovani na isti način kao za godinu koja prethodi godini za koju se utvrđuje porez.\nU vezi sa elementima za utvrđivanje visine paušalnog prihoda, odredbom člana 6. Uredbe propisano je da polazna osnovica za utvrđivanje visine paušalnog prihoda određena u skladu sa članom 5. Uredbe, umanjuje se odnosno povećava primenom elemenata iz člana 41. stav 3. Zakona o porezu na dohodak građana („Sl. glasnik RS“, br. 24/2001, 80/2002, 80/2002 – dr. zakon, 135/2004, 62/2006, 65/2006 – ispr., 31/2009, 44/2009, 18/2010, 50/2011, 91/2011 – odluka US, 7/2012 – usklađeni din. izn., 93/2012, 114/2012 – odluka US, 8/2013 – usklađeni din. izn., 47/2013, 48/2013 – ispr., 108/2013, 6/2014 – usklađeni din. izn., 57/2014, 68/2014 – dr. zakon, 5/2015 – usklađeni din. izn., 112/2015, 5/2016 – usklađeni din. izn., 7/2017 – usklađeni din. izn., 113/2017 i 7/2018 – usklađeni din. izn. – dalje: Zakon), koji se odnose na mesto na kome se radnja nalazi, broj zaposlenih radnika, tržišne uslove u kojima se delatnost obavlja, površinu lokala, starost preduzetnika i njegovu radnu sposobnost, visinu prihoda obveznika koji pod istim ili sličnim uslovima obavlja istu ili sličnu delatnost i ostale okolnosti koje utiču na ostvarivanje dobiti.\nKod primene i vrednovanja elemenata iz stava 1. člana 6. Uredbe, nadležni poreski organ vodi računa da utvrđena visina paušalnog prihoda odgovara visini prihoda obveznika koji pod istim ili sličnim uslovima obavlja istu ili sličnu delatnost (stav 2. tog člana Uredbe).\nZa preduzetnika koji započinje obavljanje delatnosti, odnosno koji postane obveznik na paušalno utvrđeni prihod, paušalni prihod utvrđuje se u visini prihoda obveznika koji pod istim ili sličnim uslovima obavlja istu ili sličnu delatnost, a kojima je paušalni prihod utvrđen u skladu sa ovom uredbom (stav 3. člana 6. Uredbe).\nNadležni poreski organ, kod utvrđivanja paušalnog prihoda uzima u obzir i sve dokaze, činjenice i podatke do kojih je došao putem kontrole i na drugi način (stav 4. člana 6. Uredbe).\nOdredbom člana 6v stav 1. Uredbe propisano je da izuzetno, preduzetnicima advokatima, paušalni prihod za utvrđivanje poreske obaveze za 2015, 2016. i 2017. godinu utvrđuje se u visini paušalnog prihoda koji je ovoj grupi obveznika utvrđen za 2014. godinu.\nStavom 2. tog člana Uredbe propisano je da za preduzetnike advokate koji započinju obavljanje delatnosti, odnosno koji postaju obveznici na paušalno utvrđeni prihod, u 2015, 2016. ili 2017. godini, paušalni prihod utvrđuje se u visini prihoda obveznika advokata koji pod istim ili sličnim uslovima obavlja navedenu delatnost, a kojem je utvrđena visina paušalnog prihoda u skladu sa stavom 1. ovog člana.\nDakle, preduzetnicima advokatima, paušalni prihod za utvrđivanje poreske obaveze za 2015, 2016. i 2017. godinu utvrđuje se u visini paušalnog prihoda koji je ovoj grupi obveznika utvrđen za 2014. godinu.\nUkoliko je u periodu od 2014. do 2017. godine došlo do promene elemenata iz člana 6. Uredbe koji su od značaja za utvrđivanje visine paušalnog prihoda, visina paušalnog prihoda za svaku poresku godinu utvrđuje se shodnom primenom elemenata iz člana 6. Uredbe.\nSaglasno načelu fakticiteta poreski organ u svakom konkretnom slučaju utvrđuje činjenice koje su od značaja za utvrđivanje poreske obaveze.“\n(Mišljenje Ministarstva finansija, br. 110-00-540/2017-04 od 13.2.2018. godine)


ZAŠTITITE VODOMERE I INSTALACIJE OD SMRZAVANJA\nZRENJANIN – U periodu smo godine kada su temperature često ispod nule, što može dovesti do smrzavanja i ozbiljnih oštećenja mernih uređaja i unutrašnjih vodovodnih instalacija, ukoliko se ne zaštite pravovremeno i na odgovarajući način, a samim tim i do prekida vodosnabdevanja u objektima.\nIz tih razloga potrebno je, pre svega, toplotno izolovati merne uređaje, odnosno vodomere. Ukoliko je vodomer postavljen plitko ili u podrumskim prostorijama potrebno je postaviti neki termoizolacioni materijal kao što su daske, stiropor ili slama preko vodomera, a bitno je napomenuti da samo zavijanje vodomera u krpe ne predstavlja dovoljnu i sigurnu zaštitu. Vodomeri u propisano izgrađenim šahtovima nalaze se ispod zone smrzavanja i ukoliko su poklopci šahtova adekvatni ne postoji mogućnost smrzavanja.\n– Preporučujemo korisnicima da provere da li su poklopci na vodovodnim šahtovima dobro zatvoreni i da ih ne otvaraju na niskim temperaturama kako ne bi došlo do smrzavanja vodomera i vode u cevima. Treba povesti računa i o vodovodnoj instalaciji i preventivno izvršiti toplotnu izolaciju cevi u prostorijama domaćinstava koje se slabije ili u opšte ne greju – objašnjava Siniša Gajin, rukovodilac Službe informisanja i poslovnih komunikacija u JKP „Vodovod i kanalizacija“ iz Zrenjanina.\nDvorišne česme bi trebalo isključiti u ovom periodu, a dvorišne vodovodne instalacije koje vode do česmi, garaža i drugih nus-prostorija koje se ne greju trebalo bi isprazniti ili preventivno i blagovremeno zaštititi.\n– Posebnu pažnju treba obratiti na objekte u kojima se periodično boravi (vikendice, prazne kuće…) i u kojima u zimskom periodu nema potrošnje vode. Potrebno je zatvoriti vodu, prekontrolisati instalacije i vodomere i ispustiti vodu iz instalacija kako ne bi došlo do smrzavanja i pucanja vodomera i cevi – napominje Gajin.\nPodsećamo da su korisnici, prema Odluci o snabdevanju vodom za piće, prečišćavanju i odvođenju atmosferskih i otpadnih voda, u obavezi da se staraju o unutrašnjim vodovodnim instalacijama (od vodomera ka objektu) i da spreče svako oštećenje vodomera. Iz tog razloga korisnici i snose troškove sanacije unutrašnjih instalacije, ali i zamene vodomera ukoliko dođe do pucanja usled smrzavanja.\nUkoliko, ipak, dođe do pucanja vodomera korisnici treba da se obrate Službi naplate „Vodovoda i kanalizacije“ na telefon 593-014 gde će dobiti sve instrukcije oko procedure zamene oštećenog vodomera.\nTagoviJKP Vodovod i kanalizacija Voda vodomer\nPRODAVNICA „VALOR“ NA BAGLJAŠU NA NOVOJ ADRESI\nRADNO VREME SLUŽBI „ČISTOĆE“ TOKOM BOŽIĆNIH PRAZNIKA


Наташа - 44, Dimitrovgrad, Rusija :: Karike.com\nНаташа 06. Novembar 1976 (44), Dimitrovgrad, Rusija Bila online pre više od jednog meseca\nDimitrovgrad: 1. mesto\nMora se reci da imas prilicno kompleksnu prirodu. Ti retko ozbiljno shvatas misljenje drugih ljudi, prilicno si hladna prema drugima, a tvoj specifican pogled na svet cesto odbija ljude. Tebe to uopste ne zanima, zato sto imas dovoljno prijatelja koji imaju isti pogled na svet kao ti, vode isti zivot kao i ti i ne misle na sutra. U tvom srcu se cuje rok muzika i zato ne moze svako da dopre do tvog unutrasnjeg sveta... Više »\nS tobom nikada nije dosadno! Tvoja glavna osobina verovatno je duhovitost. Uvek možeš da razveseliš ljude, da održavaš konverzaciju i prosto da se dobro provodiš. U svakom društvu si uvek dobrodošla jer sa tobom ljudi nikada ne znaju šta mogu da očekuju i kakva će zabavna dogodovština ovog puta da se desi. Uprkos tome, i ti umeš ponekad da budeš tužna, ali nastojiš da to ne pokazuješ i da sve svoje probleme rešavaš sama. Što se drugih tiče, uvek si spremna da pomogneš. Izuzetno si dobra prijateljica, a to je prava retkost u današnje vreme! Više »\nKarike.com je društvena mreža koja ti omogućava povezivanje sa korisnicima sa Balkana i dijaspore. Na Karike.com te čeka 647,728 korisnika i 1,251,495 slika. Pridruži se na Karike.com da saznaš tvoju ocenu i oceniš druge!


Istorijske čitanke: Moja strana istorije - Vijesti.me\n“OKRUŽENJE” – 7. EMISIJA\nU 7. emisiji “Okruženja” razgovaraće se o tome kako se predaje istorija u školama regiona i da li je moguće istoriju predavati na drugačiji način,te da li je moguće đacima pokazati da postoji takozvana druga strana istorije ili drugačije viđenje prošlosti...\nKrajem devedesetih godina, pod okrilljem Centra za demokratiju i pomirenje u jugoistočnoj Europi, grupa istoričara iz 12 zemalja okupila se s namjerom da prouči način na koji se predaje istorija. Rezultati su bili razočaravajući, mada ne i iznenađujući. Nastava istorije je etnocentrična, malo se predaje o prošlosti susjeda, krivica je uvijek u dvorištu drugoga.\nIstoričari se nijesu zadovoljili samo konstatovanjem stanja, već su odlučili da ponude zbirku čitanki, čija je suština u novoj metodolgiji, multiperspektivnom pristupu i podsticanju kritičkog načina razmišljanja. Četiri toma koja obrađuju period od Otomanskog carstva do drugog svjetskog rata prevedena su na 11 jezika i postala su sastavni dio nastave u Albaniji, Bosni i Hercegovini, Srbiji, Crnoj Gori, Hrvatskoj i na Kosovu. Uz podršku ministarstava obrazovanja ovih zemalja i finansijsku pomoć EU, dva nova toma koja obrađuju period hladnog rata i ratove devedesetih, nedavno su izašla iz štampe.\nO ovom dragocjenom projektu u studiju „Okruženja“ razgovaraće Dubravka Stojanović (Srbija), Božo Repe (Slovenija), Valentina Duka (Albanija) i Hrvoje Klašić (Hrvatska), koji su članovi brojnog autorskog tima za izradu istorijskih čitanki, dok je redovni komentator Enver Kazaz, pisac iz Sarajeva.\nU emisiji je, između ostalog, rečeno da je istoriografija „razlog da se mrzimo, razlog da prošlost preslikamo u budućnost i, na koncu, razlog da postajemo rasistična društva i da etničke susjede ili susjedne zemlje gledamo kao sve povijesne i buduće neprijatelje“.\nVoditelj emisije je Zvezdana Kovač.


Intervju Predrag Kurčubić, direktor Ipsos stratedžik marketinga: Evidentan je trend depopulacije :: Vesti\nVesti / Intervju Predrag Kurčubić, direktor Ipsos stratedžik marketinga: Evidentan je trend depopulacije\nIako je ova kompanija, preciznije istraživačka agencija, u Srbiji prepoznatljiva po političkim istraživanjima javnog mnjenja, posebno oko izbora, to je tek dvadeseti deo njihovih aktivnosti. Malo više u jeku izbornih kampanja, čestih u regionu. Ipak, za početak razgovora gospodina Kurčubića pitamo koliko je aktuelna višemesečna kriza izazvana koronavirusom uticala na poslovanje istraživačkih agencija. I Ipsosa. “Promenilo se mnogo toga, korona je primorala i istraživačku industriju na transformacije, da se ubrza digitalizacija i odustane od tradicionalnih metoda prikupljanja podataka ili bar da ih stavimo sa strane. Tu pre svega govorim o face2face istraživanjima, ulaženju u domaćinstva, razgovorima o različitim temama. Sada je sve prebačeno uglavnom na telefonsku anketu ili onlajn panele, koji se sve više u svetu koriste za istraživanje tržišta. Ipsos je u Srbiji i regionu i pre krize bio dobro opremljen za ovu vrstu istraživanja, tako da je transformacija za nas išla lako i brzo. Naš biznis u regiji nije pao u odnosu na 2019, a ta je godina bila najbolja otkad poslujemo na ovom tržištu”, kaže Kurčubić i dodaje: “Komercijalna tržišta su svuda u svetu zabeležila pad, pa i ovde, u Evropi je pad za desetak odsto, a samo Srbija i Velika Britanija nisu imale pad. Naš biznis je diverzifikovan i ne zavisimo isključivo od komercijalnih tržišta nego imamo i dobro razvijen sektor društvenih istraživanja.”\n*Koliko novi uslovi, nova normalnost, kako kažu, bolje nova realnost, utiču na kvalitet istraživanja?\nKvalitet nije pao. Za izbore u Srbiji i Crnoj Gori predikcije su bile vrlo precizne, pa i bez istraživanja face2face. Radili smo kombinaciju telefonskih anketa i onlajn, što se pokazalo izuzetno kvalitetnim i preciznim zbog toga što dosežu do ciljnih grupa koje nisu bile dostupne kad koristimo samo jedan metod istraživanja. Izbori su jedna od retkih prilika kad možemo direktno da evaluiramo predikcije.\n*Koliko činjenica da je sve više ispitanika digitalno pismeno utiče na posao ili vam olakšava?\nUtiče svakako. Postoji skupina mladih, urbanih ljudi do kojih je teško doći u vremenu koje znamo kad rade od 9 do pet ili 7, 8: oni nisu kod kuće, retko se javljaju na telefon, nisu dostupni na tradicionalan način, njima moramo da pristupimo drugačije. Ljudi se prijavljuju putem onlajn panela, za šta dobijaju naknadu, a zauzvrat od njih imamo ne samo informacije za istraživanje nego i ostale. Mi se s njima često čujemo, a broj anketa je veliki, ovu godinu ćemo završiti, verujem, sa 250, 300.000 anketa.\nGro našeg biznisa nisu politička istraživanja već komercijalna, koja radimo za kompanije, kao i društvena, pre svega studije koje radimo za međunarodne organizacije, Svetsku banku, UNDP, često smo i partner u istraživanjima koja obuhvataju područja van ovog regiona. To su veliki i ozbiljni projekti, metodologija je raznovrsna i sa ozbiljnim projekt-menadžmentom. I donosi dobar prihod.\n*Radite, vodite lično, depopulaciona i demografska istraživanja globalno. Šta možete da nam kažete, posebno u poređenju sa Srbijom?\nSvi se sad bave demografskim podacima, bela kuga je fenomen o kojem se mnogo priča, ali ono što je važno jesu dobri popisni podaci. Od popisa je prošlo deset godina i sve što imamo su projekcije, nemamo sigurnih podataka koji će reći kakva je situacija.\n*Smem li da vas prekinem? Koliko je bitno korišćenje zvaničnih statističkih podataka?\nApsolutno, svako istraživanje koje radimo, a pretenduje da ima reprezentativnost, oslanja se na zvanične izvore, najčešće podatke koje prikupi Zavod za statistiku.\nOno što znamo jeste da se broj stanovnika u Srbiji smanjuje, svake godine izgubimo jednu varošicu samo na činjenici da se manje ljudi rađa nego što umire. To oduzme 35-38.000 ljudi godišnje, plus odlasci. Problem u proceni migracionog salda je što ne postoji jedan pouzdan izvor podataka i prave se procene, ali svakako utiče.\n*Srbija i ostatak sveta, ima li sličnosti, da li su isti trendovi ili smo mi opet izuzetak?\nAko gledate celu Evropu, u velikom broju zemalja je evidentan trend depopulacije, više ljudi umire nego što se rađa. Više zemalja taj problem rešava uvozom radne snage, imaju pozitivan migracioni saldo. To rade Nemačka, Francuska, Velika Britanija doskoro. Zemlje u okruženju koje su ušle u Evropsku uniju susreću se sa istim problemom odlazaka. Primera radi, kolege iz Hrvatske su uvek imale problem da nađu dovoljan broj mladih muškaraca iz Slavonije i na kraju su morali da rade analizu koliko se ljudi iselilo i našli su da je to skupina koja u najvećoj meri odlazi u inostranstvo. Pošto je prošlo mnogo vremena od popisa, to nije evidentirano, ali znamo da se Hrvatska i Bugarska susreću s tim problemom. Kod nas je bilo isto pre korone, a videćemo na popisu koliki je efekat na populaciju.\n*Pre povratka u Srbiju radili ste u Britaniji nekoliko godina, u Ipsosu. Koliko su istraživanja uputstvo donosiocima političkih odluka, koliki orijentir?\nU Britaniji je to veoma važno, ne postoji državni organ ili institucija gde nema istraživača ili sektor za istraživanje, tamo su vladine institucije najveći pojedinačni klijent istraživanja i vrlo često se odluke donose na osnovu istraživanja. Nisu samo velike politike bazirane na istraživanjima nego i jednostavne stvari kao što je obeležavanje smernica za putnike u metrou. Istraživanja bar služe kao neka vrsta pokrića za odluke i generalno se tamo, uz Ameriku, najviše troši na društvena istraživanja.\n*Iz ovog mogu da zaključim da u Srbiji nema takve kulture?\nSigurno ne kao u Britaniji, ali ima istraživanja koje i Vlada koristi.\n*Za kraj našeg razgovora, da li sam u pravu kad mislim da je Ipsos neka vrsta monopoliste na našem tržištu, preciznije, da ste 12 puta veći od sledećeg?\nAko gledamo anketna istraživanja, tu verovatno imamo više od 50 odsto tržišta, ali ima firmi koje se bave drugim istraživanjima kao što su televizijska merenja ili istraživanja potrošnje i mi se ne takmičimo s njima. Zapravo, mi jesmo najveći i nadam se da ćemo ostati. I verujem da diverzifikacija našeg biznisa čak i u kriznim vremenima nudi stabilnost.\n*Plaćate li poreze, otpuštate zaposlene da se konsolidujete?\nApsolutno sve poreze plaćamo, ali ceo tim smo zadržali i nemamo planova da smanjimo broj zaposlenih.\nzapadni balkan ipsos predrag kurčubić istraživačka agencija


Zvučna Izolacija Prostorija Za Vežbanje I Studija - Bubnjari.com\nJoined: October 28th, 2008, 10:07 pm\nRe: Chibby vas pozdravlja\nPost by chibbyka » November 2nd, 2008, 10:28 pm\nTrenutno sam u fazi priprema prostorije za vezbu! Hteo bih sto bolje da je izolujem da bi se sto manje culo vani! Planiram gipsane ploce na zid i mozda jos nesto! Ima li neko jos nesto da mi preporuci!!!\nJoined: May 13th, 2008, 1:14 am\nMoji bendovi: Kolaps, Schoomar\nLocation: Vojvodina - Novi Sad\nPost by Lukarock » November 2nd, 2008, 10:51 pm\nNeverujem da ce gipsane ploce nesto preterano pomoci oko izolacije zvuka, ali vredi probati!!!\nPost by pedja_gumeni » November 3rd, 2008, 10:04 pm\nNajbitniji su vazdushni zidovi. Znachi moze i gips, ali sa obe spoljne strane gipsa, stavish sundjere ili stiropor, pa preko svega toga mozesh i da stilizujesh nekim materijalom iz jednog dela.\nAko nije jasan pojam vazdushnog zida, osmotrite prozore sa dva stakla...ujedno primetite da imaju izuzetnu zvuchnu izolaciju.\nOvo je reshenje recimo za gluvu sobu...\nAko je prostorija u nekom stambenom bloku, ova neka tehnologija moze da pomogne... ako je neshto izvan (stambenog), dovoljno je napraviti neki fazon plocha od sundjera sa drvenim ramom (estetika) recimo 2x1 ili vece ili manje i postaviti ih totalno "random" po prostoriji.\nPost by Lukarock » November 3rd, 2008, 10:14 pm\ngumeni, post'o si senilan...\nPost by pedja_gumeni » November 3rd, 2008, 10:22 pm\nzashto, ne kontam?\nPost by Lukarock » November 3rd, 2008, 10:28 pm\nzaboravio si da si vec spomenuo: Ako nije jasan pojam vazdushnog zida, osmotrite prozore sa dva stakla...ujedno primetite da imaju izuzetnu zvuchnu izolaciju.\nPost by pedja_gumeni » November 3rd, 2008, 10:55 pm\nkopirao sam ga gore, pa zaboravio da obrishem...jbg\nPost by fabricka-greska » November 5th, 2008, 7:57 pm\nu prostoru gdje ja sviram na zidove je stavljen karton pa dobar sloj vune pa opet karton i preko toga školjke od jaja...izolacija je odlična ali treba izdvojiti dosta love..\nPost by pedja_gumeni » November 5th, 2008, 8:15 pm\nda, ovo sa gipsom je josh skuplja varijanta...morao bi letvama da odvajash od svakog zida za nekih 15-30cm, pa onda gipsane ploche, pa onda tek slojevi izolacije, tipa vuna, subdjer, stiropor, kartoni od jaja...to koshta, ali radi posao.\nPost by chibbyka » November 8th, 2008, 6:42 pm\nsta kazete za ideju karton sundjer karton, i eventualno posle skoljke od jaja?\nPost by MarcusS » November 9th, 2008, 3:06 am\nSplitovao sam ovu temu iz chibbyka-inog topika na "predstavljanju" gde se ova priča povela jer mislim da je tema jako zanimljiva, a pre svega može biti jako korisna mnogima, pa bi bilo lepo da ko ih ima, podeli svoja iskustva na ovu temu, mene prvog tu zanima dosta stvari.\nPost by Ognjen » November 9th, 2008, 4:48 am\nchibbyka wrote: sta kazete za ideju karton sundjer karton, i eventualno posle skoljke od jaja?\nKartoni od jaja ce minimalno da izoluju zvuk, oni vise sluze da poboljsaju akustiku.\nIdeja je napraviti "sobu u sobi", odnosno vazdusni zid kako kaze Gumeni. Tako da, sta god da stavljas, odvoj ga letvicama bar petnaest centimetara od zida.\nPost by Bekizor » November 23rd, 2008, 7:09 pm\nJa ako budem qpovao bubnjeve stavicu ih u jednu prostoriju pored podruma (zhivim u zgradi...). U prizemlju zhivi jedan matorac (vec sam prichao o njemu xD), pa poshto od jednog mog veoma dobrog druga cale ima gradjevinsku firmu, rekao mi je da ce da mi uradi izolaciju za dzh, od stiropora i josh nekog materijala... Koliko bi to utishalo bubanj? Bitno mi je da se bash ne chuje PRETERANO MNOGO ovom debilu iznad :S\nPost by Orgasmatron » November 24th, 2008, 4:34 am\nKo josh mari za komshije? Zar mislish da bi postojale prodavnice vatrenog oruzja da nema nas bubnjara\nPost by Ognjen » November 24th, 2008, 4:37 am\nEvo, ja bih prvi upucao preglasnog komsiju bubnjara


VUČIĆ O SPASENJU: Razgraničenje je apsolutno najzdravije za Srbiju i Srbe! | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tVUČIĆ O SPASENJU: Razgraničenje je apsolutno najzdravije za Srbiju i Srbe!\nVUČIĆ O SPASENJU: Razgraničenje je apsolutno najzdravije za Srbiju i Srbe!\nVučić je rekao i da se zalaže za razgraničenje na Kosovu ocenivši da je to „apsolutno najzdravije za Srbiju i Srbe“.\nАнонимни 6. јуна 2019. - 18:18\nKonvertitu, megatitu, razgranici Bosanace od Srba, da nam svane od vas robova i sluzitelja!!!!


Neradni dan ponedeljak, 3. januar 2022. godine – Univerzitet u Tuzli\n31 Decembra, 2021 31 Decembra, 2021 adminapunitzaktuelnosti-2021, Dogadjaji, Novosti\nFederalno ministarstvo rada i socijalne politike obavještava javnost da u skladu sa Zakonom o praznicima (“Službeni list SFRJ”, broj: 6/73), u Federaciji Bosne i Hercegovine se obilježava Nova godina. S obzirom da 2. januar 2022. godine pada u nedjelju, to će se praznikom smatrati i prvi naredni radni dan tj. 3. januar 2022. godine. Na dane praznika poslodavci, ustanove, organi uprave i druge pravne osobe ne rade.\nTuzla, 31.12.2021. god.\nFederalno ministarstvo rada i socijalne politike obavještava javnost da je na osnovu Uredbe sa zakonskom snagom o preuzimanju i primjenjivanju saveznih zakona (“Službeni list RBiH”, broj: 2/92), odnosno Zakona o potvrđivanju uredbi sa zakonskom snagom (“Službeni list RBiH”, broj: 13/94), u Federaciji Bosne i Hercegovine se, kao federalni zakon, primjenjuje Zakon o praznicima (“Službeni list SFRJ”, broj: 6/73).\nU skladu sa pomenutim Zakonom, u Federaciji Bosne i Hercegovine se obilježava Nova godina. Navedenim Zakonom propisano je da se Nova godina proslavlja 1. i 2. januara. Ako jedan od dana u koje se slavi Nova godina pada u nedjelju, praznikom se smatra prvi naredni radni dan poslije ta dva dana. S obzirom da 2. januar 2022. godine pada u nedjelju, to će se praznikom smatrati i prvi naredni radni dan tj. 3. januar 2022. godine.\nPrevious Previous post: Prijem profesora Ahmetovića, dobitnika Godišnje nagrade za popularizaciju i promociju nauke, kod Rektorice Hadžigrahić\nNext Next post: Sretna Nova 2022. godina


Pritisak migranata na granice BiH ne jenjava: Na području USK ih je oko 7.000, prijeti nam migrantska kriza | Krupljani.BA\nSavjetnik direktora Granične policije BiH Svevlad Hoffman o trenutnoj situaciju sa migrantima\n– Putevi migranata od ulaska u BiH iz Srbije ili Crne Gore, usmjereni su prema zapadu. Neki se zadržavaju u istočnom i centralnom dijelu BiH – rekao je Hoffman.\n– Ima ih dosta u Sarajevu gdje postoje dva prihvatna centra, ali glavni dio i najveći pritisak je na teritoriji Unsko-sanskog kantona gdje su eskalirali problemi i gdje se bezbjednosna situacija sve više usložnjava- rekao je Hofman.\nKako prenosi Srna, Hoffman je naveo da je u više od 90 posto slučajeva riječ o ekonomskim migrantima sa krajnjim ciljem da uđu u neku zemlju EU i da nema nikakvih razloga zbog kojih bi se njihovo zadržavanje u BiH ili drugim zemljama moglo opravdati.\n– Kad govorimo o borbi protiv ilegalnih migracija, Granična policija mora preuzeti najnovije tehnologije kojima se služe svi koje žele efikasnu borbu u ovoj oblasti. To znači da svaki granični policajac treba da raspolaže skenerom kojim može elektronskim putem da uzme od migranta, koji nema nikakve identifikacione dokumente, biometrijske podatke koje bi proslijedili u bazu i veoma brzo znali iz koje zemlje dolazi- pojasnio je Hoffman.


Obilježen rođendan Mirze Delibašića najboljeg sportiste BiH svih vremena (FOTO) – Fokus.ba\nObilježen rođendan Mirze Delibašića najboljeg sportiste BiH svih vremena (FOTO)\nMirza Delibašić, koji je u Tuzli dobio nadimak Kinđe, rođen je 9. januara 1954. godine. Ulica gdje je rođen poslije njegove smrti 8. decembra 2001. godine preimenovana je u ulicu Mirze Delibašića\nU njegovom rodnom gradu po treći put je organizovan dan Mirze Delibašića na Fakultetu za tjelesni odgoj i sport Univerziteta u Tuzli kako bi se odala počast najboljem sportisti Bosne i Hercegovine svih vremena, javlja Anadolu Agency (AA).\nMirza Delibašić, koji je u Tuzli dobio nadimak Kinđe, rođen je 9. januara 1954. godine. Ulica gdje je rođen poslije njegove smrti 8. decembra 2001. godine preimenovana je u ulicu Mirze Delibašića.\nUpravo 50-ak metara od njegovog rodnog doma Delibašić je počeo svoju sportsku karijeru. Najprije kao teniser Teniskog kluba “Slobode” gdje postaje 1968. pionirski prvak BiH, a potom i Košarkaškog kluba “Sloboda” od 1968. do 1972. godine. Svoje najveća sportska dostignuća ostvario je u redovima sarajevske Bosne, potom i slavnog Real Madrida. Kao košarkaš okitio se svim mogućim titulama balkanskog, evropskog, svjetskog i olimpijskog prvaka sa reprezentacijom Jugoslavije, te evropskog klupskog prvaka sa Bosnom.\n“Svake godine na naš univerzitet dolaze novi studenti, pa i na naš fakultet sporta. Oni kroz svoj studij imaju sadržaj iz povijesti sporta, imaju sadržaje iz košarke. Međutim kako dolaze mlađe generacije, vrijeme prolazi, smatrali smo za potrebu da ih o nekim velikim stvarima iz tuzlanskog sporta upoznamo dodatno. Procijenili smo da je ovo jedna od najvećih stvari koja se desila u tuzlanskom sportu, a to je, znamo svi mi 2000. godine, da je Mirza Delibašić proglašen najboljim sportašom Bosne Hercegovine svih vremena“, kazao je dr. Vlatko Šeparević, dekan Fakulteta za tjelesni odgoj i sport Univerziteta u Tuzli.\nIz “Slobode” su poslije Delibašića do Reala stigli Damir Mulaomerović i Mirza Begić, a popularni Kinđe bio je idol mnogih generacija.\nMara Lakić – Brčaninović, slavna košarkašica i srebrna olimpijka, ističe kako je Kinđe bio i njen idol.\n“Kada pričamo o Mirzi Delibašiću mislim da prije svega moramo biti svjesni kakav je Mirza Delibašić bio kao čovjek. Možda mnogi ne znaju, mlađe generacije pogotovo, da je Mirza Delibašić bio čovjek koga su svi volili. Znači publika, domaća publika kako ga je volila tako ga je volila i publika na strani. Ja mislim da je to jedini sportista u svijetu koji nije doživio zvižduk od protivničkih navijača“, ističe Lakić – Brčaninović, srebrna sa Olimpijskih igara u Seulu 1988. godine.\nU najtežim vremenima agresije na Bosnu i Hercegovinu Mirza Delibašić nije napustio Sarajevo i svoju raju. Gradonačelnik Tuzle Jasmin Imamović ističe da je bio izuzetno vezan za svoj rodni grad.\nMara Lakić – Brčaninović\n“U najtežim momentima za državu i za grad u toku rata znao je često da nazove iz Sarajeva koje je bilo u veoma teškoj situaciji, a brinuo je i o Tuzli. Veoma vezan za Tuzlu. Mirza Delibašić je bio veoma dobar čovjek, izrazito dobar čovjek“, rekao je Imamović.\nTuzla ima ulicu Mirze Delibašića, a Sarajevo dvoranu. Mirzini drugari iz djetinjstva smatraju kako je u rodnom gradu zaslužio da dobije i bistu te će s tom inicijativom ići prema Gradskom vijeću Tuzla.\nAutomobil jutros usmrtio pješaka, saobraćaj se zbog nesreće odvija otežano\nAutomobil sletio s ceste, u njemu bile tri osobe među kojima i maloljetnik\nImali smo ogromnu količinu zdravstvenih problema posljednje noći i na dan utakmice\nHrvati na ivici ambisa\nKulminacija očajnih partija je bio poraz od Argentine prije dva dana koji je vicešampiona Evrope doveo na ivicu provalije


Katnić: Ako je Krivokapić bolestan, saslušanje može da se obavi kod njega - indeksonline.me\nHome Istaknuto Katnić: Ako je Krivokapić bolestan, saslušanje može da se obavi kod njega\nKatnić: Ako je Krivokapić bolestan, saslušanje može da se obavi kod njega\nPremijer Zdravko Krivokapić ima obavezu da se odazove na poziv tužioca kao i svaki drugi građanin i saopšti svoja saznanja o navodnom pripremanju njegovog hapšenja zbog, kako je naveo, veleizdaje, kazao je za Pobjedu glavni specijalni tužilac Milivoje Katnić.\n“Tim prije što obavlja funkciju premijera, pa ako postoje neka saznanja, dužan je da ih saopšti”, pojasnio je on.\nKrivokapić je u utorak kazao da će se odazvati pozivu da da izjavu ukoliko ga pozove glavni specijalni tužilac Milivoje Katnić.\nMeđutim, Katnić je pojasnio da je predmet u nadležnosti specijalne tužiteljke Lidije Vukčević i da on nema što da poziva premijera.\n“Nema što da dolazi kod mene. U slučaju da je spriječen zbog bolesti, onda može saslušanje da se obavi kod njega”, pojasnio je Katnić zakonsku proceduru.\nKrivokapić je ranije kazao da su saznanja koja on ima ,,apsolutno provjerena“ i da nema vremena za gubljenje i davanje izjava.\n“Moja izjava je vrlo jasna i neka organi rade sve što je do njih. Postoje brojne informacije, postoje načini kako se dolazi do toga i došlo je vrijeme da se okrenemo budućnosti. Ako gospodin Katnić misli da sam ja nešto pogriješio, neka on mene tuži”, rekao je Krivokapić, odgovarajući na pitanje da li će se odazvati pozivu specijalnog tužioca.\nKrivokapić je naveo da je dao izjavu i da je ona „vrlo bila javna i da je tačno targetirala određenu osobu“.\n“Postoje indicije koje se mogu provjeriti. Neka gospodin Katnić aktivira sve svoje timove, ne moram ja da se viđam sa njim. Neka on dođe kod mene “, naveo je on.\nUkoliko ga Katnić pozove da da izjavu, Krivokapić je rekao da će se odazvati.\nSpecijalno državno tužilaštvo je prije petnaest dana uputilo poziv Krivokapiću da da izjavu, ali je on kazao da se ne može pojaviti, jer ima neodložnih državnih obaveza.\nU emisiji ,,Načisto“ na TV Vijesti premijer Krivokapić je saopštio da je imao informaciju o pripremi hapšenja ukoliko sa patrijarhom SPC Porfirijem potpiše temeljni ugovor u Beogradskoj patrijaršiji.\nUpitan ko je trebalo da hapsi, premijer je kazao da, prema njegovim informacijama, „to je trebalo da bude po nalogu specijalnog državnog tužioca“.\nSDT je formirao predmet, a glavni specijalni tužilac je odbacio spekulacije, napominjući da mu je Krivokapić nanio ,,neprocjenjivu štetu kao profesionalcu i kao čovjeku“, uz napomenu da krivično djelo izdaje i bilo koje krivično djelo takve vrste uopšte nije u nadležnosti Specijalnog tužilaštva.


Zvanično – 12 velikana formira Superligu! - BIGportal.ba\n19 Aprila, 2021 19 Aprila, 2021 01000\nBudžet od 5 milijardi evra!\nNa osnovu prvobitnih spekulacija o takmičenju, najavljeno je da će budžet biti oko 5,25 milijardi evra.\nTačnije, svakom klubu koji potpiše sporazom o osnivanju obećano je 350 miliona evra.\nKao predvodnih ovog “pokreta” navodi se američka finansijska korporacija Džej Pi Morgan Čejs (JP Morgan Chase).\nPlan je da 20 ekipa igra utakmice sredinom nedelje, uz 12 klubova osnivača priključiće se još tri, dom će preostalih pet ekipa dolaziti kao “kvalifikanti” na osnovu rezultata.\nKlubovi bi bili podeljeni u dve grupe, iz kojih bi po tri najbolja tima prošla direktno u četvrtfinale, a 4. i 5. igrali baraž.Sezona bi kulminirala finalom koje bi se igralo za vikend krajem maja.\n“Dvanaest najvažnijih evropskih klubova danas je postiglo dogovor o pokretanju novog takmičenja – Superlige, kojim će upravljati klubovi osnivače. Milan, Arsenal, Atletiko Madrid, Čelsi, Barselona, Inter, Juventus, Liverpul, Mančester junajted, Mančester siti, Real Madrid i Totenhem su se ujedinili kao osnivači, a biće pozvana još tri kluba da se priključe pre inauguralne sezone koja će početi što je pre moguće“, navodi se u zajedničkom saopštenju 12 klubova osnivača.\nNakon toga je usledio vanredan satanak Evropske asocijacije klubova (ECA), bez 12 “odmetnika”, na kojem je istaknuto protivljenje pokretanja planiranog modela takmičenja.


6 najpopularnijih trendova za bankarstvo 2017. | ICT Časopis\nPočetna /6 najpopularnijih trendova za bankarstvo 2017.\nGlasovna trgovina/glasovno plaćanje preko Interneta stvari (Internet of Things), pametne kuće/pametni automobili: Koja je uloga banaka?\nGlas će biti ekranu [na dodir] ono što je ekran za tastaturu: smetnja. I ne samo u bankarstvu. Na Sajmu potrošačke elektronike [u januaru ove godine u Las Vegasu, SAD] Sendi Lobenstajn, potpredsednik Tojote za strategiju povezivanja i planiranje proizvoda, predvideo je da će glasovni asistenti postati trend u automobilskoj industriji, dok će plaćanje glasom iz vozila takođe uzeti zamaha. Uzimajući postojeću postavku „automobila koji pričaju“ – Nisan (Nissan) i Be-em-ve (BMW) sa Kortanom (Cortana) ili Hjundai (Hyundai) sa Gugl Houm (Google Home), između ostalih – ova perspektiva nije daleko van domašaja.\nIz automobila prelazimo u kuhinju: Masterkard (Mastercard) i Samsung (Samsung), kao i Amazon (Amazon) i el-dži (LG), su zajednički razvili nove dodatke pametnim frižiderima, dozvoljavajući korisnicima da naručuju i plaćaju svoje namirnice putem glasa.\nČak i hoteli Las Vegasa „uskaču u voz“ sa glasovnom revolucijom. Ali, šta je bankama činiti?\nTreba da shvate šta glasovne komande znače za bankarstvo i finansijske tehnologije. Kapital Uan (Capital One), na primer, je već počeo testiranje aplikacija i sa Kortanom i sa [Amazon] Aleksom (Alexa). Ostale finansijske institucije, kao što su Banka SAD (US Bank) i Asocijacija za sjedinjene automobilske usluge (USAA), traže glasovne tehnologije kao dodatni nivo sigurnosti. Kakvegod upotrebe budu i kakogod se asistent zvao, moć glasa u bankarstvu neće biti zanemaren ove godine.\nNastavak unapređenja mobilnog bankarstva\nOvo će verovatno biti trend sve dok god stara garda bankarstva (od papirnih čekova do pametnih kartica sa čipom) ne ode na večni počinak – a tada će biti zamenjeni stvarima koje nosimo – ali mobilni nastavlja da prodire širom sveta, posebno kad nastupa zajedno sa globalnim prilagođavanjem tradicionalnog bankarstva. Ovo znači da je i dalje trend i da je od sve većeg značaja za one finansijske institucije koje žele da održe korak sa zahtevima klijenata. U 2016. godini 95% sveta živelo je na teritoriji pokrivenoj signalom mobilne mreže (istina, ovo nije isto kao i posedovanje pametnog telefona) i po prvi put u istoriji, pretraživanje preko mobilnog telefona je preteklo pretraživanje preko računara, sa proporcionalnim rastom u kupovini preko mobilnog telefona. Dakle, šta to znači za bankarstvo u 2017. godini? Da li klijenti banaka mogu da plaćaju, kupuju, šalju novac i štede preko mobilnog telefona? Ako ne – bilo bi dobro to brzo popraviti. 86% milenijalaca već koristi mobilno bankarstvo, pa ni ostale generacije nisu daleko iza.\nOpšti metež u zakonodavstvu: PSD2*, Tramp i još toga\nAko postoji neka oblast koja će izgledati kao bure baruta u 2017. to je zakonodavstvo: od pripreme Evropskih institucija za PSD2 do potencijalnog kraja Dod-Franka (Dodd-Frank) [Reforma Vol Strita (Wall Street) i akt o zaštiti potrošača], zakonodavne promene imaju potencijal da trenutnu finansijsku sliku izmene do neprepoznatljivosti. Rezultati zakonodavnog kovitlanja pokrenuti događajima kao što su Bregzit (Brexit) [najavljeni izlazak Velike Britanije iz Evropske Unije] i izbor Donalda Trampa za predsednika SAD će se primetiti ove godine. Dok Direktiva PSD2 neće biti primenjena do sledeće godine, njen uticaj na to kako banke i finansijske tehnologije moraju da tretiraju podatke o klijentima će odjekivati finansijskom industrijom godinama, čak iako banke izvuku najbolje iz ovoga. Klijenti su sve manje tolerantni na to kako su njihovi podaci izlazili u javnost u 2016. godini, a to će se samo nastaviti u ovoj, pa će način na koji finansijski svet bira da tretira podatke biti sve važniji i važniji. Drugim rečima, treba unapređivati i pravno i IT odeljenje tokom ove godine – 2017. će biti godina ogromnih zakonodavnih promena.\n*PSD2 – Revidirana Direktiva o platnom prometu Evropske unije\nFinansije u virtuelnoj realnosti\nAmerička Siti (Citi) banka je objavila video kako radi koncept hologramske radne stanice:\nSiti banka prikazuje kako tehnologija virtuelne realnosti može da se primeni u bankarstvu, i pogotovo u prezentovanju podataka korisnicima u dinamičnom 3D prikazu.\nSlično, poljska start-ap kompanija Komarč (Comarch) prikazala je svoju aplikaciju za investicije u virtuelnoj realnosti prošle godine. Virtuelna realnost pruža mogućnost personalizovanih redakcija, sastanaka sa savetnicima i pregleda ulaganja.\nVeštačka inteligencija i Mašinsko učenje (Machine learning)\nOd procene rizika do pametnih prodaja i četbotova (chatbot) [programa koji simuliraju osobe sa kojima se dopisujemo] veštačka inteligencija i mašinsko učenje su već (ili bi trebalo da budu) srž na putu bankarskih inovacija. Četbotovi i virtuelni asistenti su pametniji svakog dana i dok se neke banke odlučuju za partnere u cilju razvijanja tehnologije, drugi se odlučuju da razvijaju svoje botove. Sa Fejsbukovim (Facebook) otvaranjem platforme za razvoj za programere četbotova, sada je vreme za malo rada sa veštačkom inteligencijom kod kuće. Ukratko, finansijske institucije bi trebalo da se udruže sa inženjerima i programerima veštačke inteligencije.\nBlokčejn** (Blockchain): Iz laboratorije na svetlost dana\nNeće ni Blokčejn nigde: u 2017. godini ćemo da vidimo Blokčejn svuda (a da ipak ne potrošimo ni jedan bitkoin), od uštede miliona bankama na hartijama od vrednosti, preko a transfera novca do e-trgovine. 2017. možda neće biti godina u kojoj će sve biti na Blokčejnu, ali će sigurno biti godina u kojoj ćemo načiniti prve korake od koncepta do finansijskog sveta.\n**Blokčejn je javni registar svih bitkoin (bitcoin) transakcija


Preminula prvozaražena pacijentica iz Širokog Brijega | FENA\nKorona virus\t Pon, 30.03.2020. 22:23\nŠIROKI BRIJEG, 30. ožujka (FENA) - Prvozaražena pacijentica koronavirusom u Širokom Brijegu, odnosno Zapadnohercegovačkoj županiji (ZHŽ), preminula je u ponedjeljak navečer na Klinici za infektivne bolesti Sveučilišne kliničke bolnice (SKB) Mostar.\nSKB MOSTAR PACIJENTICA SMRT


www.filozofija.info - prikazi\nSlobodan Antoni�: Fenomen nevidljive ruke (prikaz knjige Postideologije)\nKnjiga Vladimira Milutinovi�a kritikuje upravo takav pogled na svet, tu ideologiju globalnog kapitalisti�kog poretka. Kako bi je razlikovao od klasi�nog liberalizma, Milutinovi� ovu ideologiju zove �libertarijanizam� ili �radikalni liberalizam�. On ka�e da je u pitanju �pre�utna ideologija koja proizilazi pre svega iz (...) logike sistema�.\nMilica Veskovi�: Prikaz knjige Postidelogije U ovom na�em postmodernom dobu u kojem istoriji preti da bude prevladana, granicama da budu razorene, a �ove�anstvu da postane jedinstveno, �ini se da su, kao nikada ranije, stvoreni uslovi za neometano kontempliranje i napredak ka istini koja �e biti zajedni�ka za svakog, bilo kojoj dru�tvenoj grupi da pripada. Srdjan Damnjanovi�: Izazovi i granice hakerske etike Peka Himanen (ro�. 1973) stekao je globalnu slavu istra�ivanjem smisla tehnolo�kog i informativnog razvoja. Hakerska radna etika, etika stvarala�tva i radosti, najve�i je duhovni izazov protestantskoj etici, koji se pojavio na horizontu informati�kog doba, veruje Himanen. Finski filozof ve�to ukr�ta logiku, filozofiju religije i tehnologiju, obja�njavaju�u genezu savremenih vrednosti i jednog novog �ivotnog stila. Ideja hakerske etike je uzbudljiva, provokativna ali i problemati�na. Vladimir Milutinovi�: Fukoov poredak diskursa Prikaz knjige �Poredak diskursa� Mi�ela Fukoa, koju je nedavno objavila izdava�ka ku�a Karpos Books (prevod Dejana Ani�i�a) po�e�emo problemom po�etka diskursa, a ne poretka diskursa. I sam Fuko se u ovom predavanju, koje je bilo njegovo pristupno predavanje na Kole� de Fransu, suo�ava sa ovim problemom. Evo �ta on ka�e: ��elja ka�e: �Sama ne bih volela da stupim u ovaj rizi�ni poredak...\nIn memoriam: Milan Kangrga Milan Kangrga (1923-2008) Uticao je na generacije filozofa U jutarnjim satima 25. 4. 2008. u Zagrebu je, tri dana prije izlaska svoje najnovije knjige "Klasi�ni njema�ki idealizam" (nastale na osnovi predavanja �to ih je u ljetnom semestru 2007-08. dr�ao na Filozofskom fakultetu u Zagrebu) i pet dana prije 85. ro�endana, umro Milan Kangrga. Jedan od najzna�ajnijih filozofa poniklih na ovim prostorima, pripadnik kruga oko �asopisa "Praxis", Kangrga se afirmirao kao autor niza temeljnih knjiga kriti�ke filozofije, me�u kojima svakako treba spomenuti djela "Eti�ki problem u djelu Karla Marxa", "Etika i sloboda", "Etika ili revolucija", "Praksa-vrijeme-svijet", "Etika"... Njegova djela utjecala su na niz generacija filozofa, a kao nastavnik na Filozofskom fakultetu u Zagrebu (od 1950. do 1993) i gostuju�i profesor na studijima filozofije u Zadru i Beogradu, najdirektnije je sudjelovao u oblikovanju onoga najboljega �to danas postoji na filozofskoj sceni regije. Ugledan u svijetu, o �emu ne svjedo�i tek podatak da nam se jutros veoma potresen javio Jurgen Habermas, nego i recepcija njegove varijante povijesnog mi�ljenja u zapadnoevropskim zemljama, osobito u Njema�koj, intenzivirana po�etkom teku�eg milenija, Milan Kangrga �e ostati zabilje�en kao jedan od najoriginalnijih i najspekulativnijih mislilaca na prostoru biv�e Jugoslavije. No, on �e ostati zapam�en i kao dosljedan kriti�ar svih oblika ugro�avanja slobode i ljudske autonomije, i tu je na djelu kontinuitet izme�u njegova otpora diktaturi (on bi rekao, la�nih) komunista i njegova dosljednog i korijenitog odbijanja svake varijante nacionalizma u godinama nakon raspada biv�e zajedni�ke dr�ave. U tom smislu, Milan Kangrga �e predstavljati dokaz da je i u vremenima kolektivnih ludila mogu�e sa�uvati ljudsko dostojanstvo i intelektualni integritet. Po vlastitoj �elji, Milan Kangrga �e biti sahranjen bez prisustva javnosti i bez javnih po�asti. No, njegova mati�na institucija, Filozofski fakultet u Zagrebu, na kojoj se kao gostuju�i profesor reaktivirao 2006. godine i gdje je gotovo do posljednjeg dana dr�ao ciklus predavanja iz klasi�ne njema�ke filozofije i tematike odnosa Hegela i Marxa, nastojat �e mu se dostojno odu�iti prigodnom komemoracijom i trajnim sje�anjem na njegov lik i djelo. Lino Veljak Sr�an Damnjanovi�: Tolerancija iznad svega Prepiska između Ernsta Noltea i Fransoa Firea, o međusobnoj vezi komunizma i fa�izma, projektuje znatno kompleksniju sliku od one koju su pru�ali istorijski panoptikumi dvadesetog veka. Nolteov pogled na konkretnu istoriju duboko je povezan sa apstraktnim filozofskim idejama i zato je njegova perspektiva pomerena ili produbljena. A na ogledalu drugog (Fransoa Fire), Nolteova apologija fa�izma zadobija sasvim drugačiji smisao, nego �to je onaj koji prijavljuju de�urni kritičari. U pristrasnostima i zabludama svetlucaju i dragoceni zraci istine. Vladimir Milutinovi�: Prikaz knjige Fragmenta philosphica I U zborniku tekstova i inetrvjua Fragmenta philosophica Dejan Aničić se potrudio da nam pribli�i prevashodno filozofsku svetsku scenu poslednjih godina. Kako ona izgleda, koja su imena ključna, a koje ideje su one koje intrigiraju i pokreću javni govor i mi�ljenje danas � barem deo odgovora na ova va�na pitanja nalazi se između korica ove nevelike knjige. Predgovor knjizi je napisao urednik NIN-a Slobodan Reljić, a sama knjiga je podeljena na tematske celine: Savremena te(r)orija, Evropa i Amerika, Philosophia Perrenis, Neoklasici, Sablasti kapitalizma i socijalizma, zatim deo posvećen nedavno preminulim filozofima Ričardu Rortiju, �anu Bodrijaru i Paulu Vaclaviku i dodatak sa tekstom Mi�ela Fukoa iz 1978. godine �Hri�ćanstvo i pastriska moć�.\nBiologija i filozofska pitanja: Deo intervjua sa Ernstom Tugendatom Ako istra�ivanja mozga mogu da ponude tako malo - da li postoji sigurno filozofsko saznanje? Ne. A nije nam ni potrebno. �elja da se bude na sigurnom tlu je relikt jednog autoritarnog na�ina mi�ljenja. To je ostatak iz onih vremena kada su ljudi verovali da �e dobiti sve �to je saznajno va�no kao otkrovenje koje im dolazi od bogova. �eljka Matija�evi�: �i�ek sam protiv svih\nU predgovoru «Sublimnom objektu ideologije» Slavoja �i�eka, Chantal Mouffe i Ernesto Laclau, lakanovski orijentirani teoretičari i tvorci ideje o radikalnoj demokraciji iznose značaj �i�ekove teorije u kontekstu pitanja o opstojanju ljevice. Knjiga je objavljena u Versovoj biblioteci «Phronesis» koja je usmjerena reformulaciji socijalističkih ideja u smislu �irenja i produbljivanja demokracije budući da postoji �iroko prihvaćen stav da je projekt ljevice danas u krizi.\nBogdana Koljevi�: Vreme je isko�ilo iz zgloba (Filozofija Agne� Heler) Na Univerzitetu Nova �kola za dru�tvena istra�ivanja ( The New School for Social Research) u Njujorku 25 aprila 2007. Agne� Heler (Agnes Heller) je, nakon dvadesetrogodi�njeg predava�kog rada na ovom Univerzitetu, odr�ala poslednje predavanje - � Jedna teorija Moderne �. Doga�aj je propra�en sve�anim prijemom, brojnim zvanicama, obra�anjem Ri�arda Bern�tajna i promocijom knjige Etika i nasle�e: Eseji o filozofiji Agne� Heler (Ethics and Heritage: Essays on the philosophy of Agnes Heller).\nIvan Milenkovi�: Sablast identiteta Krsti� se hvata u ko�tac sa izazovom neidenti�nog, stalo�eno argumentuje, suprotstavlja pozicije, svoju ideju brani �vrsto i s punom kompetencijom (ne d� Adorna!), demonstrira �irinu i temeljitost svog filozofskog obrazovanja, pi�e sigurnim, lepim stilom, a iznad svega ispisuje zanimljive, uzbudljive stranice o jednom od najuzbudljivijih filozofskih poduhvata dvadesetoga veka. Ivan Milenkovi�: Kako je stvoren Bog? Beogradski filozof Predrag Milidrag godinama se ve� bavi ovakvim i jo� slo�enijim filozofskim zavrzlamama, a njegova knjiga Samosvest i mo� svojevrsna je kruna tog dugog, strpljivog i posve�enog filozofskog posla. Jedan od klju�nih pojmova Dekartove filozofije, causa sui � uzrok sebe samog � Milidrag prati od njegovog pojavljivanja kod Plotina, pomno ga analizira upravo u Dekartovom delu, hitrim pokretima pokriva njegova bo�na iskakanja, da bi, na kraju, poku�ao da poka�e od kakve je va�nosti ovaj visoko spekulativni pojam za savremenog �oveka, posebno u njegovim odnosima sa samosve��u i sa (samoproizvode�om) mo�i.\nIvan Milenkovi�: Norma=forma (NSPM)\nNasuprot uobi�ajenom mi�ljenju po kojem pravne norme ure�uju stvarnost koja tim normama prethodi, ne samo vremenski nego i ontolo�ki � da bi norme ne�to ure�ivale to ne�to mora najpre, je l', postojati � deontologizovana (desupstancijalizovana, dekontekstualizovana) norma ne proisti�e iz iskustva , iz nekakve stvarnosti koja joj prethodi, ona nije vezana ni za kakav kontekst, ni za kakvu supstancu, ona je, budu�i logi�ki (a ne empirijski) izvedena, naprosto �ista forma. Predmoderne epohe nisu imale razvijen pojmovni aparat kojim bi normu mogle da misle kao �istu formu, nezavisno od njenog empirijskog sadr�aja. Lino Veljak: Koreni modernosti (Vreme)\nNo, put do istine nije li�en ozbiljnih te�ko�a; na tom se putu sre�u gotovo nesavladive prepreke, kao �to je ona koja se usredoto�uje u zamr�enosti problema odnosa du�e i tijela. Upravo je taj problem u sredi�tu istra�ivanja jedne od najperspektivnijih filozofijskih spisateljica i istra�iva�ica u dana�njoj Srbiji, Jasne �akote-Mimice, koja je na samom izmaku pro�le godine objavila monografiju pod naslovom Dekartova metafizika tela (izdava� Mali Nemo, Pan�evo 2006).\nSre�ko Horvat: Proturje�ja pitanja krivnje Karl Jaspers (1883-1969), po struci najprije psihijatar, a poznat kao filozof, jedan od predstavnika egzistencijalističke filozofije, jednako je poznat po svojim filozofskim radovima, kao i po svom anga�manu i preuzimanju uloge intelektualca. Jo� prije kraja drugog svjetskog rata u svoj je dnevnik zapisao: �Tko ovo pre�ivi tome predstoji zadaća kojoj će morat biti posvećen do kraja �ivota�. Jaspers je pritom koristio njemačku riječ verzehren koja istovremeno znači tro�iti i sa�izati, čime već � makar nesvjesno � najavljuje svoju knjigu pod nazivom Die Schuldfrage, ali i svoj poslijeratni anga�man. >>ceo tekst\nSr�an Damnjanovi�: �ivot, filozofija i film Dragana Krsti�a Zahvaljuju�i autorovoj sposobnost da estetizuje te�ko shvatljiva filozofska pitanja, mogu�e je u kontekstu uvoda u filozofiju obraditi i te�ko shvatljiva u�enja Edmunda Huserla i Nikolaja Hartmana. Metoda metafori�kog tuma�enja (ukoliko je metafora dosledna i valjana) pokazuje se kao dovoljna i uspe�na: �Kada gledamo kroz prozor, cilj na�eg gledanja mo�e biti pejza�. Fenomenologija nas upozorava da prilikom gledanja pejza�a moramo biti svesni i onoga �kroz� �ta vidimo taj pejza�. Dakle, �vidim� i �prozor� i �pejza� �, i prvi i drugi plan. Kroz fenomen (prozorsko staklo) vidim Su�tinu-Eidos. >>ceo tekst Renata Jambre�i� Kirin: O Sceni pjevanja i �itanja Knjigu Borislava Mikuli�a Scena pjevanja i �itanja. Izme�u Hesioda i FAKa �ine dvije studije koje je autor objedinio podnaslovom "dva ogleda iz epistemologije metaknji�evnog diskursa knji�evnosti". Prva studija �avrljavo srce. Zaziv Muza, mit istine i nastanak epistemi�kog subjekta (Hesiod, Homer i komi�ki ep) obase�e 196, a ogled naslovljen Glasovi, znoj i diskurs. FAK kao nulti stupanj medija i povratak kulturne ugode 54 tiskane stranice. Njihovi predmeti pripadaju krajnje udaljenim povijesnim razdobljima i civilizacijama, a povezuje ih autorov analiti�ki interes za spoznajne modalitete i performativnu narav retorike uz pomo� koje se epistemi�ki subjekt odvaja od knji�evnog i mitskog, to jest zahvaljuju�i kojoj knji�evni subjekt navodnom medijskom progresijom proizvodi kulturalnu regresiju. >>ceo tekst Sre�ko Horvat: Mitologije hrvatskog tranzitorija Za razliku od ve�ine kolumnista dnevnih i tjednih novina, koji u svojim tekstovima u najve�oj mjeri tematiziraju, a ponekad i problematiziraju, dnevnopoliti�ke ili naprosto estradne teme s presumpcijom da politi�ki subjekti na vlasti zapravo diktitiraju medijsko izvje�tavanje, Mikuli� napu�ta taj starinski mit o politici nadzora i svoju kritiku usmjerava upravo na same medijske ku�e kao one koji vode rije�. �tovi�e, simbol paradigmatskog dovr�enja politike nadzora, kanalizacije i izolacije �ne-konstruktivnih� vrsta kriti�kog diskursa Mikuli� vidi u �irenju koncerna EPH. Ne radi se o cenzuri ve� o suspenziji �itavih sektora i tipova javnog diskursa, a najbolji primjer je ukidanje tjednih priloga za kulturu u svim vode�im novinama u Hrvatskoj: najprije Jutarnji list, pa Ve�ernji list, potom Vjesnik i kona�no Slobodna Dalmacija s dolaskom EPH. >>ceo tekst\nMilica Jovanovi�: Fantazije zatvorenog dru�tva (Danas)\nObjavljena prvi put 1969. godine u �asopisu Tre�i program, kada je prihva�ena kao op�ta kritika patrijarhalnog dru�tva, danas u etabliranim krugovima tzv. umerenog nacionalizma Filosofija palanke slovi za " ekstremisti�ku literaturu " - u skladu sa shvatanjem da je antiratno i gra�ansko opredeljenje Druge Srbije ekstremna politi�ka opcija u savremenom srpskom dru�tvu. "To jeste u su�tini jedna nepro�itana knjiga, koja nikada nije u�la u glavne filozofske formacije", ka�e u razgovoru za Danas filozof Nenad Dakovi�, urednik programa tribine Doma omladine Beograda. >>ceo tekst\nIvan Milenkovi�: U srcu Hegelove filozofije (o knjizi Vladimira Milisavljevi�a) (VREME)\nNi�ta od ovoga, pa �ak ni to �to je Hegel, danas, u izvesnom smislu skrajnut sa glavnih filozofskih tokova, nije zasmetalo beogradskom filozofu Vladimiru Milisavljevi�u da pod naslovom Identitet i refleksija (Problem samosvesti u Hegelovoj filozofiji ), na gotovo 500 stranica gustog sloga, objavi problemsku monografiju o Hegelu, �to je poduhvat bez premca na srpskoj filozofskoj sceni (a verovatno i na prostoru koji pokrivaju "ju�noslovenski jezici"). >>ceo tekst Ivan �ivi� o zborniku Epistemologija - vodi� u teorije znanja (John Greco i Ernest Sosa (ur.)) (DISKREPANCIJA) Kratko vreme nakon objavljivanja Blackwellovog Vodi�a u teorije znanja (krajem 1998. godine) ovaj zbornik stekao je status neizbe�nog ud�benika na studijima filozofije �irom sveta. U njemu se nalazi 17 tekstova vode�ih autora na polju teorije saznanja i filozofije uop�te, a svaki esej u zborniku predstavlja bri�ljivu analizu nekih od klju�nih problema i pitanja savremene epistemologije. Nekoliko godina nakon originalnog izdanja zbornik se pojavio i u Hrvatskoj, u izdanju ku�e Jesenski i Turk, �to predstavlja jedan od najzna�ajnijih doprinosa u izdava�tvu filozofskih dela u regionu. >>ceo tekst Sr�an Damnjanovi�: Neprilika slobode (O knjizi Le�eka Kolakovskog: Moji ispravni pogledi na sve) Le�ek Kolakovski objavio je dvanaestu knjigu na na�em jeziku, posve�enu potrebi mere izme�u skepticizma i utopizma, sumnje i vere. Poslovi�no neskloni razumu i srazmeri, mo�emo se upitati kako je mogu�e da korifej savremenog skepticizma, postane kod nas najprevo�eniji savremeni filozof � obi�no ljudi vi�e vole ono �to u�vr��uje njihove zablude nego ono �to ih raskrinkava. >>ceo tekst Borislav Mikuli�: Intertekstualnost i interdiskurzivnost (O novom izdanju Bhagavadgîte)\nU radu se komentiraju neki aspekti filozofske relevancije Bhagavadgîte povodom novog izdanja u hrvatskom prijevodu Gorana Karda�a s kritičkim aparatom i intertekstualnom studijom: s jedne strane, intertekstualnost se, kao imanentnije načelo analize od komparacije, prikazuje kao legitimni nastavak logike komparativizma u historijama ideja i ujedno kao nu�ni supstitut komparativne metode; s druge strane, intertekstualnost se kao načelo analize prevodi sa filolo�ke i sadr�ajno-historijske razine analize u model sinkronijskog poretka različitih diskursâ. >>ceo tekst Sr�an Damnjanovi�: Varvarstvo kulture i elektronski mediji (o knjizi B. Mikuli�a Kroatorij Evrope)\nBorislav Mikuli�, �ef katedre za epistemologiju i za indijsku filozofiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu, u tekstovima za priloge nedeljnih novina, radio emisije i internet stranice, pomerio je granice filozofske publicistike. Promenom odnosa prema tekstu i tekstualnosti, u kontekstu zna�enja koje pru�aju elektronski mediji, zbirka polemi�kih tekstova pojavila se kao antiknjiga. >>ceo tekst Ivan Milenkovi�: Tortura Ni�eom (O novom izdanju Ni�ea) (VREME)\nV. Milutinovi�: O neoliberalizmu kao ideologiji (O knjizi Noama �omskog)\nOva knjiga Noama �omskog [Profit iznad ljudi (Neoliberalizam i globalni poredak)] spada u kriti�ku analizu ideologije. �omski polazi od pojma ideologije koji ima negativno zna�enje, ali nije ograni�en samo na najkritikovanije ideologije fa�izma i komunizma koje su se ostvarile u totalitarnim dru�tvima. Ideologija je svaki politi�ki relevantan govor koji sistematski iskrivljuje ili previ�a �injenice, kontroli�e �irinu rasprave o temama koje doti�e, a za svoje stavove nalazi kvazi-moralno ili kvazi-samorazumljivo opravdanje.\nAleksandar Krsti�: Diskurs i Gre�ke (O knjizi Srdjana Damnjanovi�a) ''Mali rečnik gre�aka'' je delo koje afirmi�e komunikativnu racionalnost i raskrinkava manipulativni tehnicizam instrumentalne (i)racionalnosti. Autor navodi 80 gre�aka na oko 40 stranica, sa vrlo uputnim i zanimljivim komentarima. Damnjanović je uspeo na jedan vrlo interesantan način da prezentuje neke od najče�ćih gre�aka koje ljudi čine u procesu komunikacije. Gre�ka ima svoj stručni naziv, frazeolo�ki primer a često i komentar u formi minijaturnog eseja. >>ceo tekst Borislav Mikuli�: Hegel i radikalna filozofija - kritika �i�ekovog imaginarija (O knjizi Slavoja �i�eka) Knjiga �Sublimni objekt ideologije� Slavoja �i�eka spada u njegov rani teorijski opus i smatra se njegovom temeljnom teorijskom knjigom premda se kod pisaca poput �i�eka te�ko mogu provoditi stroge sadr�ajne ili razvojne distinkcije. Ono �to organizira i identificira pojedina�ne jedinice �i�ekovog izrazito kumulativnog ponavljanja u pisanju jesu varijacije naslova ili smjenjivanje ozna�itelja, dakle forme izraza, a ne unutra�nje forme sadr�aja. >>ceo tekst Borislav Mikuli�: Tri temeljna pitanja epistemologije (uz Blackwell-ov ud�benik epistemologije) U neformalnu definiciju moderne epistemologije spadaju tri takozvana "velika pitanja" koja su obilje�ila novovjekovnu putanju nekada�nje filozofske gnoseologije: "�to je znanje?", "�to mo�emo znati?" i "Kako znamo ono �to znamo?" Ta tri pitanja ozna�avaju zapravo podru�je u kojem se odvija istra�ivanje fenomena znanja, koji je sam predmet tek pribli�ne definicije. Me�utim, ta pitanja sadr�e ujedno i nevidljivu, u tradicionalnoj gnoseologiji �esto posve zanemarenu, povijesnu dimenziju interesa za znanjem, raspon nastajanja jednog temeljnog epistemolo�kog pitanja.\nKnjiga se mo�e na�i u knji�arama IPS i manjim knji�arama u Beogradu, u knji�ari na Kolar�evom univerzitetu u Beogradu po najpovoljnijoj ceni. Sajt Utopije takodje nudi online naru�ivanje. Mo�e se naru�iti i pouze�em preko ovog sajta. Cena je 300. din + ptt tro�kovi. Posaljite svoju adresu na mail@filozofija.info sa kratkom naznakom da �elite da vam knjiga Postideologije bude poslata pouze�em. Isto: Vladimir Milutinovi�: Kratka istorija filozofije


Višćin Bašakšehir je prvak Turske | BHRF Press\nNaslovnica Sport Višćin Bašakšehir je prvak Turske\nBašakšehir je došao do historijske titule prvaka Turske!\nVišću i društvo su prema tituli gurnuli igrači Konyaspora koji su savladali Trabzonspor sa 3:4, tako da rezultat Bašakšehira protiv Kayserispora nije bio bitan, ali je novi prvak ipak slavio minimalnu pobjedu od 1:0.\nZanimljivo da je upravo Višća promašio penal za 2:0, ali to na kraju nije ni bilo bitno.\nU trijumfu Konye, pogodak je postigao i bh. fudbaler Riad Bajić.\nTako je Bašakšehir postao tek šesti klub u historiji koji je osvojio naslov prvaka u Turskoj. Slavlje velikoj trojci Fenerbahče, Galatasaray, Bešiktaš uspjeli su još pokvariti Trabzonspor i Bursaspor.\nU zadnjem kolu u Turskoj očekuje nas velika borba za Evropu, ali i za opstanak. Ipak, jedno je sigurno, Bašakšehir je novi šampion.\nPrethodni članakŠvedski model potvrđuje opravdanost: Više testiranih, sve manje zaraženih\nNaredni članakKomarica povodom ukopa prijedorskih žrtava: Dva puta se ubija čovjeka


Novi Pazar ima novog trenera, Vulićević za spas sezone - SPORTSKI ŽURNAL\n21 decembar, 2018 18\nPredsednik Novog Pazara dr Ervin Ćorović kazao je i da je ugovor sa Dejanom Vulićevićem potpisan do kraja sezone, kao i da pomoćni trener Almir Rugovac i dosadašnji prvi trener Hamza Zatrić ostaju u klubu\nAktuelnog osvajača Superkupa u nastavku prvenstva sa klupe će voditi Dejan Vulićević (42).\nPosle višednevne potrage za novim trenerom i naslednikom Hamze Zatrića izbor je pao na momka rođenog u Kruševcu, nekadašnjeg stratega Partizana i prvog pomoćnika Slobodana Kovača u reprezentacijama Irana i Slovenije.\nPoslednji angažman Vulićević je imao kao selektor najbolje selekcije Šri Lanke, s kojom je na Azijskim igrama ove godine u Indoneziji zauzeo 13. mesto.\nPreuzimajući dužnost prvog trenera Novog Pazara Vulićević je, između ostalog, rekao.\n- Vraćam se u domaću odbojku posle više od deset godina odsustva. Situacija u kojoj se klub nalazi je teška, ali ja volim izazove, tim pre što mislim da ekipa ima kvalitet da izbori opstanak. Iz Šri Lanke sam doputovao pre dva dana, pa mi ostaje da verujem u novu energiju i šok terapiju koja dolazi sa novim trenerom. U Valjevu ću danas voditi ekipu posle samo jednog odrađenog treninga, međutim kako verujem u informacije koje sam dobio od svojih saradnika mislim da nećemo imati problem da iznesemo utakmicu na najbolji način –kaže Vulićević.\nDa...... · 21 decembar, 2018 08:05\nCarapan · 21 decembar, 2018 10:35\nmrki · 22 decembar, 2018 03:51\nMinka · 23 decembar, 2018 13:48\nBejk · 21 decembar, 2018 15:43\nGus(k)a · 22 decembar, 2018 03:52\nA lakovane cipele? · 22 decembar, 2018 06:41\nFico · 22 decembar, 2018 09:39\nKV · 22 decembar, 2018 17:19\nKv · 23 decembar, 2018 16:50\nBonke · 23 decembar, 2018 23:32\nAu · 24 decembar, 2018 11:39\nKoment · 24 decembar, 2018 04:19\nKo je to · 24 decembar, 2018 14:11\nLetonac · 25 decembar, 2018 10:39\nMilos · 30 decembar, 2018 14:00\nMilos · 30 decembar, 2018 14:08\nMilos · 30 decembar, 2018 14:14


ŠIPTARSKI EKSTREMISTI NE ODUSTAJU OD LUDAČKIH PLANOVA - KURTI SPREMA NOVI NAPAD! Vojska Srbije spremna da za 48 sati zaštiti Srbe! - Informer Ad\nD. KLJAJIĆ | 15. 10. 2021.\nObaveštajci upozoravaju da će Aljbin Kurti najverovatnije sutra ponovo poslati ROSU na sever Kosova! Naša vojska i specijalne jedinice policije spremne da reaguju u najkraćem roku\nJoš jedna Kurtijeva provokacija, obavestio sam Lajčaka! sledeća vest\nIzvori Informera kažu da 'kosovska policija' i specijalna jedinica ROSU uveliko razrađuju planove za novi upad na sever pokrajine. S druge strane, Vojska Srbije nalazi se u stanju povišene borbene gotovosti i spremna je da za najviše 48 sati zaštiti Srbe na Kosovu.\nPredsednik Vučić garantuje:\nZaštitićemo Srbe! I tačka!\nKako saznajemo, šiptarski 'premijer' planira da izazove novo nasilje neposredno pred lokalne izbore na Kosovu, koji se održavaju u nedelju, 17. oktobra. On tako hoće da sebi maksimalno podigne rejting među albanskim biračima.\n- Aljbin Kurti će najverovatnije sutra ponovo poslati ROSU na sever. Posle onih napada u sredu, kada su pokušali da demonstriraju silu bojevom municijom, gumenim mecima, šok-bombama i prolivanjem srpske krvi na ulicama, oni nemaju nameru da se zaustave. To im je skupljanje poena pred lokalne izbore u nedelju, a dodatno ih ohrabruje i to što su izostale konkretne reakcije međunarodne zajednice - objašnjava naš izvor.\nGurke spremaju haos\nDolazak britanskih specijalaca Gurki na Kosovo povezan je sa nasiljem na severu KiM\n- Upad kosovske policije i ROSU jedinica na sever Kosova nije smislio Kurti, već nečija tuđa pamet. Šta god uradili Albanci, imaće podršku velike petorke, zemalja Kvinte. Tek ću detaljno govoriti o ulozi svih njih i užasnom licemerju, o svim tim lažima o borbi protiv kriminala i hapšenju zbog čokoladica i keksa... Mi možemo da očekujemo podršku Rusije, Kine i nekih manjih zemalja, ali to neće bitno da promeni stvari na terenu. Srbija će, ipak, zaštititi svoj narod, a kako, nadam se da to nikada nećete morati da vidite! - rekao je Vučić novinarima.\nZahtevamo da Kfor na Kosovu ispuni svoj mandat u skladu s Rezolucijom 1244 Saveta bezbednosti UN i da obuzda razularene radikalne kosovske Albance.\nDa će biti novih napada na Srbe na Kosovu, govori i izjava Aljbina Kurtija da će 'nastaviti da se bori protiv srpskih i albanskih kriminalnih grupa'.\n- Srpski i albanski kriminalci savršeno sarađuju. Ne treba politizovati borbu protiv šverca. Kosovske vlasti neće dozvoliti kriminal i mora se boriti protiv kriminalnih grupa, i srpskih, i albanskih - rekao je Kurti.\n- Naš narod je uplašen, ali i besan, ovo više ne može da se trpi, ne možemo više ni u najgorim scenarijima da predvidimo šta čeka nas Srbe na Kosovu. Situacija je sada mirna, ali tako je bilo i u sredu sve dok ROSU nije upao na sever, a tako je bilo i pre 20. septembra dok nisu došli na Jarinje i Brnjak - rekao je Simić.\nJednostrani i s međunarodnom zajednicom, Kforom i srpskom stranom neusaglašeni potezi vlasti u Prištinu su neprihvatljivi, isto kao i nasilje koje ugrožava stabilnost, a jedino mesto za otklanjanje napetosti je dijalog uz posredovanje EU.\n- Njihov dolazak nije slučajnost. Gurke su elitna jedinica i navodno su došli na Kosovo radi sprečavanja nemira. Ali tamo gde dođu Britanci, odmah nastane haos! - zaključio je Đurin.\n- Kritikujte zemlje u kojima se zakon ne primenjuje. EU bi trebalo da podrži zemlje koje se bore protiv organizovanog kriminala i korupcije. Državne institucije koje rade svoj posao zaslužuju naše puno poštovanje. Dijalog uz posredovanje EU ne govori o svakodnevnim policijskim operacijama - napisala je Viola fon Kramon na Tviteru, a nijednom rečju nije pomenula činjenicu da su Šiptari iz ROSU iz automatskih pušaka bojevom municijom pucali na goloruke Srbe, koji su mirno protestovali.\nJeremić izdao KiM i ostavio Srbe na cedilu, a sada abolira ROSU tako što unižava našu državu!\nAleksandar Vučić Kosovo KIM Aljbin Kurti napad na Srbe Srbi na KiM


Izbor urednika Srbija Brisel: Postignut načelni dogovor o primeni sporazuma, na potezu vlade Reakcije u Srbiji Sveti Njegoš po Amfilohiju Kosovo Reakcije na Kosovu: Srbija nema nadležnost nad Trepčom Bosna i Hercegovina FBiH u ćorsokaku: Opstrukcije, blokade i pad prihoda Crna Gora Godišnjica nezavisnosti: Nagomilani problemi i otrežnjenje NajčitanijeDa li je Beograd otpisao Dodika? (3015)Zašto bebe u skoro svim zemljama svijeta kažu "mama" (979)Sveti Njegoš po Amfilohiju (934)Očekuje se otkrivanje masovnih grobnica u Srbiji (764) Reakcije na Kosovu: Srbija nema nadležnost nad Trepčom (646)Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba (645)Lokalni izbori u Hrvatskoj: Zatvorena birališta (638) Brisel: Postignut načelni dogovor o primeni sporazuma, na potezu vlade (634) Putovanje bh. građana u Hrvatsku: Biometrijski pasoš, lična karta ili viza (617) Skupština Vojvodine usvojila deklaraciju (595)Najčešće poslanoSveti Njegoš po AmfilohijuOčekuje se otkrivanje masovnih grobnica u SrbijiNajviše komentaraDa li je Beograd otpisao Dodika? (72)Sveti Njegoš po Amfilohiju (22)Skupština Vojvodine usvojila deklaraciju (21)Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba (12)Vestervele u Beogradu: Datum zavisi od implementacije sporazuma (10)Virus pasivnosti među mladima u BiH (10)Šaškor: Vlast slabija, opozicija jača (8)Vujanović počeo novi mandat uz bojkot i proteste (6)Pojma nema, a svira (6)Reakcije na Kosovu: Srbija nema nadležnost nad Trepčom (6)Najgledanije Pojma nema, a svira Cetinje: „Marš protiv mafije – Marš za slobodu“ Sedmica u slikama: 12.- 18. maj 2013. SAD: 24 mrtvih u naletu tornada SAD: Desetine žrtava u naletu tornada Dvije škole, pamet jedna Minerali iz Trepče Sjećanje na budućnost Protest prosvjetnih radnika u Sarajevu 200 godina od rođenja Richarda Wagnera Produkti i uslugePodkastRSSPretplataMobilni telefon RSE


HomeDRUŠTVODanas je svetski Dan zdravlja\nDanas je svetski Dan zdravlja, koji se obeležava pod sloganom „Izgradnja pravednijeg, zdravijeg sveta“. Koliko je važno da svi imamo osigurane uslove za život i rad koji pogoduju dobrom zdravlju?\nTedros: Globalna nejednakost pogoršala posledice pandemije\nDanas je Svetski dan zdravlja, a generalni direktor Svetske zdravstvene organizacije, dr Tedros Adhanom Gebrejesus, je na društvenim mrežama upozorio da je globalna nejednakost pogoršala uticaj pandemije korona virusa i da nejednaka distribucija vakcina može da prolongira njene efekte.\n„Danas je Svetski dan zdravlja, kovid-19 je pogoršao nejednakosti kako između zemalja tako i unutar njih“, napisao je Tedros na svom Tviter nalogu.\nIako je pandemija nesumnjivo uticala na sve nas, najsiromašniji i najmarginalizovaniji ljudi su najviše pogođeni – kako u pogledu života tako i u pogledu izgubljenih sredstava za život, dodao je on.\nTedros je istakao da mora biti učinjeno pet ključnih promena kako bi se postigla zdravstvena pravičnost na zemaljskoj kugli.\nOne se odnose na ulaganje u pravičnu proizvodnju i pristup alatkama protiv kovid-19, ulaganje u primarnu zdravstvenu zaštitu, davanje prioriteta zdravstvenoj i socijalnoj zaštiti, izgradnju sigurnih, zdravih, inkluzivnih četvrti i poboljšanje podataka i zdravstvenih informacionih sistema.\n„Pandemija oboljenja COVID-19 stavila je na test naše znanje, empatiju i brzinu adaptacije na nove uslove života. Nažalost, pokazala je i da neki ljudi mogu da žive zdravije i imaju bolji pristup zdravstvenim uslugama od drugih i to u potpunosti zahvaljujući uslovima u kojima se rađaju, rastu, žive, rade i stare. Dom zdravlja “Novi Sad” doprineo je izgradnji zdravijeg sveta bespoštednom borbom protiv virusa korona. Naši zaposlenih su u prvim redovima od početka pandemije i time ponovo dali primer kako biti na usluzi svom društvu. Vakcinacijom možemo zajednički pobediti! Stvoriti pravedniji i zdraviji svet. Svetski dan zdravlja, i sve što smo uradili u borbi protiv korona virusa, posvećujemo građanima, našim saborcima i najvećoj podršci“, navodi se u saopštenju Doma zdravlja „Novi Sad“.


BalkanMagazin :: Sa novim tehnologijama ugalj više nije crn\nSa novim tehnologijama ugalj više nije crn\nponedeljak, 08. avgust 2016 12:00\nAko obezbedimo dovoljno uglja zadovoljavajućeg kvaliteta i ako budemo spremni da trčimo tržišnu utakmicu sa drugim ugljem u Evropi, što znači ako mu cena bude ekonomski opravdana i ako budemo podizali ekološke standarde svakoga dana, kao i socijalnu odgovornost, moći ćemo da ostanemo konkurentan energent za proizvodnju električne energije, rekao je Slobodan Mitrović, izvršni direktor za tehničke poslove proizvodnje uglja u JP EPS na prošlonedeljnom su stručnom skupu Ugalj-osporavani energent, koji su, obeležavajući Dan rudara (6. avgust), pod institucionalnim pokroviteljstvom Ministarstva rudarstva i energetike Republike Srbije, organizovali internet portal Balkanmagazin i JP Elektroprivreda Srbije.\nTokom sankcija 1990-ih godina, kasnije tokom bombardovanja 1999. a i nedavno za vreme poplava jedan od retkih, ako ne i jedini sistem koji je uvek funkcionisao bila je proizvodnja električne energije i to zahvaljujući stabilnoj, kontinuiranoj i u svim uslovima pouzdanoj proizvodnji uglja. Bez konkurencije (za naše uslove) ugalj pruža najveću stabilnost u proizvodnji energije, čak i u odnosu na velike hidrocentrale, a da se ne govori o energiji dobijenoj iz vetra ili sunca.\nOsim toga, činjenice da 70 odsto električne energije dobijamo sagorevanjem uglja i da je to jedini strateški energent i resurs koji Srbija ima dovode u pitanje sve glasnije pozive u javnosti da se smanji, pa čak u ekstremnijim slučajevima i zaustavi proizvodnja struje iz uglja zbog emisija štetnih gasova i efekata na globalne klimatske promene.\nNa stručnom skupu Ugalj-osporavani energent, koji su, obeležavajući Dan rudara (6. avgust), pod institucionalnim pokroviteljstvom Ministarstva rudarstva i energetike Republike Srbije, organizovali internet portal Balkanmagazin i JP Elektroprivreda Srbije moglo se čuti da se za proizvodnju oko 25 teravat sati struje (od ukupno 35 teravatsati koliko EPS godišnje proizvede struje) mora iz dva basena iskopati 40 miliona tona uglja, otkloniti 150 miliona kubnih metara jalovine i ispumpati 52 miliona kubnih metara vode. Iza svega toga stoji oko 13.000 zaposlenih u Rudarskom basenu Kolubara i oko 1.800 zaposlenih na površinskim kopovima u Kostolcu.\nNaš ugalj “siromašan” sumporom\nSlobodan Mitrović, izvršni direktor za tehničke poslove proizvodnje uglja u JP EPS skrenuo je pažnju da se Srbija već odrekla 76 odsto svojih ležišta uglja na Kosovu i Metohiji.\n„Ukupne geološke rezerve uglja u Srbiji su oko 16 milijardi tona, a mi koristimo 2,82 milijarde tona. Ako se ko u Evropi odrekao uglja to smo onda mi. Trenutno proizvodimo električnu enegiju iz 17 odsto rezervi, jer je 76 odsto ostalo na Kosovu, a preostalih 14 odsto se nalazi u Kolubari, 3,3 odsto u Kostolcu, 2,1 odsto u Sjenici i Štavlju i 1,4 odsto u podzemnim eksploatacijama“, poručio je Mitrović i dodao da se mora raditi na unapređenju operativne i organizacione efikasnosti jer, „ipak ugalj predstavlja naše najveće rezerve, naše najveće blago. Naš ugalj ima relativno nizak nivo sumpora, nizak koeficijent otkrivke i činiće značajan potencijal u budućnosti, bez obzira koliko mi radili na zelenoj energiji. Potrebna nam je podrška svih nadležnih ministarstava, jer je ovo generacija u rudarstvu opterećena kao nijedna druga u Evropi. Postoji mnogo zaostalih obaveza koje nisu izvršene i ova generacija pokušava da nadoknadi propušteno. Takođe, u istom trenutku održavamo proizvodnju i obezbeđujemo stabilnost elektroenergetskog bilansa. Pripremamo se, takođe, i za budućnost, da ispunimo nivo najvećih ekoloških standarda u proizvodnji uglja, kao i da povećamo našu društvenu odgovornost.“\nDruštvena odgovornost ne ogleda se samo u ekologiji već i u stvaranju novih radnih mesta. Recimo, 15.000 zaposlenih u rudarskom delu EPS-a zapošljava još tri puta više ljudi u domaćoj energo mašinogradnji.\n„Mi imamo opreme koja je stara i do 50 godina, ali imamo i opreme koju smo nabavili poslednjih 10 godina. Do 2000. godine smo se borili da preživimo, borili se za svaku tonu, zato smo imali period zakašnjenja u investicijama. Posle 2000. godine smo prepoznali prioritete, stavili energetski sektor kao prvi prioritet, a zato su investicije u ugalj odložene za kasnije. A deo opreme koja je nabavljena za rudarstvo i noviji kopovi, koji su otvoreni, imaju evropsku produktivnost. Deo opreme na kopovima koja je stara 40-ak godina ne može imati tu produktivnost“, ocenio je Mitrović.\nBez sumnje, bar prema rečima Mitrovića, ugalj će ipak ostati energent za buduće generacije, kao što je bio u prošlosti.\n„Moramo sve vreme raditi da ga bude dovoljno, i to zadovoljavajućeg kvaliteta. To je, takođe, ono što muči ovu generaciju“, napominje Mitrović objašnjavajući da je eksploatacija najlepših srca ležišta završena i da sada na red dolaze ležišta sve lošijeg kvaliteta, zbog čega će biti značajno upravljanje kvalitetom. „Sada sprovodimo jedan projekat na zapadnom delu Kolubarskog basena, a spremamo se da isto uradimo i na istočnom delu. Ako obezbedimo dovoljno uglja zadovoljavajućeg kvaliteta i ako budemo spremni da trčimo tržišnu utakmicu sa drugim ugljem u Evropi, što znači ako mu cena bude ekonomski opravdana i ako budemo podizali ekološke standard svakog dana - kao i socijalnu odgovornost, moći ćemo da ostanemo konkurentan proizvod / energent za proizvodnju električne energije u Srbiji i za stabilnost ostvarivanja elektroenergetskog bilansa. Siguran sam da će ljudi u rudarskom sektoru imati odgovornost i moć da urade operativne i organizacione promene optimizacije procesa.“\nUglja dovoljno za narednih 70 godina\nPrema sadašnjem tempu potrošnje uglja, ovaj energent može biti stabilna sirovina za proizvodnju električne energije narednih 70 godina. Branko Jevtić, direktor sektora za razvoj procesa u proizvodnji uglja JP EPS postavlja pitanje da li je osporavanje uglja primereno našoj situaciji.\n„Pred nas se postavljaju određeni zadaci, da proizvedemo ugalj u okviru nekih standarda, pre svega da obezbedimo stabilno snabdevanje, da bude ekonomično I, naravno, u okviru ekoloških standarda. Važno je podsetiti se ekonomskih problema koje su imale elektroprivrede Jugoslavije i Srbije, ekonomske sankcije, bombardovanje i na kraju poplave. U svim tim uslovima mi smo bili siguran snabdevač. Proizvodnja uglja je u svakom trenutku snabdevala termoelektrane i nije se postavljalo pitanje da li može biti proizvedeno struje u dovoljnoj količini. Imamo sreće da su naši ugljevi relativno dobrih karakteristika, pre svega zbog relativno niskog učešća sumpora, što je posebno važno zbog ekoloških standarda“, smatra Jevtić.\nPrema njegovim rečima, priče oko smanjenja proizvodnje električne energije iz uglja su pomalo retoričke - ako uzmemo u obzir trendove u Evropi.\n„U jednom trenutku došlo je do naglog smanjenja proizvodnje uglja, ali je to stalo. Razlog je što je ugalj menjan obnovljivim izvorima energije. Ali, čak i u bogatim zemljama je to zaustavljeno, jer to neko mora da plati. U situaciji kada se primeni tehnologija i prečišćavanje ni ugalj više nije tako crn,“ kaže Jevtić.\nRazvojni ciljevi rudarskih kopova EPS-a, prema rečima Jevtića, biće stabilna proizvodnja, upravljanje kvalitetom, povećanje efikasnosti i ekologija.\n„Stabilnu proizvodnju imamo sa postojećim kopovima, ali ugalj je neobnovljiva sirovina i mora se pratiti stanje. U kostolačkom basenu sa već poznatim investicijama stvaraju se uslovi za proizvodnju 12 miliona tona uglja godišnje i sa elektranom koja se gradi imamo zaokružen ciklus, sve sa opremom koja zadovoljava ekološke kriterijume. U kolubarskom basenu imamo sigurnost da proizvedemo 27 do 32 miliona tona uglja godišnje, što nam omogućava da utičemo i na organizaciju i smanjenje troškova rada,“ napominje Jevtić.\nKao što rudari često ističu, u stalnoj jurnjavi za tonama i kubnim metrima i ispunjavanju kvantitativnih zadataka nije se stizalo da se obrati pažnja na kvalitet.\n„Više ličimo na interventnu brigadu, od nas se traže samo tone i metri kubni“ pojašnjava Mitrović. Država nikada nije omogućila EPS-u razliku u ceni dovoljnu za investicioni ciklus pa zbog toga nije bilo ni vremena ni novca ni za ekologiju, ali ni za obraćanje više pažnje na kvalitet.\nMeđutim i na tom polju se menjaju stvari pa je na polju Tamnava zapad u toku uvođenje sistema upravljanja kvalitetom, dok je dokumentacija za Drmno spremna i u implementaciju se kreće sledeće godine. Za drugi deo kolubarskog basena u toku je izrada dokumentacije i za dve godine i tamo će biti uveden sistem upravljanja kvalitetom.\nUpravljanje kvalitetom konkretno znači da će biti manje uglja koji se odbacuje, što ima i ekološki značaj, zbog manje samozapaljivanja. S druge strane olakšava se rad elektrana, što znači da se sistemi za filtriranje i odsumporvanje mogu namestiti tako da efekti budu maksimalni.\nPrimenom novih tehnologija rešavaju se i ekološki problemi, zaštita od buke, prašina, rekultivacija, degradirane površine se vraćaju u prvobitnu funkciju... Automatizacija procesa i uvođenja sistema proizvodnje, takođe, povećavaju i rentabilnost proizvodnje.\nUgalj je strateška sirovina\n„Ugalj je strateška sirovina i na njega moramo da računamo sigurno, a sve ostalo je diskutabilno i u svetu, a još više kod nas. Ugalj ne voli onaj ko ga nema, onaj kome je konkurencija i onaj ko ne zna da radi sa njim. Iza svakog vetroparka ili solarne elektrane mora stajati termoelektrana, koja će da radi, da proizvodi struju kada nema vetra ili sunca“, poručio je Jevtić.\nEPS je do 1990. godine do dostigao maksimum u proizvodnji uglja i primeni tehnologija. Prema Jevtićevim rečima sada se vraćaju na te nivoe i u okruženju ih ponovo prepoznaju kao nekog ko ne samo poznaje rudarstvo već i nekog ko ume da napravi i primeni tehnologije.\n„Pokušavamo da kupimo nove tehnologije, ali dobar deo znanja u rudarskom delu imamo i mi. Naravno, pokušavamo da naučimo što više novog, jer ulaganje koje se najpre isplati je ulaganje u edukaciju ljudi. Krediti su nezaobilazni, ali nisu i poželjni. Kada je u pitanju ekologija imamo na raspolaganju i predpristupne fondove, koje ćemo svakako koristiti. Što se tiče nove tehnologije, na primer u Tamnava zapadnom polju imamo najnoviju tehnologiju. Idemo i na to da osavremenimo opremu koristeći iskustva iz inostranstva. Težimo da ono što nabavljamo bude najsavremenije, a ono staro što imamo da dovedemo što više na savremene nivoe. To radimo kroz razmenu usluga i znanja. Svi zainteresovani mogu da dođu kod nas da vide s čime raspolažemo. Mislim da smo poslednjih godina povrtili status u okruženju kao neko ko ne samo da poznaje rudarstvo već i mašinstvo, elektrotehniku i sve ostalo,“ istakao je Jevtić.\nZbog prirode rudarskog posla, posebno kopanja uglja, odnos kompanija i lokalne zajednice je uvek osetljiv i važan. Nekada su postojale rudne rente koje su rudnici plaćali opštini, a od kojih se odustalo. Međutim, od 2008. godine PD Kostolac počelo je ponovo da plaća rudnu rentu i ekološku taksu i grad Požarevac je u tom periodu dobio 4,5 milijarde dinara. Prema rečima Zorana Vukovića iz uprave za proizvodnju uglja u EPS-u do 2013. godine postojao je ekološki fond i fond razvoja preko kog su ta sredstva trebalo da budu plasirana u razvoj infrastrukture i saniranje uticaja u mesnim zajednicama u neposrednom okruženju rudnika.\n„Od tih 4,5 milijarde mesne zajednice su do 2016. godine dobile oko 65 miliona dinara. I sad imamo situaciju da lokalna samouprava podstiče frustraciju mesnih zajednica i nikada nismo imali lošiju komunikaciju sa njima“, objasnio je Vuković.