Datum i vreme: 24.11.2020., 01.56\n« Prethodno 1 2 3 4 5 10 Sledeće »\nStrane (7): « Prethodno 1 2 3 4 5 6 7 Sledeće »\nKako šta je sa vama? To samo znači da kad se budemo sreli uz imaćemo o čemu da pričamo.\nNema potrebe da napadaš (pogledaj moju prvu rečenicu)... Ipak, mene više interesuje šta ti misliš, ovaj citat u slobodnoj formi mi nije ništa rekao.\nНисам никога ни нападао. Не видим кога сам или шта напао? Само сам рекао да имагинарни промотивни спот ове заједнице незамислив без промовисања Убунта. (Оно што сам написао о Виндозу и Мек ОС и њиховим произвођачима је моје лично мишљење, као и све што сам написао. Можда је неко болестан кад чује причу о томе који је систем бољи, али ја сам болестан кад неко помиње та два система овдје). Ја сам твоју поруку схватио као жељу да допринесеш, иначе не бих ни одговарао на њу. Друга ствар је што очигледно другачије посматрамо ову тему, међутим то не би смио да буде разлог да се неко свађа око тога.\nOk, samo se nismo razumeli.\nKao što bi neki rekli, Jel može jedno pitanjce ?\nToliko smo različiti po mnogim pitanjima. Veliki deo nas, čak i kada se svađucka na forumu, čini to nekako ljudski i sa poštenim namerama. Uprkos toj različitosti i sitnim bockanjima, nešto nas ipak povezuje.\nKada se sve podvuče i sabere, dali je Ubuntu samo jedan običan OS u nizu mnogih, ili je nešto više od toga? Ili sam ja možda u zabludi, što nebi bilo prvi put.\nКад се све сабере, Убунту јесте само још један ОС (илити ГНУ/Линукс дистрибуција) али са једном битном разликом- заједницу корисника чине људи који се не плаше да истражују, који проблеме посматрају као изазов који треба савладати, који су спремни да своје знање употребе за помоћ сваком ко изађе а неким проблемом... Само због такве заједнице Убунту и јесте интересантан.\nНајвећа "мана" Убунтуа јесте управо та и таква заједница.\n... Ликови који су навикли да све нешто раде "испод жита" као и они који су истенирани кроз систем, не могу да прихвате да се може функционисати овако како функционише заједница корисника Убунтуа... Те се управо такви ликови највише "боре" против свега што није комерцијално орјентисано.\nКако било, тамо где сви раде за опште добро, мора да се види напредак како самог "производа" тако и односа међу људима...\n(Poslednja izmena: 07.06.2011. 10.40 od vrag81.)\nVolonteri se druže i prave odlične informatičke programe i ispavljaju bagove.\nLjudi u Canonical-u to pakuju i brinu o tome da dobre i popularne programe batale( najnoviji primer su vizuelni efekti ).\nDa bi se shvatila prava poenta onoga na šta sam mislio, trebalo je osetiti gorki ukus nekih prošlih vremena. Tada je mladim ljudima kao refleksija svih nametnutih okova i raznih stega, kao i žabokrečine koja ih je okruživala, od velikog značaja bilo sve što ima prefix sloboda. I baš nekako u to vreme pojavio se Linux. Ali šta da se radi? Kao što reče jedan pesnik "Sada je ovo leto, sad sam sasvim drugi... Ni ono nebo, ni ono oblačje, ni one krovove, bledunjavo sunce - izgladnelog dečaka nad Mostarom ne umem zaboraviti...".\nIzvinte, ali Ubuntu nije samo OS.\n(Poslednja izmena: 07.06.2011. 20.29 od deajn.)\n2 korisnika zahvaljuje @deajn za ovu poruku:2 korisnika zahvaljuje @deajn za ovu poruku\nDdpbf (08-06-2011), uros (01-10-2011)\nDa znaš da nije samo OS, ima distroa i starijih i stabilijih, ali nemajo nešto. Ubuntu ima to nešto.\nSipali su nam drogu u sistem.\n(07.06.2011. 22.26 )promis Piše: Sipali su nam drogu u sistem.\nKo zna? Za neke sam siguran da su im sipali pivo.\nznate sta sam primetio, da nase novinarske kuce objavljuju i najmanju sitnicu vezanu za wndows, ali ne objave nista nikada u vezi ubunta, izuzev jednog clanka na sajtu b92, gde je napomenuto da je izasao 11.4, zasto je to tako? ok kontam da bi mi novinari odgovorili da ima 90 posto korsinika wina ali i metalac u fudbalu dobije dva reda godisnje u novinama... sta mislite da je je ovde problem, neobavestenost novinara , moja zabluda da je bitnija vest da je izasao novi ubuntu nego da je u pripremi windows8, ili neka teorija zavere, gde je linux tabu tema,\nnisam hteo novu temu da otvaram povezujem je sa ovom temom u smislu promocije ubunta\nFirstly id like to say thanks to all you guys, everyone seems so friendly and helpful on the Ubuntu forums in comparison to other distro forums I have visited.\nCitat sa glavnog foruma.\n(Poslednja izmena: 09.06.2011. 08.54 od promis.)\nMi se družimo loveći bube kao Englezi što se druže kada love lisice\nLjudi, ovo je počelo da se pretvara u lične ispovesti, romantična prisećanja na početke i razmišljanja o OS i zajednici ljudi. Ako biste (bismo) sve to radili ispred kamere umesto na forumu dobio bi se lep promo video, ako ne i dokumentarac. Da li je neko razmišljao o dokunemtarcu sa temom Linuxa, Ubuntua, zajednice itd?\nEto, odlična ideja Ljudi koji koriste Ubuntu.\n(09.06.2011. 20.01 )opetnaistommestu Piše: Ljudi, ovo je počelo da se pretvara u lične ispovesti....\nNe. Ja bih to nazvao pečat i teško breme jedne generacije. Kao što će i tvoja generacija nositi neki drugi pečat. Što se tiče pojavljivanja pred kamerama, mislim da je moje pleme jako divlje i konzervativno po tom pitanju. Kao ilustracija, ja se muvam po ovom forumu od kernela 2.4, a "aktivan sam kao" tek od skoro. Tačnije rečeno jedini forum na kom sam postao aktivan. Zamisli koliko ima sličnih meni koji žele da ostanu anonimusi? Kako njih neko da natera pred kamere? Osim toga dugo sam se premišljao da ovo izbacim svestan da se veliki deo mlađe populacije pita jel ovaj normalan, šta bulazni? Ali ipak mora da se zna da nas ima i sa takvim razmišljanjima. Kamere su za Vas mlađe, lepše. Vi imate puno toga da kažete, mi smo svoje rekli.\n(Poslednja izmena: 10.06.2011. 21.15 od deajn.)\nSvaka generacija nosi svoje breme, a naša krst!\n(10.06.2011. 18.49 )deajn Piše: Ne. Ja bih to nazvao pečat i teško breme jedne generacije.\nNazovi ti to kako hoćeš, ali kada čitam sve ovo osećam gomilu ljubavi i energije i od starog i od mladog. A to mi, kao početniku, tera vetar u leđa.\n(Poslednja izmena: 10.06.2011. 22.22 od opetnaistommestu.)\nokej, ljudi - trajalo je devet meseci (9?!?!?! ), ali od nekoliko ideja, preko 6 pokusaja snimanja, i finalno video montiranja jedne *skice* promo spota, ovo je rezultat:\nznaci, podvlacim, ovo je samo predlog, skica, ovako nekako bi to, po mom skromnom misljenju, trebalo da izgleda, znaci nije poenta da mi Linuxashi koji vec znamo i koristimo Linux skapiramo o cemu se radi, poenta ove promo-reklame bi bila da svi ostali, medju koje spadaju i taksisti, i pekari, i bankari, i racunovodje, i daktilografi, i prevodioci, itd itd itd - da svi ONI skapiraju sta je to Linux, zasto je dobar, za sta sve moze da se koristi (za sve, really), i da imaju kome da se obrate, ovde u Srbiji.\nna kraju videa naravno treba da ide mozda jos neki punchline, treba grafika, jedan staticni ekran gde bi pisao link do ubuntu zajednice srbije (posto je najveca i najbolja, opet, po mom misljenju ), i to je to. taj poslednji deo je vazan jer je "call to action", i tada ljudi kada kazu "hmm, pa ajde i ja da vidim" - on *mora* da ima gde da ode, mora da zna kome da se obrati i raspita dalje itd. zato veliki link po sredini ekrana, and that should do it.\nhvala na strpljenju, nadam se da je skica verodostojna, pa cemo naravno uraditi bolje, ako bude postojala inicijativa i odobrenje zajednice\n(Poslednja izmena: 01.10.2011. 10.54 od dootzky.)\nSetio sam se, box jobs, čovek sa windowsom lupa kompjuter, a ovaj drugi izleće sa druge strane i govori mu da je linux sistem bolji i sve ostalo...od prilike ovako nešto http://www.youtube.com/watch?feature=pla...KoA#t=327s\nElem, ja ću se na neki način pridružiti Daliboru u osporavanju ovakvog načina reklamiranja. Obzirom da se u sad viđenom više ističu nedostatci nekog drugog operativnog sistema (konkretno Windowsa), ovo nije promocija, već antipromocija.\nImajući u vidi da je projekat započet u najboljoj nameri sa izuzetno pozitivnim stavom, zašto se spot sveo na puko širenje negativne energije?\nSmatram se običnim, pristojno obrazovanim čovekom, kakvim je reklama i namenjena.\nU spotu se uporno potenciraju dve stvari, prvo da je Windows loš i drugo da je Ubuntu/Linux bolji od Windowsa.\nE pa zdravom logikom i ja izvlačim dva sasvim logična pitanja:\nAko je Ubuntu/Linuks zaista toliko bolji od Windowsa, kako to da se Windows i dalje nalazi na 95% desktop računara?\nAko je problem samo u Windowsu, zašto moram baš da izaberem Ubuntu/Linuks, a ne neki drugi operativni sistem, poput Appleovog MacOSXa?\nPazi, ako nema jednostavnog odgovora na ova dva vrlo jednostavna i vrlo ispravna pitanja, praktično se svim prethodnim izjavama 95% korisnika računara podvodi u kategoriju neobaveštenih i nepismenih koji ne umeju da misle svojom glavom, a promoter postaje mesija, spasitelj koga smo svi eonima čekali i molili da nas prosvetli i na kraju nam oprosti našu glupost i što nas je tukao.\nIli možda treba nastaviti antikampanju kako je Mikrosoft monopolista koji ne poštuje pravila fer igre, a Apple za šminkere i ekscentrike?\nJednostavno ne razumem zašto se pottencira ukazivanje na tuđe nedostatke, umesto da se insitira na čistom kvalitetu i mogućnostima onoga za šta se zalažemo?\nPrimer, virus, odnosno, antivirus. Živimo u razdoblju u kom se, kako vidimo, svi polako sele na oblake, na mrežu, te se i sve veća količina podataka obrađuje na mreži, pa i sami antivirusi polako postaju web rešenja.\nI ove ovde može da se pravi reklama i antireklama. Izabrana je antireklama, u kojoj se po ko zna koji put korisniku servira priča o tome kako postoje virusi, i kako je Mikrosoft dozvolio da ih ima više nego što treba, i da je GNU/Linuks taj koji je tu da pokaže programerima Mikrosofta kako je to trebalo da se uradi.\nA korisnici,naravno, nikada nisu seli i koristili svoj računar, pa to ne znaju.\nZašto iz gornje premise nije izabrana toliko OČIGLEDNA reklama: sve vodeće softverske kompanije polako prelaze na web rešenja i kao platformu za svoje servise koriste upravo GNU/Linuks?\nZašto se u reklami običan korisnik ne uspoređuje sa najvećim magnatima modernih informatičkih tehnologija?\nZašto se insistira na propustima jedne svetske megakorporacije koja i pored svih propusta zarađuje više nego što mnogi mogu da zamisle, umesto da se taj isti običan korisnik učini manje običnim i izjednači sa desetinama drugih svetskih korporacija koje za svoje potrebe koriste operativni sistem koji promovišemo?\nPozitivan naboj, ljudi.\nGNU/Linuks se ne koristi ni zato što su nečija rešenja iz prošlosti ili sadašnjosti loša ili nedosvoljno dobra, već zato što je to rešenje za budućnost, koje i u sadašnjosti obavlja izuzetno dobar posao.\nPonudimo ljudima perspektivu, a ne puku statistiku i lekcije iz istorije.\n4 korisnika zahvaljuje @Githzerai za ovu poruku:4 korisnika zahvaljuje @Githzerai za ovu poruku\nDdpbf (02-10-2011), Kostić (03-10-2011), maletaski (03-10-2011), _aleksandar_ (04-10-2011)\nJa nisam u načelu protiv antireklame, iako je to "aksiom" moderne marketinške kampanje, mislim da antireklama nekad na pravi način oslikava stanje, ali nebitno, digresija, zanemarite...\nMislim da je šansa Linuksa u golicanju intelektualne radoznalosti novih korisnika. Koga zainteresujemo tu je šansa, i sad je pitanje na koji načih ih interesovati.\n(02.10.2011. 22.12 )uros Piše: Ja nisam u načelu protiv antireklame, iako je to "aksiom" moderne marketinške kampanje, mislim da antireklama nekad na pravi način oslikava stanje, ali nebitno, digresija, zanemarite...\nPo meni je reklama OK, slazem se sa ovim sto je napisao Uros. Jedino greska u reklami je prikaz terminala i kucanje komadi. Ako se koristi ovakav vid reklame onda se linux mora prikazati barem jednakim sa windowsom a to znaci GUI i upotreba misa, treba prikazati compiz iako je to jedna lizalica navlakusa, plymouth.\nCitat: praktično se svim prethodnim izjavama 95% korisnika računara podvodi u kategoriju neobaveštenih i nepismenih koji ne umeju da misle svojom glavom\nNazalost ali je to surova istina u svim oblastima, gledas li TV, znas li koja je glavna TV stanica i sta prikazuje, ljudi glasju daju pola penzije na SMS.\nDa li si pogledao reklamu na TV gde manipulisu sa devojcicom od 15 godina, njeno lice je nesavrseno jer ne koristi odredjenu kozmetiku i kad pocne da koristi\npotece joj med i mleko u zivotu.\nDa li si procitao danas na forumu, coveku zuji ventilator na kuleru, zaustavio covek prstom par minuta, to sto moze CPU da crkne uopste ga ne potresa, mrtav ladan.\nDa li si citao sta radi Facebook a i da se ne lazemo i ostali Google i Youtube, sta se desava pola Srbije ima naloge na Facebooku.\nImas previse visoko misljenje o gro nase populacije.\n(Poslednja izmena: 02.10.2011. 22.52 od dragan99.)


Microsoft Security savetodavni 4025685: Vodič za ugrađene platforme: 13 jun, 2017\nWindows Embedded Standard 7 Windows Embedded 8 Standard Windows Embedded 8 Pro Windows Embedded 8.1 Pro Windows Server 2012 for Embedded Systems Windows Server 2012 R2 for Embedded Systems Windows Embedded 8.1 Handheld Windows Embedded 8.1 Industry Pro Još...Manje\nMicrosoft je objavio bezbednosni savet o ovom problemu za IT stručnjake. Bezbednosni savet sadrži dodatne informacije vezane za bezbednost. Da biste saznali više o ranjivosti, idite na savetodavnu 4025685.\nOvaj odeljak rezimira resurse za kupce koji koriste ugrađene verzije operativnog sistema Windows.\nNapomena Ova dopuna ne proverava status Windows Genuine Advantage.\nKorisnici bi trebalo da kontaktiraju ISV za najnovije ispravke povezane sa njihovom platformom. Za ISVs, Sledeća tabela pruža informacije za ručno preuzimanje primenljivih bezbednosnih ispravki. Odluka Microsoft da objavi bezbednosne ispravke za dodatne platforme danas ne bi trebalo da bude protumačena kao promena u smernicama. Eksperti za bezbednost se slažu da je najbolja zaštita da se bude u modernom, ažurni sistem koji uključuje najnovije inovacije u odbrani. Potrošači su podstaknuti da se nadograđuju na podržanu platformu.\nPored ručnog preuzimanja veza u dolenavedenoj tabeli, korisnici mogu da se prijave na Microsoft OEM online ili myoem da preuzmu ispravke sa ovih Veb lokacija.\nZa više informacija o pojedinačnim ranjivosti koje su adresirane ovim izdanjima pratite veze na vrhu svake kolone.\nTabele sa ugrađenim platformama 1 od 3\nWindows XP ugrađeni SP3 x86\nWindows je ugrađen 7\nWindows ugrađeni standard 7 SP1\n4012212 (Samo bezbednost) 4012215 (mesečna zbirna vrednost)\nWindows je ugrađen 8 standard\nWindows ugrađena 8,1 ručni\n4012213 (Samo bezbednost) 4012216 (mesečna zbirna vrednost)\nWindows ugrađena 8,1 industrijska preduzeća\nWindows je ugrađen 8,1 industrijski pro\nWindows je ugrađen 8,1 pro\nWindows ugrađeni Server 2008\nWindows ugrađen Server 2008 R2\nWindows je ugrađen 2012\nWindows je ugrađen 2012 za ugrađene sisteme\n4012214 (samo za bezbednost) 4012217 (mesečna zbirna vrednost)\nWindows je ugrađen 2012 R2\nWindows je ugrađen 2012 R2 za ugrađene sisteme\nUgrađeni platforme tabela 2 od 3\n4018271 (Samo bezbednost) 4019264 (Mesečna zbirna vrednost)\n4019263 (Samo bezbednost) 4019264 (mesečna zbirna vrednost)\n4022722 (Samo bezbednost) 4022719 (Mesečna zbirna vrednost)\n4018271 (Samo bezbednost) 4019215 (Mesečna zbirna vrednost)\n4019213 (Samo bezbednost) 4019215 (Mesečna zbirna vrednost)\n4022717 (Samo bezbednost) 4022726 (mesečna zbirna vrednost)\n4018271 (Samo bezbednost) 4019216 (Mesečna zbirna vrednost)\n4019214 (Samo bezbednost) 4019216 (Mesečna zbirna vrednost)\n4022718 (Samo bezbednost) 4022724 (Mesečna zbirna vrednost)\nTabela "ugrađene platforme 3"\n4022722 (samo za bezbednost) 4022719 (Mesečna zbirna vrednost)\n4019264 (Samo bezbednost) 4019263 (Mesečna zbirna vrednost)\n4022717 (samo za bezbednost) 4022726 (mesečna zbirna vrednost)\nDa li su to nova izdanja za te platforme?Sa izuzetkom cve-2017-0176, cve-2017-7269, cve-2017-8461, cve-2017-8487, sve gore opisane dopune su prethodno izdate.


Vojnici SAD-a otkrili informacije o nuklearnom oružju u Europi / Bljesak.info | BH Internet magazin\nVojnici SAD-a otkrili informacije o nuklearnom oružju u Europi\nKako je navedeno na stranici britanske istraživačke grupe Bellingcat, američki vojnici su u bazama u Europi i Turskoj koristili javne online aplikacije i oruđa za učenje da bi zapamtili sigurnosne protokole.\nVijesti / Svijet | 30. 05. 2021. u 20:20 Bljesak.info\nU bazama podataka javnih online aplikacija za učenje, koje su koristili američki vojnici stacionirani u bazama širom Europe, otkriveni su tajni podaci o točnim lokacijama nuklearnog arsenala SAD-a u Europi, uključujući i Tursku.\nVojno osoblje je da bi zapamtilo šifre, pa čak i statuse nuklearnih silosa sa bojevim glavama, koristilo stranice Chegg, Quizlet i Cram.\nZbog curenja informacija, otkriven je točan broj i lokacije u bazama, uključujući i to koji silosi imaju nuklearne bojeve glave, a koji ne, prenosi Tanjug.\nNovinari istraživačke grupe Bellingcat su pretragom spomenutih stranica otkrili kartice za memoriranje koje su vojnici u aktivnom sastavu koristili, a na kojima su spominjani termini u vezi sa nuklearnim naoružanjem.\nOni su uspjeli otkriti nekoliko setova kartica sa informacijama o bazama u Njemačkoj, Nizozemskoj i Turskoj.\nJedan set od 70 kartica nazivan “Study!” (Učenje!) otkrio je točnu lokaciju i točan broj bojevih i nebojevih projektila u zrakoplovnoj bazi Volkel u Nizozemskoj, koju vlasti te zemlje smatraju tajnom, prenosi Aljazeera.\namerički vojnici europa nuklearno oružje


03.07.2018. Studenti eMPIRICA-e na praktičnoj nastavi u JP „Komunalno Brčko“\nNastavkom dobre poslovne saradnje između JP „Komunalno Brčko“ i Visoke škole računarstva i poslovnih komunikacija eMPIRICA u Brčkom, šest studenata ove organizacije smijerovi inženjerska i poslovna informatika, i ove godine započeli su praktičnu nastavu u našem preduzeću.\nPraktična obuka provodi se prema utvrđenom nastavnom planu i programu i uz obezbijeđenu mentorsku podršku. Studenti se uz stručno usmjerenje Siniše Anđelića, koordinatora IT sektora, upoznaju sa praktičnom primjenom znanja iz oblasti koje teorijski izučavaju, a koje se tiču hardverske opreme i softverskih sistema.\nIdeja ovog projekta je podučiti i pripremiti mladi profesionalni kadar na moguće izazove savremenog tržišta rada, unapređivanjem njihovih kompetencijskih sposobnosti i vještina.\nStudenti su do sada već imali priliku posjetiti pojedine objekte u sklopu našeg preduzeća poput RJ Elektrodistribucija, odnosno Distributivnog centra upravljanja koji djeluje u okviru Tehničke službe, te praktičnim ogledima naučiti više o procesima napajanja grada električnom energijom, odnosno rješenjima problema prilikom isporuke električne energije pomoću aplikacija i programa sofisticirane tehnologije.\nU okviru RJ Elektrodistribucija posjetili su i Službu za održavanje mreže, kao i Službu za kontrolu i priključke, gdje su saznali više o softverskoj podršci njihovom radu.\nStudenti su obišli i organizacionu jedinicu Fabriku vode, gdje su se upoznali sa primjenjenim metodama rada pomoću postojeće hardverske opreme i programa, telemetrijskim upravljanjem pritiska u vodovodnoj mreži, ali i budućim aktivnostima koje bi trebalo da doprinesu većoj automatizaciji i lakšem pristupu obavljanja poslova u procesima prerade, proizvodnje i distribucije vode.\nRadna praksa obavezan je dio školovanja na Visokoj školi eMPIRICA, koju zahvaljujući sporazumu o poslovno-tehničkoj saradnji potpisanim između ove organizacije i JP „Komunalno Brčko“, studenti, na obostrano zadovoljstvo, obavljaju upravo u našem preduzeću.


Sport i razonoda : Burton Lexa EST 08.11.2019 - ID 86075350 - KupujemProdajem\nSport i razonoda > Ski oprema | Snoubord > ID oglasa: #86075350 (postavljen: pre nedelju dana)\nIvan M offline\nBurton Lexa EST, veličina M. NOVO nikada korisceno.\nZara cipele 44\nBURTON LEXA EST vel.M NOVI zenaki vez.\nOdlicna saradnja! Najiskrenije preporuke.\nSimpo San PREMIER 200X160X25\nPreporucujen vam svaka saradnja ok cista 10\nBurton 154cm model DOMINANT 54\nAuto gume nokian 235/65/17 god 2015 zimski ms set


Jutarnji novosadski trkač - oradio.rs\nNovosađanin Aleksandar Radukin atletiku je, a posebno trčanje na duge pruge po urbanim ali i brdovitim stazama, otkrio tek krajem treće decenije svog života. To mu nije smetalo da sve brzo nadoknadi i da za nekoliko godina aktivnog treniranja postane reprezentativac naše zemlje u planinskom trčanju. Uz sve to, Aleksandar je i osnivač jedne od vodećih frimi na polju online marketinga "Homepage" i porodičan čovek. Upravo zato, njegov dan sa više od 20 pretrčanih kilometara, počinje zaista rano.\n"Sve zavisi od toga koliko imam jutarnjih aktivnosti, ali moj dan počinje negde između 4.15 i 4.35. Nisam oduvek ranoranilac, volim da ustanem rano zato što želim da odradim moju dnevnu dozu trčanja, svoj trening, pa tek onda krenem da funkcionišem i počnem sa obavezama koje mi dan nametne. Budim se vrlo rano, kako bih odadio svoj jutarnji trening trčanja", priča Aleksandar na početku razgovoru u "Dnevnoj sobi" Oradija.\nKada si rešio da će atletika i trčanje biti ozbiljan hobi u tvom životu?\nTo se desilo u kasno proleće 2012. godine, kada sam imao prilično kila, rekao bih i više od 120 (smeh). Išao sam na neku sitnu operaciju, a internista mi je nakon pregleda rekao da ako sada, sa 29 godina imam toliko kila, u 35. godini ću sigurno morati na tablete za pritisak. Srce mi je plivalo u masti, generalno, celo telo, ali sam u tom mometnu sve to prilično izignorisao. Nakon oporavka od operacija, posle neka dva meseca, otišao sam i uplatio godišnju članarinu za teretanu. Naravno, svi oko mene su me momentalno progasili ludim (smeh), jer dugo godina nisam potčao ni za autobusom. Bavio sam se, nekad davno, dosta aktivno plivanjem i košarkom, ali do tog momenta dugo se nisam bavio nikakvim sportom. Počeo sam od trake u teretani, naravno, to je prvo bilo hodanje, jer sa 120 kilograma ni ne možeš ništa više od toga. Prvi put sam potrčao na jednom odmoru u Puli, gde sam u hotelskoj teretani pretrčao tri kilometra. To je bilo u avgustu, a do kraja godine sam uspeo da istrčim neke polumaratonske distance. Te zime sam krenuo sa trčanjem napolju, iako je bilo minus dva, istrčao sam na Keju 22 kilometra i shvatio da je to prava stvar. Tada je sve krenulo, iste godine sam već uspeo da istrčim polumaraton za ispod sat i po vremena, dva maratona, jedan u Novom Sadu, a jedan u Ljubljani. Od tada je krenulo ludilo, nije to više ni navika, meni je to sad potreba.\nAleksandar Radukin i Nenad Sudarov\nPar godina unazad si veoma aktivan, radiš i sa trenerom. Kakva je razlika u treninzima kada si radio potpuno sam, amaterski, u odnosu na povremeni rad sa trenerom?\nDo pre dve godine sam trčao sam i takmičio se samim sobom. Nije me bilo toliko na trkama, nije mi to bio cilj, niti su mi to bili izazovi. Dosta trkača ima neki cilj, izazov da istrči nešto, polumaraton ili maraton. Ja nisam, moj cilj je bio da održim dobru formu, dobru liniju, da se svako jutro takmičim sam sa sobom i da na stazu izađem i na -15, sa sve ledenicama u bradi. Imao sam tu sreću da upoznam Nešu Sudarova, direktora Fruškogorskog maratona koji je video tu moju ludačku energiju i silne kilometre koje sam prelazio, a koji je inače veliki stručnjak u tom poslu. Video je potencijal, pozvao me na kafu i krenuli smo da razgovaramo. Kako mi to kažemo, našli smo se "na keca". Zainteresovao me je za planinsko trčanje, koje mi je uvek bilo u podsvesti i non stop sam težio ka Fruškoj gori, što je i prirodno jer je šuma Nacionalnog parka na osam kilometara od moje kuće. Realno, nikad nisam imao hrabrosti da krenem, niko me nije uputio u staze i tehnike trčanja, a držao sam se i neke safe zone svojih jutarnjih trčanja, koja su postali poput rituala. Meni je ovo došlo kao kec na jedanaest, jer je razbilo moju rutinu i donelo nešto potpuno novo, što mi je zaista bilo potrebno. Faktički, mi smo pored tog drumskog trčanja i trčanja po asfaltu, ubacili i treninge na Fruškoj gori i krenuli ozbiljno da treniramo. Radni dani su uglavnom rezervisani za gradsko trčanje, mada se nekad desi da odem preko mosta, preko Kameničkog parka, odem na Glavicu ili Popovicu, a nekad čak i do TV tornja pa se vratim nazad na Liman. Uneli smo te treninge vikendom i tu sam prepoznao svoju strast, naročito ka uzbrdicama. Takođe, veoma mi je drago što sam uspeo da napravim zapažene rezultate na državnom prvenstvu u planinskom trčanju, gde sam vicešampion i punopravni član reprezentacije Srbije u toj disciplini.\nDeo si i organizacije Fruškogorskog maratona?\nPosle dve godine zajedničkog rada, ušao sam u tim koji je zadužen za organizaciju Fruškogorskog maratona, gde se najviše bavim komunikacijama i marketingom. Cilj nam je da ispromovišemo našu Frušku lepoticu, koja nam je tu ispod prozora, a svedoci smo i da se dosta pojavljuje u vestima u nekim negativnim konotacijama. Trudimo se da predstavimo kakvu to šansu imamo za fizičku aktivnost, a shodno situaciji "izbildamo" naš imunitet i da napravimo najbolju prevenciju. Možda nam je baš ova godina otkrila koliko naša zemlja ima potencijala i prirodnih lepota, među kojima je svakako Fruška gora.\nKako neko može da počne da se bavi baš planinskim trčanjem?\nPostoje mnoge Fejsbuk grupe i dosta udruženja, planinarskih društava u Novom Sadu. Ja sam, na primer, član Planinarskog društa Železničar, koje i jeste organizator planinarskog Fruškogorskog maratona. Planinsko trčanje, speed hiking, hiking, skyrunning, postoje raznorazna imena, ali za početnike je možda ipak najbolje planinarsko društvo jer, jednostavno, toleriše šetnju. Ne treba se stideti toga da se čovek nekad umori, da nekad malo prošeta na uzbrdici. Nekad je šetnja i bitnija od samog trčanja. Vi kao početnik možete da odaberete stazu spram sebe, svejedno koje će dužine biti i malo je prešetate, a trčakarate gde možete. Mislim da uz određenu grupu koja se organizuje, na primer na Fejsbuku, a postoji čak i planinarenje sa decom, vi dajete sebi zdravu naviku, izmeštate sebe iz zone komfora, idete na planinu i na svež vazduh i tamo krenete da trčite. Ako to ne uradite, realno ćete teško to početi na betonu ili još gore, na Đačkom igralištu i na stazi koja ume da bude jako dosadna. Posebno je važno reći da je Fruška gora idealna za početnike, blage uzbrdice i 220 kilometara markiranih staza. Čak i da krenete sami, nećete se izgubiti, uvek će vam greben i asfalt biti na najviše pet kilometara. Na vama je da krenete i izađete napolje. Kad jednom krenete, siguran sam da će vam se dopasti.\nPosebno zbog ove situacije bavljenje sportom nam je, uglavnom, vezano za otvoreni prostor. Kažu da nema lošeg vremena, samo loše opreme. Hladno je, kako se obući za trčanje u zimskom periodu?\nBaš dobro što si me ovo pitao, zato što se to pitanje postavlja često. Mi smo prošle godine radili četiri treninga u organizaciji Fruškogorskog maratona, u pitanju su bile dve staze, jedna duža i jedna kraća, a nakon toga je bilo druženje uz zanimljiva pitanja. Najčešća pitanja su bila u vezi opreme tokom zimskog perioda. Ako krenemo redom, noge će vam se najmanje smrznuti kako god da se obučete. Ja i dalje trčim u kratkim helankama, naravno imam aktivni veš ispod, aktivne gaće, da se dodatno zaštitim, ali sam i dalje u kratkim helankama. Meni tako odgovara, možda nije po svim standardima, ipak bi trebalo imati jedne dugačke helanke da pokriju makar kolena. Trenutno imam čarape od merino vune, koje su prilično dobre i dobro drže teperaturu. Imam redovne patike koje nemaju gorotex membrane, jer uprave takve mogu da vam služe samo kad je jak sneg, čak ni za blato nisu pogodne. Ukoliko koristite gorotex po ovom vremenu, upariće vam se noge, jer u njima noga ne može da diše. Naravno, posebne patike se koriste za trail, a posebne za drum. Ako uporedimo sportove, imamo dosta sličnosti sa skijanjem, koristi se aktivni veš koji može da bude od sintetike ili od merino vune, sve zavisi od afinitieta. To je osnova, a na njega se nadovezuje dalje. Midlayer, srednji sloj, može da bude običan duks, šuškavac ili sintetička dry fit majica. Ako je hladnije, od gore ide još jedan duks. Subjektivni osećaj za vreme trčanja je osam stepeni više nego što je napolju, a rekao bih da je možda i deset stepeni razlike. Lično, nemam nikad više od tri sloja na sebi. Ne koristim deblje jakne ili nešto slično, jer ću se samo upariti i oznojati, a i višak odeće sputava pokret. Ono što je važno je da imamo maramu, bandanu, baf maramu ili kako je ljudi već zovu oko vrata ili po potrebi da je prebacimo oko usta. Potrebna je dobra, aktivna kapa za glavu, kao i rukavice. Naravno, rukavice ne treba da budu one skijaške, nego tanke, a krv u ruke dođe poslednja i ruke su najduže hladne. Mnogo mi je veći problem kad obučem previše stvari, nego kad mi na početku bude malo hladno. Mnogi ljudi, čak i leti, obuku previše na sebe misleći da će salo izaći kroz znoj, ali neće! Jedino što ćete izgubiti je voda, možete samo dehidrirati i kolabirati. Salo se, na žalost, ne pretvara u znoj, a manje kila ćete imati zato što ste više vode izbacili iz sebe. Zimi je to posebno problem, jer taj višak izbačene vode će nas hladiti pa se možemo vrlo lako i prehladiti. I još jedna stvar: pamuk ni leti ni zimi! To svi znamo.\nNovi Sad je dobio svoj maraton sada već davne 1993. godine. Poznati su uspesi Ivane Španović, Mihaila Dudaša, Steve Zorića i ostalih naših atletičara. Ipak, čini mi se da Novosađani i dalje nemaju razumevanja i podrške za atletičare i trkače, bilo da su amateri ili profesionaci. Šta te najviše nervira dok trčiš?\nMilsim da me najviše nerviraju vozači. Sva sreća pa trčim ujutro, ali ima onih koji obožavaju trotoare i koriste ih kao parking mesta. Uz to je odmah i nerazumevanje kako se tartan staza na Keju koristi, pa je ljudi upotrebljavaju za šetnju. Nije problem, neće se ona od toga rasturiti, ali nama smetate! Pri tom, ona ima svoju svrhu i namenu i nije za šetnju, već je za trčanje. Na žalost, imamo jako veliki problem u Novom Sadu sa psima lutalicama, oni trkače i bicikliste prepoznaju kao pretnju, praktično nas se plaše. I pored toga što je njihova reakcija prirodna i odbrambena, bilo je dosta napada pasa lutalica na trkače, ali i vlasničkih pasa. Postoje, dakle, problemi ali moram da kažem da je Novi Sad jedna velika staza za trčanje. Ravan je, postoje široki bulevari, ujutru je miran, nema puno ljudi i saobraćaja do nekih 7.30, imamo sjajnu tartan stazu na Keju koja je u dužini od nekih pet kilometara. Od mornarice do Kanala i natrag je punih deset kilometara. Retko koji grad može da se pohvali takvom stazom koja ne zavisi od saobraćaja, nema prelaza i možete potpuno da se isključite i prepustite uživanju. Sada je i Novo Naselje lepo, volim tamo da odem zimi i tuda trčim. Postoje naravno i delovi grada u koje ređe zalazim i koji nisu prilagođeni za trčanje. Često idem i do Begeča dolmom i moram da kažem da imamo fantastčne staze i za bickil i za trčanje. Ono što je dobro to je da je primetan porast ljudi koji se udružuju i zajedno trčkaraju i često su to grupe koje su potpuno besplatne.\nSat, telefon, muzika ili zvuci okoline?\nNosim sat, telefon ne, s obzirom na to da se puno znojim, pa sam jedan natopio i bacio. Imam specijalni pojas u koji stavim telefon kada idem na planinsko trčanje, u slučaju da se negde izgubim ili mi je potrebna neka pomoć. Za obično trčanje, tu je sat koji sve meri i koji se kasnije sinhronizuje sa aplikacijama, pa onda, uglavnom preko aplikacije, delimo svoje rezultate. Što se tiče muzike, probao sam, pa sam čak po dužini pesama znao koliko mi vremena treba za određenu deonicu, ali sam shvatio da mi zvuci okoline mnogo više prijaju. Imao sam period kada sam slušao hard & heavy zvuke, sa primesama panka, a ska mi je najbolje ležao (smeh). Ipak, zvuci okoline definitivno, naročito u šumi, gde je tišina i gde sam doživeo da sam čuo samo zvuke lišće koje pada sa drveća što je fantastičan osećaj.\nTeško je bilo šta planirati zbog ove situacije, ali ipak, šta ti je želja za naredni period?\nImam plan za drum, ali i za planinu. Želim da opravadam povrenje koje mi je dato kada sam uvršten u reprezentaciju. Nadam se da će biti trka i da ću uspeti možda da osvojim i titulu prvaka Srbije u planinskom trčanju 2021. godine. Voleo bih da nastupamo i van naše zemlje. Voleo bih da nekako stignem do Dolomita, do Alpa, makar da odem na par dana, pa izmislim neke svoje ture da trčkaram. Ko zna, možda i onaj ultra-trail Mon Blan, za koji kažu da je nezvanično prenstvo sveta u skyrunningu. Jako bih voleo da istrčim drumski maraton za manje od tri sata, to je kvalifikaciona norma za Njujorški maraton, mada mi nije on direktno u fokusu, više mi je važno da to bude ispod tri sata. Imam ga u nogama, planirao sam da idem i na Ljubljanski. Trenirao sam dosta jako, imam ga na tri sata i osam minuta, ali ove godine zbog situacije nije bilo moguće da se taj maraton održi. Ta granica od tri sata mi je više da mogu da se hvalim kako sam se kvalifikovao, nego što mi je zaista želja da odem tamo. Mislim da će makar deo ovoga biti ostvareno, a što se tiče rada, tu nikad nije bio problem.\nRazgovor sa Aleksandrom u Dnevnoj sobi Oradija možete preslušati ovde:\nfotografije: privatna kolekcija\nOsmi noćni maraton održava se u subotu, 24. juna, u Novom Sadu, a ova trkačka manifestacija okupiće nešto više od…


Aktivisti probijaju cevi za MHE na Staroj planini | Nova Ekonomija\nN1, Južne vesti, Beta\nAktivisti Odbranimo reke Stare planine i drugih inicijativa, kao i meštani, probili su prvu cev na cevovodu za mini-hidroelektrane (MHE) na Rakitskoj reci na Staroj planini, čime su, kako navode, onesposobili njen rad.\nAktivista pokreta "Odbranimo reke Stare planine" Aleksandar Jovanović Ćuta izjavio je da "svima treba da bude jasno da će građani sprovoditi zakon ako ga država ne sprovodi".\nZašto građani Srbije protestuju protiv izgranje MHE\nSad nam valja SVE nepravde i nezakonite procese da zaustavimo ovako.\nOdolevaj, pritiskaj, grizi. pic.twitter.com/Ann5ptBz6k\n— Vladan (@bagraubica) August 15, 2020\nSelo Rakita i Desimir Stojanov postali su inače jedan od glavnih simbola borbe protiv MHE u Srbiji.\nUništavaju se reke, a meštani upozoravaju da će ostati bez vode za sebe i stoku.\nPrema podacima do kojih je došao CINS prošle godine, u prethodnih šest godina investitorima je isplaćeno 83,2 miliona evra, od čega najviše državnoj Elektroprivredi Srbije, ali i firmama investitora povezanih sa vlašću.\nMeđu njima je Nikola Petrović, nekadašnji direktor državnog preduzeća Elektromreža Srbije i kum predsednika Srbije, Aleksandra Vučića.\nHvala na publicitetu. Samo što Rakita nije na Staroj planini, promenite naslov. :)


SSP u Vranju promovisao Alimentacioni fond | VRANJENEWS\nSSP u Vranju promovisao Alimentacioni fond\nČlanovi Stranke slobode i pravde (SSP) promovisali su ovog vikenda u Vranju predlog Zakona o Alimentacionom fondu.\nProcenjeno je, naglašavaju iz SSP, da u Republici Srbiji trenutno ima 300.000 samohranih roditelja.\n- Suštinski problem svih njih predstavlja obezbeđivanje finansijske sigurnosti za decu koja nastavljaju da žive sa tim jednim roditeljem.\nPored problema u vezi sa finansijskom sigurnosti dece, tu je i pitanje finansijske sigurnosti samohranih roditelja kod kojih ostaju deca - navode iz SSP-a.\nOsetljiv period za samohranog roditelja, dodaje se, počinje pokretanjem brakorazvodne parnice preko perioda trajanja iste do njenog okončanja i određivanja iznosa alimentacije.\n- Za mnoge samohrane roditelje čak i okončanje brakorazvodne parnice ne znači finansijsku sigurnost, jer mnogi nesavesni roditelji ili pak oni koji nisu finansijski stabilni ne izmiruju svoje obaveze prema detetu.\nZbog svega navedenog SSP nudi donošenje Zakona o Alimentacionom fondu.\nTo je državni fond zasnovan je na rešenjima koja postoje u velikom broju razvijenih zemalja.\nOn pruža sigurnost i zaštitu samohranim roditeljima i njihovoj deci u vezi sa redovnom i sigurnom isplatom alimentacije.\nFond funkcioniše tako da obavlja isplatu izdržavanja do određenog maksimalnog iznosa ako izdržavalac ne plaća.\nFond vodi postupak protiv nesavesnog roditelja.\nKada Fond namiri svoje troškove, višak novca se isplaćuje samohranom roditelju - navode iz SSP-a.\nAlimentacioni fond donosi sigurnost za samohrane roditelje i decu bez potrebe da samohrani roditelj sam pokreće skupe i duge procese izvršenja protiv drugog roditelja, naglašava se.\n- Kada govorimo o samohranom roditelju, tu ne mislimo samo na samohrane majke već mislimo i na samohrane očeve koji su u problemu kada nesavesni drugi roditelj, posle odluke suda, ne izmiruje svoje obaveze.\nNovac iz Alimentacionog fonda isplaćivao bi se od momenta podnošenja brakorazvodne parnice.\nU slučaju vanbračnih zajednica novac bi se isplaćivao od trenutka podnošenja zahteva za izdržavanje deteta, a suma o kojoj bi bilo reči je oko 12.000 dinara - navodi se u saopštenju.\nU tekstu se dodaje da su Vranjanci imali sluha za predlog SSP-a.\n- U velikom broju su, na štandu Stranke slobode i pravde, svojim potpisom podržali predlog Zakona o Alimentacionom fondu.\nPozivamo i sve ostale da dođu u stranačke prostorije SSP Vranje, u Ulici Partizanskoj 10, svakog radnog dana od 18 do 20 časova i svojim potpisom daju podršku ovom predlogu zakona - zaključuje se u saopštenju SSP Vranje.


PROMOCIJA KNjIGE ŽIVADINA JOVANOVIĆA: Najsnažniji argument Srbije za KiM je „Rezolucija 1244“\nBivši šef diplomatije Živadin Jovanović promovisao knjigu u Novom Sadu. Predaja Kosova i Metohije značila bi pripremu terena za nove zahteve teritorija koje Srbiji pripadaju – poručio Jovanović\nSRBIJA nema snažniji argument niti jaču osnovu da brani svoje pravo na Kosovo i Metohiju nego što je rezolucija 1244 – rekao je nekadašnji ministar inostranih poslova SRJ, Živadin Jovanović u ponedeljak uveče u Novom Sadu na promociji svoje knjige „1244 – ključ mira u Evropi“ .\nObraćajući se publici u Kulturnom centru Novog Sada, Jovanović je upozorio da bi predaja Kosova i Metohije značila pripremu terena za nove zahteve teritorija koje Srbiji pripadaju.\n- To nije pretpostavka, to stoji u planovima. Setimo se da je nemački ambasador Mas govorio: „Ako ne date Kosovo, otvoriće vam se pitanje Vojvodine, Sandžaka i tako dalje“. Oni se nadaju da će Srbija potpisati kapitulaciju, u šta ja neću da verujem, da bi otvorili odmah nove separatizme pomoću decentralizacije - istakao je Jovanović.\nZahvalivši se novosadskoj publici na ukazanoj pažnji, Jovanović je rekao da je ovo obimno delo proizašlo iz njegovog osećaja obaveze „da ne ćutim na ćutanje“ o rezoluciji 1244 Saveta bezbednosti UN koja je usvojena 10. juna 1999. godine.\n- Morilo me je i opterećivalo to što se ćuti na kristalno čistu i jasnu pravnu poziciju za odbranu prava i interesa Srbije na Kosovo i Metohiju - kazao je bivši šef naše diplomatije.\nPored autora, o knjizi su govorili: Dragan Lakićević, direktor Srpske književne zadruge, Čedomir Štrbac, diplomata i Milorad Vukašinović, novinar i publicista.\nZBIRKA JAVNIH ISTUPA\nKNjIGA „1244 – ključ mira u Evropi“ u izdanju Beogradskog foruma za svet ravnopravnih i Srpske književne zadruge, predstavlja zbirku članaka, intervjua i javnih istupanja autora objavljenih u domaćim i stranim medijima u periodu od 1997. do septembra 2018. godine.


KULTURA U DRŽAVI KOJA TO NIJE\nKako kultivisati kulturu i umetnuti umetnost u zemlji na brdovitom Balkanu, koja je sve drugo samo država nije? Pitanje nije vredno milion dolara već 0,72 odsto ukupnog budžeta Republike Srbije, što bi se, po rečima aktuelnog ministra kulture, Vladana Vukosavljevića, za tri-četiri godine moglo dovući do jednog (celog) procenta, što je preporuka Uneska, koji ocenjuje “da države za kulturu izdvajaju minimum JEDAN odsto budžeta, jer bez toga ne može biti napretka i održivog kulturnog razvoja”.\nElem, „Neophodni minimum izdvajanja za kulturu predviđen je Nacrtom strategije razvoja kulture Srbije od 2018. do 2028. i podrazumeva da se svake godine samo za kulturu bez informisanja izdvaja po 0,1 odsto više. Ukoliko bi se išlo tom dinamikom, Srbija bi za deset godina dostigla nivo od 1,5 odsto budžeta”, reče u jednom intervjuu Vukosavljević. Ali ne objasni zašto naslednica Nacrta strategije razvoja kulture Srbije od 2017. do 2027, još uvek nije postala Strategija razvoja kulture Srbije od 2018. do 2028, kao ni prethodna. A, po svemu sudeći, pre ćemo u Nacrt strategije razvoja kulture Srbije od 2019. do 2029, nego što ćemo konačno zakoračiti u Strategiju.\nNi reči o javnoj tajni da se, i onako jadna sredstva koja država izdvaja za organizacije u kulturi, tačnije veći deo tih sredstava, „netransparentnim procesima izbora komisija i njihovog rada, kao i direktnim mešanjem u donošenje odluka, izdvaja za organizacije koje se i ne bave kulturom“. Osim toga, u Asocijaciji Nezavisna kulturna scena Srbije ocenili su prošle godine da je rad vaninstitucionalnih aktera u kulturi koji funkcionišu van partijskog polja delovanja drastično ugrožen.\nPostavljeno je tada i zanimljivo pitanje: „Ukoliko je situacija tako teška kao što ministar navodi, kako to da se za održavanje Dvorskog kompleksa (u Beogradu), u godini u kojoj član Krunskog kabineta postaje ministar, odjednom izdvaja duplo više sredstava nego prošle godine? Ukupno 68 miliona dinara, a nema novca za seriju projekata koji su prethodnih godina činili okosnicu savremene umetničke scene Srbije, doprineli saradnji u regionu i procesu evropskih integracija“?\nOdgovor je bio više nego precizan- već sledeće godine za Dvorski kompleks izdvojeno je 100 miliona dinara.\nNo, da se vratimo, na početku postavljenom pitanju – kako kultivisati kulturu i umetnuti umetnost u zemlji na brdovitom Balkanu, koja je sve drugo samo država nije? U zemlji u kojoj njen predsednik krši njen najviši akt (postojanja) – Ustav, gotovo svakodnevno. U zemlji u kojoj je isti predsednik jedina mera rešenja bilo kog problema. U zemlji u kojoj se ministar postaje na osnovu, u najmanju ruku, sumnjivih diploma. U zemlji u kojoj je institucija tetke iz Kanade jača od svih stričeva i zakona. U zemlji u kojoj je članstvo u jednoj partiji uslov uslova da bi ste se iole bavili kreativnim razvojem. U zemlji u kojoj prva ministarka bez prekida talambasa o neizostavnoj obavezi da se uđe u razvijena IT društva (ne po Spilbergu), a kad konkretno zagazite u tu zemlju Nedođiju jasno vam je da smo još uvek na nivou deseterca, samo to više nije s kolena na koleno već s papira na papir. U zemlji… treba li još nabrajati?! A, riba i dalje od glave smrdi.\nDobro, nema Strategije, ali ima nagoveštaja da se ministru ljuja fotelja. I šta onda? Uhvati najbližu i najbržu varijantu da te pokolenja ne zapamte po nemoći. Obruši se na rijaliti – kao da zemlja koja nije država nije sama po sebi rijaliti. A onda, zaokret. Kulturno izlaženje iz polemike. Ne zna se je li po preporuci odozgo ili… Ah, ne daj(te) se ministre?\nAko ništa, ugurajte nas u obećani ćiričični fašizam. Proterajte latinicu. Proterajte strane agenture koje kvare naš, tako jedinstveni jezik. Vratite glagoljicu. Izbacite turcizme, germanizme… izbacite sve što nije starije od Vinčanske kulture. To nam dugujete. Pa Srbi uporno gaze po tom tlu.Ali, vratimo se ministrovim mislima koje prethode strahu od letenja (s pozicije).\n„Izdvajanja za kulturu u jednoj državi moraju da idu do maksimuma datih mogućnosti. Kultura ne sme da bude pastorče budžeta. To je globalno ustanovljen princip i svako odstupanje dovodi u pitanje kulturni razvoj“, rekao je Vukosavljević u intervjuu, dve godine nakon što je preuzeo dizgine u Ministarstvu kulture i informisanja Republike Srbije. On je, tada, dodao da je optimista po tom pitanju, da su pokrenuti brojni procesi i da je primetno postojanje političke volje. Prema njegovim rečima, u ispunjavanju zacrtanog cilja pomoći će i Strategija razvoja kulture čiji je nacrt ministarstvo završilo, a koji sada čeka da se nađe pred Vladom i Skupštinom. Srbija je što se tiče strategije “već u fazi docnje”, rekao je on i dodao da će se između ostalog njenim usvajanjem stvoriti sistem trajne opredeljenosti a ne dobre volje za razvoj kulture. „Nisam zadovoljan što Nacrt još nije u Skupštini“, rekao je Vukosavljević i dodao da objašnjenje za to leži u velikoj zakonodavnoj aktivnosti svih ministarstava. Vukosavljević je rekao da ne bi mogao da ukaže na neku posebnu neuralgičnu tačku u oblasti kulture, ali je dodao da bi, kad bi morao, to upravo bila izdvajanja iz budžeta i kašnjenje sa usvajanjem nacionalne strategije jer je Srbija jedna od retkih zemalja u Evropi koja je još nema.\nŠta bi nekoliko meseci kasnije? Skupština se bavi Sporazumom o očuvanju afričko-evroazijskih migratornih ptica vodenih staništa. Pred poslanicima je i vrlo odgovoran zadatak potvrđivanja Okvirne konvencije o zaštiti i održivom razvoju Karpata, kao i Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o očuvanju populacija slepih miševa u Evropi. Ej!\nRijaliti nas je preselio u ozbiljnije vode održanja gole SNS-vlasti. Koga briga za Strategiju razvoja kulture, kad Kosovo gori. Doduše ne u Skupštini koja ima preča posla, kao što rekosmo. Uostalom, otvorili smo (ponovo) Narodni i Muzej savremene umetnosti. Malo li je na ovu skupoću.\nRealno, ajmo da maštamo o Strategiji razvoja kulture Srbije od 2020. do 2030. Okrugle su cifre, ima neke simbolike u njima.


Posted October 16, 2021 by Goran Jovanović\nKako se na jedan nepretenciozan a umetnički verodostojan način filmuje nesrećna i teška balkanska stvarnost, bez posebnog vremenskog distanciranja, najbolje je pokazao sjajni makedonski reditelj Milčo Mančevski u svom igranom prvencu, PRE KIŠE. U žiži autorovog interesovanja su nacionalna trvenja, netrpeljivosti na prostorima bivše Jugoslavije, koje se reflektuju kroz sudbine konkretnih likova. U jednima preovlađuju […]\nPosted October 9, 2021 by Goran Jovanović\nPoznati američki reditelj Frenk Darabont proslavio se 90-ih godina prošlog veka sa dve uzbudljive i impresivne zatvorske drame, BEKSTVO IZ ŠOŠENKA (1994) i ZELENA MILJA (1999), koji se sjajno kotiraju i na listama najboljih filmova ikada, ali se početkom novog milenijuma tematski predstavio u sasvim drugačijem svetlu u ostvarenju MAŽESTIK. Kao veliki zaljubljenik u film, […]\nPosted October 5, 2021 by Goran Jovanović\nSjajni poljski reditelj Valerijan Borovčik (1923-2006), koji je svoju filmografiju uglavnom ispunjavao radovima rađenim u francuskoj produkciji, jedan je od autora koji su erotsko i seksualno u čoveku, ponekad suptilnim ali i gorkim i žestokim vizuelnim esejima o lepoti i prokletstvu plotskog (naročito ženskog tela), u kinematografiji uzdigli na visok umetnički nivo. Naročito aktivan 70-ih […]\nPosted September 28, 2021 by Goran Jovanović\nIako je Kovid-19, kao i širom sveta, bioskope u Srbiji doveo na ivicu opstanka, u nekoj ipak liberalnoj fazi odnosa prema virusu, posle jednogodišnjih intenzivnih mera zabrana i ograničenja, našoj kinematografiji se događaju hitovi. Najpre, film TOMA Dragana Bejlogrlića sasvim zasluženo puni bioskopske dvorane, svojim ubedljivim kvalitetom sjajnog biopika velikog pesnika, kompozitora, pevača i boema, […]\nPosted September 25, 2021 by Goran Jovanović\nDok film NEČISTA KRV – GREH PREDAKA (2021) Milutina Petrovića (scenario: Vojislav Nanović, adaptacija: Milena Marković) ubira lepe kritike i beleži solidnu gledanost, pre 25 godina u domaćim bioskopima igralo je ostvarenje NEČISTA KRV Stojana Stojčića (ATOSKI VRTOVI) koje se nije proslavilo, ali ga je publika takođe gledala u priličnom broju. Prema motivima literature Borisava […]\nPosted September 21, 2021 by Goran Jovanović\nTRI BOJE: BELO je središnji deo čuvene trilogije jednog od najvećih evropskih reditelja, Kšištofa Kješlovskog (1941-1996). Uzimajući za naslov trilogije tri boje koje čine francusku zastavu (plavo – simbol slobode, belo kao jednakost i crveno kao bratstvo), Kješlovski je kroz storije o intimnom životu nekoliko likova nastojao da pruži jednu moguću, ne mnogo optimističnu sliku […]\nPosted September 8, 2021 by Goran Jovanović\nTreći celovečernji igrani film Vanče Kljakovića (JEDANAESTA ZAPOVIJED, KUŽIŠ, STARI MOJ), gde je rediteljski posao obavio samostalno, USPORENO KRETANJE, jedno je od potcenjenih ostvarenja kome je bilo potrebno vreme da se izbori za pravu valorizaciju, jer to u trenutku pojave nije moglo, iako je kao produkcija snažnog Jadran filma, a u distrubuciji Croatia filma, igralo […]\nPosted September 2, 2021 by Goran Jovanović\nProšlo je 25 godina od smrti velikog poljskog reditelja Kšištofa Kješlovskog (1941-1996), koga sudbina i zdravlje nisu poslužili da i ovako impozantno delo učini jednim od najvećih opusa u istoriji svetske kinematografije. Sasečen je smrću onda kada je bio prepun novih planova i kada je svet zadivio svojom trilogijom: TRI BOJE: PLAVO/BELO/CRVENO. Još krajem 70-ih […]\nPosted August 29, 2021 by Goran Jovanović\nNije se srpska kinematografija izdašno bavila istorijom vlastite države, njenim turbulentnim tačkama i ličnostima koje su obeležile epohu. Poslednjih godina se to menja, ali čovek ne zna da li bi zbog toga trebalo da bude srećan ili ne. Velike teme znaju da se upropaste aljkavošću, površnošću, sumnjivim ili lako predvidiim namerama, sa smišljeno lukrativnim konsekvencama, […]\nPosted August 19, 2021 by Goran Jovanović\nKanski festival ove godine imao je bar jedno zvučno ostvarenje koje se očekivalo sa ogromnim interesovanjem. Novi film Pola Verhovena BENEDETA najavljivan je kao provokativan, sa nekoliko šokantnih prizora, ali ova priča o mukama i raspolućenosti redovnica koje vera i stege samostana (ne)sputavaju u želji da otkriju radosti tela i ljubavi, ne spada u bolja […]\nPosted August 13, 2021 by Goran Jovanović\nVeliko ime jugoslovenske/hrvatske kinematografije, Krešu Golika (1922-1996), imao sam sreće da upoznam bar kroz jedno ostvarenje odgledano u bioskopu. Bila je to LJUBICA (1978), tako drag i spontan film, možda najbolji prikaz emotivnog i društvenog statusa prosečne savremene žene u socijalističkoj zajednici u nekadašnjoj velikoj kinematografiji, uz čudesan glumački domet Božidarke Frajt, koji je na […]\nPosted July 29, 2021 by Goran Jovanović\nŠveđanin Magnus fon Horn (THE HERE AFTER, Kan 2015.) školovao se u Filmskoj školi u Lođu i ako tražimo uticaje koji su formirali njegov autorski rukopis, sudeći po ostvarenju ZNOJ, koje je zabeležilo još jedan uspeh poljske kinematografije (koja je pak u sistematskom usponu) jer se ovo delo našlo u zvaničnoj selekciji (neodržanog) Kanskog festivala […]\nPosted July 21, 2021 by Goran Jovanović\nOsim znatno probitačnijih poljskih autora koji su 50-ih i 60-ih godina širili slavu tada ”Novog poljskog filma” (Andžej Vajda, Ježi Kavalerovič, Andžej Munk, Aleksandar Ford, Tadeuš Konvicki, Roman Polanski, Ježi Skolimovski), Vojćeh Ježi Has (1925-2000) je posebno dragocena autorska figura koja se izvanredno sineastički nadovezala na sasvim solidno i inspirativno književno nasleđe koje su poljski […]\nPosted July 1, 2021 by Goran Jovanović\nAutor filma BOGOVI (2014) o Zbignjevu Religi, čuvenom poljskom kardiologu koji je učinio pionirske korake na transplantaciji srca u svojoj zemlji, Lukaš Palkovski (1976), prošle godine nam se predstavio još jednim odličnim ostvarenjem. BOGOVE je videlo dva miliona Poljaka, a novi film Palkovskog, NAJBOLJI, takođe je biopik u kome Palkovski ponovo rekreira period komunizma (80-te […]\nPosted June 28, 2021 by Goran Jovanović\nFilm GALOP, u režiji velikana poljske kinematografije Kšištofa Zanusija, verovatno je najomiljenije autorovo ostvarenje kod široke publike. Stvaralac koga je Andžej Vajda okarakterisao kao intelektualca, racionalistu, pragmatičara, stratega i taktičara, poliglotu, koji ima sve kvalitete koji njemu nedostaju, od tema višestruke otuđenosti (porodične, lične), nespojivih generacijskih i individualnih ushita i ideja sa birokratskim i sistemskim […]\nPosted June 20, 2021 by Goran Jovanović\nDramaturški ostvaren u formi triptiha, a obično sa jednim krupnim motivsko-idejnim zamajcem (ovde je to snažna i fatumski obeležena želja tri žene da se ostvare kao majke), onako kako je to njegov autor mahom činio i u delima koja su ga proslavila, film VRBA jednog od najuglednijih reditelja u regionu, Milča Mančevskog, ponovo je doneo […]\nPosted June 16, 2021 by Goran Jovanović\nOvo je drugi celovečernji bioskopski film reditelja Nenada Dizdarevića posle ostvarenja GAZIJA (1981), nastalom prema Andrićevim pričama “‘Put Alije Đerzeleza”, “Mustafa Madžar” i “Smrt u Sinanovoj tekiji”. Iako nije svoju filmografiju ispunio velikim brojem naslova, Dizdarević važi za studioznog i temeljnog autora izvrsne vizuelne kulture, s odličnim radom u eksterijeru (što je danas za brojne […]\nPosted June 14, 2021 by Goran Jovanović\nOvaj mali dragulj jugoslovenske kinematografije, i svakako jedan od najotmenijih doprinosa filmskom nasleđu na ovim prostorima, nažalost je jedini bioskopski igrani film koji je kao reditelj potpisao Nikola Rajić (1915-2001). Znatno brojnija je njegova filmografija kada su u pitanju dokumentarni i TV filmovi. Zajedno sa Vladimirom Petrićem predstavio se dve godine ranije odličnim omnibusom VREME […]\nPosted June 2, 2021 by Goran Jovanović\nLili Horvat je nova autorska uzdanica mađarskog filma (debitovala ostvarenjem DETE SREDE, 2015), koja se svojim senzibilitetom i odlikom da ume da oneobičava, romantizuje i čini uzbudljivo tajanstvenim svet koji ide potpuno u drugom pravcu (ka licemerju, banalnosti i vulgarnosti), približava danas vodećoj rediteljki ove kinematografije, Ildiko Enjedi. Sve navedeno Horvat superiorno i sa puno […]\nPosted May 22, 2021 by Zoran Ilic\nGrad je Srebrenica, godina je 1995. Mesec je jul. Dan jedanaesti. UN baza. Kapija je zatvorena. Žičana ograda odvaja bazu I ostatak mesta. Svi bi želeli u UN bazu, međutim nema mesta! “Ljudi, baza je puna!” – obraća se okupljenima glavna junakinja, centralni lik filma, Aida. Istovremeno, ulicama bosanskog gradića prolaze vojna vozila. Pojavljuje se […]\nPosted May 15, 2021 by Goran Jovanović\nRumunska kinematografija kao od šale osvaja nagrade najprestižnijih svetskih festivala. Od 2013. do 2021. godine pala su tri Zlatna medveda u Berlinu. Radu Žude, jedan od najhrabrijih i najbeskompromisnijih rumunskih sineasta, trijumfovao je nedavno najnovijim filmom BAKSUZNI KRES ILI LUDA PORNOGRAFIJA, pandemijskim ostvarenjem po nastanku i dešavanjima u priči. Prava je ironija što je ovaj […]\nPosted May 12, 2021 by Goran Jovanović\nKad se pomenu klasici italijanske kinematografije, film LEOPARD Lukina Viskontija apsolutno se nameće kao grandiozan primer visoke rediteljske klase, glumačke elegancije i promišljenosti, priče snažnog istorijskog konteksta, ali i univerzalnih razmišljanja o životnim menama, oproštaju od mladosti i lepote, te, konačno, o smrti. Smrt je motiv koji je dominirao ostvarenjima Lukina Viskontija, raskošnog stiliste koji […]\nPosted May 9, 2021 by Goran Jovanović\nPolovinom aprila napustila nas je Mari Terečik (1935-2021), glumica krhke telesne građe, ali blistavog dara i veličanstvenog opsega, koja je zadužila mađarsku pozorišnu i filmsku scenu nezaboravnim rolama. Imala je dva braka, od kojih je drugi, sa rediteljem Đulom Marom, trajao od 1972. do njegove smrti, 2013. godine. Mari Terečik je ostvarila niz značajnih uloga […]\nPosted April 18, 2021 by Goran Jovanović\nLindsi Anderson (1923 – 1994) pojavio se u britanskoj kinematografiji kada i Toni Ričardson i Karel Rajs, koji su doneli potpuno novi kvalitet i zbog zajedničkih karakteristika i ideja još u kratkom metru postali su tokom pedesetih pripadnici filmskog pokreta Free Cinema, koji je srce budućeg Britanskog novog talasa (uz doprinose Džona Šlezingera, Džeka Klejtona, […]\nPosted April 16, 2021 by Goran Jovanović\nLOŠ SPOJ je psihološki triler izvrsnog britanskog reditelja Nikolasa Rega (1928, London). Pre nego što je seo u rediteljsku stolicu imao je izvanredne domete kao snimatelj. Radio je, između ostalih za Rodžera Kormana (MASKA CRVENE SMRTI), Fransoa Trifoa (FARENHAJT 451), Ričarda Lestera (SMEŠNE STVARI DOGODILE SU SE NA PUTU ZA FORUM), Džona Šlezingera (DALEKO OD […]\nPosted March 30, 2021 by Goran Jovanović\nTrijumf koji je Radu Žude ostvario na Berlinalu filmom BAKSUZNI KRES ILI LUDA PORNOGRAFIJA (Zlatni medved za najbolji film), kao i visoki dometi dokumentarca KOLEKTIV Aleksandra Nanaua, koji ima dve nominacije za Oskara, ponovo su u fokus javnosti stavili izvrsnu rumunsku kinematografiju. Dorijan Boguca je uspešni rumunski glumac koji je filmom TRAG kročio u rediteljske […]\nPosted March 22, 2021 by Goran Jovanović\nPosle uspeha filma RAZUM I OSEĆAJNOST, čuveni tajvanski reditelj Ang Li (SVADBENI BANKET, KLOPA PIĆE ČOVEK ŽENA) nastavlja svoju uspešnu američku karijeru ostvarenjem LEDENA OLUJA. To je još jedan povratak u prošlost, ali ne tako daleku iz perspektive kada je film pravljen. U pitanju su sedamdesete godine prošlog veka a podneblje je američko. U tom […]\nPosted March 20, 2021 by Goran Jovanović\nDok ceo svet uživa u dometima i čudesnom vitalitetu i energiji koje je isporučio film Tomasa Vinterberga JOŠ JEDNA TURA, sa harizmatičnim Madsom Mikelsenom, i dok ovo dansko ostvarenje sabira nagrade, ozbiljno pikirajući i Oskara, ovde ćemo se prisetiti sedam godina starog filma na temu alkoholizma, koji je takođe izvanrednog kvaliteta a potpisuje ga verovatno […]\nPosted March 16, 2021 by Goran Jovanović\nNa Festu 2016. godine gost festivala bio je čuveni australijski glumac Entoni Lapalja, koji je osim u matičnoj kinematografiji imao odlične uloge i u Holivudu. Ove godine obeležava se 20 godina od pojave jednog od najznačajnijih filmova koje je snimio. LANTANA je film koji je bar na kratko vratio veru u australijsku kinematografiju koja je […]\nPosted February 25, 2021 by Goran Jovanović\nU vreme kada sam u mladosti više bio u bioskopu nego kod kuće i gladan filmova punio svoje beležnice podacima, naslovima, autorima, glumcima, jedno rediteljsko ime je učestalo, gotovo iz godine u godinu bilo prisutno iznova i iznova sa novim filmovima. J. Lee Thompson (1914-2002), vrsni britanski zanatlija prepunjene filmografije, koji se kasnije preselio u […]


Bresser LCD 35 Digitalni Mikroskop | Teleskop centar - Dvogled, Durbin, Mikroskopi, Refraktori, Newton, Katadioptrički, Oprema, Astromedija, Snajper\nŠifra proizvoda: LCD-35br - ni45407\nSa ugrađenim LCD monitorom (veličine 3.5“ ili 89mm) mogu se poučavati preparati, ali naravno mogu se izraditi i fotografije kao i video snimci, pošto ima ugrađenu kameru od 5 Mpixela.\nNa raspolaganju su 3 objektiva (4x, 10x, 40x) koji u poređenju sa sličnim objektivima, koji se koriste za vizualna posmatranja, daju mnogo veća uvećanja (oko 100x, 400x i 1000x). Optičko povećanje se kreće od 50x, dok je maksimalno optičko povećanje 500x. Mikroskop ima mogućnost dodatnog povećanja do 2000x (digitalno). Sočiva u objektivima su staklena, prevučena antirefleksnim slojem, što daje izuzetno oštru i kontrastnu sliku. Ima mogućnost podešavanja osvetljenja (LED), ekstra je ugrađeno i gornje osvetljenje, kojim se mogu posmatrati sa najmanjim uvećanjem (objektiv 4x koji daje uvećanje od 50x) insekti, lišće, minerali i ostalo. Osim ovoga mogu se posmatrati i površine predmeta. Kod ovog uvećanja udaljenost predmeta je 15mm.\nRezolucija kamere je 5.0 MP (2048x1536), memorija iznosi 128 Megabajta, što se može povećati odgovarajućom SD karticom. Uz mikroskop se dobija i USB kabel, pomoću kojeg se slike i video snimci mogu se sačuvati na računaru (prepoznaje Windows operativni sistem). Postoji mogućnost više vrsta podešavanja, kao što su korekcija ekspozicije, razni efekti na slikama, podešavanje kontrasta, itd.\n- točkić sa filterima: crveni, zeleni (svetli i tamni), žuti i plavi\n- mrežni adapter 12V\n- unapred pripremljenih 5 preparata, 10 praznih pločica, 20 pokrovnih stakala\n- set za preparate (makaze, pinceta, pipeta, 2 igle za pripremu, rezervoar za mrestilište, mirkotom)\nPlanetarijum Lični Universe2go Omegon\nSynScan EQ6 GoTo Upgrade kit


Paund je u intervjuu za Asošijejted pres ocenio da će odluka o održavanju Igara morati da bude doneta u roku od tri meseca, odnosno krajem maja.\n- Oko tog datuma organizatori bi trebalo da odluče da li je epidemija koronavirusa dovoljno pod kontrolom da bi Olimpijada mogla da bude održana - rekao je Paund.\nOn je ponovio da se stav MOK-a oslanja na konsultacije sa Svetskom zdravstvenom organizacijom kada je reč o preduzimanji bilo kakvih koraka.\nČlan MOK-a ne veruje da je odlaganje Igara opcija, jer se ne može odložiti događaj tolikog obima i stepena.\nPrema njegovim mišljenju, nije verovatno ni premeštanje Igara u drugi grad, jer nema mnogo mesta na svetu koje bi u tako kratkom roku mogla da obezbede sve što je potrebno za takav događaj.\nSumnja i u mogućnost jednogodišnjeg odlaganja, s obzirom da bi to moralo da se uklopi sa održavanjem drugih sportskih takmičenja.\nTokio - svi sa maskama zbog koronavirusa\nPaund je rekao da MOK osniva fond za vanredne situacije od milijardu dolara za nepredviđene okolnosti.\nNa Olimpijskim igrama, koje treba da počnu 24. jula, očekuje se učešće oko 11.000 sportista, a na Paraolimpijskim igrama, zakazanima za 25. avgust oko 4.400.\nModerne Olimpijske igre, čije je održavanje počelo 1896. godine otkazane su samo za vreme rata.\nOlimpijada 1940. godine trebalo je da bude održana upravo u Tokiju, ali je otkazana zbog rata Japana sa Kinom i Drugog svetskog rata.\nOlimpijske igre u Rio de Žaneiru 2016. godine održane su po planu, uprkos epidemiji virusa zika.


Naterao sam se da ustanem ranije.\nSad baš i ne znam šta ću, čini mi se prerano za sve što imam na spisku. Mogao bih da pošaljem poruke, da se javim kome treba, a onda da se posvetim časovima. Danas je gustiš, od 5 sam na traci, čas za časom, sve do 9. Četiri nova učenika u 7 dana. Ova firma samo raste.\nPustim povremeno ovu pesmu, samo zato što je mnogo glupa.\nAli je od Zicera, pa im verujem i dozvoljavam sebi da uživam i u nečemu što mi očigledno nije po ukusu. Osim rime teken-degen, sve drugo je glupo. Možda mi ostane i ona konstrukcija iz drugog refrena to ću moram da ispalim.\nJoš uvek je glavni posao video. U petak idem u Novi Sad i biću tamo 4 dana, a u četvrtak je početak nove litero-godine, pa bi bilo dobro imati materijal za tad.\nSad se laćam posla, jer od posla ću i poginuti.\nŠta ja imam od života osim ovih objava?\nProveo sam četiri sata u krevetu. Nešto manje… Ali proćerdano vreme. Spavalo mi se i bilo je dovoljno da disciplinovano skočim nakon 20 minuta dremke, ali ne, pustio sam uzde i komirao se još 45minuta, da bih se onda vratio u krevet nakon još 20 minuta… užas. To je bilo vreme koje sam mogao da iskoristim za montažu.\nNema veze, verovatno neću spavati noćas kako treba (iako sutra klanje sa časovima). Montiraću noću, jer tako to ide.\nJoš 3 časa pa zatvarno firmu. Tačno do 21h. Radim od 9 do 9, svaka mi čast kako sam vredan dečko. Evo ruke.\nPrevious Post 7/2/2021\nNext Post 9/2/2021


Stanje ozimih useva u Vrbasu - Agro saveti\nNaslovna Agrosaveti Stanje ozimih useva u Vrbasu\nStanje ozimih useva u Vrbasu\nNa teritoriji opština Vrbas, Kula, Srbobran i Bečej pod ozimim usevima je ove godine posejano oko 28350 hektara, od čega je oko 27800 hektara pod žitima i, znatno manje u odnosu na prošlu godinu, pod uljanom repicom oko 550 hektara. Sve ukupno pod ozimim usevima je nešto manje površina u odnosu na lane, kaže Vladimir Rankov iz vrbaške Poljoprivredne stručne službe. Razlog za takvo stanje su nepovoljni vremenski uslovi tokom optimalnih rokova za setvu, odnosno jesenja suša koja je zahvatila i ovaj deo Vojvodine.\n„Što se tiče setve ozime pšenice možemo reći da je ona posejana u tri roka. Prvi rok je bio tokom prve dekade oktobra, drugi posle 25. oktobra do 10. novembra i treći rok setve posle toga. Usevi koji su posejani u tom prvom roku sada se nalaze u fazi bokorenja, oni usevi iz drugog roka setve su u fazi nicanja i prvog lista, a usevi posejani u trećem roku još nisu nikli.“\nUsevi su sada u različitim fazama. Na parcelama koje su posejane tokom novembra meseca, pšenica je tek u fazi nicanja, te se sada svi nadaju blagoj zimi kako ne bi došlo do izmrzavanja, dodaje naš sagovornik. Međutim, bilo je i onih koji su probleme sa sušom tokom setve rešili navodnjavanjem, pa se ta pšenica sada nalazi u fazi bokorenja.\n„Mi smo navodnjavali nakon setve u tri navrata po 10 milimetara. Pšenica je nikla zadovoljavajuće i sada se nalazi u fazi bokorenja,“ kaže agronom Milorad Ranisavljev.\nSačekati sa zaoravanjem useva pod uljanom repicom\nŠto se tiče uljane repice u ataru se mogu videti i veoma dobri usevi, ali i oni koji su toliko loši da proizvođači ozbiljno razmišljaju o zaoravanju istih. Međutim, Vladimir Rankov savetuje da je najbolje ipak sačekati mart mesec, pa tek onda doneti tako značajnu odluku.\n„Oni proizvođači koji su uspeli posejati uljanu repicu u prvim rokovima setve, te biljke se sada nalaze u fazi lisne rozete i bez problema će prezimiti. Međutim, puno je loših useva, ali savetujem da proizvođači ipak sačekaju mart da vide šta će se desiti i tek tada da pristupe zaoravanju.“\nVeliki broj glodara u atarima\nOno što je sada veoma važno i neodložno, jeste tretiranje useva protiv glodara čije prisustvo je primećeno u velikom broju.\n„Primećen je veliki broj glodara, prave kolonije u atarima. Mora se primeniti tretiranje protiv njih i to će biti potrebno uraditi u više navrata. Posebno ih ima tako gde je predusev bio suncokret ili kukuruz. Parcele se sada moraju obići i što pre krenuti u borbu protiv glodara,“ kaže Vladimir Rankov iz PSS Vrbas.\nglodari u atarima\nPrethodni tekstAktivnosti savetodavnih službi u zimskom periodu\nSledeći tekstSavetovanje voćara u Novom Sadu


DK Jun 16, 2021\nPoslanici crnogorskog parlamenta raspravljaće 16. juna o razrješenju ministra pravde, manjinskih i ljudskih prava Vladimira Leposavića, a na prijedlog premijera Zdravka Krivokapića. Neposredan povod za zahtjev za razrješenje je bio stav…\nMinistarstvo prosvjete, nauke, kulture i sporta Crne Gore raskinulo je konsultantski ugovor sa spoljnim ekspertom Vladimirom Vukovićem. Razlog tome je podrška ratnom komadantu VRS-a Ratku Mladiću, kome je u Haagu potvrđena presuda…\nEpidemiološke mjere koje su na snazi u Crnoj Gori od prošlog petka, važiće i u narednih sedam dana. Tako će zabrana međugradskog prevoza vikendom i policijski čas u periodu od ponoći do 5 časova biti i dalje na snazi, javlja Anadolu Agency…\nCrnogorski reprezentativac u boksu Petar Liješević doputovao je u Podgoricu sa završenog Svjetskog prvenstva za mlade gdje je osvojio srebrnu medalju. Na aerodromu u Podgorici sve je bilo spremno za slavlje, ali slavlje koje nema veze sa…\nNa društvenim mrežama pojavili su se dramatični snimci koji su zabilježeni danas na putu Nikšić-Podgorica u Crnoj Gori. “Upravo je u Nikšiću naočigled dvadesetak policajaca autom pregažen čovjek koji je bio među Crnogorcima. Policija…\nCRNA GORA: Policija blokira izlaze iz opština zbog najavljenog protesta ispred Vlade, pogledajte…\nNikšićani kojima policija na izlazu nije dozvolila da se upute ka Podgorici su u znak protesta izašli iz automobila i blokirali magistralu. Policija je na izlazu više crnogorskih gradova blokirala izlaze iz opština i tako onemogućila…\nAmnesty o zahtjevu da Leposavić podnese ostavku zbog negiranja genocida u Srebrenici: Važan…\nEvropska unija ponovo je osudila “negiranje, relativizovanje ili pogrešno tumačanje genocida u Srebrenici”, dok je organizacija za zaštitu ljudskih prava Amnesty International poručila da “zastupanje istine o genocidu doprinosi prevenciji…\nSkandalozni transparent u Crnoj Gori: “Zbog Srebrenice sa funkicije se Srbin skida…”\nGrađani u nekoliko crnogorskih gradova počeli su okupljanja u znak protesta povodom odluke premijera Zdravka Krivokapića da pokrene postupak za smjenu ministra pravde, ljudskih i manjinskih prava Vladimira Leposavića. Grupa mladića…\nHaški sud, osim što je osnovan rezolucijom, umjesto međunarodnim ugovorom, u potpunosti je izgubio međunarodni legitimitet, tvrdi Leposavić – Ne znam da li je postojala genocidna namjera 1995. u Srebrenici, kazao je ministar Vladimir…\nSrpska politika doživjela je svoj regionalni vrhunac „političkim prevratom“ koji se odigrao u Crnoj Gori, a uspostava nove vlade koju vodi premijer Zdravko Krivokapić za sve stratege velikosrpske politike znak je da se stvari vraćaju u…


Odbojkašice Maglića završile takmičenje u KUP-u RS | 058.ba\nRadio Foča - Nataša Miletić - 15. maja 2015.\t058.ba\nFOČA – Odbojkašice Maglića nisu uspjele da se plasiraju u treći krug KUP-a Republike Srpske, tako što su sinoć poražene od Slavije iz Istočnog Sarajeva rezultatom 2:3, po setovima 20:25, 16:25, 25:18, 25:20, 11:15.\nU toku meča između Maglića i Slavije borba sa obje strane terena bila je izjednačena. U prva dva seta, do drugog tehničkog tajm auta, igralo se poen za poen, dok su se pri krajevima setova odbojkašice Slavije bolje snalazile. U trećem i četvrtom setu, nakon izjednačene igre odbojkašice Maglića, pojačale su servis i napad na mreži što je dovelo do rezultata 2:2. U petom odlučujućem setu, Slavija je imala više sreće i pobjedom nad Maglićem plasirala se u treći krug KUP-a RS.\nMiroslav Lučić, trener odbojkašica Slavije kaže da je očekivao izjednačenu borbu na terenu, jer je Slavija u toku prvenstva dva puta pobijedila Maglić, što je dovelo do blagog opuštanja njegovih odbojkašice i izjednačenja na 2:2: „Činjenica da smo Maglić pobjedili već dva puta stvara kod igračica osjećaj kako će meč lako dobiti. Prva dva seta smo igrali onako kako smo se dogovorili, kasnije je uslijedio pad u igri, ali smo u petom setu ipak nadjačali uvijek kvalitetnu ekipu Maglića i plasirali se dalje, što nam je i bio cilj“, rekao je Lučić.\nTrener odbojkašica Maglića Mladen Obrenović čestitao je ekipi Slavije, zadovoljan igrom svojih odbojkašica te smatrajući da su obje ekipe bile izjednačene: „Slavija je imala pad u trećem i četvrtom setu, što smo mi iskoristili, ali nas je u zadnjem setu stigao umor i nismo mogli utakmicu završiti u svoju korist. To je razumljivo, iza nas je duga sezona“, rekao je Obrenović.\nUtakmicu u Foči označilo je rigoroznije suđenje u odnosu na prvenstvene utakmice. Lučić i Obrenović slažu se da su sudije, koji inače sude Premijer ligu BiH, sinoć imali znatno strožije kriterijume: „Ne komentarišem suđenje, ali ono čime sam zadovoljan je što su sudije imali iste kriterijume prema obje ekipe“, rekao je Lučić. „U sali je bilo izuzetno toplo, to je uticalo na vlažnost lopte i dosuđeno je dosta duplih lopti. U svakom slučaju strožiji kriterijumi nego inače, što je razumljivo, kada su u pitanju premijerligaške sudije“, dodao je Obrenović.\nTreće kolo KUP-a Republike Srpske u odbojci za žene, igra se u septembru, nakon ljetnje pauze.


Blogerka koja od basic i pristupačnih komada čini da izgledaju kao da vrede milion dolara!\nNaslovna | Stil | Lični stil | Blogerka koja od basic i pristupačnih komada čini da izgledaju kao da vrede milion dolara!\nFrassy Audrey ima preko 124.000 pratilaca na Instagramu i jedna pogled na njen fenomenalan profil navešće vas da pomislite kako je u pitanju samo još jedna prebogata žrtva mode koja nema pametnija posla već da porodični novac troši na skupu odeću. Međutim, istina je daleko od toga.\nNe samo da Audrey Leighton Rogers nije jedna od dece bogatih roditelja, koja vreme ispunjava ručkovima u čuvenim restoranima i masažama u luksuznm spa centrima širom sveta, pa tako dolazi do tihfantastičnih fotografija na svom profilu, već je u pitanju žena koja je pasionirani fotograf, zaljubljenik u arhitekturu, isto koliko i u modu, ali i u pisanu reč, koja njen blog, kao i Instagram nalog izdvaja od brojnih modnih influneserki.\nOno po čemu se takođe ističe nalog ove zanimljive 30-godišnjakinje fantastičnog stila i istančanog ukusa, jesu sami komadi koje nosi, a koji izgledaju kao milion dolara!\nDok je činjenica da to uopšte nisu.\nA post shared by audrey leighton rogers (@frassyaudrey) on Nov 20, 2018 at 6:51am PST\nŠtaviše, kada kliknete na bilo koji outfit lepe Audrey, ukazaće vam se tagovi brendova koje nosi i to će biti regularni street style brendovi koji su krajnje pristupačni i mogu se naći i u našoj zemlji, poput H&M-a recimo.\nTu su onda on-line brendovi koji su isto tako krajnje pristupačni, čiji komadi koštaju oko 10 evra recimo, poput Pretty Little Thing, ali i Dorothy Perkins, Wallis, ASOS.\nA post shared by audrey leighton rogers (@frassyaudrey) on Oct 23, 2018 at 10:11am PDT\nAli pitanje je kako ova rođena Amerikanka, koja je odrasla između Pariza i Barselone, uspeva da izgleda na svakoj fotografiji poput devojke koja je odrasla u Charlton hotelu i što je nama za ovaj slučaj presudno: kako uspeva da izgleda kao da nosi najskuplje Chanel komade?\n"Sve do pre tri godine, uopšte nisam imala osećaj za stil. Zapravo, moja odeća bila je u popriličnom haosu i prilično zbrkana - sada kada se osvrnem na taj period svhvatam da sam bila izgubljena. Bila sam rob trendova. Instinktivno sam imala potrebu da kupujem praltično sve što je bilo u ponudi, jer sam isto tako i bil u stanju da nosim praktično sve. Što uopšte nije pomoglo mom finansijskom stanju u tom trenutku", iskrena je Audrey.\nA post shared by audrey leighton rogers (@frassyaudrey) on Oct 18, 2018 at 5:10am PDT\n"Tada sam shvatila da je vreme za promenu. Danas ne kupujem ništa dok sebi ne postavim sledeća ključna pitanja: Da li bih i dalje bila u stanju da kupim taj komad da se recimo spotaknem o njega i ako nisam videla da ga neko drugi nosi? I da li će se uklopiti sa komadima koje već imam u svom garderoberu", nadovezuje se popularna modna influenserka i zaključuje:\n"Danas ne kupujem kada mi dođe. Biram pažljivo na svakoj raspordaji, bez obzira koliko povoljna bila. Ponekad i danima gledam, odmeravam, istražujem. I to je nešto ne mogu dovoljno preporučiti. Takođe, trudim se da se klonim komada koje poseduju svi drugi. Naravno, s vremena na vreme videćte nešto na nekome što vam se zaista dopada, ali pratiti stado bez razmišljanja vam neće mnogo dobrog doneti. I na kraju, ono što je važno zaista jeste paleta boja.\nA post shared by audrey leighton rogers (@frassyaudrey) on Sep 26, 2018 at 3:03am PDT\n"Imajte na umu da vi niste 'duga'. Nema nikakve potrebe da u ormaru imate sve boje. Lično, ja retko nosim svetle tonove. Držati se specifičnog tona jedne palete, pomoglo mi je da dam smisao sopstvenom stilu. Ograničavanje na jednu paletu boja, pomoći če vam da kupujete mnogo mudrije i svesnije. Kombinovanje outfita biće mnogo jednostavnije, a sve u šta investirate biće u startu odličan spoj sa onim što već imate"\nA post shared by audrey leighton rogers (@frassyaudrey) on Oct 8, 2018 at 8:40am PDT\nA post shared by audrey leighton vintage (@audrey.leighton.vintage) on Dec 3, 2018 at 10:09am PST\nA post shared by audrey leighton rogers (@frassyaudrey) on Sep 5, 2018 at 11:22am PDT\nA post shared by audrey leighton rogers (@frassyaudrey) on Sep 18, 2018 at 6:37am PDT\nNovi trendovi Stil Moda


Fitnes i ishrana Piše:Nevena Dimitrijević16. jan. 202113:29 > 13:56\nBeograđanin Ivan Minić u okviru svog projekta Zdravlje u fokusu sasvim je promenio život jer je lakši čak 56 kg u odnosu na pre godinu dana. Do tih brojki nije bilo lako doći, ali pokazao je da nije ni nemoguće.\nNaime, Ivan je kroz svojevrsni poduhvat, odnosno projekat, kako ga zove, rešio da pokuša da popravi stvari koje je nebrigom o sopstvenom zdravlju u prethodnih 12 godina pokvario. Želja mu je na početku bila da smrša, reguliše insulinsku rezistenciju i svede šećer u normalu, da ponovo ojača organizam, poveća kondiciju. I sve to uz jedan obrok dnevno.\nIvan je rezultate podelio na Linkedinu, između ostalog i zbog onih kojima je za nešto slično potreban podstrek. Tu je objasnio koliko je kilograma izgubio otkad se upustio u borbu s njima, šta mu je cilj, ali i da li je teško.\n“Neke male pobede su – (25. oktobar) najniža telesna težina u prethodnih 12 godina i -30 u odnosu na početak dijete, (17. novembar) – danas imam tačno 60 kg manje nego career high, kao i konstatacija 1. januara da sam u odnosu na isti period prošle godine lakši 55 kg.\nMoja najveća telesna težina je iz perioda od pre nekih pet godina i tada sam imao 188 kg. Početkom 2020. godine sam bio na 175 kg, a projekat sam otpočeo 15. jula i tada sam bio na 164 kg.\nU 2021. godinu sam ušao sa 120 kg.\nTreba naglasiti i to da je rezultat u decembru bio slabiji nego što je optimalno, iako nisam prekršio plan nijednom za ovih šest meseci, ali sam prosto u mnogo navrata jeo za taj jedan obrok stvari koje u normalnim okolnostima ne bih. No nebitno, preživeo sam decembar, progres postoji i to je jedino što je na kraju bitno.\nŠta kažu rezultati i doktorka\nSvi rezultati su veoma dobri, sve vrednosti su u okvirima normale. Neću da ih nabrajam jer prosto nema neke preterane poente, ali recimo šećer je 4.5.\nSuplementacija (magnezijum, hrom, cink, vitamin D, alupurinol…) takođe ima dobre rezultate u smislu da su svi parametri u granicama normale, a svakako je to dobro i zbog cele ove situacije sa koronom i svim izazovima koje ovakva situacija donosi pred imunosistem.\nZa sada još uvek ostajem na terapiji za insulinsku rezistenciju, pa ćemo za nekoliko meseci (najverovatnije tri) videti ponovo.\nDa li je teško\nTeško je, pre svega zato što je opšta situacija psihicki iscrpljujuća, a naročito zbog toga što zapravo niko od nas ne zna do kada će zapravo sve ovo s koronom trajati…\nTeško je i zato što ne postoji mogućnost za ventil… a meni lično najviše odgovara da ventil bude sport. S tim da zaista ne mogu da šetam po ciči zimi, basket ne igramo već mesecima zbog situacije, a i teretana predstavlja rizik koji sebi ne bih mogao da opravdam.\nAli ako bismo zanemarili ovo, sam koncept jednog obilnijeg obroka dnevno mi i dalje odgovara. Energija je dobra celog dana, odlično spavam i lako zaspim. Najviše mi svakako znači što i dalje samo jednom dnevno razmišljam o tome šta ću da jedem i mogu da budem opušteniji i pojedem više, a ponekad i nešto što baš i nije u skladu sa željenom ishranom.\nHit trend u Beogradu: Uz pomoć iglica u ušima smršao 8 kg\nLogika je sledeća – ne kršim sistem – jednom dnevno, bez slatkiša i šećera. Ako krenem sve će se urušiti, a iskreno nemam ni potrebe, tj. nisam gladan. Ponekad me uhvati neizdrž kao posledica stresa i nervoze, ali ništa što flašica vode ne umiri, a i nadam se da će taj akutni stres sada biti manji nego krajem godine.\nElem, ne kršim sistem, ali to ne znači da ne mogu da pojedem neki komad hleba uz ručak, da ne mogu ponekad da pojedem neki dobar sir, pastu ili krompir uz ručak i slično. Zašto? Zato što je to način da stvari budu održive dugoročno, a ja i dalje mogu i uz to da pravim deficit.\nKasnije, kada kilaža bude još manja, to će biti teže, ali ukoliko bude moguć trening, na taj način ću moći da pravim razliku.\nU principu, odgovor na to pitanje ne postoji u vidu nekog broja ili zadatka. Cilj je da još spustim kilažu, da mogu da se skinem sa lekova za insulinsku i da nakon toga, ako situacija dozvoli, ojačam kroz trening snage, a zatim podignem kondiciju i dođem ponovo u situaciju da se fizički osećam dobro, snažno, stabilno, i da mogu da se bavim sportom na način na koji želim, jer to je onda dobitna kombinacija i za stres i za sreću.\nP. S. Ušao sam nazad u standardnu konfekciju i konačno mogu da nosim komotno 3XL majice.”


TGEU: objavljen nov izveštaj o nasilju nad trans osobama u Centralnoistočnoj Evropi i Centralnoj Aziji - Geten\nTGEU: objavljen nov izveštaj o nasilju nad trans osobama u Centralnoistočnoj Evropi i Centralnoj Aziji\nIzveštaj naslovljen „Ispod radara: dokumentovanje nasilja nad trans osobama“ obuhvata na jednom mestu iskustva i ključne rezultate iz projekta ProTrans u kojem smo ponosno učestvovali od 2015. do 2020.\nTokom ovog perioda, partneri Transgender Europe na projektu iz pet zemalja (Mađarska, Moldavija, Kirgistan, Srbija i Turska), prikupljali su slučajeve nasilja u sopstvenim kontekstima.\nOd 2014, organizacija Transgender Europe radi sa LGBT i trans organizacijama iz Centralnoistočne Evrope i Centralne Azije na monitoringu slučajeva nasilja i kršenja ljudskih prava trans osoba u ovim regionima. Ovaj projekat takođe ima i komponentu zagovaranja, a podaci o antitrans nasilju prikupljeni kroz monitoring upotrebljavaju su za targetiranje zainteresovanih strana s ciljem unapređenja ljudskih prava trans osoba. Partneri na projektu takođe obezbeđuju servise podrške od strane zajednice trans osobama s iskustvom nasilja, ali i pružaju savete i znanje o mogućnostima ostvarivanja sopstvenih prava.\nS ovom najnovijom publikacijom, nastojimo da iznova sagledamo razvoje u polju zakona i mera – i protrans i antitrans – u regionu i šire, od našeg poslednjeg izveštaja objavljenog 2015. Takođe, predstavljamo i rezultate monitoringa komponenata projekta ProTrans, skrećući pažnju na trendove viktimizovanja trans osoba koje trans grupe u regionu prate i mapiraju.\nPodaci ukazuju na teško stanje kada je u pitanju nasilje nad trans osobama sponzorisano od strane države kao i druge vrste nasilja nad trans osobama, uz sledeće ključne trendove:\nPrivatna lica čine večinu među napadačima u prikupljenim slučajevima. To mogu biti prolaznici/e, vlasnici/e prostora, klijenti seks radnica/ka ili osobe koje se tako predstavljaju, između ostalih. Veliki deo dokumentovanih incidenata dešava se na javnim mestima, što ukazuje na nedostatak bezbednosti za trans osobe i njihovu potrebu da se skrivaju;\nNasilje počinjeno od strane članova/ica porodice zajedničko je za sve zemlje koje učestvuju u projektu ProTrans, posebno je zabeleženo kod mladih trans osoba koje su suočene s ponižavanjem, maltertiranjem, i izbacivanjem iz porodice dok su mladi;\nPolicija je počinilac značajnog broja slučajeva nasilja nad trans osobama, posebno u zemljama s vidljivom trans populacijom koja se bavi seks radom, kao što su Turska ili Srbija. Ovaj fenomen vodi do nedostatka poverenja u policiju i utiče na smanjeno prijavljivanje slučajeva nasilja. Partneri na projektu otkrivaju da se trans osobe obraćaju policiji kao žrtve krivičnog dela, samo ako moraju, te da je to poslednja opcija;\nU Kirgistanu posebno (i ostalim zemljama), mejnstrim mediji takođe igraju važnu ulogu u održavanju negativnih stavova prema trans osobama i zajednici. Oni često s policijom idu u akcije i snimaju trans osobe dok im se policija obraća ili ih privodi.\nOvde možete preuzeti izveštaj.


Pandemija ubrzava automatizaciju, ugroženo 85 miliona radnika - Akta.ba\n21.10.2020. 12:36 / Izvor: Fena\n"Automatizacija, zajedno s recesijom, stvara scenarij dvostrukog poremećaja za radnike", istaknuto je u izvještaju koji upozorava da će se nejednakosti vjerojatno povećati ukoliko 'pogođeni' radnici ne budu prekvalifikovani za nova zanimanja.\n"Prvi put u posljednjih nekoliko godina otvaranje novih radnih mjesta počinje zaostajati za uništavanjem postojećih radnih mjesta i taj faktor će s velikom žestinom utjecati na radnike", naglašeno je u izvještaju, prenosi CNN.\nNajmoćniji pasoši u 2021. godini: Bh. pasoš moćniji od putovnica Kine, Rusije, Turske...\nNovogradnja koja će preoblikovati svijet u 2021. godini\nDirektor Pfizera prodao akcije i zaradio 5,6 miliona dolara\nCNN uvrstio Sarajevo među najljepše gradove Evrope


Alp rose - forum - u apotekama - gde kupiti - Srbija - komentari - iskustva - cena - upotreba - kuglaskisavezsrbije\nPočetna stranica » Protiv starenja » Alp rose - forum - u apotekama - gde kupiti - Srbija - komentari - iskustva - cena - upotreba\nAlp rose - forum - u apotekama - gde kupiti - Srbija - komentari - iskustva - cena - upotreba\nAutor Prim. dr sci. med. Jelena Gligorijević Pregledi 722 Objavljeno 2020-01-17T13:59:58.7415067+07:00\nU farmaceutskoj tržištu ima mnogo različitih rješenja u obliku kreme, uzorcima, pa rose alp i injekciju. Jednostavno kliknite na naziv zemlje u kojoj se nalazite i naručite svoju kremu i to sa extra popustom.\nZa samo tri nedelje, ćete izgledati čak deset godina mlađe!– je li vrijedno toga?Kroz velike studije da potvrdi efekat komponente kremu su mogli pozvati do žene iz cijele usa.\nKaže da je posle četiri dana počela da primećuje rezultate.Poznato je da je spavao je u vrijeme kad je naše tijelo se oporavlja se nakon težak radni dan.Svetlana Petrović April 2020.Rezimirajući ovu prekrasnu kremu za lice.\nNjihova sastojci su veoma pozitivna, te svaki forum sajt koji se tiče zdravlja, pogotovo oni koji se tiču nege lica bi trebalo da imaju sve što vas zanima. Nadamo se da smo vam uspeli približiti značaj i korist koju možete imati od kreme protiv starenja.U pitanju je krema, koja ne samo da će vam ovaj problem ukloniti, već će u celom ovom procesu stimulisati vaše matične ćelije.\nStimulisanjem stvaranja matičnih ćelija kože, ova krema deluje sistemski.U njihov sastav ulazi Q10, glicerin, kolagen, hijaluron.Ovde već dva vrhnja i serum.\nOva anti-age krema je specifična po tome korisnika iskustva se pravi od alpske ruže iz koje se posebnom tehnologijom izdvajaju matične ćelije. Iskorišćavanjem tih ćelija se može doneti i ljudskoj koži sposobnost regeneracije, mada ne u toliko velikoj meri.” Nataša je imala priliku da se uveri u efikasnost kreme za podmlađivanje kože, ali ono što je zaista fasciniralo je sam mehanizam delovanja kreme.\nKako je to moguće, pitaće se neko od vas.\nBaziran je na jedinstvenoj PhytoCellTec tehnologiji koja omogućava da se karakteristike matičnih ćelija alpske ruže prenesu direktno na ćelije kože.\nPromo Katarina obožava da testira novosti iz sveta lepote. Srbija Gde kupiti kremu je prvo i najčešće pitanje.\nNaruči uz 50 popusta Krema Sastojci Pre svega treba napomenuti da je ova krema napravljena od isključivo prirodnih sastojaka koji neće štetiti vašoj koži.\nPrvo, pažnju privlači vrsta droge, jer dostupan, jer u posebnog seta. Neko vrijeme te je napisao o krema, što je za mene bila kozmetičkih otkriće godine.\nMožete slobodno koristiti kremu i na području upotreba, pa čak i dekoltea. rs – recenzije, cena, srbija, ljekarna About Mira Bojević 209 Articles 6-7 alpa rose alpa rose [Total.\nTo proističe iz brojne alergije, pogotovo za vrijeme sezone oprašivanje mi je dao loše do kosti.Namažite kremu na lice i utrljavajte lagano dok koža potpuno ne upije.Toliko brige i vremena provedenog po bolnicama, sav kućni budžet se sveo na mene, a trebalo je i decu vaspitavati.*\nAlpska ruža je zimzeleni žbun koji raste na visokim nadmorskim visinama i koji je veoma otporan na razne alp rose prilike. Sve što je potrebno jeste da na svoje nekih pola sata pre spavanja nanesete malo kreme.Proizvođači kreme čak kažu da ona ima toliko doboro dejstvo da može doći do poboljšanja od čak 95%.švajcarske kompanije Mibelle Biochemistry.\nNije teška, ne zatvara pore i ne ostavlja lepljivi recenzije. Ovo je, bez sumnje, najbolji rezultat u marketu, osigurava najkvalitetnije proizvod.\nUz to njen životni stil je takav da konstantno putuje, snima filmove i serije i glumi predstave na različitim lokacijama u svetu. Istina je da koža skoro ni ne upije ništa od ovih sastojaka, te zato ni nema poboljšanja.\nDakle, od alp rose ćelija su nastale sve ćelije koje imate u telu. komentari- iskustvaForum je fenomenalno sredstvo putem kojeg možete da se informišete o nekom proizvodu.\nAko akcije od kolagena nije potrebno posebno da dokažem to, to košta malo da se povećati druga dva sastojke. Ima karakteristične ružičaste cvetove i raste u grmu.Sada kada znamo šta obećanja on nas tera da proizvođača “magične” od kozmetičkih proizvoda, vrijeme je da se nagodi.\nStimulisanjem stvaranja matičnih ćelija kože, ova krema deluje sistemski. Ono što se od vas traži jeste redovnost, da uvek kremu stavljate u otprilike slično vreme.Isto tako niko nije prigovorio kako krema uopšte nije delovala.Objasnićemo kako funkcioniše i koji su njeni benefiti.\nForum nisam imala specifičan očekivanja. Stalnim i sistematskim korišćenjem ove kreme, regenerativne sposobnosti kože se vraćaju na nivo na kojem su bile u mladosti, a dodatno se koža i hidrira i hrani zahvaljujući ostalim sastojcima koji se nalaze u preparatu.\n, krema, Srbija, gde kupiti, u apotekama, cena , krema, srbija, gde kupiti, u apotekama, cenaGde kupiti , koja mu je cena?One su sastojci kreme.Osećala sam se očajno i bespomoćno!Da, da, svi volimo kada je nešto na akciji, pa makar to bila i krema za lice.Da bi se ova funkcija obavljala efikasno, neophodna je konstantna obnova epidermalnih matičnih ćelija.*\nKorenje seže duboko u zemlju, Bosna umesto stabla cvetovi rastu iz grana. On na taj način štiti biljku od velikih hladnoćam, kao i od suvih i vetrovitih perioda.*\nAlpska ruza izgled biljke Alpska Neurotransmiter Rhododendron Ferrugienum. Ona funkcioniše po principu svakog prirodnog organizma koji se samostalno regeneriše.\nPa, zato adrenalin je ovo. Krema je i ekstrakt žarulje od šafrana koje, što također tvrdi naslov inovativne komponentu u kozmetičku industriju.\nOsetila sam da sam mu zbog toga postajala mikroflora manje privlačna i to mi je postala velika frustracija. Prosto rečeno, sve što ulazi u ovu kremu je 100% prirodnog porekla i za vaše lice će učiniti sve.\nKakva je ovo krema pa je nema u insulin. Kao prvo, ovo postrojenje je otporan na pri ekstremnim uslovima – to je dovoljno da to spomenem, ona je sposobna da živi i pravilan rastu samo na niske temperature.\n55] Jedna od prvih vidljivih ljekarna starenja tijela u žene i bore. Prvi put koristio proizvoda noću.\nAktivna supstanca Dehydrin u sastavu formule omogućava zadržavanje vlage u dubokim slojevima kože, a matične ćelije alpske ruže regenerišu gornji sloj epiderma.Da bi posle 16 dana vaše lice izgledalo i do 10 godina mlađe.\nPored toga, njihovi komentari bi trebalo da vam ukažu na to da li je proizvod dobar ili nije.Iskustva korisnica sa kremom Bila sam jedna od najlepših devojaka u mojoj gimnaziji, pa sam se još od tad navikla na konstantnu pažnju muškaraca.\n500 metara nadmorske visine, više od 100 godina pomogne u očuvanju mladosti kože.Specijalisti ” mišljenja o serum, potvrditi srednjoj efikasnost lijek Da, dobro povratne informacije … proizilaze iz istraživačkih centara od oko SAD, vodio na činjenicu da izvede boriti se bore, je Aktivan Zadržavanje Godina, odmah je postao bučno.Dosta putuje i često ne uspeva da se naspava kako valja.*\n– forum – komentari – iskustva.Ono što treba napomenuti jeste da nema negativnih posledica ukoliko koristite kremu alpske ruže.\nPrimetio sam da je primjena kreme su namijenjene ne samo da ispuni potrebe kože je, zapravo ima smisla.je jedinstven zbog PhytoCellTec tehnologije PhytoCellTec inovativna tehnologija – zasniva se na tome da biljke regenerišu svoje oštećene delove.\nAl rose anti aging krema Svakako da je želja svake žene Srbija što duže zadrži zdrav izgled kože, pa i nije čudno da dolazi do velikog nezadovoljstva kad se pojave prvi znaci starosti. Koža štiti naše tijelo od vanjske sredine.Kremu je najbolje koristiti jednom u 24 sata i to pred spavanje.*\nKako matične ćelije deluju na lice?Kako je to moguće, pitaće se neko od vas?Ne preporučujemo vam da stavljate više kreme nego što je to potrebno ili da je nanosite više puta dnevno.\nKao što možete videti na slikama, naša Katarina izgleda odlično i bez grama šminke na sebi.je unikatan proizvod na našem tržištu.\nGovoriti o rizicima ovakvog pristupa je suvišno.Onda masirajte lice kremom narednih par minuta sve dok se krema ne rasporedi ravnomerno po čitavoj koži.Ti se tako dobro to reći za kupim kremu za je odlučio svoju budućnost sastav.\nU Srbiji te Bosni i Hercegovini možda nema puno takvih izvora ali ako detaljno pretražite internet sigurni smo da ćete naći.Srećom, čula sam od kumine prijateljice da joj je krema dosta pomogla.Izvući od snijega alge sadržane u proizvod, aktivira takozvani gen lijepa u koži.\nMože biti teže od bora kremu za dan.Zapravo nisam imala specifičan očekivanja.Njihova iskustva su veoma pozitivna, te svaki forum sajt koji se tiče zdravlja, pogotovo oni koji se tiču nege lica bi trebalo da imaju sve što vas zanima.\nDakle, ovo je ozbiljan problem, kupiti gde samo estetske, ali i psihološki, što je prije moguće da se izbori. Pored toga, Katarina je pod konstantnim stresom zbog raznih predstava i serija u kojima učestvuje i za koje joj je stalo da dobro prođu kod publike.❾-37%}*\nCopes tako hladno, vlažan, konzervanasa, za razliku od toga, klime to su nuspojave umirujuće za kožu. Uz sve to, ona mora uvek lepo da izgleda.\nNamažite svoje lice i spavajte sa znanjem da će se vaša koža oporaviti i od najdubljih bora.U Generale, logično sebe pitanja – kako je sladoled da se oporaviti?*\nAlp rose: Kupujte lijek samo na službenoj web stranici ili u ljekarnama\nZašto sladoled je tako zanimljivo?Koliko vas je za to znalo?*\nPrevara sve to, ona mora uvek lepo da izgleda. Nedavno su dermatolozi izjavili da je neophodno da se anti age program uvede već od dvadeset pete godine.Ako bora kremu je baš efikasno?\nMeđutim, nekad ni šminka ne može prikriti znake umora.Poboljšava ovalni u lice, nestaju svuda karijesa i “gruvza”, a preostali delovi krema revanš na koži, zadržavanje svoj mladalački izgled.\nDakle, pri korišćenju alprose iskustva negativna ne postoje nikakve zabeležene kontraindikacije, te je možete bezbedno koristiti. Dakle, veoma je nepristupačna.


Humanitarna izložba mladog slikara Danila Đokića u Oficirskom domu u Nišu - Romaworld\nBy Redakcija Romaworld 14 juna, 2021 63 No comment\n„Još od malih nogu sam voleo da crtam, olovka mi je bila jedna od dražih igračaka. Ako lepša strana pandemije koja nas je zadesila postoji, onda je to slobodno vreme koje smo imali. Lično sam to slobodno vreme iskoristio slikajući, savladao sam veštinu slikanja ulja na platnu uz pomoć raznih literatura i vlogova stranih umetnika širom sveta“ – iskren je Danilo Đokić i dodaje humanitarni segment same izložbe: „Budući da je osnovni cilj moje fondacije pronalazak i stipendiranje mladih talenata, razumno je da prikupljeni novac sa izložbe ode upravo mladim talentima iz oblasti sporta, nauke i umetnosti, koji žive u Nišu i okolini. Novac će biti uplaćen fondaciji „Zajedno za mlade – prof.dr Danica Grujičić“, a kasnije će novac biti preusmeren ka našim talentovanim sugrađanima.“\nBy Redakcija Romaworld 24 maja, 2021\nIsplata socijale i dečijeg dodatka i ostalih socijalnih davanja\nEdukacijom protiv preranih brakova\nBy Redakcija Romaworld 11 novembra, 2016


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: "Malta Montenegro" ulazi u Možuru\nVJETROELEKTRANE 01. 09. 2017. 08:03 >> 07:33 0\n"Malta Montenegro" ulazi u Možuru\nVlada je dala saglasnost za prenošenje 90 odsto udjela u zavisnoj kompaniji "Možura Wind Park" sa malteške državne "Enemalte" na "Malta Montenegro Wind Power", navodi se u informaciji o realizaciji ugovora o zakupu zemljišta i izgradnji vjetroelektrane na Možuri.\n"Uključivanjem druge kompanije u zavisnu kompaniju se ne obavlja promjena investitora već samo vlasničke strukture zavisne kompanije. Naime, investitor i dalje ostaje kompanija Enemalta kojoj nijesu umanjene obaveze koje proističu iz ugovora o zakupu zemljišta, kao i po osnovu ugovora o prenosu ugovora, već se dodatnim uključivanjem druge kompanije u zavisnu kompaniju proširuju sve dosadaš- nje obaveze i na tu kompaniju", navodi se u dokumentu, koji je usvojila Vlada u četvrtak.\nPobjeda prenosi da će na taj način umjesto trenutno jedne kompanije "Enemalte" za obaveze iz ugovora biti odgovorne dvije kompanije uključujući i samu Enemaltu.\n"Rizici kašnjenja u realizaciji ovog ugovora su na strani investitora kao i svi troškovi koji proisteknu usljed kašnjenja krivicom investitora", dodaje se u dokumentu.\nDržava je prvobitno zaključila ugovor o zakupu zemljišta i izgradnji vjetroelektrane na lokalitetu Možura 2010. godine sa konzorcijumom "Fersa & Čelebić". Taj investitor je u toku 2015. godine izrazio zainteresovanost za prenos prava i obaveza iz ugovora o zakupu na novog zakupca, odnosno na kompaniju "Enemalta", čiji je većinski vlasnik Vlada Malte.\n"Do sada je investitor redovno izmirivao obaveze po ovom osnovu, čime nije dovedeno u pitanje ostvarivanje prihoda Crne Gore po osnovu ovog ugovora", kaže se u dokumentu.


Na ovosedmičnom trgovanju na BLSE ostvaren je promet od 414.339,35 KM - Akta.ba\nNa ovosedmičnom trgovanju na BLSE ostvaren je promet od 414.339,35 KM\n12.02.2021. 15:05 / Izvor: Akta.ba\nNa ovosedmičnom trgovanju ostvaren je promet od 414.339,35 KM, kroz 99 transakcija.\nOd akcija na standardnom berzanskom tržištu najveći promet u ovoj sedmici imale su akcije Telekom Srpske a.d. Banja Luka, kojima se trgovalo u vrijednosti od 63.307,56 KM. Prosječna cijena akcija na kraju ove sedmice bila je 1,03 KM, čime je ostvaren pad od -1,90% u odnosu na kraj prošle sedmice.\nOd ukupnog prometa, sa obveznicama je ostvaren promet od 76.321,76 KM, što predstavlja 18,42% ukupnog ovonedeljnog prometa. Od obveznica najveći promet je ostvaren sa obveznicama Republika Srpska - izmirenje ratne štete 14 kojima se trgovalo u vrijednosti od 25.189,28 KM.\nOd akcija na slobodnom tržištu najveći promet u ovoj sedmici imale su akcije Piko a.d. Prnjavor, kojima se trgovalo se u vrijednosti od 4.688,78 KM. Prosječna cijena akcija na kraju ove sedmice bila je 0,0012 KM, čime je ostvaren rast od 0,00% u odnosu na kraj prošle sedmice.


NIŠTA OD PROJEKCIJA CHAPLINOVOG FILMA NA PROČELJU ZGRADA / Kino klub Šibenik nije dobio dozvolu zbog zabrane okupljanja koje to nije - Šibenik News - Šibenik, obala, Hrvatska\nNIŠTA OD PROJEKCIJA CHAPLINOVOG FILMA NA PROČELJU ZGRADA / Kino klub Šibenik nije dobio dozvolu zbog zabrane okupljanja koje to nije\nOtkazane su najavljene projekcije filmova Charlie Chaplina na pročeljima zgrada u nekoliko šibenskih kvartova koje je imao namjeru organizirati Kino klub Šibenik na čelu s Nikocom Šupe it o samo iz jednog razloga - kako bi malo razveselili, nasmijali i opustili Šibenčane u vrijeme kada zbog koronavirusa uglavnom moraju boraviti kući.\nBilo je zamišljeno da film gledaju ljudi sa svojih balkona i prozora,a u publici bi bio samo Šupe, kao kino operater. Prva projekcija je trebala biti na zgradi ispred Centra za odgoj i obrazovanje Šubićevac kako bi unijeli malo vedrine i u živote njihovih štićenika koji su osuđeni na život u zatvorenom prostoru. Na toj su se lokaciji nekada prikazivali filmovi u sklopu Međunarodnog dječjeg festivala.\n"Draga publiko, nisam u mogućnosti održati ''Kino na zgradi'' u bilo kojem obliku jer nisam uspio ishodovati dozvolu da se sam javno okupim .Sukladno Odluci o mjerama ograničavanja društvenih okupljanja... od 19. ožujka zabranjeno je održavanje rada kina stoga moram poštivati zakon i to je u redu.Smatram da smo trebali biti IZUZETI u ovakvom obliku pojavljivanja (bio bih sam) jer bi svrha projekcije bila podizanje morala i pritom nikome ne bih stvarao ugrozu.\nDa iskoristim samo jedan primjer (audiovizualnog) medija podsjetimo se vremena rata i značaja postojanja Radio Šibenika i njegovog djelovanja na moral stanovništva.Ne smijem zaboraviti zahvaliti ravnateljici Centra za odgoj i obrazovanje Šubićevac gospođi Branki Bego na dobroj volji i susretljivosti", napisao je na Facebook- u Nikica Šupe.\nrpojekcije filova na procelju zgrada


27. December 2018. | Podrum\n25. December 2018. | Podrum\n24. December 2018. | Podrum\nMarko Aleksandar Gajić objavio kompilaciju Iskrene balade\n20. December 2018. | Podrum\n18. December 2018. | Podrum\nSezonu u Elektropioniru je otvorio Nežni Dalibor 7. decembra, a 14. je bio red na Virvel koji je sa sobom doneo iznenađenje – mladi bend Karpo.\n13. December 2018. | Podrum\nSa članovima benda The Filters o muzičkim uticajima, pevanju na engleskom i planovima za budućnost\n9. December 2018. | Podrum\nHrvatski kantautor Eine, iza kog stoji ime muzičara i frotmena benda Seine – Ivan Ščapec, objavio je open-source izdanje „Sega”.\nPančevački indi rokenrol boj bend Buč Kesidi objavio je novi singl i spot za pesmu „Nema ljubavi u klubu”.\n15. November 2018. | Podrum\n13. November 2018. | Podrum