Americas Best Value Inn La Grande, hotel null. Ograničeno trajanje ponude!\nje severoistok za grad La Grande, a nalazi se u ulici 2410 EAST R AVE, na samo 14 minuta hodom od centra grada.U hotelu Americas Best Value Inn pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije dve zvezdice za grad La Grande: Poslovni centar. Stil ovog hotela je Povoljan.Pripada hotelskom lancu BV.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer masaža. U njemu postoji brza internet konekcija.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: pogodno za osobe u invalidskim kolicima.Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking.\nParking(Pronađite hotel sa Parking za La Grande)\nPristup internetu(Pronađite hotel sa Pristup internetu za La Grande)\nU hotelu Super 8 Lagrande Or pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije dve zvezdice za grad La Grande: Restoran, Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače, Perionica, Besplatan par\nNalazi se u ulici 1711 21ST STREET, pozicija mu je istok za grad La Grande, a od centra je udaljen samo 15 minuta hodom.Stil hotela BEST WESTERN RAMA INN AND STES je Povoljan, a pruža pun komfor i usl\nStil ovog hotela kategorije dve zvezdice je Povoljan za grad La Grande. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Poslovni centar, Besplatan parking. Na 4 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj ho\nNalazi se u ulici 2215 Adams Ave, pozicija mu je jugoistok za grad La Grande, a od centra je udaljen samo 11 minuta hodom.U hotelu Travelodge La Grande pronaći ćete sve usluge, a posebno: Poslovni cen\nStil hotela Royal Motor Inn je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 3 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 1510 Adams Avenue, a pozicija mu je s\nU hotelu All American Inn pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije dve zvezdice za grad La Grande: n.a.. Stil ovog hotela je Povoljan.Pozicija ovog hotela je severozapad za grad La G\nStil hotela La Quinta Inn & Suites Boston Somerville Hotel je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Sobe za nepušače, Televizija, Klimatizovano. Na 1 minut hodom udaljenosti od centra gra\nPozicija ovog hotela je istok za grad Pendleton, a nalazi se u ulici 72777 highway 331, na samo 19 minuta kolima od centra grada.Stil hotela Wildhorse Resort - Casino je Povoljan, a pruža pun komfor i\nRoundup Athletic Club, Pendleton infos\nUmatilla County Historical Society, Pendleton infos\nRound-Up Hall of Fame, Pendleton infos\nChildren's Museum of Eastern Oregon, Pendleton infos\nWildhorse Resort Golf Club, Pendleton infos\nWildhorse Resort Casino, Pendleton infos


Zastupnik u Skupštini KS za osam mjeseci promijenio tri stranke\nMIJENJA IH KAO ČARAPE\nSenad Hasanović je u novembru 2021. godine napustio Demokratsku frontu, a u decembru je pristupio Stranci za BiH, da bi sada zvanično potpisao za Narod i pravdu\nE. Ma. 23.06.2022\nMIJENJA IH KAO ČARAPE Zastupnik u Skupštini KS za osam mjeseci promijenio tri stranke\nOkerić, Hasanović i Konaković tokom današnjeg potpisivanja\nSenad Hasanović, zastupnik u Skupštini Kantona Sarajevo zvanično je pristupio Narodu i pravdi, saopćeno je danas iz ove stranke.\nInače, Hasanoviću je ovo treća politička stranka u posljednjih osam mjeseci.\nU novembru 2021. godine napustio je Demokratsku frontu, a u decembru je pristupio Stranci za BiH, da bi sada zvanično potpisao za NiP.\nNakon pristupanja NiP-u, Hasanović je kazao kako je jedno vrijeme usljed vrlo turbulentnog perioda na političkoj sceni Kantona Sarajevo bio najbliže odluci da odustane od aktivnog bavljenja politikom.\n- Ipak, nakon razgovora sa ljudima iz Naroda i pravde uvidio sam da je to jedini politički projekat koji je meni prihvatljiv i koji nudi realnu platformu za korjenite promjene u bosanskohercegovačkom društvu - kazao je Hasanović.\nKoaliranje sa SDA\nZa sve one koji se pitaju zašto je nakon relativno kratkog perioda napustio Stranku za BiH (SBiH) Hasanović kaže da je od ovog političkog projekta zaista očekivao mnogo.\n- Ipak politički kurs koji je SBiH zauzela posljednjih mjeseci, a koji se ogleda u koaliranju sa SDA gdje god ima priliku i koalicioni kapacitet, kao i kadrovska politika u kojoj se ljudi pravosnažno osuđeni zbog nesavjesnog rada u službi i slično proglašavaju za perspektivne kadrove na kojima stranka treba da gradi svoju budućnost, meni nije bio prihvatljiv. To nije koncept koji sam spreman da slijedim i budem njegov zagovornik - dodao je Hasanović.\nElmedin Konaković, predsjednik NiP-a, kazao je da mu je drago da je NiP od danas jači za još jednog zastupnika u Kantonu Sarajevo.\n- Hasanovića dugo poznajem, radi se o vrlo vrijednom zastupniku, odgovornom i bez mrlje u karijeri. Narod i pravda iz dana u dan potvrđuje da je istinska alternativa i vrlo sam ponosan da sve više ljudi to prepoznaje - kazao je Konaković.\nAlat za popravljanje stvari\nElvedin Okerić, predsjednik Kantonalnog odbora NiP-a u KS i predsjedavajući Skupštine KS, dodaje da stranka vođenjem odlučne politike sa jasnim ciljevima i političkim opredjeljenjima daje šansu svima onima koji istinski žele da doprinesu unapređenju društva.\n- Senad Hasanović uživa ugled u svojoj lokalnoj zajednici, osoba je koja nema iza sebe kompromitirajućih stvari, te je dobrodošao u političku organizaciju Narod i Pravda. Kao predsjednik Kantonalnog odbora Narod i pravda Kantona Sarajevo, sretan sam da se projekat Narod i pravda u javnosti percipira kao alat za popravljanje stanja, stoga svima nama daje dodatnu snagu i opredjeljenje da aktivno radimo na promjeni stanja poremećenih vrijednosti, te zajedno vratimo ugrožena prava naroda i građana na svakom dijelu države Bosne i Hercegovine - kazao je Okerić.\nViše o temi Senad Hasanović\nPROMIJENILI STRANAČKI DRES\nNekadašnji članovi DF-a Sead Milavica i Senad Hasanović pristupili Stranci za BiH\n13.12.2021 u 15:17\nŠta se dešava sa DF-om u Sarajevu: Stranku napustio i Milavica, ostala samo Kerla\n26.11.2021 u 16:48\nSenad Hasanović Narod i pravda Elmedin Konaković Elvedin Okerić


DOBIO MURAL Neverovatni Salah gleda prolaznike u Njujorku /FOTO/\nEgipatski fudbaler Mohamed Salah nakon sjajnih igara ne prestaje da prima priznanja. Jedno od najoriginalnijih delo je anonimnog autora na zgradi u Njujorku.\nMural je pravo remek delo, na crvenoj pozadini koja simbolizuje njegovu državu (Egipat) i klub za koji nastupa (Liverpul), fudbaler je u reprezentativnom dresu.\nOko glave ima oreol što potvrđuje njegov nadimak. "Faraonova" kosa i brada imaju oblik afričkog kontinenta sa raznim detaljima i slikama samog fudbalera.\nEgipćanin je pomalo tragično završio klupsku sezonu iz snova. U finalu Lige šampiona je zbog povrede ramena zamenjen nakon duela sa Serhiom Ramosom, a njegov Liverpul je izgubio od Reala sa 3:1. Ove sezone je strelac 44 gola i jedan je od najzaslužnijih za odlične rezultate "crvenih".\nSa reprezentacijom Egipta ga očekuje Svetsko prvenstvo u Rusiji, gde će u okviru grupe A odmeriti snage sa domaćinom, Urugvajem i Saudijskom Arabijom.\nTransferi: Milijaš spreman da napusti Zvezdu, Junajtedov prioritet Luka Modrić!\nMILOV KADAR VREĐA SPC Bizarna rep numera službenika CRNOGORSKOG MINISTARSTVA PROSVETE, sveštenike poistovećuje sa pedofilima i dilerima droge


Opasnost od eksplozivnog plinskog džepa na Rabu, koncentracija se ne smanjuje! | N1 HR\nOpasnost od eksplozivnog plinskog džepa na Rabu, koncentracija se ne smanjuje!\n26.06.2019. |07:27 |\n"Nažalost, koncentracija plina i jutros je nepromijenjena, pokazuju mjerenja koja provodimo. Mi pokušavamo izvjetriti taj džep plina koji se stvorio, mjerimo koncentraciju i brinemo o održavanju sigurnosti građana. Na području koje je u opasnosti građana nema", kaže nam zapovjednik.\nProsvjed podrške žrtvama seksualnog nasilja: Nekažnjavanje zločina je zločin 12:31 h


Zaštitnik na međunarodnom naučnom skupu "Od protivpravnosti do zakonitosti”\nZaštitnik ljudskih prava i sloboda Crne Gore, Šućko Baković, učestvovao je na međunarodnom naučnom skupu “Zaštita ljudskih prava: Od protivpravnosti do zakonitosti”, koji je u Novom Sadu (Republika Srbija) organizovao Pokrajinski zaštitnik građana u saradnji sa Institutom za kriminološka i sociološka istraživanja iz Beograda. Trodnevni međunarodni nauči skup (29-31.10.2018) završen je potpisivanjem pisma o saradnji ombudsmana u regionu. Tema konferencije elaborirana je kroz tri problemske cjeline – Pravne praznine i ljudska prava, Pravosuđe i protivpravnost i Teorijsko-pravni i filozofski aspekti protivpravnosti i legalnosti. Takođe je organizovan i okrugli sto na temu Pravne praznine i ljudska prava/nezavisne institucije. Govoreći o pravnim prazninama, Zaštitnik Baković ukazao je na važnu ulogu koju Ombudsman ima u toj oblasti kroz unapređenje pravnog okvira i prevazilaženje manjkavosti i protivrečnosti.\nPredstavnici Institucije na regionalnoj konferenciji tijela za jednakost Diskriminacija\nZamjenici Zaštitnika Snežana Mijušković i Siniša Bjeković i samostalna savjetnica Milena Krsmanović učestvovali su na trećoj regionalnoj konferenciji tijela za jednakost Jugoistočne Evrope koja je organizovana 29. oktobra u Tirani. Na osnovu Izjave o saradnji između tijela za jednakost Jugoistočne Evrope regionalni sastanci organizuju se na godišnjem nivou, pa je Komesar za zaštitu od diskriminacije Republike Albanije, nakon Poverenika za zaštitu ravnopravnosti Republike Srbije i Pravobranitelja/ice za rodnu ravnopravnost Republike Hrvatske, bio domaćin treće regionalne konferencije na temu “Nezavisnost tijela za jednakost”. Predstavnici/ce tijela za jednakost iz Albanije, Bosne i Hercegovine, Hrvatske, Makedonije, Crne Gore, Srbije, i Kosova govorili su o nezavisnosti tijela za jednakost sa posebnim osvrtom na Preporuku Opšte Politike br. 2 Evropske komisije protiv rasizma i netolerancije (ECRI) i Preporuku Evropske Komisije “O standardima tijela za jednakost”. Diskutovali su o novim standardima odobrenim na evropskom nivou i predstavili svoja iskustva u dostizanju nezavisnosti, jačanju djelotvornosti, postupanju po preporukama datim zbog utvrđene diskriminacije i drugim pokazateljima uspješne borbe protiv diskriminacije pred nacionalnim institucijama čiji je mandat zaštita, promocija i prevencija diskriminacije.\nZamjenik u dokumentarnom dijelu serije "Grudi" Diskriminacija\nPretpremijera prve epizode serije "Grudi", u kojoj o statusu žene i njenoj ulozi u društvu govori zamjenik Zaštitnika ljudskih prava i sloboda Crne Gore, Siniša Bjeković, održana je na Svjetski Dan borbe protiv raka dojke 24 oktobra (Cineplexx, Podgorica) Serija, čiji je motiv skretanje pažnje i podizanje svijesti javnosti o kanceru dojke, urađena je u koprodukciji Televiziji Crne Gore i producentske kuće Meander film. Ona skreće pažnju na brojne stereotipe i probleme sa kojima se suočavaju žene u svakodnevnom životu, na poslu i u porodici, a režija ovog projekta povjerena je istaknutoj crnogorskoj rediteljki Mariji Perović.\nObrazovanjem protiv diskriminacije Dječja prava\nZamjenica Zaštinika, Snežana Mijušković, govorila je na treningu o diskriminaciji za profesionalce koji rade u oblasti obrazovanja, koji je organizovala nevladina organizacija Centar za građansko obrazovanje (CGO). Trening koji je održan od 17. do 19. oktobra u Podgorici sastavni je dio projekta 360° Pun krug za ljudska prava, koji teži da doprinese smanjenju diskriminacije i promociji tolerancije i poštovanja ljudskih prava u Crnoj Gori. Zamjenica Mijušković govorila je o slučajevima iz prakse Zaštitnika koji se odnose na ostvarivanje prava na obrazovanje, a koji se mogu posmatrati i kroz prizmu diskriminacije.\nKolege iz BiH boravile u studijskoj posjeti instituciji Zaštitnika Diskriminacija\nPravnici institucije Ombudsmena za ljudska prava iz Bosne i Hercegovine, Selma Jahić i Edin Ibrahimefendić boravili su u petodnevnoj stidijskoj posjeti instituciji Zaštitika ljudskih prava i sloboda Crne Gore. Njihov boravak dio je zajedničkog projekta Evropske unije i Savjeta Evrope (SE) u Bosni i Hercegovini pod nazivom: „Jačanje kapaciteta institucije Ombudsmena za ljudska prava za borbu protiv diskiminacije“, koji implementira SE. Svrha studijske posjete bila je razmjena iskustava i upoznavanje sa načinom rada i funkcionisanjem institucija, te uspostavljanje i jačanje regionalne saradnje.\nReagovanje povodom ranjavanja djevojčice zalutalim metkom\nPovodom ranjavanja djevojčice zalutalim metkom u podgoričkom nasilju Masline i indicija da je do ovog tragičnog događaja došlo tokom pucnjavanje pri obiljžavanju radosnog događaja (tkz šenlučenje), Zaštitnik ljudskih prava i sloboda Crne Gore poziva građane da prestanu sa tom opasnom praksom i uvijek budu svjesni mogućih posljedica. Ranjavanje djevojčice duboko je uznemirilo javnost i izazvalo ogorčenje, uz očekivanja da će nadležni državni organi efikasnom akcijom doći do počinioca i adekvatno ga kazniti. Međutim, koliko je važna pravovremena reakcija nadležnih i obaveza države da preduzme neophodne mjere da bi zaštitila fizički integritet građana, toliko je važno jačati svijest javnosti o neprihvatljivom praktikovanju šenlučenja i neodgovornom korišćenju oružja. Apelujemo na građane koji legalno posjeduju oružje da njime rukuju s maksimalnom pažnjom i u krajnje opravdanim uslovima, predviđenim zakonom. Takođe pozivamo sve one koji ilegalno posjeduju oružje da ga, bez pravnih posljedica, dobrovoljno vrate policijskim službenicima i na taj način daju doprinos ličnoj, porodičnoj i ukupnoj bezbjednosti, kao i akciji „Poštuj život, vrati oružje“.\nZamjenik govorio o balansu prava privatnosti i slobode izražavanja Diskriminacija\nZamjenik Zaštitnika ljudskih prava i sloboda Crne Gore, Siniša Bjeković, govorio je na temu "Balans između prava privatnosti i slobode izražavanja", kao dijelu standarda Evropske konvencije o ljudskim pravima, na obuci koja je organizovana za novinare. Ovu aktivnost organizovalo je Ministarstvo kulture u okviru obaveza iz pregovaračkog Poglavlja 23, sa posebnim osvrtom na član 10 Evropske konvencije o ljudskim pravima. Obuci su prisustvovali novinari dnevnih novina, lokalnih javnih emitera, lokalnih štampanih medija, portala, televizija i radio stanica, kao i medijskih naučnih časopisa.\nObjavljena publikacija- Preporuke Komiteta za prava djeteta Dječja prava\nZaštitnik ljudskih prava i sloboda Crne Gore objavio je publikaciju- Preporuke Komiteta za prava djeteta Ujedinjih nacija (UN), koje je država dobila u cilju unapređenja stanja u ovoj oblasti. Komitet za prava djeteta UN je, u skladu sa članom 44 Konvencije o pravima djeteta, nakon razmatranja Inicijalnog izvještaja o njenoj primjeni, u oktobru 2010. godine, usvojio zaključne opservacije i dao preporuke za unapređenje poštovanja Konvencijom garantovanih prava djece u Crnoj Gori.\nZamjenik Bjeković održao predavanje o zagovaranju i praćenju ljudskih prava Diskriminacija\nZamjenik Zaštitnika ljudskih prava i sloboda Crne Gore, Siniša Bjeković, bio je predavač na treningu o demokratiji, zagovaranju i praćenju ljudskih prava, izlažući na temu "Nacionalni okvir za zaštitu ljudskih i manjinskih prava” (14.oktobar, Kolašin). On predstavio organizaciju, način rada i praksu Institucije, sa posebnim osvrtom na sistem zaštite od diskriminacije. Predavanje je bilo namijenjeno grupi od 25 studenata iz romske i većinske populacije.\nSavjetnica Krsmanović na radnoj grupi EQUINET-a Diskriminacija\nSamostalna savjetnica u sektoru za zaštitu od diskriminacije, manjinska prava i rodnu ravnopravnost, Milena Krsmanović, učestvovala je u radu radne grupe „Equality law“ Evropske mreže tijela za jednakost (EQUINET), 11. oktobra na Malti. Diskusija radne grupe bila je posvećena izradi konačne verzije nacrta dokumenta o diskriminaciji po osnovu godina života. Predstavnici tijela za jadnakost zemalja članica EQUINET-a predstavili su primjere na nacionalnom nivou u kojima je utvrđena diskriminacija u različitim oblastima društvenog života i djelovanja u kojima je razlikovanje izvršeno po osnovu godina života. Poseban naglasak dat je ovom obliku diskriminacije u području zapošljavanja, pristupa dobrima i uslugama, zdravstvene zaštite, prava na porodični život, obrazovanja i stanovanja.


Festival uličnih performera “InArt” 26 -28/07/2017 Tivat - program - Tivat Travel | Turistička Organizacija\nFestival uličnih performera “InArt” 26 -28/07/2017 Tivat – program\nFestival uličnih performera “InArt”\n26 -28/07/2017 Tivat\nFestival uličnih performera InArt ove godine će se održati se od 26. do 28. jula u Tivtu i tokom tri dana trajanja biće priređeno oko 30 programa.\nSvi posjetioci Festivala imaće šta da vide: tivatske ulicei trgovi ugostiće pozorišne i cirkuske trupe, muzičare, animatore, plesače itd.\nFestival je i ove godine zadržao svoj međunarodni karakter, pa će se tako pored umjetnika iz Crne Gore u našem programu naći i njihove kolege iz još 7 zemalja.\nNeka od imena ovogišnjeg festivala su pozorišne trupe: Teatro Due Mondi (Italija) i Lilou (Francuska), zatim duo Clap Clap Circo (Urugvaj/Argentina), Katastrofa Clown (Italija), Magister Ludi Man Band (Hrvatska) itd.\nOd domaćih učesnika tu su gitarski duo Srđan Bulatović i Darko Nikčević, koji će predstaviti svoju kompoziciju “Akrobat” za koju će video spot biti sniman upravo tokom trajanja festivala, a plesni klub iz Bellissima Tivta će svojim nastupom otvoriti Festival 26.jula.\nSve detaljnije informacije o programima, izvođačima i lokacijama biće dostupne i na web stranici festivala : www.inartfest.org .\nProdukciju festivala potpisuje kreativni UF tim koji čine: Maja Bakić, Bojan Terzić i Ljubo Kaličanin (pod krovnom organizacijom Umjetnička fabrika), u partnerstvu sa: Turističkom organizacijom Tivat, Opštinom Tivat, Turskim kulturnim centrom, Francuskim institutom i italijanskom regijom Emilija Romanja.\nKoncert Kaliopi – najava


Le Clos des Arts Les Mages, hotel Француска. Ograničeno trajanje ponude!\n> Europe > Француска > Лангдок-Русијон Лангдок-Русијон hoteli Лангдок-Русијон infos > Gard > Les Mages > Le Clos des Arts >\nDomaine De Villaret Larnac, 30960 Les Mages, Француска\nProverite cene i raspoloživost za Le Clos des Arts:\nLe Clos des Arts - Opis\nSa kapacitetom odNastavak 13 soba/e svih kategorija (od soba tipa Room do soba tipa Room), Le Clos des Arts nudi cene koje se kreću od 4 394 dinar - Srbija .Na 4 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Domaine De Villaret Larnac, a pozicija mu je severoistok za grad Les Mages. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Les Mages. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Bar, Sobe za nepušače, Besplatan parking, Televizija, Klimatizovano. Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer spoljni bazen. Drugi putnici su ovom hotelu dali ocenu 4 od 5. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.U njemu postoji brza internet konekcija.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.\nLe Clos des Arts tip(ovi): PorodiÄan ,Povoljan\nLe Clos des Arts sadržaji i usluge\nParking uz naplatu , Besplatan parking(Pronađite hotel sa Parking za Les Mages)\nPrihvataju se kuÄ‡ni ljubimci(Pronađite hotel sa Mačka / Pas dopušteno za Les Mages)\nBesplatan beÅ¾iÄni internet , Pristup internetu , BeÅ¾iÄni internet(Pronađite hotel sa Pristup internetu za Les Mages)\n3,8 km - La Bastide Des Senteurs\nU hotelu La Bastide Des Senteurs pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Povoljan.Na 8 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 5\n4,2 km - La Bastide des Senteurs\nSa kapacitetom od 14 soba/e svih kategorija (od soba tipa 1 Single do soba tipa 1 Suite quadruple (2 2)), La Bastide des Senteurs nudi cene koje se kreću od 6 338 dinar - Srbija .Na 7 minuta hodom uda\n14,3 km - Hotel Durand\nPozicija ovog hotela je jugoistok za grad Ales, a nalazi se u ulici 3, Boulevard Anatole France, na samo 9 minuta hodom od centra grada.Stil hotela Hotel Durand je Povoljan, a pruža pun komfor i uslug\n14,3 km - Le Riche\nPozicija ovog hotela je jug za grad Ales, a nalazi se u ulici 42, Place Pierre Sémard, na samo 8 minuta hodom od centra grada.Stil hotela Le Riche je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su:\n14,6 km - Deltour Hotel Alès\nNa 6 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Impasse des Pommiers, a pozicija mu je jugoistok za grad Ales. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U hote\n14,6 km - La Draille\nStil hotela La Draille je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Perionica, Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju, Klimatizova\n14,7 km - IBIS CENTR'ALES\nStil ovog hotela za grad Ales je Povoljan, a kategorija dve zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..Na 13 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 18,\n14,7 km - Ibis CentrAles\nStil hotela Ibis CentrAles je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Besplatan parking. Pozicija ovog hotela je jug za grad Ales, a nalazi se u ulici 18 RUE EDGARD QUINET, na samo 13 minut\n14,8 km - Hotel Orly\nNa 14 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 10, Rue D'avejan sa pozicijom jugozapad za grad Ales, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko d\n14,9 km Stade Pierre Pibarot:\nStade Pierre Pibarot, Але infos\n14,2 km Musée Municipal du Colombier:\nMusée Municipal du Colombier, Але infos\n18,4 km Musée Archéologique Géologique et Ethnologique des Vans:\nhotels near muzej: Musée Archéologique Géologique et Ethnologique des Vans, Француска\nMusée Archéologique Géologique et Ethnologique des Vans, Француска infos\n14,6 km Musée-Bibliothèque Pierre-André Benoît:\nhotels near muzej: Musée-Bibliothèque Pierre-André Benoît, Але\nMusée-Bibliothèque Pierre-André Benoît, Але infos\n3,9 km Kieca David:\nKieca David, Les Mages infos\n16 km Parc Des Expositions D'Ales:\nParc Des Expositions D'Ales, Saint-Hilaire-de-Brethmas infos\n12,5 km Centre hospitalier d'Alès (Ales):\nCentre hospitalier d'Alès (Ales), Але infos\n19,1 km Hôpital local (Les Vans):\nHôpital local (Les Vans), Француска infos\n19,1 km CENTRE DE RREDUCATION RESPIRATOIRE DE FOLCHERAN (LES VANS):\nCENTRE DE RREDUCATION RESPIRATOIRE DE FOLCHERAN (LES VANS), Француска infos\n4,2 km Ethno-Botanical Gardens Of La Gardie:\nEthno-Botanical Gardens Of La Gardie, Les Mages infos\n18,5 km Les Jardins d'Arystée:\nLes Jardins d'Arystée, Saint-Christol-lès-Alès infos\n16,1 km Botanical Park Of La Tour Vieille:\nBotanical Park Of La Tour Vieille, Француска infos\n18,5 km Jardin des Buis:\nJardin des Buis, Uzès infos\n13,5 km Alès School of Engineering:\nEcole des Mines d'Alès, Але infos\n7,2 km Casino des Fumades:\nCasino des Fumades, Saint-Victor-de-Malcap infos


Wikipedia ima Google Translate problem | Aktuelno\nPokazalo se da je za kreatore sadržaja koji ne pišu na engleskom jeziku Google alatka više noćna mora nego rješenje, pa se ponovo pokrenulo pitanje da li bi Wikipedia uopšte trebalo da se oslanja na sisteme mašinskog učenja\nWikipedia je osnovana sa ciljem da znanje postane pristupačno širom svijeta, ali je činjenica da je trenutno najviše sadržaja dostupno na engleskom jeziku. Tako je engleska Wikipedia najbogatija, te broji 5,5 miliona članaka, a kvalitet sadržaja značajno varira budući da često nedostaje vitalnih informacija.\nTako je Wikipedia problem postao polje pogodno za testiranje i razvoj mašinskog učenja, pa se Google u januaru udružio sa Wikimedia fondacijom, nakon čega se Google Translate pridružio alatima za prevođenje sadržaja u okviru Wikipedia-e.\nPrevođenje sadržaja uz pomoć alata mašinskog učenja generiše tekst koji se zasniva na automatskom prevođenju, te, ako se koristi pravilno, kreatorima može da uštedi mnogo vremena. Ipak, ako nešto krene naopako, rezultati su često pogubni, a zbog toga što se neke riječi, ili grupe riječi, prevode potpuno pogrešno, čime se često potpuno mijenja smisao te tačnost teksta, piše The Verge a prenosi PC Press.\nEksperti ističu da Google Translate nije planiran kao zamjena za pravo poznavanje jezika. Od Wikipedia kreatora se očekuje da posjeduju potrebna znanja, budući da mašinski prevodi traže nadgledanje, tako da onaj koji kontroliše mora da poznaje i jezik sa kojeg se sadržaj prevodi, i jezik na koji se prevodi.\nsistemi mašinskog učenja\nGoogle Meet prevodi govor u kucanu riječ\nDIGITAL Aktuelno - 29.09.2021-11:29\nPoslovni saradnici koji komuniciraju preko Google Meet video servisa, a ne govore istim jezikom, sada imaju novu alatku za prevođenje u realnom vremenu –...\nSVIJET Aktuelno - 10.06.2021-17:09\nDIGITAL Aktuelno - 16.12.2020-13:50\nNepoznati jezici već neko vrijeme nisu prepreka za razumijevanje sagovornika, budući da veliki broj uređaja i aplikacija nudi usluge prevođenja, neke od njih i...


Vreme - informacije na destinaciji - putovanjeonline.com\nPripreme za vaše predstojeće putovanje privodite kraju, sa nestrpljenjem čekate trenutak da krenete. Presrećni ste, ali istovremeno obuzima vas osećaj neizvesnosti, ne znate šta vas čeka na destinaciji. Pitate se kakvo vas vreme očekuje na destinaciji na koju idete. Nemate potrebne informacije. Više ne morate da brinete, pogledajte ovde i saznajte sve što vas zanima. Neka vaše putovanje bude magično iskustvo…..\nInformacije o vremenskim prilikama su veoma važne informacije, pošto na osnovu njih možete utvrditi koje je za vas najbolje vreme da krenete na put, kako bi ste se najprijatnije osećali u mestu koje planirate da posetite. Možda ne možete da birate termin putovanja, ali možete da saznate kakvo vas vreme može očekivati kada budete stigli na vaše odredište.\nIzaberite destinaciju …Amsterdam, HolandijaBarselona, ŠpanijaBangkok, TajlandBazel, ŠvajcarskaBeč, AustrijaBerlin, NemačkaBoston, MA, SADBratislava, Slovačka republikaBudimpešta, MađarskaDubai, UAEĐenova, ItalijaFiladelfija, PA, SADGran Kanarija, Kanarska ostrva, ŠpanijaHelsinki, FinskaHong KongKazablanka, MarokoKopenhagen, DanskaLarnaka, KiparLas Vegas, NV, SADLion, FrancuskaLisabon, PortugalLos Anđeles, CA, SADLuksemburgMajami,FL, SADMakaoMaldiviMalme, ŠvedskaMaltaMelburn, AustralijaMilano, ItalijaMoskva, RusijaNjujork, NY, SADOslo, NorveškaPariz, FrancuskaPrag, Češka republikaPunta Kana, Dominikanska RepublikaRim, ItalijaRoterdam, HolandijaSan Dijego, CA, SADSankt Peterburg, RusijaSejšeliSidnej, AustralijaStokholm, ŠvedskaTahiti, Francuska polinezijaTenerife, Kanarska ostrva, ŠpanijaTorino, ItalijaŽeneva, Švajcarska\nDetaljni prikaz destinacija\nBoston, SAD – vremenske prilike


Postavio Yucom - 13/04/2016 Mediji\nPosle lažnih pečata iz suda u Šapcu, otkrtiveni su i lažni pečati iz Beograda. Oko 1611 falsifikovanih pečata Prvog osnovnog suda pronađeno je na izjavama onih koji su navodno podržavali Mađarski pokret – za promene, Demokratsku zajednicu vojvođanskih Mađara i Demokratsku zajednicu Hrvata. Pregledom dela materijala utvrđeno je i da je 3957 izjava birača koji podražavaju izbornu listu “To smo mi – Prirodni pokret – Vladimir Zaharijev” takođe overeno lažnim pečatom Prvog osnovnog suda. Kako je zvaničnim dopisom suda saopšteno, ovaj štambilj sa rimskom oznakom III nije u funkciji od januara 2015. godine i potpisi nisu kod njih overeni. Nadležno tužilaštvo je pokrenulo istragu, a slučajevi su dospeli u ruke policije. “Nepravilnosti koje su tokom ispitivanja uočene su različite, počev od skeniranog pečata Osnovnog suda u Šapcu, preko overe potpisa koja nije izvršena u skladu sa zakonom, tu govorim o postupanju sudskih službenika, do slučaja gde je korišćen pečat Prvog osnovnog suda u Beogradu koji nije više u zvaničnoj upotrebi”, potvrdio je Dušan Đerković iz Uprave kriminalističke policije.\n“Zakonitost i legitimitet izbornog procesa, posle utvrđivanja više od 15.000 falsifikovanih potpisa na šest izbornih lista, zavisi isključivo od toga šta će nadležni organi preduzeti u naredna 24 sata”, saopštila je CRTA posmatračka misija “Građani na straži”. Ova misija će zvanično zatražiti uvid u potpisane izjave podrške građana listama koje su predate Republičkoj izbornoj komisiji, jer, kako kažu, samo potpuna transparentnost može da povrati poverenje javnosti u celokupni proces. Govoreći o izbornom procesu, urednik “Cenzolovke” Zoran Nikolić je rekao da je za njega broj birača najproblematičniji deo. On je podsetio da je saopšteno da u Srbiji ima 6,8 miliona birača. “Prema poslednjem popisu u Srbiji ima 7.200.000 stanovnika, od čega je milion i dvesta hiljada maloletno, a tu ulazi i broj birača koji ne živi u Srbiji… Nešto nije u redu sa brojem birača”, dodaje on.”Izlaznost je u praksi jako teško utvrditi, jer mi ne znamo broj birača”, kaže Nikolić. To znači da će biti odštampan taj broj listića, a to otvara prostor za manipulaciju, dodao je.\n“Predizbornu kampanju karakteriše veliki broj incidenata na koje nadležni nisu adekvatno reagovali, kao i održavanje skupova na mestima gde to po zakonu nije dozvoljeno”, ocenio je predsednik Komiteta pravnika za ljudska prava (JUKOM) Milan Antonijević. ” Preostaje da se vidi da li će se u predstojećem periodu neki od ovih slučajeva završiti pred sudom, da li će se znati ko je napadao aktiviste određenih političkih stranka, a sada vidimo i svih političkih stranaka” , rekao je Antonijević i dodao da očekuje da se utvrdi i da li je pri tome bilo neke organizovane akcije ili ne. On je ocenio i da je očigledno da “sami organizatori skupova, koji vrlo često dolaze iz vladajućih stranaka, nisu pročitali Zakon o javnom okupljanju građana koji su doneli početkom godine pa se zato često organizuju skupovi na mestima gde ne bi smeli da se održavaju, ispred škola, obdaništa, bolnica… i da se time direktno krši taj zakon”.\nNa javnim servisima Srpska napredna stranka zauzima 28 odsto prostora, Socijalistička partija Srbije 22, Demokratska stranka, kao i Socijaldemokratska stranka po 11, dok sve ostale stranke zajedno zauzimaju svega 28 odsto, pokazuju rezultati gradjanskog nadzora izborne kampanje u kome učestvuju Novosadska novinarska škola, CRTA, “Cenzolovka” i BIRN. Na komercijalnim televizijama SNS zauzima 46 procenata programa, SPS 10, DS, SRS, DSS i Nova Srbija po pet, dok ostale stranke zauzimaju 25 odsto medijskog prostora, kazala je predstavnica Novosadske novinarske škole Dubravka Valić Nedeljković. Ona je takođe ocenila da ove izbore odlikuje malo spotova, kampanja van kampanje, da stranke vode pre svega negativnu izbornu kampanju, ratuju saopštenjima i najviše govore o svojim političkim protivnicima, kao i da su najčešći sukobi na relaciji SRS-SNS, SNS-DS, PS-DS, DS-SNS i SPS-SNS. Novinarka Tamara Skrozza je objasnila da su u istraživanju CRTA i Cenzolovke posmatrane naslovne strane štampanih medija i tri jutarnja programa, odnosno segmenti prelistavanja štampe, na televiziji Pink, RTS-u i N1 u periodu od 23. marta do 11. aprila. Pokazalo se da je apsolutni šampion naslovnih strana Aleksandar Vučić sa 28 naslovnica, od kojih je 15 neutralno, 12 pozitivno, a samo jedna ne čak ni negativna, već sarkastična. Predstavnica BIRN-a Tanja Maksić rekla je da je izborni blok u elektronskim medijima skraćen i da traje dva do četiri minuta, da se kampanja vodi van njega i da se aktivnosti stranaka češće ubacuju u neizborni deo programa.\nPrijava protiv SNS–a, Informera i Pinka\nPredsednik Dveri Boško Obradović saopštio je da je koalicija Dveri – DSS, zbog sajber napada i falsifikovanja njihovog naloga na kanalu Jutjub, podnela krivičnu prijavu Višem javnom tužilaštvu i Sudu za visokotehnološki kriminal protiv lidera SNS-a i prvih ljudi Informera i Pinka. “Sajber napadi na koaliciju Dveri – DSS postali su sve učestaliji, a montirani su u izbornom štabu Srpske napredne stranke”, tvrdi Obradović. On je na vanrednoj konferenciji za novinare rekao da su napadi kulminirali u nedelju, kada je emitovan lažni spot Dveri na lažnom nalogu na Jutjub kanalu, gde je puštena njegova izjava sa mapom Srbije na kojoj nema Kosova.\nČlanovi civilne organizacije Mađarski pokret predali su 82 istupnice Savezu vojvođanskih Mađara, nezadovoljni politikom koju vodi ta stranka. Novinar Radio Subotice i član MP-a Imre Tot upozorio je da se širom Vojvodine gase radio stanice koje emituju program na mađarskom jeziku i ocenio da je SVM to mogao da spreči zahtevom da se sprovede koalicioni sporazum sa Srpskom naprednom strankom i lobiranjem kod premijera Mađarske.”Mađari širom Vojvodine ostaju bez informisanja na svom maternjem jeziku, a SVM se od Budimpešte do Brisela hvali kako je ovde sve u redu sa informisanjem. SVM takođe nije uvažio 6500 potpisa da se očuva informisanje na mađarskom jeziku Radio Subotice”, kazao je Tot.


Turska: U nedjelju predsjednički izbori\nU Turskoj se u nedjelju (10. avgust) održavaju prvi direktni predsjednički izbori, a najveći favorit je aktuelni premijer Redžep Tajip Erdogan, čiju pobjedu neki očekuju već u prvom krugu.\nGrađani Turske prvi put u svojoj istoriji direktno biraju predsjednika, što je posljedica promijene ustava, za koju se 2007. godine založila Erdoganova vlada, a potom je podržala većina stanovnika. Predsjednika Turske do sada je birao parlament.\nErdoganova pobjeda očekuje se uprkos korupcijskim aferama, a njegova popularnost objašnjava se činjenicom da je za vrijeme tri njegova uzastopna mandata Turska ostvarila ekonomski i rast životnog standarda, navode svjetski mediji.\nProtivnici ga nazivaju "novim sultanom" i optužuju da je autokratski vođa koji pokušava da nametne svoje vjerske i konzervativne stavove u zemlji sa jakom sekularnom tradicijom.\nOsim toga, mediji podsjećaju da je Erdoganova bezosjećajna reakcija na rudarsku nesreću u gradu Somi, u kojoj je poginuo 301 rudar, okrnjila njegovu popularnost. Njegova reakcija na prošlogodišnje antivladine proteste, takođe je izazvala ogorčenje ne samo turske, nego i međunarodne javnosti.\nErdoganovi protivkandidati su Ekmeledin Ihsanoglu, 70-ogodišnji profesor koji ima podršku desetak opozicionih partija, uključujući i glavnu republikansku i nacionalističku partiju, i Selahatin Demiratas (41), Kurd koji predvodi ljevičarsku partiju i već se istakao na manjinskoj kurdskoj političkoj sceni.


Zlatna Adriana Vilagoš – svetska juniorska šampionka! – Lepe vesti ONLINE\nPixabay.com/3D Animation Production Company\nNaša mlada atletičarka dodala je još jednu zlatnu medalju svojoj već bogatoj kolekciji sa svetskih takmičenja.\nPosle Dragutina Topića 1990. i Ivane Španović 2008. godine, 17-godišnja Adriana Vilagoš je postala treća svetska juniorska atletska šampionka iz Srbije, prva u bacanju koplja.\nMlada atletičarka osvojila je titulu juniorske šampionke sveta u bacanju koplja na prvenstvu (U20) u Keniji. Adriana je do pobedničkog postolja došla dobacivši koplje na 61,46 metara, čime je ujedno postavila i državni rekord.\nOna je, inače, odlično bacala koplje tokom celog takmičenja a do pobedonosnog hica i najsjajnijeg odličja došla je već u prvoj seriji. Drugo mesto pripalo je Grkinji Elini Cenko (57,91 m), a treće Kubanki Žizelini Bahar Rohas (55,48 m), saopštio je Srpski atletski savez.\nPre tri godine, Adrianino koplje teško 400 grama letelo je do najboljeg rezultata na svetu u konkurenciji starijih pionirki (63,80 m), a ove godine njeno koplje teško 500 grama letelo je čak do 70,10 metara, što je najbolji rezultat na svetu u konkurenciji mlađih juniorki. Taj rezultat doneo joj je titulu balkanske šampionke. Njen najdalji hitac sa kopljem od 600 grama bio je 60,44 m i tim hicem postala je vicešampionka Evrope, ove godine u Talinu.


Koje su to najmiroljubivije nacije na svetu? | Edukacija\nKoje su to najmiroljubivije nacije na svetu?\nKako čokolada utiče na nas organizam? 02/03\nKoja boja je najstarija? 10/07\nNema toga što se ne može rangirati i završiti na listi “naj” ovo ili naj “ono”. Tako je na osnovu istraživanja dobijena i rang lista miroljubivih naroda, koje se najviše ističu po odsutnosti agresije. U nastavku teksta otkrijte koje su se to nacije našle na ovoj listi.\nJapan od II svetskog rata nije ulazio u sukobe, a ova država se može pohvaliti i minimalnom stopom kriminala. U pitanju je miroljubiva država, bogate kulture i predivnih predela.\nMala nacija kao što je Singapur, ne može baš sebi da dozvoli da uzima olako sigurnost. Singapur je poznat po tome da radi na razvijanju dobrih odnosa sa susedima od proglašenja nezavisnosti, 1965. godine.\nDanska se može naći i na samom vrhu ove liste, jer je u pitanju najbezbednija zemlja na svetu. Karakteristično za stanovnike ove države je da se više bave stabilnom ekonomijom nego što ih zanima bilo kakav vid oružanog sukoba. U pitanju je prijateljski nastrojen narod, uvek rad da pomogne.\nLjudska prava ovoj državi su na prvom mestu. Norveška vlada stavlja mir na prvo mesto svojih prioriteta.\nOva skandinavska država nalazi se daleko na severu Evrope. Karakteriše je niska stopa kriminala, provala i pljački, iako se ubraja među najveće izvoznike oružja u Evropi. Švedska već dve decenije nije učestvovala u sukobima.\nU vreme velikih sukoba, Island je ostao po strani. Ovu državu karakterišu miroljubivi građani. Bez obzira na probleme sa kojima se država susreće, stanje u društvu je potpuno mirno.\nOva mala država predstavlja dom Evropske Unije i NATO-a. Da li je to razlog zbog kojeg Belgija retko kad učestvuje u sukobima, možemo samo da pretpostavimo. Bogata srednjevekovnim gradovima i božanstvenom prirodom, ova država predstavlja pravi mali raj za turiste.\nHuman Development Indeks je 2009. godine proglasio Češku državom s visokim razvojem ljudskih prava. Ova država izbegava sukobe i radi na jačanju ekonomskog sedišta.\nŠvajcarska je izuzetno je stabilna država sa veoma niskom stopom sukoba i kriminala. Nedavno je proglašena za državu s najmanjom stopom nestabilnosti vlade.\nSlovenija predstavlja jednu od najsigurnijih zemalja sveta. Kao visokopozicionirana članica UN-a, ova država pruža veliku sigurnost svojim državljanima.\nČokolada koja se ne topi u rukama\nKako je nastao lik Oliver Tvist\nGde je hrana najukusnija?


fontane u Nišu : Južne vesti\nfontane u Nišu\nNova fontana u centru Niša radi i van radnog vremena\n13:43, 13. 7. 2021.\nIako su radovi na novoj fontani na niškom Trgu kralja Milana završeni, pa je ona puštena u rad još u aprilu ove godine, građani pitaju zašto ona sada radi samo u određenim delovima dana, a ne konstantno, kao i kada tačno radi. Iz firme koja se bavi održavanjem fontane kažu da ona ima radno vreme koje je od 7:30 do 11:30, mada je u fontana ponekad uključena i u večernjim satima.\nRekonstuisani trg u Niškoj Banji prepun je vode koja se preliva iz betonskih fontana, javljaju čitaoci Južnih vesti koji šalju fotografije i snimke. Krajem prošle turističke sezone vode nije bilo, ali jeste popucalih betonskih ploča, pocrnelih cevi i žabokrečine.\nGrad Niš daje skoro 5 miliona za čišćenje fontana za godinu dana\n11:37, 13. 5. 2021.\nOdržavanje fontana na teritoriji Grada Niša u narednih 12 meseci radiće privatna firma “Keša” iz Niša, za šta će biti plaćena 4.822.800 dinara, jer je ta suma, koja je bila i jedina ponuđena na tenderu, procenjena kao najpovoljnija, obrazložili su iz Grada.\nNajavljivana kao spektakl, nova fontana u Nišu na Trgu kralja Milana krenula je sa radom, zasad bez pompe, ali i bez muzike. Lepo vreme i visoka temperatura izmamili su decu koja je već koriste da se osveže.\nU kružnom toku na Bulevaru Nemanjića fontana, a umesto Muzičke dvorane kod tržnog centra park\n13:16, 26. 3. 2021.\nDa će jubilarni 30. kružni tok u Nišu, koji se gradi na raskrsnici Bulevara Nemanjića i Ulice Blagoja Parovića, imati fontanu, najavila je gradonačelnica Dragana Sotirovski, koja kaže da će to biti velelepno zdanje koje će krasiti ovaj deo grada. Umesto koncertne dvorane koju su njihovi prethodnici najavljivali kod tržnog centra Delta planet , gradski većnik zadužen za izgradnju Nenad Stanković kaže da će tu biti park, jer je "malo zelenih površina u ovom betonu".\nIz Grada najavljuju da će tokom nedelje početi da radi 7 javnih česama u Nišu\n18:02, 7. 9. 2020.\nNakon celog leta bez vode, fontana na Trgu kralja Milana ponovo radi, a gradski većnik Miroslav Đokić najavio je da će tokom ove nedelje proraditi i sedam javnih česama u Nišu, dok se za ostalih deset čeka potvrda ispravnost. Iako su ranije u Opštini Medijana govorili da su česme zatvorene zbog epidemije, u kabinetu gradonačelnice sada kažu da nema ovakvih upozorenja iz Instituta za javno zdravlje.\n14:21, 14. 12. 2018.\nDva preduzeća čistila fontanu kod Kalče\n09:45, 29. 10. 2013.\nSamo dan nakon pisanja Južnih vesti, čak dva preduzeća čistila su fontanu u Obrenovićevoj ulici u centru Niša koja je nedeljama stajala ispunjena prljavom vodom, flašama i smećem.\nPapiri i flaše u gradskoj fontani\n10:46, 25. 10. 2013.\nPrva slika koju će svaki Nišlija ili turista videti kada u samom centru grada uđe u pešačku zonu iz Dušanove ulice je fontana ispunjena smećem. Iz Direkcije najavjuju da će rešiti problem.\nFontana kod Švajcarije kao bara\n15:33, 17. 7. 2012.\nRuglo u centru Niša. Fontana iza tržnog centra Kalča puna je kesa, limenki, plastičnih flaša i čaša, a kada mlaznice stanu nastaje prava žabokrečina.\n09:01, 19. 10. 2021.\nFoto-kolonija “Foto Istok - Foto Zapad” do petka u Nišu\n08:33, 19. 10. 2021.\nIzložba Miodraga Miće Popovića i Vere Božičković Popović u Oficirskom domu u Nišu


Holandski velikan pojačao napad tima! - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Transferi Fudbal Holandski velikan pojačao napad tima!\nFejnord je danas u svoje redove doveo igrača slovačke Žiline, Roberta Bozenika, u transferu vrednom 5 miliona evra, a igrač je potpisao ugovor do juna 2024.godine.\n🗄 Pictures with Pellè\n└📂 2020 #RoboRedAndWhite pic.twitter.com/xVuE30Lxop\nOvaj igrač igra na mestu klasičnog napadača, ima 20 godina i već je sakupio 8 mečeva za nacionalni tim Slovačke uz 4 gola. Čitavu svoju karijeru proveo je u redovim Žiline, a ove sezone privukao je pažnju dobrim partijama, na 18 mečeva, postigao je 4 gola uz 4 asistencije.\nPrethodni tekstSlavili su protiv ovog rivala na 11 prethodnih mečeva!\nSledeći tekstDa li je u pitanju saradnja ili samo jak domaći teren!


Pozitivni ljudi koji su pisali za nas na Prvi Na Google i Positive Business u martu | Pozitivna praksa\nPozitivni ljudi koji su pisali za nas na Prvi Na Google i Positive Business u martu\nPosted by mradovic ⋅ april 2, 2011 ⋅ Postavite komentar\nSa željom da to uradimo na jedan interesantan način, došli smo na ideju da na našim blogovima prvi na google i positive business pozovemo u goste ljude koji misle i rade pozitivno. Koji iza sebe imaju lepe rezultate rada ali i pozitivno razmišljanje kao način života. Tematski smo se opredelili za pisanje o „korišćenju Interneta u poslovne svrhe“ ali je našim gostima dozvoljena široka sloboda u izboru same teme o kojoj će pisati.\nSa velikim zadovoljstvom vam predstavljamo naše goste koji su pisali za nas u prošlom mesecu, martu 2011. godine.\nNa sajtu Prvi na Google, koji se bavi optimizacijom sajta, u sekciji pozitivni gosti, za nas su pisali Miloš Petrović, bloger i vlasnik agencije MWEB, i Nenad Petković, Cloud Hosting Sales & Marketing Director u EUnetu.\nNa sajtu Positive Business, koji se bavi pozitivnim poslovanjem, u sekciji pozitivni gosti, za nas su pisali Leon Šurbanović, pokretač projekta „3D Srbija“, Vera Mlađan, blogerka i pokretač akcije #tweetupSO i Nenad Petković, Cloud Hosting Sales & Marketing Director u EUnetu.\nZaista nam je bila velika čast da ugostimo ove sjajne ljude na našim sajtovima! Budući da težimo da naš način poslovanja uvek teži ka pozitivnim rezutatima, ljude koji odgovaraju ovom profilu sa radošću ugošćujemo.\nOstanite sa nama, u aprilu vam spremamo nova iznenađenja!\nDo sledećeg posta, ostajte nam zdravo!\n« Google vesti: I Google ima Like – Google plus 1\nPoslovna strategija Kirbija ili prodati senilnoj baki kirbi usisivač »


LIKOVNA UMETNOST « ČITAONICA « Umetnost • društva • događaji « Službeno odelo u Srbiji u 19. i 20. veku\nAutor Tema: Službeno odelo u Srbiji u 19. i 20. veku (Pročitano 11223 puta)\n« poslato: Jun 21, 2011, 11:03:02 pm »\nGovoriti o uniformi, pomalo znači i raskrinkati tajne koje ona sobom nosi, odgonetati zagonetke onih koji su je nosili, buditi uspomene, evocirati ponos ili strah, zaviriti u iscrtane dečačke sveske ili pak u snove devojaka, koje uzdišu za svojim "oficirom i džentlmenom"... Ali, i uniforma poseduje svojevrsnu moć govora... Evolucija službenog odela u Srbiji 19. i 20. veka, istoimenom postavkom u Galeriji SANU (decembar 2001— april 2002) i za tu priliku objavljenim katalogom — zbornikom radova, enciklopedijskog karaktera, prvi put je sveobuhvatno prezentovana i pozicionirana u odnosu na savrsmenu evropsku modu. Izložba, čiji je začetnik pokojni profesor Pavle Vasić, utemeljivač istoriografije primenjene umetnosti kod nas, a koja autentičnim materijalom prikazuje razvoj službenog odevanja tokom dva veka moderne srpske države, kao obeležja njene državnosti i sredstva osamostaljivanja i evropeizacije njenih institucija, ostvarena je zahvaljujući brojnim subjektima. Reprezentativna studijska izložba — Službeno odelo u Srbiji u 19. i 20. veku, zapravo, kao da objavljuje ponovnu spremnost muzejskih stručnjaka za rad na duge staze, koji u ishodu dobija potvrdu javnosti i dalekosežni smisao. Izložba i njena dugogodišnja priprema, kao i višedecenijski rad koji joj prethodi, podsećaju, u pravom momentu, na to da je za istinske domete u istraživanju ovakvih i sličnih pojava neophodan duži vremenski period (mada su se upravo iza te činjenice, godinama, skrivali mnogi "kustosi"), kao i timski rad i sprega institucija i pojedinaca. Nosilac projekta, realizovanog u saradnji sa Galerijom SANU, je Istorijski muzej Srbije, a koncepciju izložbe postavili su: akademski umetnik prof. Čedomir Vasić i kustos Istorijskog muzeja Srbije Nevena Krstić. Autori (Čedomir Vasić, Branko Bogdanović, Dušan Babac, Nevena Krstić, Nebojša Damnjanović i Milica Radovanović) i brojni saradnici obuhvatili su sve vidove službene odeće, iscrpno je istraživši i prezentujući, čineći pionirske korake na ovom polju, s obzirom na to da je tek vojna odeća bila prethodno donekle istražena, dok su ostali vidovi bili zapostavljeni, poput diplomatije, koja je prvi put sada, na ovaj način izučavana i predstavljena. Novinu čine i rezultati ispitivanja uvođenja i razvoja uniformi policije i žandarmerije u istom periodu.\nPostavka obuhvata različite oblasti uniformisanja; pored navedenih, zastupljene su i uniforme pošte, saobraćaja, rudarstva, šumarstva, prosvete, javnih i komunalnih preduzeća, sportskih udruženja, društveno-političkih organizacija, kao i odežde Srpske pravoslavne crkve koja je sačuvala kontinuitet sa srednjovekovnom kulturom odevanja. Nužno je stoga bilo da nosioci projekta ostvare saradnju sa brojnim muzejima, arhivama, bibliotekama, naučnim institucijama, Srpskom pravoslavnom crkvom, ustanovama iz oblasti javnih službi, vojske, policije, uslužnih delatnosti i drugih organizacija.\nPostavka i publikacija Službeno odelo u Srbiji u 19. i 20. veku značiće prekretnicu u naporima da se rekonstruišu mene i naučno sagleda tok ove interdisciplinarne oblasti, koja živi upletena u istorijsko klupko i zavisna od političkog, socijalnog, ekonomskog, tehnološkog i kulturnog razvoja određene sredine, a predmet je interesovanja stručnjaka različitog profila (istoričara, istoričara likovne i primenjene umetnosti, industrijskih dizajnera, kostimografa, etnologa...), kao i kolekcionara i šire javnosti. Stoga ovakvi projekti podrazumevaju i znatnu dozu uloženog entuzijazma, dok postavka o kojoj je reč uzvraća time što osvetljava stanja i promene ne samo u primarnoj oblasti koja se rekonstruiše, već putem nje i u društvenoj istoriji, ideologiji, umetnosti i estetici datog perioda, kao što upućuje, posredno ali i očigledno, i na razvoj mlade srpske države.\nRad na temi službenog odela u Srbiji značajan je doprinos istoriji civilizacije srpskog naroda i sveukupnoj istoriji razvitka domaće materijalne kulture. Komparativni metod koji su primenili i dosledno sproveli istraživači ove materije u odnosu na evropske modele i prevashodne uzore za komponovanje službenih odela u Srbiji, jedini je način da se iznesu relevantne činjenice i predstavlja primer koji valja slediti i u izučavanju drugih fenomena. U ovladavanju temom, istraživači su posegli i za obimnom literaturom, u okviru koje značajan segment čine i pisana istorijska dela i istorijsko-umetničke studije o umetnicima tog vremena. Međutim, kao najvažnije smernice poslužile su im: studije Desanke Nikolić i Sergeja Vrišera na temu srpskih službenih odela, kao i pisana zaostavština Pavla Vasića, knjige: Odelo i oružje, Nošnja naroda Jugoslavije kroz istoriju i, znatnije, Uniforme srpske vojske 1908—1918 (Istorijski muzej Srbije, 1980), delo koje, uz novi katalog, predstavlja ključnu publikaciju za svako buduće uranjanje u ovu materiju.\nNajznačajnije muzealije, predstavljene na izložbi, su originalne uniforme i oprema — dobro konzervirane, očišćene, očetkane ili pak izglačane. Predmeti su mahom vlasništvo Istorijskog muzeja Srbije, ali i mnogih drugih muzeja u zemlji, ili su pozajmljeni iz privatnih kolekcija. Kao važan, a u neki slučajevima i presudan, izvor pokazale su se umetničke slike iz ovog razdoblja, uglavnom portreti, koji su na izložbi postavljeni u kontekstu eksponata određene epohe. Budući da se ističu realističnošću predstavljenih likova uglavnom poznatih istorijskih ličnosti i materijalizacijom njihovih odela, kao i dimenzijama formata, preuzimaju i ulogu svojevrsnih putokaza posetiocima. Zastupljeni su originalni portreti autora: Arsenija Petrovića, Uroša Kneževića, Jovana Popovića, Steve Todorovića, zatim dela Marka Murata, Nadežde Petrović, Paje Jovanovića... crteži i akvareli Pavla Vasića, grafička i fotografska ostvarenja Anastasa Jovanovića i drugih često nepoznatih fotografa, a izuzetno je dragocen, u ovom pogledu, i film Krunisanje kralja Petra, koji su snimili Vilson i Moteršou, 1904. godine. Uvršćeni su i obimna arhivska građa i drugi pisani izvori, kao i štampani propisi, počevši od 1837. godine. Izvesne praznine u raspoloživom materijalu dopunjene su rekonstrukcijama.\nSvi eksponati koji potiču iz 19. veka, rariteti su prve vrste, poput Karađorđeve dolame iz 1810. godine, ili mundira činovnika statskog, koji je pripadao Jovici Milutinoviću, knezu valjevske nahije i predsedniku valjevskog magistrata, epoleta, sablji, špade, pešadijskog i artiljerijskog šlema sa šiljkom iz 1847. godine, episkopske odežde Stevana Stratimirovića, karlovačkog mitropolita od 1790. do 1836. godine... Međutim, mnogi dragoceni primerci nepovratno su izgubljeni. Iako posetilac izložbe, zbog obilja predmeta (preko 90 odela, akcesorijum, oružje, brojni portreti, odnosno likovna dela, crteži, fotografije, arhivski dokumenti...) nije toga ni svestan, postavka, ipak, skreće pažnju i na nužnost ozbiljnijeg tretiranja pokretnih kulturnih dobara, pogotovo onih takozvane "nulte" vrednosti, i dopunjavanja zbirki.\nPodseća ona i na potrebu uvođenja uniformologije kao pomoćne istorijske nauke, ali i na uniformu kao ogledalo svakog društva, pa i onog u kojem živimo.\nPojam uniforme izveden je od latinskog prideva uniformis (jednaka oblika, jednorodan). Prenet u francuski, termin uniforma od 18. veka, označava naročito propisano jednoobrazno odelo pripadnika neke službe ili formacije. Kod nas se ustalio i termin mundir, od latinskog moderari — umeriti.\nUniformisanje pojedinih vojnih jedinica datira od kraja 17. veka, ali korene ima još u detinjstvu civilizacije, kada se javila potreba za grupnom identifikacijom. Na praksu uniformisanja vojske presudno je uticalo uvođenje vatrenog oružja i stajaćih vojski, počevši od 14. veka. To je, istovremeno, i vek prepoznavanja potrebe odvajanja izvesnih profesija upravo kostimom.\nSlužbena odela u Srbiji 19. veka neverbalno svedoče o procesima obnavljanja srpske državnosti, osamostaljivanju vlasti, ustanovljenju državnih institucija, kao i kulturnoj emancipaciji i evropeizaciji države, dok ona koja će uslediti u 20. veku, govore o nastojanju učvršćivanja ovog identiteta ali i o promenama s nastankom jugoslovenske države. Istraživački tim je težio da sve to sagleda u širim okvirima društvene situacije u periodu koji beleži niz presudnih zbivanja na istorijsko-političkoj sceni, a time i dinamizam promena u kulturnom životu.\nSlužbena odela u Srbiji pojavljuju se kao posledica komponovanja elemenata kulturno-istorijskog nasleđa i evropskih modela s kraja 18. i početka 19. veka. Posle Prvog srpskog ustanka, vojska je uniformisana prema evropskim, odnosno ruskim uzorima. Celokupni državni aparat uniformisan je za vladavine kneza Miloša, da bi, od druge polovine 19. veka, puna uniformisanost bila propisana samo za vojsku i policiju.\nNajstariji primeri jednoobraznog vojničkog odevanja kod nas datiraju iz vremena austro-turskog rata 1788—1791, a reč je o srpskim dobrovoljcima u frajkorima. Već nakon Prvog srpskog ustanka, narasla je potreba za organizovanjem regularne, po evropskom uzoru uniformisane vojske, sa svešću o uniformi kao izrazu državnosti. Pošto je Rusija bila ratni saveznik Srbije od 1806—1812. godine, njen uticaj bio je presudan i za izgled i opremu vojske. Međutim, kostimografska analiza prof. Milice Radovanović upućuje na zaključak da izgled regulaša 1808. godine, u celini odgovara ampir silueti vojne i građanske muške figure, u skladu sa estetikom neoklasicističke figure. U vreme kneza Miloša, a posle Sretenjskog ustava, 1835. godine, svi činovnici dobijaju uniforme i vojne činove. Sudije su, na izvestan način, uniformisane još 1816. godine. Ukazom i Propisom uniforme od 6. marta 1837. godine, prvi put je u pisanoj formi određen izgled službenog odela i definisana hijerarhija državnog aparata. Osnovni oblik uniformi je istovetan, dok se razlike ogledaju u boji. To je ujedno i vreme kada počinje tehničko doba civilizacije i kada su primerci vojne i civilne odeće izrađivani u radionicama, o kojima se danas nedovoljno zna, kao, uostalom, i o upotrebi činovničkih odela u različitim prilikama.\nZa vreme kneza Aleksandra Karađorđevića, 1845. godine, nastoji se na modernizovanju srpske vojske, po ugledu na savremenu Prusku i Rusiju i sa elementima koji sežu sve do zaštitne opreme srednjovekovnih vitezova. Uvedena je plava boja uniformi, tzv. "narodna farba". Ukazom iz 1850. godine, pored državnih činovnika u užem smislu, uniformisani su i profesori, lekari, okružni i "indžiniri" rudarski, carinici i poštanski službenici. Tada dobijene oznake nekih delatnosti opstaće dugo, u diplomatiji sve do Drugog svetskog rata. Ponovnim dolaskom na vlast, Miloš Obrenović je, 1859. godine, ograničio činovničku svevlast i naložio pojednostavljivanje uniformi.\nUsled ratnih ambicija kneza Mihaila u odnosu na turskog protivnika, tokom njegove vladavine uložen je trud na ojačanju vojne moći zemlje. Tada je regularna vojska uniformisana po austrijskom i ruskom uzoru, dok je narodna bila odevena u romantičarskom duhu stare srpske nošnje, sa takozvanim dušankama, gunjevima, čakširama... Ubrzo će u vojsci biti uvedena i šajkaška — "graničarska" kapa iz Austro-Ugarske (šajkača). Novim Propisom iz 1870. godine, ustanovljena je jednostavnija uniforma nego prethodne, a njene nešto izmenjene forme protezaće se sve do obrazaca uniformi koje je srpska vojska nosila i proslavila u ratovima 1912—1918. godine. Državno odelo činovnika gubi reprezentativan karakter, i srodno je vojnom vice mundiru. Proglašenjem kraljevstva, 1882. godine, uvode se novine u vojnoj odeći, prema pruskim uzorima. Sredinom 80-ih godina sada već pretprošlog veka, donešeno je niz zakona o odevanju različitih državnih službi, a posebno diplomata, uz obavezan frak i dekoraciju srazmernu rangu, kao važnim atributima novog statusa države. Znatne izmene u odevanju srpske vojske uslediće krajem 19. veka, kao posledica politike približavanja Rusiji, odnosno takvih pokušaja kralja Aleksandra Obrenovića. Oko 1900. godine pristupilo se sistematskom uniformisanju pripadnika državnih službi, što je bilo na snazi sve do kraja Kraljevine Srbije, pa i kasnije. Propisom iz 1908. godine, za vojne uniforme određena je sivo-maslinasta boja. Stara srpska vojnička uniforma bila je osnov i za oblikovanje uniforme vojske novoustanovljene jugoslovenske države, 1918. godine. Pravilnik o izradi i nošenju diplomatsko-konzularne uniforme objavljen je marta 1931. godine. Iste godine, izdata je i Uredba o službenom odelu i naoružanju državnih policijskih izvršnih službenika, na snazi za celu teritoriju. Uniforme železničkog osoblja takođe su bile pravljene po uzoru na vojničke... Međutim, Kralj Aleksandar nastojao je da održi tradicionalnu i amblemsku vrednost pretežno srpske vojne uniforme, dok će civilne uglavnom predstavljati napuštanje uvreženih oblika utemeljenih na predratnoj srpskoj ili austrougarskoj uniformi. Posle njegove pogibije, ipak, jača engleski uticaj na vojnu odeću, posredstvom kneza Pavla. Tokom Drugog svetskog rata, na području Srbije kretale su se različite vojne formacije koje su se razlikovale po svojim obeležjima, a što se tiče državnih službenika, izmene su činjene skidanjem oznaka i amblema sa nazivom — Jugoslavija. Na savetovanju u Stolicama, krajem septembra 1941. godine, propisana je crvena petokraka zvezda za sve jedinice NOV i POJ. Nakon rata, izgled uniforme Jugoslovenske armije regulisan je Uredbom iz 1946. godine, uz izvesne kasnije izmene, a nemački i engleski uzori bili su bliži u odnosu na ruske, uprkos tešnjoj saradnji sa SSSR-om, do 1948. godine. Novi pravilnik o uniformama JNA ustanovljen je 1955. godine, i kao takve one će se praktično održati sve do 1991. godine. Što se tiče civilne odeće, počevši od službi milicije i pošte, ona je nakon rata polako dobijala svoj svedeni izgled, uz prisustvo crvene zvezde petokrake kao sveopšteg simbola nove vlasti. Političkom i ekonomskom reformom iz 1965. godine, oblici službenog odela približiće se civiliom odevanju kao i modnim kretanjima u svetu. Krajem prošlog veka, znatnim opadanjem ugleda institucija, biva zapostavljena i civilna uniforma, što, na sebi svojstven način, ukazuje na jalovost tadašnjeg političkog sistema.\nPosebnu pažnju posetilaca izazvali su komadi odeće vladara. Dok je Miloš Obrenović nosio dolamu, poput turske generalske uniforme, Mihailo oblači plemićko odelo mađarskog porekla. Sačuvana generalska uniforma Mihaila Obrenovića, bidermajer siluete, vrhunske zanatske izrade i izuzetne lepote, jedini je preostali primerak srpske vojne uniforme iz 30-ih godina 19. veka. Pored toga, očuvano je i devet kneževih oficirskih, pukovničkih, uniformi, koje potiču iz 60-ih godina. Za kralja Milana vezuju se razne generalske i oficirske uniforme, a tek će se za vreme Aleksandra ozbiljnije razmišljati o uvođenju posebnog vladarskog odela. Sačuvano krunidbeno odelo Petra I Karađorđevića, nastalo prema nacrtima znalca drevnih ikonografija i prepoznavaoca zahteva savremenog trenutka Mihajla Valtrovića, predstavlja jedan od najznačajnijih simbola srpske državnosti do danas, a dominantna je celina u okviru postavke. Krunidbeni plašt, oivičen hermelinom, izradili su Krikl i Švajger u Beču, a od kraljevskih insignija tu su još i: kruna, kopča za porfiru (plašt), skiptar i orb (šar).\nDvorska odela služitelja u Kraljevom domu, opremljena po uzoru na bečki dvor, ostaju, za sada, nedovoljno istražena.\nGotovo besprekorno izveden katalog sastoji se iz tekstova grupe autora, koji su ispoljili akribičnost u radu i izlaganju, a budući vođeni istim ciljem i idejom, kao da su alhemijski ujedinili i svoj stil pismenog izražavanja osim evidentne kompetentnosti, pa ne samo da je nivo radova ujednačen, već se stiče i utisak kao da je pisala ista ruka. Naravno, ovo ne treba shvatiti doslovno, jer su autentični doprinosi svakog pisca neosporni, već jedino u pogledu čitljivosti i uspostavljene usaglašenosti i kontinualnosti tekstualnog dela publikacije.\nZbornik radova započinje tekstom prof. Čedomira Vasića pod naslovom Službeno odelo u Srbiji: između istorijske činjenice i umetničkog dela, čime je već anticipiran širok kontekst sagledavanja problematike. Bavljenje temom službenog odela, koje mu je, na izvestan način, u amanet ostavio njegov otac, doprinelo je da se Vasić ispolji ne samo kao predan istraživač i koordinator u zamašnom poslu, već i da se nanovo dokaže kao erudita, ozbiljan tumač različitih fenomena i vešt pisac. Ne samo da je tekstom s njegovim potpisom ukazano na čitav niz mogućih čitanja originalnih uniformi na svim planovima, od političkog do umetničkog, već i na etičko opredeljenje i obavezu pružanja valjanih i proverenih odgovora u preduzetom diskursu. Akcentovano je i saznanje da evolucija službenog odela odražava težnje i zbivanja u društvu kako na individualnom, tako i na globalnom planu. Istaknuto je i nekadašnje postojanje svesti o trenutnim konkretnim mogućnostima i njihovoj primeni na planu uniformisanja, što treba imati u vidu i u budućnosti.\nKreiranje službenog odela zahtevan je i nezahvalan posao za dizajnere, upravo zbog mnogih ograničenja koja se pred njih postavljaju. Čini se da je od sada njima neophodna stepenica u radu upravo ova studija, čije se mnoge sentencije tiču sasvim aktuelnih nedoumica. Nije propuštena ni napomena da su, u savremenom svetu, uniforme izgubile značaj moralnog faktora. Realnost je da su i one roba čiji tradicionalni imidž služi kao reklamno sredstvo vojnog ili nekog drugog marketinga... tako da su pozivanja na tradiciju neprimerena. Recipročan je odnos međusobnog uticaja mode i uniformi. Danas, međutim, nisu više to ni samo pitanja nosivosti, jednostavnosti krojeva, estetske čistote..., već su, na primer, mnogi modni trendovi zasnovani na izgledu maskirnih uniformi, što ima za uzrok i posledice dublje konotacije nego što je sama modna ćud. Istorijske uniforme, na izvestan način, doživljavaju reafirmaciju i posredstvom savremene tehnologije, koja nam nudi otklon u virtuelne odiseje.\nVasić klasifikuje i određene aspekte koje uniformisanje podrazumeva. Psihološki aspekt, na primer, opterećen je istovremenim postojanjem čovekove težnje da bude izuzetan, ali i jednak drugima. Estetički momenat, pak, proističe iz delatnosti: ukrašavanja i funkcionalne operacionalizacije, a uniforma, izložba to potvrđuje, dejstvuje ne samo kao materijalni artefakt značajan za nauku, već i kao umetničko delo, što je i činilo podsticaj za ovaj projekat. Što se tiče društvenog aspekta, uniforme pomažu razotkrivanje stremljenja određene ljudske zajednice i pojedinaca neke epohe, čiji duh takođe u celini odražavaju. Idejni aspekt naglašen je početkom 19. veka, kada se uniforme javljaju kao obeležja nacionalnih država, pa tako i Srbija u prvom uniformisanju oružanih formacija vidi približavanje nacionalnom oslobođenju i samostalnoj državi.\nSledeće, prvo veće poglavlje u katalogu, napisao je Nebojša Damnjanović, a reč je o radu Razvoj službenog odevanja u Srbiji u 19. i 20. veku, nastalom u saradnji sa mr Nevenom Krstić, kustosom Istorijskog muzeja Srbije, koja je uložila višegodišnji trud na sakupljanju izvora u ovoj oblasti. Iz poglavlja u poglavlje, kao da rešavamo sve složeniju igru slagalica, postepeno i temeljno usvajajući izloženu materiju. Vojnim uniformama u periodu od 1808. do 1918. godine pozabavili su se Čedomir Vasić i Dušan Babac, koji je opisao i novije vojne uniforme. Utvrđeno je da razvoj vojnih uniformi kod Srba teče u zavisnosti od državnog statusa zemlje u određenom trenutku. U različitim periodima njene autonomije uniforme će biti pod uticajem: Austrije, Francuske, Saksonije i Virtenberga, dok će tokom ostvarivanja nezavisnosti prihvatati uzore Pruske i Nemačkog carstva. U 20. veku, pored ovih znatan je i uticaj Italije, Engleske, SSSR-a, a novije vreme i SAD. O uniformama žandarmerije i policije piše Branko Bogdanović, dok se odelima građanskih službi bitno posvećuje Vasić. Zasebnu celinu čini poglavlje iz pera Nj. Pr. dr Save Vukovića, episkopa šumadijskog, koji, nažalost, nije dočekao završnicu projekta u formi izložbe i kataloga. U vidu kakvog rečnika termina vezanih za sveštene uniforme i odežde, ono približava njene delove prosečnom čitaocu.\nPoslednje poglavlje čini sintetički tekst prof. Milice Radovanović, kao suvisli i preko potreban kostimografski pogled na službeno odelo u Srbiji. Bogato ilustrovana publikacija u boji, opremljena je preglednim i precizno sastavljenim katalogom u kojem su do tančina opisani najznačajniji primerci odeće i njenih detalja, a sadrži i bibliografiju i rečnik pojmova.\nSeriozna izložba, zaokružena i interesantna postavka, optimalno rešena u prostoru uprkos pomalo zamarajućoj, ali, u ovom slučaju (usled formi odela i brojnih likovnih izvora, reprezentativnih portreta ređanih na zidovima u više nivoa) neizbežnoj vertikalnosti (autori: Čedomir Vasić i Igor Stepančić) kao i pitko i relevantno pisana knjiga, mimo populističkog manira ali i sa pijetetom prema precima i značaju svakog zanimanja u društvu (izdavači: Istorijski muzej Srbije i Galerija SANU), krunisane su Nagradom Pavle Vasić (za 2001. godinu), koja nosi ime začetnika ideje i građe za ovaj istoriografski poduhvat, podsticajan ali i obavezujući za naredne istraživače. Nažalost, nedostižno je u kontinuitetu održavati ovakav nivo izložbi u celini, kao i posetu u impozantnom broju, kako u Galeriji SANU tako i bilo gde drugde. Takođe, ni činjenica da se o ovoj postavci govori kao i o "izložbi veka" nije pomogla da se tekstovima kritičara ustupi više mesta u dnevnoj štampi, a povodom nje. Ipak, ohrabrujuće je to da se projektom Službenog odela u Srbiji postavljaju visoki kriterijumi čitavom nizu struka i da bi njegova edukativna uloga mogla biti produžena, upotrebom ove publikacije u nastavne svrhe na odgovarajućim visoko-obrazovnim ustanovama. Tokom pripremanja izložbe, Istorijski muzej Srbije obogaćen je znatnim brojem novih predmeta, a povodom nje, eksponate mu je poklonio veliki broj pojedinaca i institucija. Ostaje još samo da se uglednoj ustanovi — Istorijskom muzeju Srbije, konačno, nađe utočište.\nČasopis za književnost, umetnost i kulturu\nIzdavač: Zajednica književnika Pančeva\nPančevo, mart 2002\n« Odgovor #1 poslato: Decembar 13, 2016, 08:58:01 pm »\nDIPLOMATSKO-KONZULARNE UNIFORME KRALJEVINE SRBIJE I JUGOSLAVIJE U XIX I XX VEKU\nU istoriji diplomatije izuzetna pažnja poklanjana je rangu diplomatski predstavnika. Bez obzira na vrstu misije koju su obavljali, diplomate su se borile za dobijanje višeg ranga koji im je određivao pravo prvenstva prilikom prijema kod suverena na svečanostima i drugim manifestacijama u zemlji prijema. U XVI, XVII, i XVIII veku na diplomatskoj sceni bile su stalno svađe i sukobi sa smešnim, a ponekad i tragičnim posledicama zbog ranga na koji su pretendoavli diplomatski predstavnici.\nDiplomate koje su dolazile iz velikih i vojno jakih država, tražili su za sebe viši rang, smatrajuću da tako štite interese svoje države i čast suverene koji ih je imenovao u diplomatsku službu.\nNajupornije u sukobima oko ranga ostale su diplomate Francuske i Španije. O njihovim incidentima zabeležene je najviše anegdota i dosetki u rešavanju problema. Sukobi su prestali sa dolaskom dinastije burbona na vlast 1871. godine, kada je Francuska na međunarodnoj sceni izborila status velike sile i potisnula Španiju u drugi plan.\nSukobi oko ranga diplomatskih predstavnika zabeleženi su i na našim prostorima. Na Kongresu u Sremskim Karlovcima 1699. sve prisutne delegacije Turske, Austrije, Poljske i Mletačke Republike, polagale su pravo na najviši rang. Sve delegacije su tražile da prve dolaze i ulaze u salu za konferencije. Znajući da svim prisutnima ne može biti dodeljen najviši rang, postojala je opasnost da neke učesnice napuste kongres. Rešenje je moralo da zadovolji sve. U kongresnim salama, u kojima su održavane sednice, otvorena su četiri ulaza, tako da su delegacije ulazile istovremeno.\nOsim diplomata, i vladari ― monarsi su pretendovali na viši rang za svoje diplomatske predstavnike u odnosu na države sa republikanskim uređenjem.\nBudući da je u diplomatskoj praksi "problem ranga" već dugo postojao, da sukobi i svađe nisu mogli da se izbegnu, bilo je neophodno utvrditi pravila koja će biti obavezujuća za sve.\nUčesnice Bečkog kongresa: Austrija, Francuska, Ruminija, Rusija, Engleska, Pruska, Španija, Portugalija i Švedska potpisale su Pravilnik o rangu diplomatskih predstavnika (Réglement sur le rang des agents diplomatiques).\nDa bi pravilnik bio primenjen u praksi i obavezujući za sve, opunomoćenici sila potpisnica Bečkog ugovora obratili su se opunomoćenicima drugih suverena, s molbom da potpišu i primenjuju doneti akt.\nPravilnikom su utvrđene tri klase diplomatskih predstavnika. Prvu klasu činili su ambasadori, legati i nuncije, drugu poslanici, ministri i ostali, a treću otpravnici poslova.\nSamo prva klasa diplomatskih predstavnika imala je reprezantativno obeležje, što je podrazumevalo kontakt sa suverenom, titulu ekselencije i još neke privilegije koje su s vremenom prenele na sve diplomatske predtavnike.\nDiplomatskim predstavnicima rang je dodeljivan po datumu notifikacije.\nBečkim pravilnikom i njegovom dopunom u Ahenu rešene su vekovne svađe oko ranga i etikecije diplomatskih predstavnika.\nDržavama je ostavljeno pravo određivanja klase diplomatskih predstavnika.\nNa pomolu je bio novi diplomatski problem. Velike sile bile su protiv prava malih zemalja da šalju ambasadore, odnosno predstavnike prve klase, jer su smatrali da to pravo pripada isključivo njima. Problem je prevaziđen primenom nepisanog pravila da države jedna drugoj šalju poslanike iste klase.\nOsim privilegija i imuniteta, diplomatsko-konzularni činovnici imali su više obaveza koje su proisticale i njihovih funkcija. Jedna od tih obaveza bila je nošenje diplomatsko-konzularnih uniformi u svečanim prilikama u inostranstvu i u slučajevima kada to naloži ministar inostranih poslova u zemlji.\nPozivajući se na tradicionalnu vezu sa Bečkim pravlinikom, klase diplomatskih predstavnika poslužile su za klasifikaciju uniformi. Pošto je Pravilnik dopunjen i zvanjima konzularnih činovnika, postojale su četiri klase diplomatsko-konzularnih predstavnika i četiri vrste diplomatsko-konzularnih uniformi.\nNošenje diplomatsko-konzularnih uniformi prihvatili su predstavnici svih zemalja izuzev Sjedinjenih Država, koje su zakonom iz 1867. godine zabranile nošenje službenih odela svojim diplomatsko-konzularnim činovnicima. Ostavljena je mogućnost da, kada to zahteva ceremonijal u zemlji prijema, diplomatski predstavnici Sjedinjenih Država nose večernja odela, kratak kaput (culotte courte) i zlatne kopče na cipelama.\nVrstu diplomatsko-konzularne uniforme i korišćenje utvrđivalo je Ministarstvo Inostranih poslova svake zemlje.\nSlužbena odela u XIX veku u Srbiji\nU XIX veku, kao posledica evropeizacije Srbije, uvode se službena odela. Obavezu nošenja službenih odela imala su vojna lica, policija, carinici, finiansijski službenici, vatrogasci, poštari, železničari, brodari, rudari, šumari, prosvetari, članovi sportskih udruženja, predstavnici, crkve i diplomatski predstavnici.\nZajedničko za sva službena odela je da su zadržala elemente tradicionalnog, ali se prati i uticaj zemalja u okruženju i evropskih zemalja u okruženju i evropskih zemalja uopšte od izbora materijala do najsitnijih ukrasnih detalja.\nU diplomatskoj službi u XIX veku bila su u upotrebi službena odela za služitelje Ministarstava inostranih poslova u zemlji i diplomatske predstavnike koja su koristile diplomate za vreme obavljanja misije u inostranstvu.\nO korišćenju službenih odela i diplomatsko-konzularnih uniformi nema sačuvanih pisanih propisa ili još nisu pronađeni.\nFotografije dioplomata Jovana Ristića, Milutina Garašanina, Nikole Pašića i dr. potvrđuju da su se koristila službena odela u zemlji a i diplomatsko-konzularne uniforme u inostranstvu.\nO obavezi nošenja diplomatsko-konzularnih uniformi nalazimo potvrdu i u prepisci Laze Kostića koji se pripremao za sekretara srpskog poslanstva u Rusiji. U pismu upućenom Miši Dimitrijeviću, traži da mu hitno pošalje knjige koje je ostavio u Novom Sadu da ih proda Narodnoj biblioteci, jer mu je potreban novac za pripreme pre odlaska u diplomatsku službu. "Molim te požuri ekspediciju inače sam u velikoj neprilici. Posle skupštine (1880) treba uskoro da pođemo u Rusiju, a imaću toliko troškova koliko mi državna kasa neće namiriti. Moram npr. naručiti uniformu budalasto skupocenu, stajaće me 100 dukata, bez toga me neće primiti u Zimskom Dvorcu, a zamenjivaću poslanika."1\nDiplomatsko-konzularne uniforme u Kraljevini Jugoslaviji\nPrvi sačuvani propisi o obavezi službenih odela u Ministarstvu inostranih poslova u diplomatsko-konzularnim predstavništvima potiču iz 1931. godine. Zastupnik ministra inostranih poslova, ministar građevina, doktor Kosta Kumanudi potpisao je "Pravilnik o nošenju službenih odela služitelja Ministarstva inostranih poslova."2 i Pravilnik o izradi i nošenju diplomatsko-konzularne uniforme.3\nSvi služitelji Ministarstva inostranih poslova razvrstani, ili nerazvrstani, bili su u obavezi da nose službena odela (zimsko i letnje) i službeni znak MIP prišiven na prednjem reveru jakne (okovratnika).\nPravilnik o izradi i nošenju diplomatsko-konzularnih uniformi u inostranstvu utvrdio je četiri vrste uniformi prema klasama diplomatskih predstavnika:\nI klasa za izvanredne poslanike i opunomoćene ministre,\nII klasa za savetnike i generalne konzule,\nIII klasa za prve sekretare i konzule,\nIV klasa za sekretare, vice-konzule i pisare.\nObaveza diplomatsko-konzularnih predstavnika bila je da uniforme pribave u propisanom roku: kraljevski predstavnici pre predaje akreditiva, a najduže u roku od 2 meseca posle naimenovanja, savetnici i generalni konzuli, prvi sekretari i kunzuli u roku od 6 meseci a ostali činovnici u roku od jedne godine računajući od 01.04.1931. godine.\nU Ministarstvu inostranih poslova uniforme su nosili punomoćnici ministra, opunomoćenici ministra na radu u Ministarstvu, načelnici odeljenja, šef Kabineta ministra i šef Protokola.\nDiplomatsko-konzularne uniforme koriste se u inostranstvu na dan rođenja kralja, dan ujedinjenja, prilikom blagodarenja u crkvi i po odluci šefa predstavništva. Prilike u kojima se nose uniforme u zemlji određivao je ministar inostranih poslova.\nDiplomatsko-konzularni činovnici koji imaju oficirske uniforme a bili su u obavezi da u prilikama koje važe za sve diplomatsko-konzularne predstavnike, takođe nose propisane diplomatsko-konzularne prema klasi kojoj pripadaju.\nO primeni propisa o izradi i nošenju diplomatsko-konzularne uniforme starao se Protokol Ministarstva inostranih poslova.\nPrema sećanjima diplomatsko-konzularnih predstavnika toga vremena uniforme su bile obavezne. Iako su elementi bili strogo propisani u kvalitetu, materijalu, boji, izradi, bilo je odstupanja.\nDa bi se izbegle moguće razlike, 1937. godine Protokol Ministarstva donosi novi pravilnik o izradi i nošenju diplomatsko-konzularne uniforme4, sa prilogom skica za sve elemente uniforme5 po klasama autora Milice Babić-Jovanović. [...]\nautor: Mr Mirjana Milenković\n1 Živomir Mladenović, Laza Kostić, u srpskoj diplomatskoj službi, zbornik radova SANU, Knj. X, Beograd 1951., strana 352\n2 Diplomatsko-konzularni godišnjak 1931.,Državna štamparija Kraljevine Jugoslavije\n3 Službene novine Kraljevine Jugoslavije, broj, 64―XIX,Beograd, 1931.\n4 Državna štamparija Kraljevine Jugoslavije, Beograd, 1937.\n5 SMIP (Savezno ministarstvo za inostrane poslove), diplomatsko-konzularne uniforme, (mapa) skica Milice Babić-Jovanović.\nViše na sajtu: Ministarstvo spoljnih poslova Republike Srbije


Sonic Lost World stigao na PC! - EmuGlx\nSonic Lost World stigao na PC!\nNikola Jovanović — 2. November 2015.\nU još jednom totalno random potezu firme SEGA, Wii U eksluziva iz 2013. skoro pune dve godine kasnije stiže i na PC. Da stvari budu još čudnije ovo i nije poslednji Sonic naslov objavljen za Wii U, prošle godine imali smo debakl poznat kao Sonic Boom: Rise of Lyric, koji bi najradije zaboravili… a izgleda da i SEGA slično razmišlja kada su odlučili da kao dodatni cashgrab na PC ove sezone puste predprošlogoišnju verziju koja je tu i tamo bolje prošla kod publike. Da li ovim potezom potvrđuju da je rebrand Sonic franšize bio loša ideja ili da SEGA jednostavno ne zna gde bije više nije ni bitno.\nOno što jeste bitno je da je Sonic Lost World™ od danas dostupan i na PC-u kao digitalni download. Port je pošteno odrađen sa punom podrškom za kontrolere, Steam Achievemente, clound saving, leaderboard liste, čak je tu i podrška za miša i tastaturu jer normalno kakva bi to Sonic igra bila da se ne igra na mišu /facepalm. Nažalost DLC vezan za Zelda svet nije prisutan zbog Nintendo licence, ali tu je zato Nightmare DLC potpuno besplatan uz kompletnu verziju igre koja košta 28e.\nAko niste do sada na Wii U odigrali ovaj naslov u kome se klasični Sonic, bez zavoja i šala, suprotstavlja Deadly Six ekipi koja se otrgla Dr. Eggman-ovoj kontroli, sada je pravi trenutak jer teško da ćete za to imati priliku na drugim sistemima. U svakom slučaju izuzetna prilika za PC igrače da odigraju poprilično dobar platformer. Za više informacija o svemu vezanom za Sonic-a zapratite čoveka lično na Twitteru (www.twitter.com/sonic_hedgehog), da… to je SEGA ovih dana.\nTags: PCSEGASonicSonic Lost WorldSteam\nNext post Divinity: Original Sin Enhanced Edition (2015)\nPrevious post EmuGlx TOP10 Horror igara idealnih za Halloween\nPS4 SEGA Xbox One 2017 Nintendo Switch Indie PC PlayStation 5 Nintendo Avantura online Anime Steam 2016 Switch Open-World Akcija Izdvajamo Xbox Series X/S Sony 2018 MP Coop FPS DLC PlayStation 4 RPG 2021 2019 Xbox 360 trejler UbiSoft Electronic Arts Activision Playstation 3 Microsoft PS5 Square Enix JRPG EA 2015 iOS 2020 PlayStation Capcom


Kako brzo rasti dugu kosu kod kuće? - Oporavak\nOporavak Telogeni gubitak kose što je to? Koristi li se liječenje za ovu vrstu alopecije?\nIsticanje Posvjetljujući šampon za kosu: recenzije za svijetlo i tamno\nNeugodan miris katranskog sapuna ne umanjuje njegovo dostojanstvo. Njegova pravilna uporaba omogućuje vam suočavanje s peruti, smanjenje masnoće kose, zaustavljanje gubitka kose i općenito poboljšanje vlasišta.


Damir Mašić se oglasio o sastanku s Eskobarom\nKako je naveo, trenutno su najpotrebnije izmjene Izbornog zakona Bosne i Hercegovine kojim će se spriječiti izborne krađe glasova\nL. M. 08.11.2021\nŠEF KLUBA ZASTUPNIKA SDP-A Damir Mašić se oglasio o sastanku s Eskobarom\nMašić: SAD neće dozvoliti bilo koju vrstu kršenja Dejtonskog mirovnog sporazuma\nDamir Mašić, šef Kluba zastupnika SDP-a u Predstavničkom domu Parlamenta FBiH, je nakon današnjeg sastanka sa specijalnim američkim izaslanikom za zapadni Balkan Gabrijelom Eskobarom (Escobar) kazao, da za razliku od poruka koje smo imali priliku prethodno slušati od gospodina Palmera, specijalni predstavnik Eskobar je bio puno direktniji i konkretniji. Prema njegovim riječima, samom početku rekao dvije, za BiH, ključne stvari.\n- Sjedinjene Američke Države sa svojim partnerima neće dozvoliti i spriječit će bilo koju vrstu pokušaja unilateralnog kršenja Dejtonskog mirovnog sporazuma, kao i otimanja državnih nadležnosti - kazao je Masić.\nApostrofirao pozicije i prijedloge SDP-a\nSjedinjene Američke Države sa svojim partnerima, kako kaže šef Kluba zastupnika SDP-a, neće dozvoliti i spriječit će bilo koju vrstu potencijalnih sukoba i rata u Bosni i Hercegovini.\n- Tokom svog obraćanja ukazao sam na nekoliko nepobitnih činjenica, a to je da se posljednjih 15 godina situacija u Bosni i Hercegovini svake godine pogoršava. Prelomni trenutak je predstavljao obaranje Aprilskog paketa ustavnih amandmana iz 2006. godine, dolazak Milorada Dodika i SNSD-a te godine na vlast u RS-u, ali i izostanak jačeg prisustva administracije SAD-a u našoj zemlji. To je otvorilo prostor, prije svega Rusiji, za jačanje svog destruktivnog uticaja u našoj zemlji preko Dodika i institucija RS - istakao je Mašić na svom Facebook profilu.\nU svom izlaganju je, kako navodi, apostrofirao pozicije i prijedloge SDP-a BiH u vezi cjelokupne situacije, koje u potpunosti korespondiraju i sa očekivanjima ogromne većine građanki i građana u BiH.\n- To su da je na sceni, pored neustavne blokade državnih institucija, i otvoreno podrivanje ustavnog poretka i suvereniteta Bosne i Hercegovine od strane pojedinih domaćih faktora, ali i dijela zvaničnih struktura naših susjeda i komšija - kaže on.\nDodao je da je institut Visokog predstavnika ključni faktor koji garantuje mir i stabilnost, te da je zbog toga potrebno dati punu podršku g. Kristijanu Šmitu (Christian Schmidt) u djelovanju u skladu sa ovlaštenjima iz Aneksa 10 Dejtonskog mirovnog sporazuma.\nPoduzimanje konkretnih mjera u deblokadi državnih institucija\nMašić smatra da građani očekuju od strane Visokog predstavnika u BiH poduzimanje konkretnih mjera na otklanjanju trenutne blokade državnih institucija, kao i sankcije prema odgovornim za kršenje Ustava Bosne i Hercegovine, Dejtonskog mirovnog sporazuma.\n- Mora se insistirati da se rasprava i odlučivanje vrati u Parlament Bosne i Hercegovine te da Tužilaštvo Bosne i Hercegovine konačno poduzme adekvatne pravne mjere protiv učesnika blokade i udruženog poduhvata rušenja ustavnog poretka naše zemlje - napisao je, između ostalog, Mašić.\nKako je naveo, trenutno su najpotrebnije izmjene Izbornog zakona Bosne i Hercegovine kojim će se spriječiti izborne krađe glasova.\nPriča o tzv “mirnom razlazu” koju godinama slušamo očigledno bila samo priprema za konkretnu realizaciju iste čiji je pokušaj upravo u toku. Paralelno se pri tome nastoji umrtviti medjunarodni faktor kako bi se ista pokušala dovesti do kraja bez konkretne reakcije - potcrtao je.\nNa kraju je naveo da je na trenutno stanje jedini odgovor jasna akcija i ponovno američko preuzimanje inicijative u našoj zemlji kao ključnog faktora stabilnosti i garanta mira kao i to da pored SAD, i brojne evropske države trebaju konačno odgovoriti na pozive za djelovanjem i poduzeti konkretne korake u vezi sa blokadama i ugrožavanjem mira u Bosni i Hercegovini.\nPredstavnički dom FBiH traži od visokog predstavnika Kristijana Šmita primjenu bonskih ovlaštenja\n27.10.2021 u 17:21\n27.10.2021 u 13:38\nDamir Mašić Gabriel Escobar


Ministar Helez u posjeti Makedoniji - Klix.ba\nFederalni ministar za pitanja boraca i invalida odbrambenooslobodilačkog rata Zukan Helez boravi u Republici Makedoniji gdje je danas imao odvojene radne sastanke s ministrom rada i socijalne politike u Vladi Makedonije Spirom Ristovskim i direktorom Uprave za pitanja boraca i invalida Vlade Makedonije Brankom Janevskim.\n„Razmijenili smo iskustva i mišljenja o pitanjima koja su u nadležnosti ministarstava, među ostalim, u oblasti ratnih vojnih invalida, demobilisanih boraca i drugo u nastojanju da u svojim resorima dođemo do najboljih rješenja“, izjavio je Feni ministar Helez.\nU Makedoniji, po njegovim rječima, sada donose zakone o braniteljima, pa su razmatrali draft tog zakona. Ministar Helez je ocijenio da u tom zakonskom rješenju ima nekih stvari koje su pravednije i bolje urađene u odnosu na zakon koji mi imamo, jer je obuhvatniji i predviđa nekoliko kategorija invalida više nego kod nas.\n„Danas smo dogovorili i neke zajedničke projekte prema fondovima Evropske unije za ove kategorije, ratne i neratne“, dodao je Helez govoreći o budućoj saradnji ministarstava.\nMinistar za boračka pitanja i predstavnik Vlade FBiH Zukan Helez tokom susreta s makedonskim kolegama imao je priliku da se upozna i o njihovim iskustvima u rješavanju pitanja civilnih invalida, odnosno civilnih žrtva rata i ostalih kategorija koje spadaju u domen rada i socijalne politike, kao i da prenese neka naša iskustva i rješenja.\nPosebno je razgovarano o rješavanju pitanja nezaposlenosti.\nTokom dvodnevne posjete, ministar Helez će sutra prisustvovati obilježavanju makedonskog nacionalnog praznika iz perioda 1941.- 1945. godina.\nNije poznato koliko beskućnika ima u BiH\n10.10.2012. u 16:00


02.03.2017. | 14:00\nHaha legendary...hahahaha..a vidi komentara ,,najbolji,bombarder...hahaha..a sto ne napisete kao ga u Engleskoj nisu pustali na tribine bez karte toliko je dobar da nije mogao ni na klupu ni dzabe na utakmice. ,a vrh karijere je kao kapiten oog sampionskog tima zavrsi u trecoj ligi Turske...ahaha..LEGENDARNO...


Kešer traži predračun za Pfizer ili Modernu – Križevci.info\nNačelnik općine Kalnik Mladen Kešer otvorenim je pismom zatražio od premijera Andreja Plenkovića i Stožera civilne zaštite da se mještani Kalnika prestanu cijepiti AstraZenecom jer je općina spremna platiti cjepivo Pfizera i Moderne.\n“Općina Kalnik spremna je za svoje stanovnike osigurati cjepivo drugih proizvođača koja su dostupna u RH na način da sama otkupi određenu količinu cjepiva i tako smanji stres i pomutnju koja se ovih dana događa“, poručio je Kešer.\nOd Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo traži da pošalje ponudu ili predračun za otkup 700 doza cjepiva tvrtke Pfizer, a Općina Kalnik će, predlaže načelnik, novac uplatiti Hrvatskom zavodu za javno zdravstvo.\nPodsjetimo, mještani Kalnika jučer su se trebali cijepiti na punktu u Svetom Petru Orehovcu, no odaziv je bio slab. Nepovjerenje građana nije ublažilo ni vrludanje županijskog Stožera koji je prekjučer prvo odgodio cijepljenje, a onda nakon upozorenja ministra Vilija Beroša da županijski stožeri nemaju ovlasti donositi odluke o odstupanju od Programa cijepljenja, tu odluku povukao.\nRavnatelj Nastavnog zavoda za javno zdravstvo Zvonimir Šostar danas je u programu N1 televizije komentirao priču oko cijepljenja AstraZenecom i pozvao političare da temu cijepljenja ne iskorištavaju u predizborne svrhe.\n“Politika treba ostaviti prostor struci da odluči o tome. Znam da su sada lokalni izbori, ali s tim se treba baviti struka“, rekao je Šostar.\nAstraZenecacijepljenjelokalni izboriMladen KešerModernaPfizerpredračunZvonimir Šostar


RTS :: Doktor Mladen\nRTS HD Doktor Mladen\nutorak, 25. dec 2018, 13:30\nDoktor Mladen Stojanović lekar iz Prijedora, vođa pobunjenika na Kozari. Privukao je sebi i priličan broj seljaka iz okolnih mesta. Nakon pobede nad neprijateljima na Mrakovici 1941. godine, postaje heroj stanovništva.\nOrganizovao je oružanu snagu od više hiljada ljudi. Kao najopasniji vođa, koji predvodi najveću i najjaču grupu, vrlo inteligentno i oprezno, trn je u oku okupatora.\nIako je inspiracija za film bila stvarna ličnost i stvarni istorijski događaji, radnja filma je znatno izmenjena.\nUloge: Ljuba Tadić, Pavle Vuisić, Ljubiša Samardžić, Jelena Žigon...\n(utorak, 25. dec 2018, 08:37) - anonymous [neregistrovani]\nKao poseban i obrazovan čovjek bio je trn u oku ne samo okupatora nego i vođe KPJ Broza.Narod ga je voli i kao takav bio je velika konkurencija Brozu.To mi je pričao stric koji je '34 godište i sjeća se tog vremena.Na području Banje Luke četnici i partizani su do februara 1942. godine bili jedna vojska a zvali su ih šumani (po šumama u kojima su se krili).U februaru 1942. godine je stigno naređenje (možemo pretpostaviti od koga) da se moraju podijeliti.U toj podjeli nije bilo nikakvih ideoloških motiva jer seljaci toga doba nisu o tome ništa ni znali.Dijelili su se pukom srećom i inercijom - nikako nekakvim ubjeđenjima.Zbog toga mi nikako neće biti jasna tolika netrpeljivost između četnika i partizana kada su to sve bili Srbi, braća, prijatelji, komšije, rođaci i sl. a uz to su imali zajedničku misiju - odbrana od ustaša koja je bila najveća prijetnja po opstanak srpskog stanovništva na tom prostoru.Da je dr. Mladen Stojanović kojom srećom ostao živ možda bi tok istorije na području Jugoslavije bio drugačiji.U svakom slučaju bio bi bolji izbor od Broza koji je podsticao sukobe naročito sa četnicima što je u prilikama u kojima je živjelo srpsko stanovništvo Krajine bilo besmisleno.


Crnogorski specijalni tužilac: Belivuka poslali u Crnu Goru da bude likvidiran - KRIK\nMilivoje Katnić (foto: printskrin)\nGrupa se sumnjiči za ubistva kriminalca Milana Ljepoje, navijača Gorana Veličkovića i Zdravka Radojevića, koje su, kako tvrdi tužilaštvo, namamili u kuću u beogradskom naselju Ritopek i tu ih ubili. Kuću su, piše u dokumentaciji, koristili isključivo za likvidacije. Detaljnije pročitajte ovde.\nViše o kavačkom klanu i ratu koji godinama vode sa suparničkim škaljarskim klanom pročitajte ovde.


DOGGY STYLE GROOMING | | Saloni za kućne ljubimce, šišanje pasa | Pariske komune 69, Novi Beograd Beograd | 011info.com\nAdresa: Pariske komune 69, Novi Beograd\nAutobus: 18, 78\nDoggy Style Grooming salon za šišanje i negu pasa, nalazi se na adresi Pariske Komune br. 69 na teritoriji opštine Novi Beograd.\nRadno vreme salona je radnim danima i subotom od 09:00h do 17:00h, četvrtkom od 13h do 21h. Nedeljom ne radimo.\nPored višegodišnjeg iskustva u radu sa psima, ljubav prema njima i prema groomingu, najveći je adut našeg salona. Pored kvalitetne usluge, od zaposlenih uvek možete dobiti i savet o adekvatnoj nezi, higijeni i samom odgoju vaših ljubimaca.\nU salonu Doggy Style Grooming, vaši miljenici mogu uživati u različitim tretmanima kao što su:\n-Medicinski tretmani kože\nSve usluge groominga pruzamo i za male i za velike rase pasa. Naravno u slučaju predloga samog vlasnika ili saveta zaposlenih, prema određenim vrstama tretmani se mogu vršiti uz prisustvo vlasnika ili one osobe prema kojoj pas ima najveće poverenje.\nPrisustvom vlasnika bismo umanjili stres, otklonili strah i na taj način učinili da se pas oseća sigurno i prijatno u našem ambijentu.\nOno što je takođe potrebno da znate pre nego što odlučite da postanete korisnici naših usluga jeste da je kozmetika raznovrsna. Ne samo da koristimo različite proizvođače nego i proizvode istih prilagođene svakoj vrsti dlake i osetljivosti kože.U slučaju da vaš pas pati od alergija ili određene kožne bolesti u dogovoru sa vašim veterinarom vršimo tretmane kupanja Medicinskim šamponima. Naš omiljeni brend i dugogodišnji saradnik je kozmetika Bloop čije proizvode možete poručiti i kupiti u našem salonu. Naravno tu su i drugi proizvođači kao što je Bio Groom, Showtech, Groom Professional, Virbac...i drugi.\nMožete nas zapratititi i na našem Instagram profile “doggy_style_grooming”, kao i na fejsbuk stranici “DOGGY STYLE Salon za šišanje i negu pasa”.\nNašu lokaciju možete pronaći aplikacijom Google maps.


Svet je '85. zanemeo pred njenim očima, 35 godina kasnije one pričaju još tužniju priču | Luftika\nSvet je ’85. zanemeo pred njenim očima, 35 godina kasnije one pričaju još tužniju priču\nKada se na naslovnoj strani časopisa National Geographic 1985. godine pojavio lik lepooke avganistanske devojčice, svet je bio očaran njenom nesvakidašnjom lepotom. Više od tri i po decenije od nastanka čuvene naslovnice te prodorne plavo-zelene oči nose još veću tugu.\nAutor tog kultnog portreta bio je reporter i fotograf Stiv Mek Kari, koji je radio na priči o sovjetskoj okupaciji Avganistana i izbegličkoj krizi.\nOvih 29 pravila žene Avganistana moraju da poštuju ili ih čeka…\nFotografije žena koje sanjaju da im deca idu u školu su dokaz licemerija…\nNaime, u šatorima obližnjeg izbegličkog kampa Nasir Bagh bila je organizovana škola, u kojoj se susreo s devojčicama mlađim od 13 godina koje nisu bile u obavezi da nose burke, a lica su im bila otkrivena. Ime mlade Avganistanke otkriveno je tek 17 godina pošto je slika objavljena – zove se Šarbat Gula i danas ima 49 godina.\nGodine 2001. kada su talibani svrgnuti s vlasti u Avganistanu, National Geographic je organizovao detaljnu potragu za devojkom. Posle dužeg vremena pronađena je u zabačenom delu planina Tora Bore, a njen identitet su stručnjaci potvrdili biometrijskim merenjem. Tada je imala tridesetak godina, živela je u bedi, a 2002. se ponovo našla na naslovnici National Geographic, pozirajući sa svojom slavnom fotografijom.\n“Proslavila me je, ali je dovela i do mog zatvaranja… Pre ovoga sam bila seljanka. Nije mi se dopalo što je moja fotografija u medijima. Sada sam jako srećna što mi je ukazana čast i učinila me je poznatom među ljudima. Ishod fotografije je pomogao mnogim udovicama i siročićima. Sada sam ponosna na to”, rekla je o fotografiji.\nIpak, ona nije mogla da utiče na njenu tragičnu sudbinu.\nŠarbat je kao devojčica, nakon što su Sovjeti izvršili invaziju na Avganistan 1979, s porodicom emigrirala u Pakistan i tamo živela u izbegličkom kampu s ocem, bratom i četiri sestre (majka joj je umrla kad je imala samo 8 godina). Udali su je sa 13 godina, ali njenom mužu je ubrzo postavljena dijagnoza hepatitisa C i umro je pet godina posle sklapanja braka. Šarbat ima petoro dece, jedna ćerka joj je umrla, takođe od hepatitisa.\nŠarbat Gula danas, foto: AA/ABACA / Abaca Press / Profimedia\nU Pakistanu je živela 35 godina, ali je osuđena i deportovana zbog posedovanja lažne pakistanske lične karte, a njen slučaj je pokrenuo priču o hapšenjima i prisilnoj deportaciji avganistanskih izbeglica. Šarbat je služila 15-dnevnu zatvorsku kaznu, ali prvu nedelju je provela u zatvoru, a drugu u bolnici gde su je lečili od hepatitisa C.\nPakistanci su shvatili da će im čitav slučaj narušiti reputaciju, pa su joj ponudili da ipak ostane, ali je ona to odbila. Izjavila je da će u Pakistan doći samo da ode na grob muža i ćerke i pomoli se.\nŠarbat se 2017. vratila u Avganistan sa bratom i decom, dočekao ju je čak i predsednik. Danas, ako je u svetlu najskorijih dešavanja uopšte živa, živi negde u Kabulu.\nAutor: Ana Kalaba/zadovoljna.rs\nŽena koju bičuju jer ne nosi burku ili je bez muške pratnje je budućnost koju Talibani donose Avganistanu\noznakeavganistan devojčica sa najlepšim očima naslovna strana national geographic šarbat gula talibani tragična priča\nNajstrašnije se vlada tamo gde su devojčice najveći neprijatelj režima, kao naprimer sada u Afganistanu\nDržavljanka Srbije o begu iz Kabula: Hapsili su nas, hteli da nam uzmu pasoše\nFotografije žena koje sanjaju da im deca idu u školu su dokaz licemerija zapadnog sveta\nAvganistanski bogataši kupuju dečake – oni su za zabavu, a žene su da rađaju\nOvih 29 pravila žene Avganistana moraju da poštuju ili ih čeka bičevanje, odsecanje udova, smrt


Kako objašnjava, optimalni prinos u jednoj sezoni je 20 tona po hektaru, a prodajna cena ide do dva evra za kilogram. U ovaj posao krenuo je sa velikim ulaganjem, ali sada ima veliku zaradu i izvoz za evropske zemlje, piše Aleksandra Vasić za Mondo.\nKako ističe, ovaj biznis započeo je pre šest godina, kada je odlučio da sa svog stalnog posla pređe na voćarstvo.\n"Odmah sam znao da treba da proizvedem što krupnije i kvalitetnije trešnje koje dobro prolaze na evropskom tržištu, jer su ekstra klase. Nisam se pravio pametan, nego sam konsultovao poljoprivredne stručnjake i druge uzgajivače. Izabrao sam poznate vrste, a to su regina i kordija. Zato sada imam prinos oko pet, šest, a ponekad i sedam kilograma po jednom stablu", kaže Darko.


"Ajkule" nadigrale vicešampiona Evrope | onogošt.me\n"Ajkule" nadigrale vicešampiona Evrope\nCrnogorska vaterpolo reprezentacija savladala je večeras selekciju Španije 11:6 u odlučujućoj utakmici za prvo mjesto u grupi preliminarne runde Svjetske lige.\nBez Aleksandra Ivovića, Đura Radovića, Uroša Čučkovića, Dimitrija Obradovića i Vladana Spaića "ajkule" su uspjele nadirati u gostima aktuelnog evropskog vicešampiona.\nIzjednačena igra viđena je tokom prve dvije dionice, da bi se izabranici Vladimira Gojkovića odvojili tokom treće dionice kada je napravljena serija 5:0 i već tada je postalo jasno da će pobjedu ostvariti Crna Gora.\n"Ajkule" su osigurale prvo mjesto u grupi i u četvrtfinalu će kao domaćin igrati protiv Hrvatske, a taj meč je na programu 17. marta.\n9:07 Dva nova slučaja koronavirusa u Nikšiću, u Crnoj Gori ukupno 160 zaraženih\n8:03 U Narodnoj kuhinji rade bez predaha, trenutno oko 400 korisnika


Ponovljena priča ili izvor morala\tsubota, 23 maj 2009 16:42\tZlatko Pangarić\tNa svijetu postoje samo fizički entiteti. Ljudsko ponašanje je također svodivo na promene na nivou materije. Međutim, kakav je mehanizam tog ’’svođenja’’?Share\nOpširnije...\tIntervju za Hardtalk\tsubota, 23 maj 2009 16:25\tAlan Badju\tIntervju Alana Badjua za BBC program HardtalkShare\nDiskurs\tsubota, 23 maj 2009 16:07\tSara Mils\tDiskurs je jedan od najčešće korišćenih termina u Fukoovom delu i istovremeno jedan od najprotivrečnijih. Sam Fuko ga u svojim delima definiše na više načina.Share\nOpširnije...\tGdje smo 40 godina nakon ’68 ponedeljak, 23 mart 2009 18:48\tSlavoj Žižek U razdoblju koje samo sebe naziva post-ideološkim, ideologija je više nego ikad područje borbe za prisvajanjem tradicija iz prošlosti. Jedan od najočitijih indikatora tog problema je liberalističko prisvajanje Martina Luthera Kinga.Share\nOpširnije...\tUmetnost kao pucanj u prazno ili umetnost bez svrhe\tpetak, 23 januar 2009 21:19\tZlatko Pangarić\tČovekova psiha, duhovni život, funkcionisanje nervnog sistema, jeste u suštini začet kao replika spoljnog sveta, njegove temeljne strukture i temeljnih sila. Pošto čovek neprestano radi i stvara misli da je i taj svet stvoren radom, ili rečju, ili silom, međutim, on je samo’’atomi i praznina’’.Share\nOpširnije...\tOtpor je predaja\tnedelja, 04 januar 2009 20:24\tSlavoj Žižek\tTakav „beskonačno zahtevajući“ stav ne predstavlja nikakav problem za moćnike: „Baš je divno što nas, svojim kritičkim zahtevima, podsećate na to u kakvom bi svetu svi mi voleli da živimo. Na žalost, mi živimo u realnom svetu, gde se moramo kretati u okvirima onoga što je moguće“.Share\nOpširnije...\tPonovljeno pitanje: da li etički stavovi mogu biti istiniti ili lažni? (II)\tsubota, 27 decembar 2008 15:17\tVladimir Milutinović\tOdgovor na problem objektivnog važenja etičkih iskaza u metaetici se kretao od toga da oni imaju objektivno važenje, preko stava da ga uopšte nemaju, do zaključnog stava da ga imaju delimično, u onoj meri u kojoj imaju deskriptivno značenje.Share\nOpširnije...\tPonovljeno pitanje: da li etički stavovi mogu biti istiniti ili lažni? (I)\tsubota, 27 decembar 2008 15:06\tVladimir Milutinović\tFilozofija istražuje opšte norme našeg mišljenja, dok nauka istražuje neku posebnu oblast stvarnosti (koja nije predmet filozofije, pošto su i opšte norme našeg mišljenja jedna posebna stvarnost). Ova istost metode znak je razgovora “na ravnoj nozi”, u kome nema autoritarnosti. Tako da ovaj tekst svakako spada u meta posmatranje etike, i komentariše metaetiku, ali istovremeno krši neka njena uvrežena pravila.Share\nOpširnije...\tDžon Stjuart Mil (1806-1873)\tsubota, 27 decembar 2008 13:09\tPedeset velikih političkih mislilaca\tJedan od najnepovoljnijih moralnih učinaka koji su delovali na mene u mom detinjstvu je taj da moje obrazovanje nije bilo obrazovanje iz ljubavi, već iz straha.Share\nOpširnije...\tŽivot sa idejom naspram nijansi ničega\tsubota, 27 decembar 2008 10:48\tAlen Badju\tNe slažem se da se SAD karakterišu kao imperijalna sila. Postoji osobenost koja čini da SAD zaista nisu Imperija, njihova politika ima za cilj organizaciju scene sveta striktno povezanu sa njihovim interesima. Naime, američka sila se prema ostalim delovima sveta odnosi na način zona.Share\nOpširnije...\tO ljubavi\tsubota, 20 decembar 2008 16:22\tŽak-Alen Miler\tSocio-kulturni stereotipi ženstvenosti i muževnosti su upravo u procesu radikalne transformacije. Muškarci su pozvani da se otvore prema vlastitim emocijama, da vole i feminiziraju sami sebe; žene pak preživljavaju svojevrsni “pritisak ka maskulinizaciji”.Share\nCenzura danas: Nasilje, ili ekologija kao novi opijum za mase\nPlatonova „kritika pisma“ i kritička medijska pismenost\nBiologija i filozofska pitanja\n« Početak Prethodna 1 2 3 4 5 6 7 Sledeća Kraj »\tStrana 2 od 7\tGlavni meni