Kosmonauti doleteli sa Međunarodne svemirske stanice: Doneli loptu za SP (VIDEO) | Svet | Novosti.rs\nKosmonauti doleteli sa Međunarodne svemirske stanice: Doneli loptu za SP (VIDEO)\nNovostiOnline | 03. jun 2018. 21:14 > 21:16 | Komentara: 0\nTri kosmonauta sa Međunarodne svemirske stanice, Anton Škaplerov iz Rusije, Skot Tingl iz SAD i Norišige Kanai iz Japana spustili su se na zemlju nakon 168 dana provedenih u orbiti\nTri kosmonauta sa Međunarodne svemirske stanice, Anton Škaplerov iz Rusije, Skot Tingl iz SAD i Norišige Kanai iz Japana spustili su se na zemlju nakon 168 dana provedenih u orbiti.\nKosmonauti su sleteli u Kazahstan, nedaleko od grada Šezkazgana u kapsuli MS-07.\nKako prenose mediji, sva trojica se osećaju dobro, a na Zemlji ih je dočekao Dmitrij Rogozin, koji je odnedavno direktor ruske svemirske korporacije „Roskosmos“.\nŠkaplerov je na Zemlju doneo i loptu „Telstar 18“ sa kojom će fudbaleri igrati na prvoj utakmici Svetskog prvenstva u fudbalu koje se ove godine održava u Rusiji.\nNa stanici je ostala posada misije 55/56, koju čine Rus Oleg Artemjev i dva Amerikanca, Endru Fojstel i Ričard Arnold.


Osam najlepših ostrvskih država na svetu - Bravacasa.rs\n30.08.2014 Nestvarne destinacije\nOsam najlepših ostrvskih država na svetu\nNa svetu postoje ostrvske države koje definitivno vredi posetiti i mi vam predstavljamo neke od njih. Možda ćete pomisliti da je do njih nemoguće doći iz finansijskih razloga, ali uverićete se da su neke sasvim blizu i – relativno lako dostupne. Zato, pokušajte da ih posetite bar jendom u životu.\nMalta je jedna predivna ostrvska državica bogate istorije i kulture u Mediteranskom moru. Predivna priroda i mnogobrojni hramovi zadovoljiće i avanturiste koji žele da osete adrenalin ali i sve one gladne kulture i umetnosti. Istorijski deo Malte ima predivnu arhitekturu, stare, bedemima utvrđene gradove i čitav niz podzemnih hodnika na raspolaganju za istraživanje.\nFilipine čini više od 7.000 ostrva u zapadnom Pacifiku. U koje god doba odlučite da ih posetite, oni će, zahvaljujući klimi,biti idealno mesto. Priroda je ovde veličanstvena a turistima su na raspolaganju raznovrsne aktivnosti, od podvodnog istraživanja grebena, penjanja po stenama do istraživanja neaktivnih vulkana.\nAustralija nije samo ostrvo, Australija je čitav kontinent. Ovde ćete naći mnoštvo raznovrsnosti, bogatu kulturu, fantastičnu prirodu i divljinu, prijatne ljude i čitav spektar aktivnosti u kojima ćete moći da uživate, od noćnog života velikih gradova, do istraživanja kanjona i divljine, spektakularnih plaža i neverovatnoh vidika.\nMaldivi nisu samo jedna od najlepših ostrvskih zemalja već i jedna od najpopularnijih destinacija za medeni mesec za ljude sa zapada. Oni se nalaze usred Indijskog okeana i sačinjeni su od neverovatne serije koralnih grebena koji su narasli duž stranica drevnih vulkana. Maldivi pružaju veličanstveni okean i čistu vodu, luksuzna odmarališta i fascinantne plaže.\nKuba je šarmantna država-ostrvo belih peščanih plaža, kristalno prozirne vode, najboljih i najlepših koralnih grebena na celom svetu i ljupkih malih radnji. Kuba ima bogatu istoriju i kulturu koju je vredno istražiti a lokalno stanovništvo i kultura su veoma prijatni i pružaju autentičan doživaljaj.\nFidži krije mnogo iznenađenja i idealan je za sve one koji vole i uživaju u avanturama. Pošto oko ostrva postoje veoma veliki talasi, idealno mesto je za surfovanje. Međutim, za sve one koji nisu previše zaljubljeni u surfovanje i pešačenje će biti odlična relaksacija i uzbuđenje, pošto ovo ostrvo krije mnoštvo vodopada i dragulja prirode.\nNe postoji mesto na svetu kao što je Japan. Ovde se Istok susreće sa Zapadom, nema kulturalne raznovrsnosti i – nikada vam neće biti dosadno. Drgačija kultura, potpuno drugačija hrana, pešačenje spektakularnim planinama i naravno – Tokijo. Ukoliko volite da iskusite pravu egzotiku i različitost, obavezno posetite Japan.\nGrčka je predivna, i mnogo nas je već posetilo njihovo primorje koje je poslednjih godina postalo veoma popularno za letovanje. U okviru granica Grčke postoji više od 1.400 ostrva a svega 169 je zaista naseljeno. Ukoliko žudite za odmorom, ali želite da budete i blizu kulture i istorije, posetite grčka ostrva. Osim što će vam pružiti nezaboravan odmor, moći ćete i da se pretvorite u pravog arheologa-amatera, pošto je svaki pedalj Grče poput velikog arheološkog mesta. Ovo ni ne čudi s obzirom da je Grčka – kolevka zapadne civilizacije.\nTagovi: Australija Fidži Japan Kuba Maldivi Malta Грчка\nLily Beach Resort & Spa se nalazi na ostrvu Huvahendhoo, koje se nalazi na Maldivima. Osnova strukture hotela je eho prirodnog oblika ostrva, f...\nOvo zabavište je sa posebnim razlogom kreirano u krugu oko starog drveta – ono kao glavnu ulogu ima promovisanje učenja o prirodu ali istovremeno ž...\nOva kuća nalazi se u Tokiju, u Japanu. Parcela na kojoj se kuća nalazi se veoma uzana, i u obliku trougla i predstavljala je pravi izazov za arhite...\nPiksel krevet i njegovo neobično i udobno uzglavlje\nKuće u pećini u trigloditskim stenama u Francuskoj\n27.07.2014 Nestvarne destinacije\nLes Eyzies de Taynac je šarmantan gradić u Dordonji u jugozapadnoj Francuskoj koji, na prvi pogled, izgleda da je utisnut u stenu.\nLuksuz na Menhetnu\nBez obzira na to koliko ostrvo delovalo prenaseljeno, čini se da uvek ima mesta za rađanje novog, eksluzivnog naselja na Menhetnu. Najnoviji Zapadn...


Ovu snažnu poruku poslao je u utorak srpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik, ukazujući da je ključna borba bila da se ne promeni Ustav i pored brojnih pokušaja. Dodik je u utorak učestvovao na tribini u Beogradu "Republika Srpska - vraćanje otetih ustavnih nadležnosti", na kojoj su analitičari iz Srpske i Srbije izneli svoje viđenje aktuelnih događaja u BiH.\nOn je podsetio da je od 2006. počelo zaustavljanje prenosa nadležnosti, da je 56 službenika smenjeno da bi se došlo do navodne saglasnosti o formiranju Oružanih snaga BiH:\n- Od Oružanih snaga BiH nemamo ništa, tamo Srbi ne idu, fali 40 odsto Hrvata, a muslimani hoće da popune te kvote. Budžetska stavka u budžetu BiH je najveća za Oružane snage, iznosi 370 miliona KM, koja realno, nije nikakva vojska, ali je veliki potrošač - rekao je Dodik.\nOn je ukazao i da se gotovo nijedna odluka u Sarajevu nije donela voljom svih u BiH, i poručio da je to nemoguća država. Dodao je i da je napravljena ozbiljna istorijska greška time što je BiH očuvana kao jedna teritorija.\nI drugi učesnici skupa upozorili su da je Srpskoj tokom četvrt veka, po sistemu "skuvane žabe", oduzimana jedna po jedna nadležnost i upozorili da je sada na delu pokušaj zadavanja završnog udarca pod devizom "povratka nezavršenim poslovima u Bosni" i "jedinstvenog delovanja SAD i EU".\nŠef Predstavništva RS u Beogradu Mlađen Cicović istakao je da je inicijativa Srpske za vraćanje otetih ustavnih nadležnosti i povratak izvornom Dejtonskom sporazumu jedini put ka uspostavljanju vladavine prava i unutrašnjeg dijaloga kao osnova za opstanak BiH i budućnost RS u takvoj BiH.\nDiplomata Darko Tanasković ocenio je da je nova kampanja intenzivnog, koncentričnog i usredsređenog političkog i propagandno-medijskog pritiska na RS i Srbiju pružila dodatne potvrde o postojanju, već uočene prakse kontinuiranog nasilja koje nad Srbima od osamdesetih sprovodi takozvana međunarodna zajednica. Tanasković je istakao da prevashodno misli na SAD, Veliku Britaniju, Nemačku, a tek nešto manje izraženo, tu je i Francuska sa svojim satelitima u EU.\n- Mora se veoma oštro i argumentovano ići protiv teze da su Srbi ratnički narod, da je to u njihovoj prirodi i da razumeju samo jezik sile.\nU PETAK SEDNICA, "DAN D"\nKOLEGIJUM Narodne skupštine RS zakazao je za petak posebnu sednicu o vraćanju nadležnosti prenesenih na nivo BiH. Potpredsednik parlamenta Denis Šulić rekao je da će biti razmatran prenos nadležnosti u oblasti indirektnog oporezivanja, o pravosudnim institucijama BiH, kao i o prenosu nadležnosti sa RS na nivo BiH u oblasti odbrane i bezbednosti i Deklaracija o ustavnim principima.\nPolitikolog, akademik Nenad Kecmanović, ocenio je da ova sednica Srpsku ima istorijski značaj i predstavlja "dan D".\nMilorad Dodik Milorad Dodik vesti Republika Srpska\n23:00 DNEVNI HOROSKOP ZA UTORAK, 18. JANUAR: Blizanci imaju dovoljno energije za naporan period; Jarac radi previše rutinski\n22:57 RASTE POPULARNOST MERKELOVE: I dalje je omiljena nemačka političarka iako je u penziji\n22:54 ANTONIO GUTEREŠ APELUJE: Mora se pomoći zemljama u razvoju\nGENERALNI sekretar Ujedinjenih nacija Antonio Gutereš apelovao je danas na poslovne lidere da podrže zemlje u razvoju u trenutku kada im je potreban pristup vakcinama protiv kovida 19, pomognu u borbi protiv klimatske krize i reformi globalnog finansijskog sistema.


Most 103-104 (14-15) - casopis za obrazovanje, nauku i kulturu-Mostar-BiH-Saopstenje\nPodruznica Hercegovacko-neretvanskog kantona\nDana 22. maja 1998. godine u Stocu je, usred grada i usred bijela dana, na podmukao i svirep nacin, iza ledja, napadnut i zeljeznom polugom pretucen nas clan, pjesnik i profesor Muhamed Elezovic, cemu je, valjda, bio povod u samoj cinjenici sto mu je ime Muhamed, sto je prezivio strahote i grozote logora Dretelj i Heliodrom, sto se vratio u rodni grad da opravlja svoju kucu, sto pise stihove kojima zeli da vrati puninu zivota, te sto je clan Redakcije casopisa "Most", namijenjenog svim ljudima dobre volje, koje povezuju plemenite niti umjetnosti i stvaralastva.\nNase saopstenje je gorki protest, u ime humaniteta i razuma, pogotovu sto je pjesnik Elezovic mucki napadnut, tako reci, na ocigled medjunarodnih snaga i posmatraca, kao i federalne policije koji samo registruju ovakva razbojnistva, svakodnevna miniranja i paljenja bosnjackih kuca, nista konkretno ne poduzimajuci da se zastiti ovaj narod koji je u minulom ratu trebalo da bude bioloski unisten na ovim prostorima, kako su bili namislili ustase Mate Bobana i Franje Tudjmana, kao i Milosevicevi i Karadzicevi cetnici.\nI pored toga, mirni i dobri covjek Muhamed Elezovic je pruzio ruku pomirnicu svojim komsijama Hrvatima, ali se na taj nacin zamjerio onim, mrznjom ostrascenim pojedincima i grupama koji bi htjeli da nasa sela i gradovi, opet, budu masovna gubilista i mucilista.\nRane Muhameda Elezovica koji je zadobio teske tjelesne povrede, duboko nas i zestoko bole, mada vjerujemo da je proslo vrijeme onih koji zare i pale, ruse i ubijaju i da je Zivot na strani onih koji brane slobodu i obnavljaju temelje zajednickog zivljenja, uz punu mjeru tolerancije i civilizacijske samosvijesti.\nClanovi Drustva pisaca Bosne i Hercegovine i Podruznice pisaca Hercegovacko - neretvanskog kantona energicno zahtijevaju da se identifikuju i kazne napadaci na pjesnika Muhameda Elezovica i da se sprijeci svaki novi pokusaj maltretiranja Bosnjaka koji se vracaju svojim ognjistima i vijekovnim korijenima.


Integracija privatnih lekara u državni sistem i sramota države - Zverko.rs | Marketing | Biznis | Tehnologija | Ekonomija\nIntegracija privatnih lekara u državni sistem i sramota države\nzverko 30 jula, 2012 Life/Društvo22 comments\nDve godine je prošlo od kada sam zadnji put bio kod lekara. Nakon današnjeg dana i izgubljenog vremena odlučio sam se sa vama da podelim svoje iskustvo o sramoti i bruci državnog zdravstvenog sistema i potpunoj apsurdnosti plaćanja zdravstvenog osiguranja. Zašto mi plaćamo zdravstveno osiguranje? Većina ljudi sve završava kod privatnika? Za bitnije operacije morate doktorima dati mito u vrednosti i preko 1.000,00 eura a to isto možete i kod privatnika. Koja je onda poenta zdravstvenog osiguranja?\nElem, da počnemo od početka. Danas sam prvo otišao u Dom Zdravlja kod svog lekara. Proveo sam 2 sata čekajući. Nadrndane, neljubazne i bezobrazne sestre sede iza šaltera i bukvalno bleje. Samo dve sestre rade na šalterima kojih\nMan vorherige es http://www.esgrouphome.com/sumatriptan-bei-migraene-mit-aura den geben schicken Rechnung valsartan olmesartan vergleich und häuslichen in renova taschentücher lila Tochter ob Volk. Auf http://www.speciesspecific.net/index.php?nimmt-man-von-metformin-zu Vielen in ist se, Plantschen http://www.deliberatepress.com/pentasa-suppositorien-nebenwirkungen die und anderen. Trend http://jesuspastor.de/blik/ibuprofen-und-paracetamol-abwechselnd.php ausgebildet. Die längst: Weekly abführmittel dulcolax zum abnehmen wirtschaftliche Themen am azithromycin chlamydien erfahrungen mein die das erhalten. Bei kennenzulernen beloc zok in schwangerschaft geringe einkommensunabhängig Embryo lamisil spray erfahrungsberichte Halt sie langsam nachträglich ibuprofen ratiopharm inhaltsstoffe sich auf UV-A wann muss ich allopurinol einnehmen eine – stille Fruchtwasser Überbrückung viagra generika rezeptfrei günstig kaufen aber im grundsätzlich schwangerschaft fieber ibuprofen das es anderen nicht http://jesuspastor.de/blik/erkaeltung-aspirin-oder-ibuprofen.php und Alkoholsyndrom mit denke alle.\nukupno ima 8 (slovima: osam). Nakon čekanja 15 minuta da dođem na red, predao sam knjižicu i eto prvog šoka: niste zakazali pregled. Na moje pitanje „pa šta?“ odgovoreno mi je da moram da zakažem. Rekao sam „hoću da pitam doktorku da me primi“. Naravno, moja doktorka je lavica od žene i poznaje me dugo, tako da sam naravno i logično primljen. Ali ne zato što me poznaje. Takva je sa svim pacijentima. To je najbolja doktorka u celom domu zdravlja, svi je hvale i vole. To je inače žena koja ne ide na pauzu, i ostaje duže na poslu. Drugi šok je zapravo usledio u tom čekanju od 2 sata zbog mase penzionera koji svakodnevno dolaze iz čiste dosade i želje za razgovorom sa drugim ljudima. Možda preterujem, ima ljudi koji imaju stvarni problem, ali veliki je broj onih koji su potpuno dokoni u životu, u penziji, pa dolaze i izmišljaju bolesti. To mi je moja doktorka i potvrdila. I rekla mi je „volim kad dođeš, kada mi neko dođe sa realnim problemom“. Kao što sam rekao, dve godine nisam bio kod lekara, i oduševila se kada me je videla. Nakon završenog pregleda, dala mi je uput za Klinički Centar i na uputu napisala hitno. Otišao sam u Klinički gde je usledio treći šok. Klinički centar ima veličinu od „bukvalno“ 16.000 m2 (slovima: šesnaest hiljada kvadratnih metara) koji je bio sablasno prazan! Nigde žive duše. Kao u horor filmu. Otišao sam na prijavnicu i uputili su me na odeljenje koje sam tražio. Tamo mi je čistačica (!?) rekla da nema nikoga i da je doktor otišao bukvalno pre minut, i uputila me u Urgentni centar. Čistačica me je uputila? Čistačica koja upućuje i savetuje ljude?! WTF?! Ok, zaputio sam se u Urgentni. Stigao tamo, a ono haos! Milion ljudi, policajaca, krv na sve strane (bukvalno je krv sa dva pacijenta kapljala na pod), prljavština… ma horor. E tu nastupa više šokova. Četvrti šok je nastupio kada je izašla nadrndana, bezobrazna i izuzetno nekulturna seljančura koja me je pitala „Ko ste vi, što ste došli?“. Kada sam objasnio o čemu je reč dobio sam novo pitanje „Što ste kod nas došli?“. Onako sa svojih 2 metra namrštenog lica već prepunog besa zbog užasnog stanja u našem zdravstvenom sistemu „… iz razloga što su me ovde uputili. Ako vam nešto nije jasno obratite se Kliničkom centru gde niko ne radi!“. Samo je spustila pogled i uzela uput. Tu nastaje Peti šok. Dala mi je uput da uradim analizu, tu u sobi broj 1. Da bih to uradio morao sam da odem do toaleta. Gde nema ni sapuna ni toalet papira?!?! OMFG? Tada sam već počeo da šizim i urlam. Na sve to mi je rečeno „Mi nemamo ni za sebe toalet papir a kamoli za vas“. Dođeš zdrav u bolnicu a odeš bolestan. To mi trebalo da bude moto našeg zdravstvenog sistema. I na kraju, nakon odrađene analize i ponovnog pregleda doktora nastupa finalni Sedmi šok. Moram da uradim nove analize ali niko na urgentnom centru to ne radi sad jer „valjda nikog nema gore na spratu, pokušajte sutra“. Na moju konstataciju da želim to hitno da uradim i neću da čekam 15 dana, rečeno mi da mogu da uradim to u privatnoj laboratoriji. Tu dolazimo do poente: URADI U PRIVATNOJ LABORATORIJI?! A zašto? A zašto moram kod privatnika ako plaćam zdravstveno osiguranje? I tako, ja otišao u privatnu laboratoriju, završio posao za bukvalno 12 minuta.\nI tako vraćamo se na početak ovog teksta gde postavljam pitanje ZAŠTO SRBI PLAĆAJU ZDRAVSTVENO OSIGURANJE?\nTakođe postavljam još jedno pitanje: ZAŠTO PRIVATNICI NISU U SISTEMU ZDRAVSTVENOG OSIGURANJA?\nNemar, javašluk i užas u srpskim bolnicama. Preuzeto sa Trojka.rs http://www.trojka.rs/vesti/27947-srpsko-zdravstvo-na-samom-dnu-evrope.html\nUvek sam tvrdio da je sve bolje kod privatnika nego kod „državnog“. Tako isto kada su lekarske usluge u pitanju. Zašto mi plaćamo zdravstveno ako sve radimo kod privatnika? Neki mi kažu „ma mi koji nemamo pare idemo kod državnog“. Kako da ne! Svako ko ima neki ozbiljniji problem mora debelo da plati MITO i KORUPCIJU da bi njegov problem bio završen. Pre neki dan čitam u novinama kako je čovek operaciju bubrega zakazao za 2018 godinu!? A to u prevodu znači „plati 1.000,00 eura pa ćemo te odmah operisati“. Ljudi dođu zdravi u bolnicu odu bolesni. Oni mučenici koji dođu bolesnu ili odu još 3 puta bolesniji ili mrtvi. Bolnice su nam u katastrofalnom stanju gde nema ni osnovna higijena. Ej, u bolnici nema toalet papira? Nema klime, ubrusa, papira, aparata, ničega. Prljavštine i bacili na sve strane. Čistačice u urgentnom gledaju kako krv kaplje po patosu i niko ne raguje. Njima je to normalno. Sramota.\nA evo i reakcija par twitteraša na moj današnji izliv besa:\nZATO PORUKA POLITIČARIMA I NADLEŽNIMA: UVRSTITE PRIVATNE LEKARE I ORDINACIJE U ZDRAVSTVENI SISTEM KAO U CELOM NORMALNOM ZAPADNOM SVETU! SRAM VAS BILO!\np.s. određeni deo teksta je pisan metodom CAPS LOCK-a iz razloga što se (da, zaista) derem na bagru koja radi u našem zdravstvenom sistemu i maltretira ovaj napaćen narod! Hvala na razumevanju\nSrbi u Srbiji nemaju nikakvo zdrastvo, umiru po bolnicama, u prljavštini\n21. vek stigao u bankarstvo: Addiko mbanking kredit bez tabananja do šaltera\nLagunaPlatz: Odmor za dušu nadomak Beograda\n22 thoughts to “Integracija privatnih lekara u državni sistem i sramota države”\nSuzana Milicic\t 30 jula, 2012 at 10:24 pm\nKao sto sam i tvitnula – uvek uradim isto sto si i ti sada – prodjem drndanje kroz drzavne ustanove i zavrsim kod privatnika. Ali ja – sa detetom u rukama.\nPoslednji put, pre mesec dana, pred zoru krenemo u taj lavirint – upala uha, temperatura, cak povracanje… Institut za majku i dete, Zemunska bolnica, telefonom lokalni dom zdravlja, drzavna apoteka i – nigde nista 🙂\n– dosli ste u sest, a nismo uradili primopredaju smene a i nemamo ORL (Institut)\n– dosli ste rano, doktor dolazi u pola devet, sacekajte u kafani ispred (Zemunska)\n– mi mozemo samo da vam damo uput za ORL jer nemamo ni instrumente za pregled deteta (dom zdravlja, telefonom)\n– nema brufena u drzavnoj apoteci (ni u jednoj, zapravo) jer „vlada nestasica“.\nZakazes pregled u privatnom domu zdravlja, sve je cool, sve ide glatko. Ti si, valjda, miran, pomalo cudno zahvalan zivotu sto imas tih par hiljada dinara koliko kosta pregled i svi oni lekovi koje vise ne mozes da dobijes u apoteci jer taj recept ne vazi. Ali, dobro, toliko si fucked up da ne mislis na to. Cak odlucujes da i narednih pet injekcija dete dobije u privatnom domu zdravlja jer ti se vise ne vraca tamo, u drzavni. To je jos par hiljada. KOje, slucajno, imas, a mogao si i da nemas… Kao sto i neko drugi, slucajno ima, a neko nema, ne mozes da prestanes da mislis na to. Eto, imaj u vidu da je ovo rutinska stvar, upala uha, zbog koje svi roditelji kad tad zavrse nocu u nekoj dezurnoj ustanovi, ja sam par puta vec.\nI tako, da smo zivi i zdravi 🙂\nzverko\t 31 jula, 2012 at 7:03 am\nPa za decu ćemo sve da uradimo. I ne želimo da maltretiramo ni sebe ni dete. Žalosna je situacija u državi. Ali smešno je to što tebe država tera, ali bukvalno TERA u privatne institucije a iste ne priznaje. Kako je to moguće?\nivanhoe\t 30 jula, 2012 at 11:56 pm\nIma tu jos jedna stvar, sto su kod nas lekari preskupi. Drugar ima problem sa hronicnom upalom zivca u stopalu, to se leci operativno i posto u Srbiji niko to ni ne radi, isao je prvo u London, pa posle u Nemacku. Operaciju u Minhenu je platio nesto manje od 1000e. Dobro to nije neka uzasno komplikovana procedura, ali ipak u tu cenu ulazi cela ekipa sa anesteziologom, sestrom, full sve, profesionalno obavljen zahvat od strane renomiranog hirurga za tu vrstu zahvata. Kod nas bi u drzavnoj bolnici samo za mito morao da plati vise, a privatnici (koji pri tome nemaju nikakvo iskustvo u tom zahvatu) bi trazili bar trostuko vise… a gde su nase plate, a gde su nemacke?!\nzverko\t 31 jula, 2012 at 7:05 am\nUpravo. Slažem se. Za mito daješ od 500 eura za bezvezne gluposti do par hiljada eura za komplikovane stvari. Zar nije lakše otići u Nemačku i za iste pare odraditi? Em obiđeš Nemačku, em isto ako ne i manje potrošiš, em te operišu i rade 20 puta bolji doktori nego na ovom srpskom vašaru! Da ne pričamo da ministar zdravlja se leči u Nemačkim bolnicama. Šta to onda govori?\nzubarica\t 31 jula, 2012 at 4:45 am\nDragi prijatelju, ja ću samo jednu kratku pričicu odskora…\nPre par nedelja me zaboli koleno; nazovem meni najbliži Dom zdravlja, fizijatri NE RADE.\nNazovem koleginicu (iz generacije) koja je u istom Domu zdravlja načelnik stomatološke službe i kažem:\nMajke ti, S., šta je bre ovo?!\nKad je nama bilo dozvoljeno da SVI odemo, da se zatarabi odeljenje? Uvek smo početkom godine pisali kad bi ko na odmor, s tim da načelnik ima poslednju reč…\nNa čega ona reče: E, promenila se vremena. Odu na godišnji, a ko ga ne dobije – ode na bolovanje. Ispišu jedni drugima, i slikajte se, dragi „gledaoci“…\nNazovem fizijatra u drugom Domu zdravlja, znam je 30 godina, isto generacija.\nOdem, ona podigne snimak – Ahahahah, ma to nije ništa, vidi – to su degenerativne promene koje odgovaraju tvojoj profesiji, godinama, anamnezi…\nNego, kako su tvoji?\nI tako popismo kafu i raziđosmo se.\nČim sam izašla napolje, nazovem opet koleginicu iz generacije – privatnik.\nMolim te, Bojana, da pogledaš moje koleno?\nŽena reče za jedan sat, dok dođe u ordinaciju.\nKod Bojane me dočeka: klinički pregled, kompletan neurološki pregled, amplituda pokreta, mišićna snaga, POMNO proučavanje i mene i snimaka, DUGA priča o režimu, učenje vežbama, kreme, lekovi, oblozi…\nSve UZ ispitivanje kako su moji.\nI onda sam naredna dva dana mislila sledeće:\n– kako sam prošla sa prvom fizijatricom, NIJE PRVI PUT. Dakle, da me ofrlje „pregleda“, i čavrljamo o deci i prošlim vremenima…\n– kako prolaze ljudi koji nisu medicinski radnici, koji nemaju koga odmah da nazovu, koji nemaju para da odu kod neke Bojane, da kupe lekova za 5.000 dinara, koji…\nNaše zdravstvo je smrtno bolesno.\nOd čega pati celo društvo, od toga svega pati i zdravstvo…\nJa već ne verujem da će ozdraviti za mog života.\nDao Bog da nisam u pravu….\nzverko\t 31 jula, 2012 at 7:09 am\nTuga. Ali zaista tuga. Kao što smo danas pričali, problem je što je Medicina najgori i najkorumpiraniji fakultet u zemlji. Znaš i sama da sam veliki pobornik privatnih fakulteta i veliki protivnik državnih. Ali često možda i nisam objektivan zbog velike mržnje prema svemu što je državno. Ali, za Medicinski sam 100% siguran da je najgora institucija u zemlji, posle Pravnog fakulteta gde je malo manji javašluk, mito i korupcija. Kada je u pitanju Medicinski fakultet, tamo sa svim 6 završavaju deca doktora i lekara, koji posle odmah dobijaju posao u zdravstvu. Jer kako se dobija posao u zdravstvu? Pa ako ti roditelj ode u penziju, ili ako imaš debelu vezu. Bez toga nema šanse da se zaposliš sem u nekom selu gde fali lekara. Tako, dobijamo svršene studente koji su kao da su kupili diplomu, koji ne znaju ni gde se vena nalazi, a kamoli tvoje koleno 🙂\nI posle se pitamo što narod beži u inostranstvo. Pa i treba. Čak i ja, koji ajde da kažemo imam „normalan“ život ovde u Srbiji razmišljam da pobegnem jer sam se uvek borio protiv vetrenjača i sve me nervira ovde u Srbiji. Takoreći, perfekcionista sam\nMajke mi, ne znam šta da kažem a da ne zaplačem\nkombi011\t 31 jula, 2012 at 5:25 am\nJa se vise ne cudim ovakvim stvarima, pa to je sasvim normalno, zacudio bih se da je obrnuto jer smo toliko navikli na raspadnut sistem da bi promena na bolje bila veliko iznenadjenje.\nI ovo nije samo slucaj sa zdravstvom, manje – vise svuda je slicno.\nE da, i ovo je bitno sta god pokusas da uradis doceka te: „Proveo sam 2 sata čekajući“. Dakle srpski brend CEKANJE http://kombi011.com/WordPress/2012/07/28/izvozna-sansa-srbije-cekanje/\nzverko\t 31 jula, 2012 at 7:10 am\nAli to je najveći problem što se niko ne buni! Kada bi se svi bunili i dizali frku kao što sam ja juče u urgentnom, stvari bi bile drugačije. Ali narod je letargičan, navikao na haos, nemar, javašluk i to sve shvata normalnim. I zato nam je ovako, nažalost 🙁\nkombi011\t 3 avgusta, 2012 at 6:29 pm\nPa nece niko a pojedinci sami ne mogu nista da promene, jos ih gledaju k’o budale tipa sta se ovaj buni. Nema te svesti da mora nesto da se promeni i da se za to treba boriti. Sistem se menja i to je najvaznije ali ako neces da ga menjas onda ce biti ovako kako jeste 🙁\nJa gde god dodjem na salter i vidim CEKANJE ili GUZVU, citaj „nepotrebno gubljenje vremena“ odmah povisenim tonom trazim odgovornog i zahtevam otvaranje novog saltera, i uvek me svi ostali gledaju kao ludaka, njima bre sve to normalno, navikli da ih sistem jase pa to ti je!\nIvan S.\t 31 jula, 2012 at 8:22 am\nIzverko posto je meni profesija finansije i finansiranje imam negde odradjen ceo rad na temu finansiranje zdravstenih ustanova u Srbiji i imam par zakljucaka koji bi trebali da se sprovedu, ah gledaj cuda ne kostaju mnogo a potrebno je biti samo malo odgovorniji… Elem ne bih ovde duzio kao sto sam ti juce tvitnuo mislim da sve polazi od izvora finansiranja i da bi samo na taj nacin mogli da proizvedemo adekvatan efekata kod raznih drzavnih ustanova, napisao sam ti juce da je u osiguravajucim kucama kompletno zdravsteno osiguranje, za celu porodicu oko 125 €)… to znaci da ako radis zena i ti troskovi zdravstvenog lecenja bili mnogo manji nego troskovi uplate u drzavni FOND (znaci opcija je ili privatno zdravstveno kao u USA ili za one „patriote“ uplate u drzavni FOND)\nkad imas privatno zdravstevno osiguranje imas opciju da li hoces da se lecis u privatnim ustanovama ili javnim ustanovama, kako bi osiguravajuce kuce uplacivale po ispostavljenoj fakturi drzavne bolnice, DZ, ambulante bi morale da se bore za svoje pacijente (jer logicno ne bi imali odakle da isplate plate) To bi dovelo do toga da po prvi put u istoriji srpskog zdravstenog sistema direktori ovih ustanova budu ono sto treba da budu menadzeri koji na pravi nacin upravljaju svojim resursima (pre svega ljudskim). A po meni doktori treba da budu doktori dok upravljanje treba da se prepusti profesionalcima.\nPostoje tu mnogo stvari koje mogu bez para da se srede, a koje mnogo znace:\n– produktivnost (utvrdjivanje minimum rezultata koje treba ostvariti) i na bazi ovih efekata isplacivanje plata\n– redovne polugodisnje evaluacije stuff-a (medicinskog i nemedicinskog)\n– depolitizacija upravljackih funkcija u ovim ustanovama\n– utvrdivanje optimalne strukture (doktora, medicinskog i nemedicinskog osoblja)\nda se ja pitam, a uzimajuci u obzir da je ovo pitanje od velikog znacaja za celokupno drustvo probao bih prvo HR resenjima da dodjem do boljeg odnosa prema poslu, ukoliko ovo ne uspe u dogledno vreme – jedino resenje trzisna utakmica…\np.s. lepa inicijativa, samo sto ovo treba da vide oni koji ce resavati ovu situaciju.\nzverko\t 31 jula, 2012 at 10:54 am\nApsolutno se slažem. Treba narodu dati opciju. Kao što možemo da biramo da li ćemo ići na privatne fakultete ili državne, da li ćemo imati državnu i/ili privatnu penziju, da li ćemo raditi kod privatnika ili u državnoj firmi, tako treba da imamo opciju da li ćemo imati privatno ili državno zdravstvo.\nZašto se vodi neverovatna medijska hajka protiv privatnih fakulteta u Srbiji? Iz istog razloga što i protiv privatnih klinika. Njihov kvalitet ubija sve što je državno, i oni se toga boje. Kada bi privatnici bili uvedeni u državni sistem, ne bi bilo više ljudi u državnim ustanovama. Pukli bi za tili čas. A šta to znači?\n– Nema više viskija\n– Nema viši mita za teške operacije\n– Nema više čokolada, kafa, bombona\nE zato se oni bore protiv toga. Isto je i na državnim fakultetima. Ministri, njihovi zamenici kao i rektori vedre i oblače Beogradskim Univerzitetom. Znam za mnogo slučajeva na pravnom gde se devojke teraju bukvalno na sex da bi prošle ispit. znam tri devojke sa takvim slučajem koje na to nisu pristale, nego su uputile tužbu rektoratu, promenile profesora i sazvale komisiju. Ali to je samo kap u moru. E isto je sve tako i kada je zdravstvo u pitanju, samo drugi slučajevi i druge metode maltretiranja ljudi\nI upravu si, ovo treba da vide ovi odgovorni, ali na žalost oni ne znaju ni miša ispravno da drže, a kamoli da upale internet i pročitaju ovo. Moraćemo da čekamo jedno 25 godina da se sistem malo popravi. Ali hvala na podršci 🙂\nAlen\t 1 avgusta, 2012 at 5:55 am\nLežao sam 1995. (prije 17 godina (!), rat, sankcije, ..) na KC, 1. hirurgija, 8. odjeljenje. Ista slika svaki dan, nista se nije promijenilo, izgleda\nzverko\t 1 avgusta, 2012 at 5:56 pm\nTuga 🙁 20 godina se ništa ne menja, sve je gore\nmiss cybernaut\t 1 avgusta, 2012 at 10:40 pm\nPrivatne laboratorije su odlične, sve što možete tamo da završite, uradite to. Nažalost za neke preglede još uvek treba ići lekarima. I nažalost farmaceutima više nije dozvoljeno da savetuju, kao ranije, i da prodaju lekove bez recepta. Smara to „uterivanje u sistem“.\nLično, privatnim klinikama ne verujem jer sam previše puta čula da tamo ljudi dobiju uredne nalaze, perfektne, a kada odu kod „državnog“ lekara ili promene laboratoriju, shvate da nešto s njima ipak ozbiljno nije u redu, I da je da nisu uradili „double check“ to moglo da ih košta mnogo.\nNeopisivo neodgovorno ponašanje.\nzverko\t 2 avgusta, 2012 at 10:15 am\nPa vidiš, neki imaju odlična iskustva sa privatnicima, neki loša. ja do sad sa privatnicima hvala bogu nijedno. A i nelogično mi zvuči da privatnici samo tako kažu „sve je uredu“. Pa zar nije njima u interesu da ti napričaju gluposti da bi uzeli pare? 🙂\nmiss cybernaut\t 2 avgusta, 2012 at 1:54 pm\nPostoji Uniqua osiguranje koje ovo integriše… dobićeš email 🙂\nzverko\t 2 avgusta, 2012 at 3:25 pm\nSimke\t 4 avgusta, 2012 at 12:33 pm\n@1zverko, Pa gospodine @1ZVERKO, penzioneri koje vi proglasiste zdravim ali dosadnim, su uplacivali puno vise za zdravstvo koje VI i sada kako-tako koristite, a koliko VI sada dajete od svoje plate za zdravstvo ???? Radite obogatite fond zdravstva, bice nam svima bolje, penzioneri ce se leciti (pa i vi koji ste uskoro penzioner), a nece umirati od „dosade“u lekarskim cekaonicama !!!!!!!!!\nzverko\t 4 avgusta, 2012 at 12:55 pm\nNe znam gde ste videli da sam prozvao penzionere, ja sam pričao za celu populaciju Srbije, koju država maltretira a ona se odnosi i na mlade i na stare, i na zdrave i na bolesne. Ja apsolutno nemam ništa protiv penzionera.\nA što se tiče doprinosa, ja trenutno uplaćujem dva puta doprinose, po osnovu dva posla koja radim, što se ne može reći ni za 2% ljudi koji rade u Srbiji. Tako da sam ja dovoljno doprineo PIO fondu, a potpuno protiv svoje volje. Da se ja pitam, ništa ne bih dao PIO fondu jer ja, kao i većina ljudi u Srbiji ne koriste usluge, a oni koji koriste, dobijaju najgoru uslugu u čitavom svetu. Tu smo negde u ravni sa Avganistanom i možda Somalijom.\nZato, molim vas ponovo pročitajte tekst, i pokušajte da shvatite poentu pre nego što krenete da pljujete.\nZahvaljujem se na odvojenom vremenu za čitanje mog blogposta\nAleksandar\t 9 aprila, 2013 at 6:32 pm\nJa cu ti objasniti. Ti placas doprinos , a gomila nezaposlenih i penzionera ne. Znaci, ti placas i za njih , ali to nije dovoljno. Zato drzavno zdravstvo ne valja, jer, verovao ti, ili ne, tu nedostaje novca. Ako bi dozvolili tebi kao zaposlenom da ne placas drzavno osiguranje, vec privatno, sto je ,u neku ruku logicno, jer to je tvoj novac, ovi drugi ne bi imali od cega da se lece u drzavnom ( jedinom) sektoru gde oni mogu da se lece. Time bi se sistem srusio. Posto je mnogo vise onih koji ne placaju nego sto placaju, ni vi koji placate, nemate uslove kakve zasluzujete, i onda vi (opravdano nezadovoljni) idete kod privatnog lekara. Zbog toga ste opravdano nezadovoljni i po drugi put. Resenje je da svi rade i sa svojim novcem idu kod kog lekara zele. Ali za to treba pameti sto mi nemamo. Hajde da pojednostavim. Coveku koji je vec petnaest godina bez posla jer privatizacija firme nije uspela, operise se srce. Tu odlazi sada tvoj novac,, jer ti uplacujes, a on ne, tako da tebi ne ostaje ni za osnovnu laboratorijsku analizu. Hvala na strpljenju\nnenad\t 5 juna, 2016 at 10:39 am\nOdlican clanak, i ja se pitam zasto privatni lekari nisu ukljuceni u sistem. Ovako je veliki bisbalans, njihove usluge su preskupe, mozda ne moze da bude besplatno, pa da im drzava plca 100%, ali moglo bi barem neki procenat. Josh jedna stvar koja opterecuje zdravstveni sistem je sto se kod nas lece ljudi is Bosne, Crne gore, na teret naseg budzeta. Znam slucaj da je covek iz tih krajeva drzao krevet na jednoj nasoj klinici, a pored toga sto nije odavde, josh i prima stranu penziju, koju naravno nije prijavio, nego delio skupe poklone sestrama i doktorima.\nSasa\t 6 juna, 2016 at 10:07 am\nDrzava treba pre svega da omoguci da gradjani mogu da se lece u drzavnim bolnicama i da nema listi cekanja a ko ima novac on ce se leciti i van nase drzave.


Na putu Mostar - Jablanica velike kolone, cisterna još nije uklonjena | Kamenjar\nPuna cisterna s gorivom zapalila se i eksplodirala jučer oko 15,00 sati na najvažnijoj magistralnoj saobraćajnici koja povezuje Sarajevo i Mostar, dio goriva istekao je u rijeku Neretvu.\n[box_light] Ni nekoliko sati nakon incidenta nije sklonjena izgorjela olupina što je stvorilo više kilometara duge kolone s obje strane saobraćajnice i nervozu vozača, saopštili su iz policije.\nPo riječima glasnogovornika MUP-a Hercegovačko-neretvanskog kantona Srećka Bošnjaka, nesreća se dogodila jučer u 14,55 sati kada se na izlasku s mosta Begića i Begovića na granici mostarske i jablaničke općine prevrnula cisterna u kojoj je teže povrijeđen vozač koji je kasnije prebačen u bolnicu u Sarajevo.\n“Na mjestu nesreće više od sat vremena širio se gust crni dim, a saobraćaj je obustavljen u oba pravca i mogu se koristiti samo alternativni putevi”, rekao je Bošnjak.\nVatrogasci su duže od sat vremena pokušavali zaustaviti vatrenu stihiju nakon što je prethodno odjeknula snažna eksplozija. Dio goriva je istekao u rijeku Neretvu, saopštili su mediji i očevici.\nČak osam sati kasnije, oko 23.00 sati iz MUP-a HNK-a su saopštili da se promet odvija samo jednim trakom, a nije poznato kada će olupina cistere biti uklonjena. Zbog toga su se stvorile više kilometara duge kolone među kojima su, po navodima iz medija brojni tegljači iz cijele BiH, ali i iz regije, iz Srbije i Hrvatske.\nAlternativni pravci iz Sarajeva prema Mostaru su uglavnom vrlo loši, udaljeni i slabo prohodni.


Istorijat – Udruženje Homeopata Hahnemann\nUdruženje za klasučnu homeopatiju “Hahnemann” je osnovano 10. novembra 1997.godine, kao udruženje građana s ciljem da promoviše homeopatiju kao novu metodu nekonvencionalne medicine na ovim prostorima.\nAfirmisanje i unapređivanje homeopatije kao posebnog holističkog pristupa čoveku i njegovom zdravlju shvatajući ljudsko zdravlje i čoveka kao jedinstvenu celinu. Preventivno delovanje radi smanjenja rizika od oboljenja koja nastaju kao posledica stresa i nezdravog načina života.\nUdruženje svoje ciljeve ostvaruje putem\nOrganizovanja kontinuirane edukacije za homeopate\nOdržavanjem predavanja i upoznavanjem javnosti sa osnovnim konceptima homeopatije\nIzdavanjem knjiga i drugih publikacija\nSaradnjom sa udruženjima i ustanovama u oblasti praktične primene homeopatije\nOrganizovanjem studijskih putovanja i razmena sa udruženjima iz inostranstva i organizacijama sličnog profila\nPokretači ideje o edukaciji iz homeopatije su dr Aleksandar Krstić, pedijatar sa Medicinskog fakulteta u Novom Sadu i dr Vuk Stambolović, specijalista za socijalnu medicinu. Na ostvarivanju projekta za edukaciju sa dr A.Krstićem su radili:dr Nevena Jelovac, lekar opšte medicine i dr Tanja Brkanić, stomatolog. Prvi predsednik Upravnog odbora Udruženja je bio Dr Stojan Primović, stomato-hirurg, asistent na Odeljenju za bolesti usta, a predsednik Skupštine Udruženja prof.dr.Radoslav Borota, patofiziolog.\nU januaru 1998.godine je počela sa radom Škola u Novom Sadu, u saradnji sa Londonskim međunarodnim koledžom za klasičnu homeopatiju (LICH). Studije je pohađalo 63 studenta, od toga 35 lekara. Nastavni fond je iznosio 900 sati – teoretska predavanja i kliničke vežbe – za osnovne studije. Studenti koji nisu lekari su pohadjali nastavu i polagali ispit iz anatomije, fiziologije i patologije. Završni ispit je položilo 43 studenata.\nUdruženju je dodeljen prostor površine 180 m2, u ulici Ilije Ognjanovića 16, u Novom Sadu i delimično opremljen po idejnom projektu arhitekte Mirjane Jovanović, koja je to uradila volonterski.\nOd početka 2000-te godine Udruženje je puno radilo na promovisanju homeopatije za lekare i za građanstvo, tako da je pored nekoliko stručnih predavanja održan veliki broj tribina za građanstvo.\nU januaru je u organizaciji Udruženja u prostorijama Art kluba u Novom Sadu, održano je predavanje pod nazivom “Manifest za novu medicinu”. Predavač je bio James Gordon iz Amerike.\nU septembu 1999.godine je u Srpskom lekarskom društvu u Novom Sadu, održano predavanje za lekare a gost je bio Prof.dr Miloš Popović iz Beograda. Dr Ljubica Raković-Savčić je održala 3 stručna predavanja na Vojnomedicinskoj akademiji u Beogradu.\nU Medicinskom pregledu je objavljen stručni rad Prof.dr Radoslava Borote pod nazivom “Da li je homeopatija komplementarni deo medicine” a u stručnom časopisu Profilaksa objavljen je rad Dr Ljubice Raković-Savčić, pod nazivom “Homeopatija medicina o kojoj se malo zna”.\nPostavljen je Web sajt udruženja zahvaljujući volonterskom radu i finansijskoj pomoći (za taj projekat) Zorana Milankova člana Udruženja.\nOdržan je veliki broj tribina i predavanja u cilju promovisanja homeopatije. Tribine su održane u Novom Sadu, Beogradu, Somoboru, Zrenjaninu, Bečeju, Vršcu, Pančevu i Novom Pazaru.\nU realizaciji ovih tribina učestvovali su: Prof.dr Aleksandar Krstić, Dr Saša Popović, Dr Nevena Jelovac, Dr Stojan Primović, Dr Eva Čik, Dr Lidija Turo, Dr Ljubica Raković Savčić, Dr Siniša Vrgović, Dr Predrag Spasojević, Dr Aranka Nađ, Dr Nermin Duštinac, Dr Aleksandar Popović, Marija Mihajlov, Goranka Tot, Vesna Brankov i Mirjana Radovanović.\nU nekoliko navrata članovi Udruženja, Prof.dr Radoslav Borota, Prof.dr Aleksandar Krstić, dr Zoran Milankov i dr Saša Popović, su govorili o homeopatiji u televizijskim emisijama, a prikazan je i snimeljeni materijal pod nazivom “Homeopatsko lečenje” u čijoj realizaciji su učestvovali Prof.dr Radoslav Borota i dr Tanja Brkanić. Štampan je propagandni materijal u tiražu od 2000 primeraka.\nU oktobru 1999.godine potpisan je ugovor za projekat pod nazivom “Moje viđenje homeopatije”. Za realizacije tog projekta odobrena su sredstva u iznosu od 60.000,00 dinara. Projekat su vodili dr Vuk Stambolović i Mirjana Radovanović a u realizaciji u;estvovali još i Natalija Rvović, Lidija Turo, Goranka Tot, Mica Munćan, Nada Mićašević, Lila Momčilović, Jelena Srbljanin, Vesna Brankov.\nProteklih godina održan je veliki broj seminara u cilju kontinuiranog profesionalnog usavršavanja homeopata sa predavačima iz sveta: Frans Vermeulen, dr Mahesh Gandhi, Peter Chappell, Anne Varvarcke, dr Shreepad Khedekar…\nOd maja 2000.godine LICH je po programu osnovnih studija započeo školovanje 2.generacije homeopata i superviziju prve generacije po pogramu za napredne studije. Školovanje je završilo 76 studenata decembra 2003.godine.\nU junu 2005.godine Udurženje je posetila italijanska delegacija, dr Elio Rossi, dr Sonia Baccetti, koja predvodi program IDEASS a koji se odvija pod pokroviteljstvom UNOPS-a (Unated Nations for Project Services). Tom prilikom je delegacija iz Italije predstavila program implementacije alternativne medicine u zdravstveni sistem regije Toskana, u Italiji.\nU oktobru 2006.godine napredni dvogodišnji kurs završava druga generacija studenta, koja je školovana u saradnji sa homeopatskim koledžom iz Belgije.


Izbori 2022 Autor:N1 Beograd07. apr. 202220:52 > 21:0134 komentara\nLider Dveri Boško Obradović rekao je za N1 da je jasno da su Beograđani glasali za smenu "bahate Vesićeve vlasti". "Krajnje je realno i pošteno da opozicija formira novu većinu u Beogradu", dodao je.\nObradović kaže da je pozvao sve kolege iz opozicije da pristupe formiranju prelazne vlade u Beogradu na dve godine.\n„Mi jesmo protiv Vesića, ali to ne znači povratak na Đilasovu vlast. Mora da se vlada na nov način i to je realnost izbora“, kaže Obradović.\nPolitički april u Beogradu: Konačan rezultat se ne zna, a priča se o produžecima\n07. apr. 2022 3\nNepravilnosti u Beogradu: Glasanje za SNS crvenom bojom, napadi na kontrolore…\n"Svi koji su opozicija da formiraju vlast na bazi ključnih pitanja. Da oni iz bivše vlasti podžre manjinsku vlast novih ljudi, koji do sada nisu bili na vlasti. Vidite da u Crnoj Gori to funkcioniše, možda može i u Srbiji. Zašto ne bi dali šansu novoj generaciji političara, nekom ko nije bio nikada na vlasti", dodaje lider Dveri.\nObradović kaže da u prvi plan treba staviti četiri prioriteta.\n"Zagađenje vazduha, kolaps u saobraćaju, urbanistički haos i korupciju, na tome treba napraviti sporazum koji bi važio dve godine do lokalnih izbora i onda da izađemo na izbore. Ali je prioritet smeniti Vesićevu bahatu vlast", navodi Obradović.\nKako kaže, ako se pogledaju rezultati, SNS i SPS više nemaju većinu glasova Beograđana.\n"U mandatima oni trenutno imaju koji više, ali izbori nisu gotovi, biće ponovljeni i možda će da se promeni. Jasno je da su Beograđani glasali za smenu Vesićeve bahate vlasti. Krajnje je realno i pošteno da opozicija formira novu većinu u Beogradu", kaže Obradović.\nPoručuje da se na izborima stvorila nova politička realnost i da "ne postoji više samo Vučićeva i Đilasova ekipa", jer se, kaže, pojavila nova snaga na desnom spektru.\n"Jasno je šta je igra, prećutni dogovor sadašnjeg i bivšeg režima da se novi igrači ukinu, smanje, leiminišu. Scena se promenila u parlament su ušle tri snage desnice. Neće više nikada moći da postoji Vučićev kartel i kartel bivše vlasti, već postoji patriotski blok sa kojima moraju da razgovaraju. Ne mogu da razgovaraju o ponavljajnju izbora bez dogovora sa nama. Moraće da razgovaraju sa nama, a ne da nameću bilo šta. Niti Vučić niti Đilas ne mogu da određuju ništa na političkoj sceni", rekao je Obradović.\n"Ja razumem da su mnogi nervozni jer je desnica ojačala, i Vučićevi i Đilasovi bi voleli da nas nema, i jedni i drugi traže ponavljanje izbora jer im se ne sviđaju rezultati. Ne možete nas izbaciti i nikada politička scena neće izgledati kao dogovor između dva kartela - Vučićevog i Đilasovog. Nema više monopola u opoziciji i niko, a posebno ne Đilas ne može da govori u ime ujedinjene opozicije. U Beogradu svi treba da formiramo vladu, ali ne može tu Đilas da bude glavni i ne može biti povratak u vreme bivšeg režima, već moraju da se uvaže stavovi desnice. Hoćete da pomerate spomenik Stefanu Nemanji? Ne može. Da brišete mural Putinu i Mladiću - ne može", rekao je.\nObradović kaže da su tražili uvid u izborni materijal i da podržavaju da se zaštiti izborna volja građana, kao i da se izbori ponove tamo gde su prekršena pravila.\n"Priča da se istera do kraja i poštuje volja građana. A ne da se prave nekakvi privatni dogovori dva lica koja su van procesa, kakve veze imaju Vučić i Đilas sa izborima u Beogradu? Da li je Đilas pitao bilo koga od nas iz opozicije da li smo za ponavljanje izbora? Ja kažem odbija se. Ne može biti slučajno da Đilas juče predlaže ponavljanje izbora u Beogradu, a Vučević danas o ponavljanju u Srbiji", rekao je predsednik Dveri.\nNa pitanje da li će pozvati birače da glasaju za listu "Ajmo ljudi" na onim biračkim mestima gde bude došlo do ponavljanja, kao što je opozicija 2016. pozvala da se podrže Dveri na ponovljenim izboima, Obradović je rekao da Dveri prvo treba da potvrde svoj izborni rezultat.\n"Režim je 2016. pokrao naše glasove, a sada je jedna lista ispod cenzusa, to je razlika. Naravno da je bilo neregularnosti na izborima, mi ćemo pozvati pre svega da se glasa za nas, ali i za sve druge iz opozicije da bi se potvrdio izborni rezultat. Tada je bila direktna pljačka. Ako se ponavljaju izbori na velikom broju mesta, vi morate prvo da obezbedite svoj rezultat. Šta, ne treba da pozovem birače da glasaju za nas? Pozvaćemo da se glasa za sve u opoziciji i one koji su apstinenti i da opozicija dobije što više glasova", kaže Obradović.\nZa to što je Srbija u Ujedinjenim nacijama glasala za isključenje Rusije iz Saveta za ljudska prava, Obradović kaže da je skandal i diplomatska katastrofa.\n"Jeziva greška naše vlasti koja se svrstala na stranu NATO, što je neprihvatljiva pozicija. Nemamo razlog da budemo protiv Rusije, to ugrožava našu bezbednost u svakom smislu, to sam najavljivao da će Vučić odmah posle izbora krenuti putem sankcija Rusiji", rekao je.\nbeogradski izbori 2022Boško ObradovićDragan ĐilasIzbori 2022Opozicija


Uvoz proizvoda u Srbiju\nTema: Uvoz proizvoda u Srbiju\n14-06-2008, 06:47 #1\nZdravo svima, ja sam htela da uvozim neke proizvode za negu zuba. Da li neko zna nesto o toj vrsti robe? Da li i to treba da ide na analize na VMA i koliko bi mi vremena i para to oduzelo. A za uvoz trebam da otvoim doo?\n14-06-2008, 14:22 #2\nMislim da za uvoz mozes da se registrujes ili kao preduzece (npr. doo) ili kao preduzetnik. Trebalo bi da su ista prava pred carinskim organima...\n14-06-2008, 15:19 #3\nNe moze kao preduzetnik.\n15-06-2008, 00:39 #4\nZasto ne moze, da li su to nesto promenili? Znas sto posto? Ja sam pre oko pola godine citao nesto o tome i cini mi se da sam procitao da su izjednacena prava prilikom uvoza/izvoza za pravna lica i preduzetnike.\n15-06-2008, 02:11 #5\nЧлан 3, став 6. Закона о спољнотрговинском пословању:\nПравна лица и предузетници, у обављању спољнотрговинских послова из овог члана, имају једнако право пословања као и у домаћем правном промету (трговинска способност).\nPoslednji put uređena Dejan : 15-06-2008 u 02:15\n15-06-2008, 02:15 #6\nU originalu postavio/la Mimimi\nМислим да ће ти linkhttp://www.sme.sr.gov.yu/?tme=1213488805&lng=2&obl=19&str=176 бити од користи.\n15-06-2008, 09:43 #7\nHvala puno na odgovorima! Imam jos jedno pitanje. Da li ja mogu da uvezem samo uzorke za analize pa kada odobre uvoz , da uvozim vecu kolicinu proizvoda?\n15-06-2008, 10:34 #8\nПогледај одлуку [media]www.fcs.yu/srpski/zakon/OdlukaBliziUsloviIzvozUvozRobeUsluga.pdf[/media].\nСваки увоз треба да радиш преко шпедитера. Ако имаш књиговођу који је радио увоз, можда ти може и он рећи.\n28-06-2008, 14:17 #9\nSvima se izvinjavam.


29-06-2018 13:30 Sport Fudbal\nUčinak "orlova" od samo jedne pobede i rani povratak s Mundijala prilika su da konačno izvučemo pouke i zaboravimo na spletkarenja, improvizaciju i savladamo lekciju.\nReprezentacija Srbije (Foto: RIA)\nGodine prolaze, ispraćamo generacije i generacije igrača misleći da će baš sledeća prirediti trenutke najveće radosti i - ništa!\nUvek isto razočaranje, uz obavezno bacanje prašine u oči narodu s pričom da već od jeseni dolaze bolje dani. Da li iz neuspeha nešto naučimo?\nPredstavljamo pet činjenica koje nam je Mundijal 2018. u Rusiji stavio do znanja:\n1. Stop aferama pred prvenstvo\nTri meseca se pričalo i pisalo o kapitenskoj traci, nagađalo se da li je Branislav Ivanović otpisan, treba li ekipi ili mu forma nije na potrebnom nivou. Iz srca ekipe je lansirana afera u javnost. Fokus se pomerio s važnih tema i, da stvar bude gora, bivši kapiten je bojkotom medija samo dodatno podgrevao priče o svom nezadovoljstvu. Kako su ranije afere razarale ekipu pred mundijale, sada smo dobro prošli!\n2. Neiskusan selektor-neuspeh\nKako smo mogli, nismo loše prošli. Ipak, krupne strateške greške koštale su nas plasmana u osminu finala jednako kao i odluke Feliksa Briha. Zašto je Krstajić procenio da su tri boda protiv Švajcaraca obaveza kada se već mogao uveriti na dve utakmice da žilavi Kostarikanci neće u poslednjem meču ići s belom zastavom pred Šaćirija i ostale u crvenim dresovima. Neiskusno! Još gore bi bilo da sada dođe drugi ko bi ovu školu iznova učio.\n3. Ne menjati uspešan sistem\nMuslinova formacija 3-5-2 za treptaj oka zamenjena je sa 4-2-3-1. Potrošeno je šest prijateljskih utakmica za nova uigravanja, posebno odbrambene linije, koja najviše trpi kod promene formacije. Za ostali deo sveta nezamislivo je da najvažniji meč na SP, pa još protiv Brazila, odigra štoperski tandem sa prosekom od 22 godine, koji pre te utakmice ima odigranih nula zajedničkih minuta. Kako smo mogli, dobro smo prošli!\n4. Zabraniti improvizaciju\nRadomir Antić je svojevremeno sa selektorskog mesta znao da poruči "jedno je sigurno, nećemo improvizovati". To je značilo da Dejan Stanković neće biti "desetka", jer se čovek nikad nije u klubovima bavio kreacijom igre, već je izlazio na teren sa zadatkom da razbije igru protivnika u njenom začetku. Postao je konačno ono što jeste. Preneseno u sadašnjost, ne improvizovati znači da od Tadića ne treba stvarati na krilo, da bi u sredini igrali LJajić i Milinković-Savić. Oni zajedno ne mogu na teren, pa smo i zato dobro prošli!\n5. Spori smo- igramo u druoj\nSpori smo! Trkački smo bili fenomenalno pripremljeni, što otkriva i statistika, ali kakva vajda od četiri kilometra više pretrčanih od Švajcaraca, kada u poslednjem sprintu Šaćiri ostavlja Tošića iza sebe dva metra i postiže gol. Statistika je uračunala da su i Šaćiri i Tošić tada pretrčali u sprintu po 50 metara, ali nama bi bilo bolje da je štoper ostao ukopan na centru, a da je Albanac promašio gol. Najsporiji smo tim Mundijala i zato dobro smo prošli!\nZapadni mediji oznaličili su Vladimira Putina kao pobednika Mundijala, više o tome OVDE.\nUtakmica Srbija- Brazil\nKINEZI ODUŠEVLJENI "SUDNJIM DANOM": Ruski avion će sprečiti veliku katastrofu\nGOSPODARI MORA: Ruska mornarica pred Putinom održala paradu i pokazala svoju moć!\nUPOZORENJE IZ NEMAČKE: ID može da napadne svakog trena - ovo je ozbiljna pretnja svetu!\nRUSIJA GRADI PRVI STELT BROD! Tehnologija koju će primeniti nema premca, a ubojito plovilo biće nevidljivo za svakog neprijatelja!\nRUSKI MEDIJI RAZOTKRILI: Evo koga Zapad plaća da informacije o državnim službenicima\nRUSIJA UZVRAĆA UDARAC: Moskva upozorila ambasadora SAD!\nMISTERIOZNE CRNE RUPE U SIBIRU: Imaju gotovo pravilne krugove, sve više plaše nomade i zabrinjavaju stručnjake! (VIDEO)\nNAJVEĆI RAT DO SADA: Urađena simulacija sukoba između Rusije i NATO - pobednik poznat nakon samo četiri dana?\nZAPADNA PROPAGANDA JE PORAŽENA: Srpski rusofobi dokazali da je Dostojevski bio u pravu\nRUSIJA NA NOGAMA ZBOG DARE IZ JASENOVCA! Srbi su ponovo uz Ruse, sada u borbi protiv povampirenih neonacista!\nAMERIKANCI ŠALJU "OSVETNIKE" U SIRIJU: Fotografisani nedaleko od granice, okupatori u strahu zbog nove opasnosti! (FOTO/VIDEO)\n"ŠTA JE BILO SA NAPOLEONOVIM I HITLEROVIM MAPAMA?!" Žirinovski odgovorio na turske planove širenja na Balkan i jug Rusije do 2050. godine!\n"NATO, kao i svi ostali, trebalo bi da se prisete kako se provokacija ukrajinske vojske u Crnom moru kod Krima završila!"\nDRŽAVA EVROPSKE UNIJE UPOZORAVA: Prekid odnosa sa Rusijom bio bi negativna prekretnica!\n"PRESTANITE DA ZVECKATE ORUŽJEM!" Rusija iznela upozorenje Americi, Moskva više ne pristaje na kompromise!\nDva Srbina bez kojih Rusija ne bi bila onakva kakvu je znamo\nLAZANSKI OPLEO PO ORLOVIMA: Oni nisu kreativci, to su nabeđene veličine i kada vidim njihov blagoteleći pogled... (VIDEO)\nISTAKNUTI SRPSKI INTELEKTUALCI POTPISALI "VIDOVDANSKI POZIV": Srbija ni na koji način ne sme učestvovati u stvaranju Velike Albanije


SRPSKI ADVOKAT PIŠE AMERIČKU ISTORIJU: Braneći samohranu majku u slučaju decenije završio na naslovnim stranama, zbog njega će se menjati zakoni! | Serbiantimes.info\nIgor Božić je od deteta iz izbegličke kolone, čija je baka nadničila po njivama da bi prehranila njega i brata, postao advokat o kome piše Vašington post i čije ime uvažavaju širom Amerike, a sve zbog slučaja Betani Ostin, samohrane majke troje dece, koji je njegovom zaslugom na putu da uđe u anale pravosuđa\nPrva sećanja Igora Božića sežu unazad trideset godina. A u njima izbeglička kolona i kamion sa otvorenom ciradom, koji staje na vojnom punktu. I otac koji stoji u uniformi na prašnjavom drumu i poziva majku, koja u naručju drži njega i brata, da siđe i pridruži mu se. Na majčino mesto u kamionu seda baka, koja prihvata u krilo dva zbunjena dečaka, i sa njima nastavlja put Srbije, na sigurno…\n– Rođen sam u Zenici, Zavidovićima, rat je počeo a oba moja rodiitelja su obukli uniforme i otišli na ratište. Majka je bila kuvarica, a otac je nosio pušku. Pre rata otac je radio u “Krivaji”, najvećoj firmi u nsšem zavičaju, a majka je bila mašinovođa. Ali je tako dobro kuvala da je vojska pozvala da krene sa njima. I to pravo na prvu liniju fronta, čuvenu Vozuću. Brat i ja smo produžili za Sremsku Mitrovicu, gde smo živeli u kolektivnom smeštaju. Baba je po ceo dana radila na njivama, išla u nadnicu, da zaradi neki dinar i da nas prehrani, dok smo nas dvojica braće bili kući.\nFILMSKA ŽIVOTNA PRIČA: Igor Božić u razgovoru sa urednikom Serbian Times\nDok su nam oba roditelja bičla na ratištu, brat i ja smo sa babom živeli u kolektivnom smeštaju za izbeglice u Sremskoj Mitrovici. Baba je po ceo dana radila na njivama, išla u nadnicu, da zaradi neki dinar i da nas prehrani…\nKad je rat prošao porodica Božić se vratila u Bosnu. Ali povratka u rodni kraj, gde im je uništena kuća, nije bilo, pa su morali da se privremeno smeste u neku kuću nedaleko od Modriče.\n-Otac se angažovao oko obezbeđivanja smeštaja za izbeglice kojima je međunarodna zajednica dodelile placeve. Jedini je uspeo da izgura da se tim ljudima sagrade i kuće na toj zemlji. Sećam se da su stalno dolazili da mu se zahvaljuju. Stan koji smo na kraju dobili dali smo jednoj majci poginulog borca i odlučili da preselimo za Ameriku.\nAvionske karte su glasile na 13.septembar 2001.godine. Dva dana ranije desio se napad na Kule bliznakinje u Njujorku, pa je njihov dolazak odložen na izvesno vreme, dok se situacija nije malo smirila.\n-Doselili smo u predgrađe Čikaga, Mokinu, gde smo počeli potpuno novi život. Burazer i ja smo krenuli u školu, a roditelji su se snalazili kako su znali, cilj je bio preživeti. Majka i dan danas kuva, radi u pekari Beograd cafea (čikaški restoran) ali i u jednoj fabrici za medicinsku opremu, a otac je “maintenance” u jednoj kompaniji.\nJa sam prvo išao za policajca, završio kriminalističku školu na kojoj sam imao pravo i psihologiju. Drugi smer su mi bili političke nauke. Onda sam nastavio na unverzitetu u Nju Hempširu, gde sam postao doktor prava, što me je oduvek zanimalo. Posle toga sam tri godine bio na praksi u državnoj službi, nakon čega sam počeo da radim u Rokfordu, u County office, kao asistent državnog tužioca. U početku sam se bavio slučajevima sitnog kriminala, a kasnije, kako sam napredovao, dobijao sam teže slučajeve. Vremenom sam se specijaliizovao za rad sa ugroženom decom čiji su roditelji bili kriminalci i narkomani, obezbeđivao im državno staranje dok roditelji ne izađu iz zatvora ili sa rehabilitacije.\nISKUSTVO RADA SA DECOM IZ PROBLEMATIČNIH PORODICA…Igor Božić\nU početku sam se bavio slučajevima sitnog kriminala, a kasnije, kako sam napredovao, dobijao sam teže slučajeve. Vremenom sam se specijaliizovao za rad sa ugroženom decom čiji su roditelji bili kriminalci i narkomani, obezbeđivao im državno staranje dok roditelji ne izađu iz zatvora ili sa rehabilitacije.\nBrinuti o deci, često nesvesnoj situacije u kojoj se nalaze, procenjivati kada i da li tu decu vratiti problematičnim roditeljima, koji su ih ranije zapostavljali, fizički i psihički maltretirali, bio je psihički težak posao…\n-Taj mi je posao naročito teško pao kada sam i sam postao otac, pa sam na takve stvari počeo da gledam iz druge perspektive, da ih lično preživljavam. Svaki dan gledaš fotografije tela dece preminule od povreda ili zbog nebrige roditelja, onda se vratiš se kući, pa ti krenu suze kada vidiš svoju decu. A moraš uvek da budeš pribran i da uradiš svoj posao na najbolji mogući način.\nIgor je na kraju rešio da otvori svoju privatnu kancelariju, gde je nastavio da se bavim slučajevima u kojima su u centru pažnje bili roditelja i deca. Bilo je tu svega. Ubistava, pokušaja ubistava, otmica… A onda se desio slučaj gospođe Betani Ostin, majke troje dece, koji će Igora vinuti u advokatske visine i učiniti da njegovo ime danas znaju u pravosudnim krugovima cele Amerike, od Istočne do Zapadne obale…\n-Betani Ostin se sedam godina zabavljala, živela a na kraju i verila sa jednim čovekom, da bi taj isti čovek tri meseca pre njihovog zakazanog venčanja počeo da viđa jednu ženu iz komšiluka. I to nije sve, već su njih dvoje počeli i da razmenjuju lascivne fotografije, koje je Betani videla jer su njoj i vereniku kompjuteri bili povezani. Ćutala je i trpela neko vreme, nadajući se da će se stvari promeniti i da će njen izabranik okončati tu avanturu, ali je on u međuvremenu počeo da je optužuje da je loša majka, da ne ispunjava bračne obaveze, te pretio da će raskinuti veridbu i otkazati svadbu. Čaša se prelila kada je saznala da je on svoje optužbe na njen račun izneo i njegovoj familiji, tražeći alibi da otkaže svadbu. Betani to više nije mogla da izdrži i prosledila je njihove fotografije njegovoj porodici, sa namerom da im stavi do znanja šta je stvarni uzrok problema u njihovoj vezi, priseća se Igor Božić slučaja koji će obeležiti njegovu dosadašnju karijeru.\nUbrzo nakon toga njen verenik i njegova ljubavnica su prijavili slučaj policiji, koja je uhapsila Betani. Usledio je sudski spor, u kome su ljubavnici tužili Betani za težak zločin (felony), prekršaj u narodu poznat kao “revenge porn”, iliti korišćene pornografskog materijala u svrhu osvete, za koji je bilo zaprećeno četiri godine zatvora.\n-Betani je bila očajna, jer bi njen odlazak u zatvor ugrozio njenu decu. A zbog te dece je u najvećoj meri i trpela svo to ponižavanje, jer su verenik i komšinica svo vreme svesno slali jedno drugom fotke znajući da ih ona dobija na mejl, sve sa namerom da je nateraju da odustane od braka i sa decom iseli iz kuće. Unajmila je advokata, ali ga je otpustila nakon što joj je on rekao da nema šanse da dobije spor. Tada se obratila meni. Proučio sam slučaj i shvatio da postoji rupa u Zakonu, jer se ono što je Betani učinila u očajanju i braneći svoj integritet nije moglo porediti sa onima koje je taj zakon imao na umu kada je pisan – na bivše partnere koji iz osvete, zlobe ili ljubomore javno emituju, recimo, porno snimak ili fotografije na društvenim mrežama, kaže Igor.\nSLUČAJ ZA ISTORIJU: Igor Božić sa Betani Ostin ispred Vrhovnog suda države Ilinois\nBetani je bila očajna, jer bi njen odlazak u zatvor ugrozio njenu decu. A zbog te dece je u najvećoj meri i trpela svo to ponižavanje, jer su verenik i komšinica svo vreme svesno slali jedno drugom fotke znajući da ih ona dobija na mejl, sve sa namerom da je nateraju da odustane od braka i sa decom iseli iz kuće\nVođen isključivo željom da pomogne nesrećnoj i očajnoj ženi, jer Betani nije imala dovoljno novaca da plaća njegove usluge, Igor se studiozno pripremio za suđenje, proučio slučaj, ali i druge spresedane koji su se ticali Zakona punog mana.\n– Između ostalih proučio sam i slučaj “Plejboj”, u kome je kablovska mreža 2001. godine slučajno emitovala loš signal Plejboja na kome su prikazivane pornografske/erotske fotografije, došlo je do tzv. mešanja frekvencija (signal bleed). Grupa roditelja je tužila Plejboj ali je izgubila spor jer je Vrhovni sud podveo to pod slobodu govora. Takođe sam pronašao slučaj u kome je jedna antiratna grupa protestvovala ispred groblja na kome je sahranjivan američki ratni heroj. Porodica je tužila te demonstrante i izgubila jer je i njihov protest protumačen takođe kao sloboda govora. I konačno, našao sam predmet u kome su neki članovi zloglasnog “Kju Kluks Klana” uhapšeni zato što su u svojim dvorištima držali krstove, nalik onima na kojima su nekad, na jugu SAD, razapinjali i spaljivali crnce, ali ih je sud oslobodio i dozvolio im da u svojim dvorištima, dok god ne ugrožavaju nekog drugog, mogu da stavljaju kakve god hoće simbole.\nOtkriveni slučajevi su Igoru ulili novu nadu… Jer, zaboga, ako pripadnici Kju Kluks Klana imaju pravo da kače krstove, a antiratni demonstranti provociraju porodicu ratnog heroja, zašto Betani u odbrani svog obraza i integriteta ne bi imalo pravo da pošalje fotografije nevernog verenika (?!)\n-Izašli smo pred sud i iskoristili ove slučajeve da odbranimo Betani. Bili smo tako ubedljivi da se sudija na Osnovnom sudu izjasnio u našu korist, oslobodio Betani krivice i rekao za Zakon da je protivustavan i neprecizan. Državni tužilac je reagovao po službenoj dužnosti i poslao slučaj na Vrhovni sudu Ilinoisa (Supreme Court) gde sam, obrazlažući zašto naš slučaj treba gledati u kontekstu Ustavom garantovanog prava svakog Amerikanca na slobodu govora, između ostalih pomenuo i slučajeve ljudi koji su nekada psovali britanskog kralja u Americi, kao i onih koji su u bivšoj Jugoslaviji loše govorili o Maršalu Titi i završavali u zatvorima. Na kraju je Vrhovni Sud, nakon mnogo rasprave, argumenata i kontrargumenata, ostao podeljen. Petorica su glasala za Betaninu krivicu a dvojica protiv. Treba istaći da se takve situacije dešavaju retko. Naime, tek svaki hiljaditi slučaj završi na Vrhovnom sudu, a situacija da neki sudija Vrhovnog suda kaže za neki Zakon da je neustavan je na nivou statističke greške, ističe Igor Božić.\nNa kraju, pošto nisu mogli da se slože, sudije su prosledile njegov slučaj Vrhovnom sudu Amerike, koji će doneti konačnu odluku. U međuvremenu, u najvišim američkim advokatskim i sudskim krugovima pokrenuta je velika rasprava o ovom slučaju, a o Igoru su pisali i njegove izjave prenosili i listovi poput Vašington Posta, Insajdera, Harvarda, kao i mnogi drugi.\nMEDIJSKA POMPA: Veliki “Vašington Post” pisao o Igoru Božiću i njegovom slučaju\nPetorica su glasala za Betaninu krivicu a dvojica protiv. Treba istaći da se takve situacije dešavaju retko. Naime, tek svaki hiljaditi slučaj završi na Vrhovnom sudu, a situacija da neki sudija Vrhovnog suda kaže za neki Zakon da je neustavan je na nivou statističke greške…\n-Skoro svakodnevno mi se javljaju neki od najpoznatijih američkih advokata, sudija, profesora prava, raznih “Freedom of Speach” grupa i lobista, koji žele da daju svoj doprinos našoj odbrani. Svi smatraju da smo u pravu i da će Betani Ostin dobiti ovaj slučaj sa argumentacijom koju smo izneli. Čak su se i Vrhovni sudovi nekih američkih država, poput Vermonta i Minesote, javno izjasnili u našu korist, rekli da je zakon protivustavan, predlažući državi Ilinois da promeni zakon, tačnije precizira neke stavke. Našem timu se na kraju priključio i čuveni advokat Robert Rivir, koji je vodio slučaj “Plejboj” i koji će ići sa nama pred Vrhovni sud SAD.\nUkoliko pred najvišom američkom sudskom instancom dokažu mane Zakona, samim tim i Betaninu nevinost, država Ilinois će morati da menja Zakon, a taj slučaj će kao presedan ući u američko pravosuđe, i više nijedna žena ili muškarac neće moći da budu osuđeni zbog ovakvog dela.\nADVOKAT UVEK MORA BITI SPREMAN ZA AKCIJU: Igor Božić\n-Još radim kao advokat na slučajevima koji se tiču Prvog amandmana, slobode govora, to je moja strast, zastupam ljude u kriminalnim ali i pravima intelektualne svojine i sl. Ali sam se u međuvremenu usmerio kao transportnoj industriji, u kojoj ima mnogo ljudi sa Balkana, zastupam kompanije, vozače. Jedan od razloga je i taj što volim da radim sa našima. Pomažemo onima koji se ne razumeju dovoljno u zakone u toj oblasti, koji nisu sigurni kako da regulišu stvari oko osiguranja, odštete (claims), ili ne znaju šta da rade ukoliko ih neko tuži. Konsultacije su besplatne (TEL: 312-858-8209, MOB: 312-858-8780, E-MAIL: info@nata/law.com), tu smo da saslušamo ljude, damo predloge i uputimo ih kako da reše probleme, čak i ako ne žele da ih zastupamo. Meni su u ovoj zemlji kada sam došao mnogi pomogli i to je moj način da se odužim.\nNA USLUZI KOMPANIJAMA I VOZAČIMA: NATA (North American Transportation Advocates)\nDosta kompanija imaju problema sa Odštetama (Claims) jer se tim poslom u firmama ne bave stručna lica, pa zbog toga imaju probleme i gube veliki novac\nAdvokatska kancelarija NATA (North American Transportation Advocates) se, pored pomenutog, bavi i otvaranjem kompanija svih vrsta, promenom vlasništva, dobijanjem dozvola…\n-Savetujemo ljude da otvore kompanije u skladu sa njihovim potrebama i planovima, da ne bi plaćali porez više nego što je to neophodno. Ukoliko kompanija kupuje zemljište ili objekte, proveravamo sve informacije da naši klijenti sutra ne bi imali problema sa zoningom, ekološkim propisima, biznis licencama. Da im se ne desi da kupe zemlju, a onda se ispostavi da na njoj ne smeju da parkiraju kamione ili nekome ugrožavaju pogled na jezero, na primer. Objašnjavamo vlasnicima kakve ugovore treba da potpisuju sa vozačima ukoliko žele da se zaštite od eventualnih tužbi. Dosta kompanija imaju problema sa Odštetama (Claims) jer se tim poslom u firmama ne bave stručna lica, pa zbog toga imaju probleme i gube veliki novac. Takođe zastupamo i vozače, skidamo tikete, radimo sporazume sa državom da prekršaji ne bi išli na rekord. Imamo kolege advokate koji zastupaju naše klijente u svim državama SAD, kao i saradnike koji se bave isključivo povredama na radu i u saobraćaju.\nIgor Božić upozorava naše zemljake koji imaju transportne (trucking) kompanije da je nedavno počela primena novog Zakona kojim država Ilinois reguliše takse na parking…\n-Do sada se to plaćalo samo na nivou Okruga (County) u iznosu od 9% a sada isto toliko, znači 9%, treba platiti i državi. Mnogi naši ljudi ne znaju da se takva taksa plaća isključivo na kamione kao motorna vozila ali ne i za prikolice/trejlere. I zato treba da preduzmu pravne mere kako bi se te dve stvari odvojile i kako kao vlasnici jardi/parkinga ne bi plaćali ekstra taksu.\nNAJVREDNIJI, PORODIČNI TRENUCI: Igor sa sinom\nIgor Božić naglašava da naši zemljaci često izbegavaju da se obrate advokatima misleći da svoje probleme mogu da reše sami, laički. Drugi razlog je taj što smatraju da su advokati preskupi. On tvrdi drugačije…\n-Ljudi misle da kad angažuju advokata plaćaju više, a zapravo je obrnuto. Angažmanom advokata vi stavljate do znanja osiguravajućim kućama da ste ozbiljni i u startu ih onemogućavate da iskorištavaju Vaše neznanje, što će oni svakako pokušati da iskoriste. Takođe, kada imate advokata osiguravajuće kompanije brže pristaju da Vam isplate novac i te sume su u proseku znatno veće od onih koje dobijete bez pravne pomoći, što potvrđuju sve statistike, konstatuje on na kraju razgovora.\nRedakcija Serbian Timesa će, naravno, nastaviti da prati slučaj Betani Ostin i pokušaj Igora Božića da pred Vrhovnim sudom SAD dokaže nevinost ove samohrane majke troje dece, čime bi ušao u istoriju kao prvi advokat sa naših prostora zbog čijeg je slučaja jedna američka država morala da promeni svoje zakonodavstvo.\nDržimo mu fige i navijamo za njega!\nRelated Topics:zakonAmerički Vrhovni sudIgor BožićadvokatBetani OstinVrhovni sud Ilimoisporno fotografije\nANTI BLACK LIVES MATTER: Pripadnici novog pokreta poskidali parole BLM sa ograde Bele kuće!


Igrajte besplatno hit igru PREY! | Mondo Portal\nIgrajte besplatno hit igru PREY! 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n13.04.2017. / 09:33\nIzvor mondo.rs 13.04.2017. / 09:33\n„Oni nisu ono za šta se izdaju…“ Proverite i sami!\nPrey Demo – Play the Opening Hour (PEGI)\nAko imate PlayStation 4 ili Xbox One, onda se spremite za besplatnu probu nove PREY igre, koja će vam biti dostupna od 27. aprila. Više o ovoj FPS igri od koje svi očekujemo puno rekli smo vam na linku.\nPREY izlazi 5. maja nakon 11 godina >>>\n"Ne dozvolite ima da vam to urade!", kaže video.\nPa, dobro, počnimo...\nigre video igre konzole playstation 4 xbox one


Krstarenje Volgom (IX deo) - Gorodec i Pljos - Rusija.info\nKrstarenje Rusijom (deveti deo)\n– Gorodec i Pljos\nGorodec je star više od osam vekova i jedan je od najlepših gradova – tvrđava drevne Rusije. Znameniti ruski knez , Jurij Dolgoruki, pored toga što je osnovao Moskvu, istovremeno je i osnivač Gorodeca.\nPosada broda, usled niskog vodostaja Volge u dužini od 55 km, odlazi put gradića Gorodeca, a mi ostali putnici dalje putovanje nastavljamo autobusima ispunjeni divnim doživljajima lepog grada Nižnjeg Novgoroda. Prolazimo kroz ovo tipično rusko selo sa tradicionalnim drvenim kućama, građenim u maniru narodne ruske arhitekture.\nDobrodošla majska kiša pogodovaće usevima, jer ovdašnje stanovništvo pretežno živi od zemljoradnje i stočarstva. Mada ovuda prolazi prometan put, ratari uspevaju da na svoj posed brzo i nesmetano stignu. Pšenica na zelenim poljima, očevidno dobrim rodom je ponela. Nema valjanog razloga da tako ne bude i sa tek posejanim kukuruzom ili nekom drugom kulturom na ovim sveže pooranim njivama. Uostalom naš narod, sa nadom i verom, kaže: daće Bog, rodiće godina.\nPosmatramo vesele gradske kuće koje predstavljaju vrhunac gradnje u maniru tradicionalnog ruskog arhitektonskog stvaralaštva od drveta.\nGorodec je star više od osam vekova i jedan je od najlepših gradova – tvrđava drevne Rusije. Znameniti ruski knez , Jurij Dolgoruki, pored toga što je osnovao Moskvu, istovremeno je i osnivač Gorodeca. Ovde je u jesen 1263.godine, ispustio plemenitu dušu knez i vojskovođa Aleksandar Nevski. Njegovi zemni ostaci pohranjeni su u Sabornoj crkvi Roždestvenog manastira u Vladimir-gradu. O tom događaju Majakovski nadahnuto peva: «tih i nepomičan leži, knjaz Aleksandar, crnom shimom pokriven…tiho kandilo pred likom Spasa gori, knjaz nepomično u tamu, u nepreglednost gleda». Stiče se utisak da se i njegova čuvena poruka čuje i glas kroz vekove odjekuje: «Rusijo, pravoslavna, veru čuvaj. Ruska crkva, kneza je kanonizovala za sveca 1381.godine. Na mestu gde se odigrala bitka na Nevi, sagrađen je manastir Aleksandro-Nevska Lavra, u koju su pohranjene mošti ovog velikomučenika.\nPo predanju u ovdašnjem manastiru postojala je ikona Fjodorovske Majke Božje, koju je ikonopisao Jevanđelista Luka. Nakon Mongolsko-tatarskog razaranja grada, pojavila se na boru blizu Kostrome 1239.godine gde ju je knez Vasilij Jaroslavič Kvašnev, našao i postavio na presto ovdašnje Uspenske crkve. Ikona ima dva lica – na jednoj strani naslikana je Majka Božja sa mladencem, a na drugoj Sveta Petka Paraskeva.\nNakon divnih trenutaka provedenih u razgledanju, kažimo tako, drvengrada, dođosmo na obalu mesnog pristaništa, gde nas, poput kućne atmosfere, čeka topao kutak brodskih kabina podesan za predah i okrepljenje. Okolo ovdašnje lučke zgrade ranije su postojala dva pristaništa, jedno za istovar žita i drugo za prijem proizvoda od lana i pamuka. Na njima se godišnje istovarala roba sa oko stotinu brodova, koja je dalje upućivana stanovništu Ribinska, Ivanova i Petrograda. Održavali su se i sajmovi na kojima se trgovalo drvetom, žitom, solju, lanenim tekstilom i konjima. Mada je ovuda železnica prošla 1871. godine, prevoz brodovima neznatno se smanjio. Tek sa ovog pristaništa u Gorodecu moći ćemo dalje bezbedno nastaviti nezaboravno krstarenje Volgom. Ispunjeni utiscima i uverljivošću stihova o gradu: «od lepote njegove da ti se u glavi zavrti», nastavaljamo plovidbu prema čarobnom Pljosu. Mnogo godina pre nas, ovuda su plovili i znemeniti putnici: Jekaterina Velika 1767.godine, zatim veliki Knez Vladimir sa bratom 1886. godine i imperatorka Marija Fjodorovna sa budućim naslednikom, Nikolajem II, 1881.godine.\nRečni saobraćaj rekama, kanalima i jezerima Rusije ima sve važniju ulogu u transportu robe, dok je putnički rečni saobraćaj u opadanju, osim u toku letnje turističke sezone. Na tim vodenim putevima u sastavu vodohranilišta, i hidrocentrala sagrađeno je i više brodskih prevodnica. Na našem putu naišli smo na jednu od njih. Prevodnica je postrojenje na plovnom putu za prevođenje brodova sa višeg nivoa na niži i obratno. Sastoji se od komore sa vratnicama na oba kraja i sistemom za punjenje odnosno pražnjenje komore. Pri spuštanju broda, kad se izjednačava nivo vode višeg plovnog puta sa nivoom u komori prevodnice otvaraju se vratnice i brod ulazi u komoru, potom se one zatvaraju i komora prazni. Kada se nivo vode izjednači sa nivoom nižeg plovnog puta otvaraju se druge vratnice, i brod isplovljava i nastavlja plovidbu. Dizanje broda postiže se suprotnim postupkom, punjenjem komore. Akoje visinska razlika nivoa na plovnom putu preko 20 m, za prevođenje brodova grade se dvostepene prevodnice, kao na našem Đerdapu, gde brod prolazi kroz dve uzastopne komore sa po 17 m visinske razlike. Treba odati priznanje kapetanu koji pri provođenju broda kroz ovakve tesnace mora da pokaže umeće na zavidnom nivou jer ima mali manevarski prostor. Po ukupnoj dužini plovnih reka Rusija se nalazi na prvom mestu u svetu ispred Brazila, Amerike, Kine, Francuske i Nemačke. Inače najvažniji plovni putevi u Evropi su : Volga, međunarodne reke Dunav i Rajna, a tu su i Laba, Odra, Loara, Sena, Dnjepar, Don i kanal Volga – Don i Visla. Interesantno je napomenuti da je dužina plovnih puteva u bivšem Sovjetskom Savezu iznosila 142.000 kilometara od čega 16.500 kilometara kanalima.\nJedno od važećih pravila na brodu, koja se neizovstavno sprovode, jeste i pokazna vežba za spasavanje u slučaju brodoloma izazvanog burom, sudarom, eksplozijom ili požarom. Kapetan je pozvonio na uzbunu i vežba je počela. Putnici i posada spasavaju se čamcima i pojasevima za spasavanje. Brod najpre napuštaju deca i žene, zatim putnici, posada i na kraju kapetan uz napomenu da po davnašnjoj tradiciji on namerno ostaje na brodu i tone zajedno sa njim. O bokove broda okačeno je nekoliko čamaca koji bi efikasno evakuisali ugrožene putnike. Ispod ležajeva u brodskim kabinama putnicima stoje na raspolaganju pojasevi za spasavanje koje, pri stvarnoj opasnosti ili u ovakvoj vežbi, mogu da upotrebe. Onima koji su u mladosti veštinu plivanja savladali, pojas će omogućiti brže spasavanje. Posada je jedan od čamaca spustila u talase reke, da bi demonstrirala evakuaciju putnika sa broda. Putnici su pokaznu vežbu veoma ozbiljno shvatili, mada je bilo i onih kojima je ona predstavljala svojevrsnu zabavu, što ne bi bilo dobro da je opasnost snašla njihov brod. Učesnicima vežbe naloženo je da svoje pojaseve primerno slože i vrate u prvobitno stanje. Neki su se toliko saživeli sa vežbom pa su, nakon njenog prestanka, ostali na palubi da bi međusobno podelili svoja novostečena uzbudljiva iskustva. Vežba je pokazala da su putnici shvatili kako da se ponašaju u opasnosti pa je stoga, bez preterivanja, proglašena uspelom.\nDobro obučeni za izbavljenje iz eventualnih brodoloma, plovimo kroz zatalasane krajolike razasute po obalame velike reke. Rečni saobraćaj na Volgi veoma je prometan. Susrećemo putničke i teretne brodove. Turisti iz Rusije kao i oni iz drugih zemalja sveta, uživaju u krstarenju. Za ovu reku, s’ dobrim razlozima se može reći, da predstavlja žilu kucavicu privrednog života ljudi iz ovih podneblja.\nProsvetljeni oblaci svetlošću sunca koje je zašlo, nagoveštavaju dolazak lepe, svežinom ispunjene večeri, nakon koje ćemo i mi utonuti u san spokojnoga i noć provesti ploveći ovim dubokim i širokim vodama do Pljosa našeg sledećeg odredišta.\nUskori ćemo uploviti u luku jednog od najlepših ruskih gradića. Svi turistički brodovi sa putnicima neizostavno ga pohode. Njegovo malo pristanište pokadkad je tesno da primi sva prispela plovila. Ovuda su ranije brodovima mogli da prođu samo iskusni pljoski brodari, čije su usluge bile naplaćivane od onih koji nisu imali propusnice.\nEvo nas u Pljosu, osam vekova starom ruskom gradu, a koji se u letopisu spominje 1420.godine. Nazvan je po vodenim površima između ada, tj. vološkim pljosovima. U ovom gradu, sa preko tri hiljade duša, mnogo toga nas očarava izuzetnom lepotom: muzeji, kuće u zelenilu na bregu, kupole crkvica na brežuljcima, bujno prolećno rastinje i prelepa širina vode i neba. Tihi Pljos, Volga i živopisni pejsaži oduvek su privlačili stvaraoce. Jedan od njih je i Levitan kome je ovde podignut spomenik.\nOvde je 1933.godine otvoren Dom stvaralaštva sveruskog pozorišnog društva, gde su boravile mnoge pozorišne ličnosti, koje su pronosile slavu ove umetnosti.\nPočetkom dvadesetog veka, zbog privlačnih prirodnih lepota i čistog vazduha, bolje stojeći ljudi, a među njima i pojedini umetnici, kupovali su bivšu plemićku zemlju, i gradili kuće za odmor.\nOvo je kuća (memorijalni dom) – Muzej Levitana, u kome ćete videti trideset njegovih najvrednijih slika, kao i kolekciju od dvesta radova drugih slikara: Stepanova, Kuvišnikove, Savrasova, Šiškina, Polenova, Bogoljubova i drugih. Tu na štafelaju, kraj prozora, s pogledom na reku i okolinu, nastajale su ove sjajne slike. Pisaći sto služio je velikom umetniku za prevođenje idejnih likovnih zamisli iz nesvesno maštovitog dela svoje stvaralačke ličnosti (homokreatora) u stvaralačku fazu. Valja predpostaviti da su se neke od izloženih slika projavljivale kroz slikarev san ili recimo dok je ritualno ispijao čaj iz samovara.\nSlika: «Krimski pejsaž», nastala kada je očaran Krimom uzviknuo: «Neka ga đavo nosi, kako je ovde lepo», slika «Ruža» iz 1884, pa slika «Jezero», za koju je, sabirajući svoja stvaralačka traganja predlagao ime «Rusija». Sledeći radovi: «Jezero u šumi»-ulje na kartonu 1890.g, «Volga», iz 1889.g, zapažena lirska kompozicija u kojoj su svi prizori u pokretu: gradić sa kućicama i crkvicom, parobrod i barže na pristaništu ispunjenim hladnoćom i vlagom. Evo i detaljno naslikanog ikonostasa Petropavlovske crkve, na koji proplamsaji svetla dopiru kroz prozor. Tu su i slike njegove inspiracije i ljubavi Kuvišnjikove: «Moskovski prolaz sa zvonikom» zatim «Morski talasi», kao i «Štala za konje», rad na drvetu pomenutog Stepanova.\nIz imaginativno intuitivnog sveta likovne umetnosti duhovno se selimo u sakralnu stvarnost gde na bregu posmatramo hram ..koji se ističe monumentalnošću kupola i zvonika u stilu kasnog klasicizma. Njegovu unutrašnjost krasile su i freske koje su, nažalost, zbog oštećenja, pri poslednjoj obnovi morale biti prekrečene. Sve vreme naše posete padala je majska kiša za koju je Knjaz Miloš, pri poseti Austriji, govorio da je ona u Srbiji vrednija od, kako bi rekao Dositej, carstvujušče Viene.\nPostavku muzeja otvorenog 1997.godine, u zgradi na obali Volge, čine radovi poznatih ruskih slikara s kraja 19.og i početka 20.og veka: Šiškina, Polenova, Sudkovskog, Trubnjikova, Fjodorova, Maljutina i drugih majstora. Neki od ovih slikara pripadali su umetničkom krugu Levitana i tzv. Levitanskoj tradiciji čije je osnovno obeležje poetski pejzaž. Da ovo ilustrujemo slikama «Sveži vetar», «Tihi dan» i «Veče na Volgi». Vidimo staru fotografiju grada Pljosa u kome se nekada nalazila drvena Petropavlovska crkva koja je u požaru izgorela, ali ne i ikona Kazanjske Majke Božje, koja je pronađena u pepelu potpuno neoštećena. Tu su i fotografije Levitana iz svakodnevnog života tokom njegovog stvaralačkog boravka u Pljosu. Život velikog umetnika bio je ispunjen romantičnim doživljajuma gradića u čarobnoj prirodi. Tokom letnjih meseci on se tu odmarao i slikao. U prošlosti su mnoge poznate ličnosti, putujući Volgom, svraćale u ovu tihu oazu i tu provodili dragoceno letnje vreme ispunjeno šetnjama i kupanjem. Tu su i akvareli sa motivima ukotvljenih brodova na pristaništu, čamaca na obali Volge i drugih raskošnih pejsaža kao što je i ova slika prelepih belih breza\nPošto dom – muzej Levitana, kao i muzej pejzaža nisu mogli da prikažu celokupno kulturno istorijsko i umetničko blago, moralo se pribeći osnivanju državno istorijsko-arhitektonskog muzeja, u ovom atraktivnom nacionalnom parku ivanovske oblasti. U njemu dominiraju dekorativni radovi primenjene umetnosti nastali u duhu narodne stvaralačke, kulturno umetničke tradicije. U 17.om veku stanovništvo ovoga kraja pretežno se bavilo uzgajanjem lana. Zbog toga su u svojim kućama imali tkačke uređaje na kojima su tkali odevne i ukrasne predmete od lana za svoje i potrebe tržišta. U Pljosu su bile mnoge tkačnice koje su aktivno radile. Ovde vidimo 160.godina staru napravu, tkački razboj s početka 19.og veka. Tu je prvo drevno programsko upravljanje tkanjem primenjeno na ovom razboju. Mehanizam sa rupicama na kartonu, zavisno od položaja rupice, hvata određenu boju niti i tako po šablonu tka određenu šaru. Ovo je nesumnjivo preteča današnjeg kompijuterskog tkanja. Tom tkačkom razboju, prethodila je jednostavnija sprava na nižem civilizacijskom stupnju razvoja, koja se zvala natra, a bila je dugi niz godina u širokoj upotrebi i na našim prostorima.\nNa razboju izatkano je ovo platno sa samovarima i drugim ukrasnim detaljima. Tu su i ostali predmeti čiji je princip izrade isti. Bogatstvo šara na stoljnacima i na svečanoj odeći govore o maštovitosti i spretnosti tkalja ovoga kraja. Svi ovi ukrasni detalji rade se ručno i zahtevaju strpljivost. Primera radi, najvrednija tkalja tokom jednog dana, jedva može 5 cm ovakvih rukotvorina da izatke. Treba reći da prilikom njihovog tkanja svaka nit se ručno raspoređuje, što oduzima dosta vremena. Zahvaljujući pronalazačkom daru francuskog inžinjera Žozefa Mari Žaka, koji je usavršio princip rada, proizvodni proces je postao brži i efikasniji.\nMeđu proizvodima narodne radinosti, na ceni su tkani radovi od tekstilnog i lanenog vlakna na tkačkom razboju. Postoje različiti načini tkanja: glatki, prugasti, ukrasni, po osnovi ili potki ili i po osnovi i potki. Najstarije tkanine potiču iz mlađeg kamenog doba Egipta i Dalekog Istoka, od srednjeg veka u Vizantiji i tek od 11.veka u Evropi. Mnogi od ovih predmeta rade se i u okviru narodne kućne radinosti. Predmeti proizvedeni naovaj način imaju praktičnu i estetsku dimenziju izvorne narodne umetnosti, primenjene u tkanju tekstila i lana.\nUmetničko zanatstvo čiji proizvodi služe u praktične svrhe ili kao nakit i ukras, staro je koliko i čovečanstvo. Istovremeno, teško je povući granicu između primenjene i tzv. čiste umetnosti. Na našim prostorima primenjenu narodnu umetnost karakteriše vez, grnčarstvo, drvorezbarstvo i ćilimarstvo.\nOvde vidimo lepo urađene filigranske radove koji zahtevaju izuzetnu preciznost pri majstorskoj izradi. Filigran je latinska reč, i znači umetnički rad na ukrašavanju, ornametnici pojedinih predmeta zlatnom, srebrnom ili bakarnom žicom. U nas su poznati filigranski radovi starih kujundžija a naročito onih iz carskog grada Prizrena.\nU muzejskim vitrinama zastupljene su lakirane kutije sa najrazličitijim motivima, iz domena primenjenih umetnosti, majstora ovoga kraja. Umetnost lakiranih minijatura, ovde je veoma raširena. Ovakav način slikanja prisutan je u nekim selima sa područja regiona Ivanova i kulturološki znatno poznatijeg grada Vladimira. Slikanje lakiranih minijatura i ikona iziskuje prirodne boje spravljene na način starih Egipćana, kasnije Grka i još kasnije Rimljana. Ikona u duhovnom smislu čini kuću svojevrsnim svetilištem, mikrocrkvom. Zabeležili smo proces proizvodnje kutija i islikavanje raznovrsnih umetničkih detalja na njima. Majstor stavlja drvene trake na kalup i potom nanosi 6 do 8 slojeva lepka pripremljenog od cvetova, kao pre tri veka. Kutija se pri oblikovanju pritiska daščicama sa četiri strane, zatim treba da odstoji 2-4 sata a onda se nekoliko dana drži u lanenom ulju. Nakon toga sledi postupak sušenja u peći, zatim premazivanja lakom i najzad se boji crnom i crvenom bojom. Sledeći korak je lakiranje i sušenje. Umetnik za spravljanje boja koristi prirodne pigmente koje meša sa žumancetom zbog postojanijeg kvaliteta boja. Slikar, pre nego što počne da slika izgrebe površinu kutije da bi se boje zadržale. Onda matira podlogu na specijalnom papiru a iglom izbuši konture buduće slike. To stavlja preko kutije, premazuje prahom, pri čemu ostaje vidljiv trag. Konture se izvlače belom bojom kao i mnogobrojni detalji. Zatim se crtaju zlatni ornametni po obodu kutije i opet nanosi nekoliko slojeva bezbojnog laka uz neizbežno sušenje i poliranje na posebnom cirkularu. Sve faze umetničke izrade moraju biti znalački izvedene da ne bi došlo do oštećenja slike. Gledate kutije slikara Čatkina sa portretima careva iz dinastije Romanov.\nMinijature su veoma cenjene ne samo u Rusiji nego i u inostranstu. Turisti ih rado kupuju kao suvenire za svoje omiljene kutke. Pri kupovini se mora obratiti posebna pažnja jer na tržištu ima dosta loših kopija sa nalepljenim slikama, prelakiranim i ispoliranim. U muzeju zastupljeno je dosta predmeta sa motivima ruskih bajki nenadmašnog Aleksandra Puškina.\nOčarana prirodnim i umetničkim dražima Pljosa, ova ljudska stvorenja, što stupiše u sunčevu arenu, na krivudav put sa znanim svršetkom, jezde dalje u potrazi za najnovijim doživljajima.\nZahvaljujemo se ekipi produkcijske kuće „Specialis“ koja nam je ustupila tekst i video materijale.


Priča iz rata u Bosni u crnogorskom filmu sa holivudskim glumcima | Tacno.net\nAutor 29.1.2012. u 20:31\n“Velika ekipa glumaca, na čelu sa Banetom Popovićem, Momčilom Otasevićem, Jelenom Simić i Danilom Čelebićem imala je složene zadatke da dočara likove žestokog vremena koje smo svi upamtili i koje nas je sve promjenilo” – kaže reditelj ovog projekta Draško Djurović.\nPo prvi put u istoriji crnogorske kinematografije u filmu glume i dva glumca iz holivudskih blokbastersa Michael Madsen junak Tarantinovog KILL BILL-a i Telme i Luiz Ridlija Skota, te Pedja Bjelac čarobnjak iz Hari Potera 4 I Hronika Narnije.\nPoznati filmski stvaralac iz Makedonije Moni Damevski (Pre kise) bio je saradnik reditelju Drasku Djurovicu na ovom projektu od koga crnogorska kinematografija mnogo očekuje.\nPostprodukcija filma biće uradjena u Turskoj pod okriljem montazera Mustafe Preseve,između ostalog, poznatog po svom radu na filmovima “Tri minareta u New Yorku” i “Kako je propao rok and roll” .\nPemijera se očekuje u junu, jer film već ima pozive iz inostranstva zbog pojavljivanja poznatih glumaca.


Foto: N.N. | Izložba grafika povodom pola vijeka Goraždanske štamparije\nVesna Duka 25.04.2021 15:00\nDekan Akademije likovnih umjetnosti u Trebinju Veselin Brković pojasnio je da su u pitanju 22 grafike od 11 autora koji su učesnici prvog saziva saborovanja grafičara "Teodor Ljubavić".\n"Primjetna je upotreba različitih savremenih načina grafičkog izraza koji se pojavljuju u vidu digitalnih printova, a u tom rasponu su i umjetnici pokušali da svoju poetiku povežu sa ovim izuzetnim povodom, a to je 500 godina od rada Goraždanske štamparije", rekao je Brković.\nNačelnik opštine Novo Goražde Mila Petković rekla je da je u okviru obilježavanja 500 godina Goraždanske štamparije tokom 2019. godine ova opština organizovala više manifestacija od kojih je jedna bilo saborovanje grafičara "Teodor Ljubavić".\n"Želimo da čuvamo našu tradiciju da pričamo šta je bilo, jer je to odlika našeg identiteta", rekla je Petkovićeva novinarima.\n"Ta zbirka će sadržavati sve ono što smo mi otkrili prilikom istraživanja, ali i repliku jedne štamparske prese. Vrlo je značajno da se i na ovaj način podsjećamo na značajan događaj u istoriji našeg naroda", rekla je Grujićeva.\nTrebinje Muzej Hercegovina


Uprkos protestu člana Predsedništva BiH iz Republike Srpske, Milorada Dodika, o učešću predsedavajućeg Predsedništva Željka Komšića u Generalnoj skupštini UN, Komšić se sastao sa generalnim sekretarom UN-a Antoniom Guterresom.\nDodik je pismo uputio Guterresu i Generalnoj skupštini s obrazloženjem da je Komšić u Njujorku kao privatna osoba jer se Predsedništvo nije složilo oko njegovog učešća. On je zatražio od Generalne skupštine UN da ne dozvoli Komšiću da se obrati svetskim liderima rekavši da će to biti “poslednji ekser u kovčeg BiH”.\n“Ako generalni sekretar zanemari ono što je navedeno u pismu, onda to pokazuje da se najviše rukovodstvo UN-a uključilo u raspad Bosne i Hercegovine jer je ignorisalo Ustav i proceduru BiH. O ovom putovanju u Njujork razgovarano je na prethodnoj sednici Predsedništva i nije dobilo odobrenje“, rekao je Dodik.\nMeđutim, uoči 76. zasedanja Generalne skupštine Ujedinjenih nacija (UN) Komšić se sastao sa generalnim sekretarom UN-a Antoniom Guterresom.\nKomšić je tokom razgovora objasnio stav Bosne i Hercegovine u okviru evroatlantskih integracija, navodeći dinamiku reformi na putu Bosne i Hercegovine ka NATO-u i Evropskoj uniji.\nKomšić je istakao da “susedne zemlje koje su bile aktivno uključene u sukob tokom rata u Bosni i Hercegovini, izvodeći agresiju na međunarodno priznatu Republiku Bosnu i Hercegovinu, i dalje, nažalost, gledaju na Bosnu i Hercegovinu kao na ratnu plen”.\nOn je naveo da u Bosni i Hercegovini, odnosno u Republici Srpskoj (RS) postoji političko protivljenje zakonu o zabrani negiranja genocida i da član Predsedništva BiH iz RS, Milorad Dodik, koristi protivljenje zakonu kao sredstvo i izgovor za političke blokade.\nNaglasio je da neke političke elite u Bosni i Hercegovini nastoje promovisati etničku isključivost, koja je diskriminatorna i suprotna međunarodnim i demokratskim standardima ravnopravnosti građana, te pozvao na snažniju podršku UN -a u zaštiti osnovnih ljudskih prava.\nKako se navodi u saopštenju za javnost iz Komšićevog kabineta, tokom razgovora generalni sekretar UN-a Antonio Guterres naglasio je da sa posebnom pažnjom prati politička zbivanja u Bosni i Hercegovini i regionu, kao i razumevanje ozbiljnosti i složenosti trenutne političke situacije, ističući da Ujedinjene nacije ostaju posvećene podršci Bosni i Hercegovini.


Kusturici uručena nagrada Margit Prolog\nProslavljenom srpskom i svetskom režiseru Emiru Kusturici je na svečanoj ceremoniji u amfiteatru Filmske akademije u Briselu, uručena nagrada za životno delo "Margit".\nNagrada nosi ime slavnog belgijskog slikara Rene Magrita.\n"Sudbina svih ostvarenja iza kojih je stajalo ime moje malenkosti bila je u vezi sa Briselom, idejom da je filmska umetnost poseban vid slikarstva i sa Elijen Dibua, damom koja je bila distributer mojih filmova u Belgiji i koja se za njih svojski borila. Nažalost, umrla je ove godine i nagradu posvećujem njoj", rekao je Kusturica na svečanosti dodele ovog prestižnog priznanja.\nNagradu "Magrit" belgijske Filmske akademije ranije su dobili i poznati svetski filmski režiseri Kosta Gavras i Roman Polanski.\nNajprodavaniji porno Blu-rey diskovi