INTERVJU ALEKSANDRA PALADIN | Udruženje profesionalnih baletskih igrača, koreografa i baletskih pedagoga Srbije\nINTERVJU ALEKSANDRA PALADIN\nVaša doktorska disertacija ima neočekivan naziv, a u tezi postavljate provokativna pitanja na koja dajete odgovore zasnovane na dugogodišnjem proučavanju svih dostupnih relevantnih izvora. Šta Vas je podstaklo da se odlučite na to istraživanje?\nA.P: Podstakla me je činjenica da se više od decenije, kad god se pomene finansiranje javnog servisa, postavlja i pitanje da li treba ukinuti ansamble Muzičke produkcije RTS i čemu oni uopšte služe? Takva pitanja mogu da postave samo oni koji ne znaju, ili ne žele da znaju, da je reč o ansamblima koji imaju umetničku tradiciju dugu više od osamdeset godina. Da su oni, iako su osnivani za potrebe muzičkog programa Radio Beograda, a kasnije i Televizije, istovremeno bili, a i danas su vodeći nosioci srpskog muzičkog života. Radom sam želela da pokažem na istorijsku važnost njihovog delovanja na planu očuvanja i javne prezentacije nacionalne kulture. Danas spadaju u retke koji se mogu pohvaliti da kontinuirano i planski modeluju svoju programsku politiku upravo u tom pravcu.\nSlušaocima Radio Beograda poznati su Vaš glas i ime. jer ste već godinama autor i voditelj dve omiljene interesantne, informativne, duhovite, a iznad svega korisne emisije: Susretanja, i na žalost ugašene Kolorature i kreature u kojoj ste znalački i sažeto vodili slušaoce kroz svet opere i operskih zbivanja. Bilo je očekivati doktorat iz oblasti umetničke muzike. Šta je prevagnulo u korist odabrane multiumetničke, multikulturalne, društveno političke i sociološke teme?\nA.P: Dvadeset godina radim u medijima i svo to vreme svedok sam u kojoj meri politička, ekonomska i druga zbivanja utiču na modelovanje tema programa, a time i muzike, jer oblikuju i samo društvo. Ovde ne govorim o socijalno angažovanoj umetnosti, već o muzici koja predstavlja jedan od najznačajnijih segmenata programa, koji je svoj koncept menjao u skladu sa programskim promenama nekada državnog medija, a danas javnog servisa. Sam doktorski rad, pored opsežnog istraživanja programa, jeste svojevrsna istorija Radio Beograda, koji sam odabrala kao interesantnu istraživačku temu, jer radim u ovoj instituciji,. Ako se zna da je ovaj medij sa kontinuiranim emitovanjem započeo 1929. godine i da ga i danas rado sluša veliki auditorijum, onda moramo biti svesni da govorimo o istorijskom periodu u kome je država u kojoj danas živimo više puta modifikovala svoju strukturu i menjala svoje nazive. Ali, u svakom tom periodu mi govorimo o zemlji koja je bila zasnovana na multinacionalnom, a time i multikulturalnom konceptu, što je različite odraze imalo na program Radija kroz različite periode. Asimilacija kultura, kao koncept multietničkih država i njihovih medija, obeležilo je i program Radio Beograda, a posebnu specifičnu zvučnu boju dali su mu upravo ansambi Muzičke produkcije koji ni u jednom vremenu, pa čak i ovom komercijalnom, nisu odstupili od osnovne ideje koja je usmerena u pravcu javne prezentacije nacionalne kulture.\nTačan naziv Vaše doktorske teze glasi?\nA.P: “Funkcionalna uloga muzike i muzičke produkcije i u očuvanju nacionalne kulture”.\nKako definišete razliku između tradicije i baštine?\nA.P: Tradicija je živa praksa, koju i danas možemo čuti i videti u autentičnim izvođenjima. Baština je arhivirana tradicija, koja je time sačuvana od zaborava.\nDa li smatrate da između ta dva pojma postoji sinergija ili jedan proizilazi iz drugog?\nA.P: I jedno i drugo! Tradicija – to je polazište iz koga je sve poniklo, to je uporište da ne zaboravimo ko smo, to je inspiracija da budemo inventivniji i moderniji, to je reper da znamo kuda smo se uputili, to je okrilje u koje uvek možemo da se vratimo kada zalutamo. Za umetnike, to preipitivanje tradicije je od neverovatne važnosti za njihovu kreativnost. E tu je važna baština, kao svojevrsni čuvar tradicije. Jedna bez druge ne mogu. Prepliću se.\nProvokativan je zaključak Vašeg istraživanja, podrobno argumentovan u tezi: podela i uticaj muzike na sveukupna društvena zbivanja i uticaji koja ima na društveno političke i sociološke subjekte. Navedite bitne karakteristike?\nA.P: Veoma je interesantno bilo sagledavati kako su se muzički žanrovi modifikovali u odnosu na različite društveno političke i sociološke subjekte. Zanimljivo je, na primer, da je narodna muzika prvih godina emitovanja programa Radio Beograda tretirana kao „zabavna”, bez bilo kakve druge konotacije. Međutim, specifičnu ulogu imala je u periodima koje je okarakterisalo afirmisanje nacionalnih ideja i nacionalne kulture, naročito krajem šezdesetih godina i početkom sedamdesetih, zatim krajem osamdesetih, kada je simbolično predstavljala paradigmu nacionalnog identiteta. Sasvim drugačiji karakter dobija tokom prve decenije 21. veka, kada isticanje nacionalnih osobenosti u političkom smislu ima negativnu konotaciju. To je i vreme kada je na programu Radija sve manje prostora za emitovanje dobijala izvorna, starogradska i tzv. komponovana narodna muzika, što je potpuno paradoksalno ako se uzme u obzir ekspanzija različitih podžanrova novokomponovane narodne muzike na drugim medijima. Ali i nije, ako se zna da ta “nova” narodna muzika ne nosi u sebi gotovo ništa o same tradicije.\nZabavna muzika je prešla put od tzv. “lake muzike”, kako su je nazivali do Drugog svetskog rata, preko muzike bunta i revolucionalnih intencija krajem šezdesetih godina, izraženih ne samo kroz muziku već i kroz tekstove vokalnih numera, do žanra koji je prepoznat kao kohezioni u smislu povezivanja Radio Beograda i auditorijuma različitih generacija. I danas njena uloga jeste u okupljanju slušalačke publike mlađe generacije.\nZa razliku od njih, umetnička muzika je uvek tretirana kao neutralna, čak bi se mogla nazvati i politički neutralna. Ovaj žanr je upotpunjavao je programsku potrebu državnog medija, odnosno javnog servisa za afirmisanjem kulturnih sadržaja i za permanentnom edukacijom slušalaca, što se ispoljavalo kroz različite emisije i programe.\nPomenuti zaključci su meni bili veoma interesantni, ako uzmem u obzir da i muziku na programu radija slušam kao razonodu. Hocu da kažem da kao slušaoci i nismo svesni koliko je oblikovanje muzičkog programa kompleksno i odgovorno u odnosu na publiku medija.\nŠkolovani ste muzikolog, radite kao urednik i saradnik mnogih emisija Javnog servisa; pokretač ste i suosnivač jedine i prve u nas revije klasične muzike Muzika Klasika u kojoj pored tema, da tako kažemo čiste muzike, sve više prostora zauzima rubrika Muzičko pozorište, s mnogim napisima koji se odnose na umetničku igru. I tu je zastupljen princip sadejstva raznorodnih vidova umetnosti?\nA.P: Da. Muzika nikada i nije postojala sama za sebe. Ako se setimo praistorije i njenih početaka videćemo da je korišćena uz rad, za lov, za ritualne, magijske obrede i drugo. Ako apstrahujemo njenu socijalnu ulogu, mi od samih početaka muzike možemo pratiti sadejstvo raznorodnih vidova umetnosti. U današnje vreme, kada je taj “multi” koncept veoma rasprostranjen, i koncept Muzike Klasike osmišljen je da prati savremen intencije. Tu pre svega mislim na afirmaciju svega što ima odrednicu “klasično”, u smislu u kome se ovaj pojam tretira kao reč kojom se difinišu trajne vrednosti u umetnosti uopšze. U tom smislu muzika, pokret, muzičko-scenski teatar, razlčiti oblici savremenog muzičkog pozorišta, prožimanje žanrova i umetnosti jesu okosnica sadržaja svakog broja. To omogućava širinu tema, aktuelnost, ali i konkurentnost van granica zemlje.\nIzmeđu mnogih aktivnosti (uređivačke, publicističke, voditeljske) najveću pažnju i čuđenje izaziva Vaša saradnja s timom stručnjaka Urgentnog centra Kliničkog centra Srbije, čiji ste ravnopravan član na hipotezi uspešnog lečenja raznih boleti uz pomoć muzike. Malo je znano da je još u biblijskim vremenima primenjivana terapija muzikom, a grčki filozof, matematičar i lekar, Pitagora, u 6. veku stare ere, pored svoje čuvene teoreme, postavio aksiomu: Muzika je dobra za dušu i lekovita za telo. Recite nešto o tome.\nA.P: Tim predvodi dr Predrag Mitrović, kardiolog, koji je za svoja naučna dostignuća već dobio i svetska priznanja. Obzirom da je u pitanju multidisciplinarno istraživanje koje povezije medicinu i muziku, pozvao me je da kao muzikolog dam svoj doprinos, imajući u vidu činjenicu da je muzika veoma široko polje i da zahteva širinu znanja. U istraživanje je bilo uključeno 740 pacijenata, koji su bili podeljenji u dve grupe – jedna je slušala muziku kao terapiju, a druga, kontrolna, nije. Propisivanju terapije prethodilo je saznanje da su svi pacijenti imali srčani udar ili operaciju srca, i da su svi imali povišen krvni pritisak.\nSvaki pacijent dobijao je kompakt disk sa numerama koje je trebalo da sluša. Kompilacije su definisane posle utvrđivanja muzičkih žanrova na koje je pacijent najbolje reagovao. Birali smo ih na osnovu reakcije zenice. Prilikom slušanja muzike zenica se širi ukoliko muzika ima pozitivne terapisjke efekte. Na taj način smo otkrili da mnogim osobama, pored muzičkih žanrova koje vole da slušaju, prijaju i odgovaraju i neki drugi žanrovi za koje nisu ni znali da postoje ili su samo čuli za njih. To nam je pomoglo u istraživanju, jer je svaka osoba morala da sluša propisanu muziku dve godine, a doza je bila 2 puta po 12 minuta dnevno, minimalno. Nakon određivanja muzičkog žanra, određuje se tonalitet kompozicija i tempo. Time smo za svakog bolesnika pojedinačno dobijali algoritam na osnovu koga sam birala kompozicije.\nNakon devet godina istraživanja, rezultati pokazali da su bolesnici koji su slušali muziku propisanu na ovakav način, u odnosu na grupu bolesnika koja je bila kontrolna i nije slušala muziku, imali značajno sniženje krvnog pritiska, značajno smanjenje broja otkucaja srca, mnogo ređe su imali pojavu angine pectoris, pojavu ponovnog srčanog udara, ponovnu operaciju na srcu i ređe su umirali. Istraživanje koje je prvenstveno uključivalo pacijente sa kardiološkim problemima, danas se već širi i na druge oblasti medicine.\nKoliko sati ima Vaš radni dan; odakle tolika energija skrivena iza krhke figure i dečijeg osmeha?\nA.P: Moj radni dan je veoma dug, jer malo spavam. Volim rano da ustanem i “uhvatim dan”, a ako je napolje i sunčano vreme – moje baterije su u potpunosti napunjene! Energiju mi daje i činjenica da radim posao koji volim, da se radujem svakoj novoj emisiji, susretu sa ljudima, interesantnim razgovorima, da mogu da budem kreativna i da stalno razmišljam šta bih novo mogla da uradim. Sve se okreće oko muzike.\nVaše stasavanje je proticalo pod uticajima dve različite umetnosti: majka, Zineta Musić je poznati pedagog klasičnog baleta, a otac Slobodan Atanacković kompozitor. Da li je bilo teško odlučiti se za koje carstvo?\nA.P: Roditelji mi nikada nisu nametali svoj stav, ali verujem da su mudro usmerili moj izbor ka muzici. Balet je prelepa umetnost, mukotrpnog rada i kratkog trajanja na sceni. Nisam toga bila svesna kao dete, iako sam kao i svaka devojčica sanjala da budem balerina. Muzika je takođe prelepa umetnost. Ona daje spektar različitih mogućnosti za izbor profesije, takođe zahteva posvećenost, a pre svega ljubav. Zato danas kada razmišljam o tome kako sam se opredelila za muziku, mislim da su moji roditelji napravili taj izbor jos kada sam bila dete, gledajući u perspektivi moj mogući kasnji odabir profesije. Očigledno je da su me dobro procenili.\nSuperiorno, koncentrisano, sažeto i jasno odgovarali ste na pitanja Komisije koju su činili prof. dr Nikola Maričić, prof. dr Sonja Marinković, prof. dr Boris Despot, prof. dr Ana Martinoli i mentorka prof. dr Mirjana Nikolić. Nije se osećao ni zamor ni trema. Da li ih je bilo?\nA.P: Nisam imala tremu. Odbranu sam doživela kao još jedno pojavljivanje na sceni. Međutim, uvek postoji to kreativno uzbuđenje, koje je veoma podsticajno i koje podiže adrenalin. Postoji i odgovornost prema Komisiji, u kojoj su sedele zaista eminentni profesori. Čini mi se da je sve proteklo kao za tren. Tu je naravno i publika. Porodica, prijatelji, dragi ljudi, kolege. Svi oni su me prvi put videli u ovoj ulozi. Veoma sam zadovoljna kako je protekla odbrana. Osećala sam veliku odgovornost prema temi koju sam odabrala. A zamor sam osećala tek kada je sve prošlo, ali to je onaj pozitivni osećaj kada se mešaju osećanja.\nKako ste se osećali prilikom izveštaja Komisije i proglašavanja za doktora nauke?\nA.P: Bila sam veoma uzbuđena, srećna, prezadovoljna. Jedan veliki posao sam uspešno završila i radost je bila velika. Na trenutak mi se sve činilo čak i nestvranim, jer sam, pripremajući se za odbranu, više puta sanjala taj čin. Neke situacije sam i predvidela, ali toliku količinu emocija nisam mogla ni da sanjam!\nA.P: – prijateljstvo? – Prijateljstvo je reč čiji pravi smisao shvatam kako vreme prolazi, u kome se izdvajaju osobe koje zaista tako možeš i da nazoveš. Mladi ljudi su skloni da prijateljstvo banalizuju, povezujući ga sa društvom sa kojim se viđaju, izlaze. Više puta sam do sada “prosejala” svoje društvo kroz sito mog života. Ostalo je samo par prijatelja, manje od prstiju jedne ruke. Oni su, pored moje dece i porodice, moje najveće bogatstvo.\n- iskrenost? – To je vrlina koja je u vremenu u kome živimo izgubila smisao. Čovek čak može da ispadne i smešan, a njegova iskrenost zloupotrebljena. Međutim, čovek ne može da pobegne od svoje kuće, pa tako ne mogu ni ja. Roditelji su me učili da je najvažnije da budem iskrena, pa tako vaspitavam i svoju decu. Tako će najiskreniji biti prema samim sebi, a to je kroz život veoma važno.\n- emocije? – Za sve nas koji se bavimo umetnošću emocije su veoma važne. One su podsticaj za nove ideje, za kreativne procese, za nova dela. One motivišu, stimulišu, one pokreću i naš celokupni organizam da funkcioniše bolje, da mozak radi brže, da ne osećamo umor. Govorim o pozitivnim emocijama, iako su i istorija muzike i istorija umetnosti uopšte svedoci da su i negativne emocije bile pokretači za nastanak mnogih velikih dela. Lično nisam taj tip da uživam u negativnim emocijama. One otupljuju moju volju. Volim osećanje kada me probude polet, energija, radost i osmeh. Zato se i trudim da mi to “parče života” ne uništava ponekad ritualno dosadna svakodnevica, prepuna tema koje me uopšte ne zanimaju.\n- planovi? – Planova je uvek mnogo. Doktorsku tezu želim da pretvorim u knjigu. U njoj su sakupljene kapitalne informacije u vezi sa Radio Beogradom i Muzičkom produkcijom, prvi put hronološki sistematizovane na osnovu zaista velike arhivske građe. Mislim da će to biti od velikog značaja i za medijsku kuću u kojoj radim, ali i za sve istraživače medija, kao i studente. Sa dr Predragom Mitrovićem završavam i knjigu “Iza violnskog ključa – muzika umetnost ili lek?”, koja je zasnovana na različitim temama kojima smo se bavili u okviru mog autorskog Noćnog programa, koji se emituje na programu Radio Beograda 1, svakog prvog četvrtka u mesecu od ponoći. U toku je i snimanje serije za Naučno-obrazovni program RTS koja nosi naziv “Stara srpska muzika” u kojoj se pojavljujem kao voditelj. Radimo je kao sintezu prošlosti i sadašnjosti i koristimo medij televizije na različite načine. Volim da se bavim istraživanjem mogućnosti medijskog izražavanja, tako da mi snimanja čine pravu radost. Do kraja godine planiram da završim i poslednji udžbenik za predmet Muzička kultura za gimnazije i time zaokružim celu seriju za ovaj nivo obrazovanja. Udžbenici za prvi, drugi i treći razred su već uveliko u školama. Radim na redakciji novih izdanja i udžbenika za više razrede osnovne škole, koje sam pisala kao koautor, po kojima danas radi oko 70% osnovnih škola u Srbiji. Revija Muzika Klasika je neiscrpni izvor planova. Spremamo i neke ekskluzivne novitete. I naravno moja emisija Susretanja otvara uvek nove prostore da budem kreativna i uvek nova. Pravi je izazov za mene, iako je radim vec skoro dve decenije.\nSTEPART ZAHVALJUJE NA SARADNJI I ČESTITA DOKTORSKU TITULU\n← AUDICIJA AKUD “Ivo Lola Ribar”\nBalkan Dance project Vol. 2 →


PS5 Call of Duty - Modern Warfare 2 | Games online shop\nŠifra artikla: PS50190\nNova era Call of Duty počinje sa CoD Modern Warfare 2 direktnim nastavkom na hit igru Modern Warfare iz 2019 godine.\nCOD MW 2 obeležava povratak omiljenih likao kao što je kapetan Price i svima omiljeni Simon “Ghost” Riley.\nModern Warfare 2 se povezuje sa novom Warzone igrom koju očekujemo ove godine.\nPreorder bonus: pristup ranoj BETI\nLegendarna jedinica Task Force 141 na čelu sa kapetanom John Price, neustrašivim John "Soap" MacTavish i omiljenim među igračima Simon "Ghost" Riley te čeka da joj se pridružiš i doživiš neverovatno audio i vizuelno iskustvo koje donosi novi Call of Duty. Pridruži se TF131 jedinici i spremi se na borbu pod vodom, probijanje teško utvrđene baze, ifiltriranje i oslobađanje saboraca iz skrivenih baza u planinama. Infinity Ward nam je spremio uzbudljivu kampanju sa gameplay sistemima bez premca. Bori se rame uz rame sa tvojim omiljenim likovima sa nikad realnijim zvukom, osvetljenjem i grafikom u najnaprednijoj Call of Duty igri do sada. Inovacije kao što je napredni AI, fotogrametrija i potpuno nov Gunsmith sistem koji omogućava najviše podešavanja do sada podižu čuvenu franšizu na potpuno nov nivo.\nNaravno svi igramo Call of Duty zbog multiplayer koji ima nove načine za igru, kao i evolurian Special Ops mod sa taktičkim co-op gameplayem. Dodatno MW2 se povezuje sa novim Warzone iskustvom koji stiže ove godine sa evolucijom Battle Royal sistema.\nOčekuje nas obilje besplatnog dodatnog sadržaja nakon lasniranja igre, sa konstatnim unapređenjima i dodacima kao što su nove mape, modovi i specijalni događaji.\nDatum izlaska 28.10.2022


O TELENORU O NAMA DRUŠTVENA ODGOVORNOST TELENOR FONDACIJA VESTI TELENOR FONDACIJA OBEZBEDILA 10 LAPTOP RAČUNARA I NEOGRANIČEN PRISTUP INTERNETU ZA EDUKACIONO OBRAZOVNI CENTAR U DIMITROVGRADU\nJul 2013. – Zahvaljujući podršci Telenor fondacije i Opštine Dimitrovgrad, korisnici Edukaciono obrazovnog centra u Dimitrovgradu koji rade sa decom i mladima sa smetnjama u razvoju od 17. juna na raspolaganju imaju 10 laptop računara i neograničen pristup internetu u narednih godinu dana.\nNebojša Ivanov, predsednik opštine Dimitrovgrad, rekao je da je Zahvaljujući donaciji Telenor fondacije, ovaj prostor otvorio vrata svima onima koji u naše društvo žele da unesu pozitivne promene:„Želim da iskoristim ovu priliku da se zahvalim Fondaciji što nam je obezbedila tehnološku opremu, koja je važan preduslov za promene u modernom svetu. Zahvaljujući Telenoru, i Dimitrovgrad danas ima jednu više pokretačku snagu."\nZahvaljujući ovom i sličnim projektima kojima se omogućava pristup modernim tehnologijama, unapređen je kvalitet rada na različitim programima socijalne zaštite i obrazovne inkluzije.


Predstavljanje časopisa Bokatin Dijak – Info366.net\nPočetna | Kultura | Predstavljanje časopisa Bokatin Dijak\nBIJELJINA- Narodna biblioteka Filip Višnjić organizuje predstavljanje četvrtog broja časopisa za jezik, književnost i duhovnost “Bokatin Dijak”.\nPromocija će se održati sutra, 09. decembra 2014. godine u 18:00h časova u velikoj sali biblioteke.\nIstražujemo koja imena će birati poslanici NS RS\nBanjalučki 19. međunarodni sajam knjige, u organizaciji “Glasa Srpske”, sinoć je i zvanično zatvorio vrata za posjetioce, ali samo za ovu godinu, a organizatori već od danas polako kreću s pripremama za jubilarni 20, koji će biti održan sljedećeg septembra. Susret ljubitelja pisane riječi počeo je u Sportskoj dvorani “Borik” prošle srijede, a svakodnevno je […]\nSinoć je u Beču održan 18 Svetosavski bal. Koliko je značajna ova prestižna manifestacija, potvruđuje i podatak da je Svetosavski bal uvršten u austrijski balski kalendar. Srpski centar prije 18 godina oživio je tradiciju srpskog bala u Beču koja datira još od davne 1846 godine kada je knez Miloš Obrenović došao na ideju da organizuje manifestaciju […]


PC Press » Miodrag Ranisavljević\nArhiva tekstova čiji je autor Miodrag Ranisavljević. Daljim podešavanjem možete suziti vašu pretragu...\nSvi tesktovi u arhivi PC-a (29) Samo tekstovi objavljeni online (14)\n- PC #293 (Decembar 2021)\nPC #287 > BIZ&IT\nRešenja za mikropreduzeća i preduzetnike\nU malim firmama i kod preduzetnika sve poslove radi jedan ili nekoliko ljudi, a knjigovodstvo je obično povereno nekoj agenciji. Ipak, i malima je potreban poslovni softver koji će im omogućiti da posluju kao i veliki, uz zadržavanje svih svojih prednosti: fleksibilnost, brzina i prilagodljivost\nPC Press-ov pregled ERP rešenja, koji tradicionalno pripremamo u maju, ove godine ima sasvim drugačiji prizvuk. Umesto u budućnost, zagledani smo u sadašnjost i bavimo se prilagođavanjem ERP softvera izazovima koje nameću promene u poslovanju izazvane pandemijom\nPC #273 > PC.Edu\nBiti ili ne biti - IT menadžer\nŠta zapravo IT menadžer radi? Čime se bavi? Koja je njegova uloga u organizacijama? Na koji način pomaže? Da li je to čist trošak ili nešto više? Kako se ova funkcija uklapa u ostale menadžerske funkcije?\nPC #272 > BIZ&IT\nDMS (ni)je samo arhiva\nGodinama slušamo priče o kancelariji bez papira. Kada je prvi računar našao svoju primenu u poslovnom okruženju, moglo se čuti da je papiru odzvonilo. Nekoliko desetina godina kasnije čini se da papira nikad više, a šuma, nažalost, nikad manje. Kako pomiriti papir i digitalizaciju?\nIzgradnja poverenja kao ključ uspeha\nKvalitetan CRM može da pomogne da se jaz između kupca i prodavca premosti. Poverenje u takav sistem i čitavu organizaciju je ključ pridobijanja i zadržavanja kupaca\nDa li već imate poslovni softver ERP kategorije i razmišljate o njegovom unapređenju? Ili tek nameravate da implementirate ERP radi unapređenja poslovanja? Pred vama je blok koji će vam pomoći u ovom teškom zadatku, ali ujedno i ključnom koraku za digitalnu transformaciju vaše firme. Promena je u srcu nabavke ERP-a, a adekvatno upravljanje promenama od ključnog je značaja za bilo koju implementaciju poslovnog rešenja\nPC #260 > BIZ&IT\nMala i srednja preduzeća - razum i osećajnost\nKako se savremeni ERP sistemi probijaju u mala i srednja preduzeća? Efikasna primena softvera je ključ za uspeh na tržištu, ali do tog ključa nije lako doći. Izdvojili smo nekoliko ozbiljnih izazova i problema s kojima su se kompanije u ovom segmentu srele ili bi se mogle sresti u budućnosti\nPC #254 > PC.Biz\nPANTHEON Workflow je nova funkcionalnost PANTHEON ERP-a koja će korisnicima omogućiti vizuelizaciju funkcija i procesa, merenje, analizu, poboljšanje i kontrolu svakog pojedinačnog procesa. Lista stvari koje PANTHEON Workflow može da uradi za vas se tu ne završava...\nProšle godine u ovo vreme pisali smo o ERP-u 2.0, ali je to možda bila preuranjena analiza. Prava tema je, pogotovu na našim meridijanima, korišćenje ERP-a kao temelja za povećanje produktivnosti i efikasnosti poslovnih procesa. Cilj je jasan - digitalna transformacija poslovanja\nPC #242 > PC.Biz\nPodaci, izveštavanje, odlučivanje\nKako da učinimo informacioni sistem inteligentnijim a njegove odgovore na pitanja relevantnijim? Odgovor je u obradi veće količine podataka i boljoj interpretaciji dobijenih rezultata. Dobrodošli u big data avanturu!\nPC #241 > PC.Biz\nKako premestiti informacioni sistem kompanije u oblak? S jedne strane čujete da to "svi" rade, a s druge dobijate priče o velikim troškovima nečega što bi zapravo trebalo da vam uštedi novac. Ostaje samo da precizno procenite svoje potrebe i krenete napred, korak po korak\nPC #232 > PC.Biz\nTržište... poslednja granica. Pitanje je da li bi danas možda ovako zvučala naracija s početka čuvenog serijala Zvezdane staze? Umesto u zvezde, danas sve više gledamo u ekrane računara, tableta i mobilnih telefona. Istraživanje beskraja svemira zamenili smo istraživanjem beskraja tržišnih podataka - velikih podataka. "Dataverse" zamenjuje "Universe", a tržište Srbije polako se budi\nPC #224 > PC.Biz\nSve kompanije koriste Internet za svoje poslovanje - od pružanja osnovnih informacija o proizvodima i uslugama, preko komunikacije sa ciljnim grupama, do primanja porudžbina ili poručivanja proizvoda i usluga. Kada se radi o prodaji, sve počinje od ključnog pitanja - kako da obezbedite da neko kome su vaše usluge potrebne pronađe baš - vas\nPC #220 > PC.Biz\nSve kao servis\nKoliko bi poslovanje postalo lakše kada bi svako mogao precizno da planira i kontroliše prihode i rashode na godišnjem, mesečnom ili čak i dnevnom nivou? Uz koncept XaaS (Everything as a Service) takav ideal je nadohvat ruke. Istražimo ključne odlike ovakvog pristupa, pitajući se koje prednosti on donosi ponuđaču, a koje korisnicima servisa? Videćemo da je čitava ideja nije rezervisana za informacione tehnologije - primenljiva je i znatno šire\nPC #219 > PC.Biz\nDigitalna ekonomija = ekonomija\nIT postaje centralna i frontalna tačka nove digitalne ekonomije, uslov bez kojeg se ne može zamisliti savremeno poslovanje. Ali i svet za sebe...\nPC #218 > Komunikacije\nSajtovi proizvođača softvera\nCilj kompanijske Web prezentacije jeste da tržištu u najboljem svetlu predstavi firmu, njene proizvode i usluge. Pregledali smo sajtove domaćih softverskih firmi i uporedili njihovu funkcionalnost?\nPC #218 > PC.Biz\nEfikasnije poslovanje uz elektronske fakture\nProšlo je više od deset godina od kada se prvi put počelo pričati o elektronskom poslovanju u Srbiji, ali kad god pomislimo da vodene struje svetskih trendova nezaustavno nadiru Savom i Dunavom, ispostavi se da mi iz nekog razloga veslamo uzvodno, Stojimo u mestu, a onda navrat-nanos odustanemo i budemo odneseni nizvodno potpuno nesvesni da bi možda bilo lakše da smo odmah počeli da razmišljamo kako trend iskoritimo u svoju korist. Jedan od talasa koje polako hvatamo donosi elektronske fakture\nPC #216 > PC.Biz\nPoslovni softver u Srbiji 2014. godine\nZnajući da je u našoj zemlji samo 9,9 odsto kompanija tokom 2014. koristilo ERP ili neki sličan softver, ekspanzija tržišta poslovnog softvera sasvim je izvesna. Približavanje Evropskoj uniji trebalo bi da znajtno ubrza taj proces, dakle - treba se pripremiti!\nPC #215 > PC.Biz\nStara istina da ne možete upravljati onim što ne možete da izmerite vrlo je prikladna kada govorimo o metrikama. One pomažu kompanijama da prate i procenjuju performanse i, još važnije, procenjuju efikasnost svojih konkretnih aktivnosti\nPC #214 > PC.Biz\nPet pitanja za konsultanta\nIzbor poslovnog softvera je složen proces. U izgledu je dugoročno partnerstvo između korisnika i ponuđača, pa se opravdano nameće izbor optimalnog pristupa čitavom procesu. Odokativna metoda, detaljna analiza, opisi u časopisima, sajmovi, iskustvo, prezentacije ili neka vrsta magije? Ili od svega pomalo? Razgovarali smo s ekipom kompanije Extreme, koja nam je otkrila tajnu njihove pomoći kompanijama u ovom delikatnom procesu\nNeko je rekao da biti dobar konsultant znači govoriti istinu i onda kada vam to ne ide u prilog. Upravo zbog toga veoma je važno izabrati konsultanta koji će se u svakom trenutku pridržavati profesionalnog kodeksa, radeći u korist svog klijenta. Kako da dođete do konsultanta koji će vam pomoći da izaberete poslovni softver za firmu?


Radio amateri Pirota u Kladovu VIDEO\nMilan Radovanović, član Radio kluba Pirot od juče je u Kladovu , na poplavljenom području gde pomaže Opštinskom štabu u tom gradu da uspostavi komunikaciju sa stanovništvom. Posle Šapca , kada je ovaj grad pretila da poplavi Sava ovo je još jedno angažovanje radio amatera iz Pirota. Share This:\nČlanovi Socijalno-ekonomskog saveta nisu uspeli da dođu do zajedničkog rešenja koliko bi minimalna cena rada trebalo da iznosi u sledećoj godini. Kako je za Pi kanal izjavio Rodoljub Ćirić, predsednik SSS Pirot ,za razliku od sindikalista , Unija poslodavaca I predstavnici Vlade nisu izneli konkretne predloge , ali se nisu ni saglasili sa predlogom sindikata […]\nRadovi na rekonstrukciji Gazele počeće u ponedeljak 15. septembra. Kaao je izjavio Branislav Kostić , direktor Direkcije za izgradnju opštine, rekonstrukcija Gazele koja je trebalo da počne pre nedelju dana odložena je zbog specifičnosti I obima radova koji zahtevaju dopremanje posebne opreme. Radovi bi trebalo da budu završeni za dva meseca. Share This:\nCenar za socijalni rad opštine Babušnica u saradnji sa Udruženjem „Snaga prijateljstva“ iz Beograda, a pod pokroviteljstvom Međunarodnog kluba žena, organizuje razgovor i upoznavanje sa izazovima življenja starijih ljudi u siromašnim ruralnim sredinama. Prilikom posete starijim osobama biće podeljeni paketi sa osnovnim životnim namirnicama i sredstvima za higijenu koje je donirao Međunarodni klub žena. Share […]\nPage 301 of 313« First«...102030...299300301302303...310...»Last »


SKRIVENE TAJNE BEOGRADA: Nekada su za ovu crkvu vezivani čamci, a danas je deo najlepšeg dela Beograda | Bgd365 - Beogradski portal - Vesti Beograd\nSKRIVENE TAJNE BEOGRADA: Nekada su za ovu crkvu vezivani čamci, a danas je deo najlepšeg dela Beograda\nPrema istorijskim podacima, hram Svetog Velikomučenika Georgija u Bežaniji, jedan je od najstarijih hramova u Beogradu. Njegova istorija je veoma burna, baš kao i istorija ovog dela grada. Nekada je ovaj pravoslavni hram bio pristanište beogradskih alasa, u vreme velikih vodostaja Save, dok danas krasi jedan od najlepših delova Beograda.\nHram se nalazi u današnjoj Vojvođanskoj ulici. Današnji hram izgrađen je 1827. godine, a pre današnjeg hrama je postojala crkva, na mestu današnje kuće crkvene opštine, u crkvenom dvorištu.\nPrva crkva pominje se u spisima iz 1773. godine, a postoji više datuma oko kojih se smatra da je ona podignuta (neki istoričari kažu u 16. veku, dok neki smatraju da je napravljena sredinom 18. veka). Ova crkva postojala je do 1827. godine, kada su Srbi iz tadašnjeg sela Bežanija davali u zakup svoj pašnjak „Kamendin“, turskim trgovcima stokom – dželebdžijama, od kojih prihoda je podignut današnji hram.\nOsim Srba, najvećim delom izbeglih sa Kosova iz doba velike seobe pod Arsenijem trećim Čarnojevićem, u to vreme, u Bežaniji su živeli i Nemci koji su se u ove krajeve naselili u vreme vladavine austrougarske carice Marije Tereze.\nMesto na kome su sazidane crkve, nekada se zvalo Donje polje, jer je to bila najniža kota savskog priobalja. Početkom 20. veka, pored crkve je tekla reka Galovica, sve dok, sistemom veštačkih kanala nije preusmeren tok ove reke, preko Surčina, u Savu. Priča se da su alasi, kada bi se Sava udružena sa Galovicom izlila, svoje čamce vezivali za portu crkve.\nPovezano:BežanijacrkvaGalovicaHram Svetog velikomučenika Georgija u BežanijiSava\nNEVIĐENE GUŽVE: STRANCI HRLE NA OVO MESTO U BEOGRADU, a da li STE GA VI OBIŠLI?\nNEVEROVATNO: Nećete verovati šta je ova Srpkinja videla u Cirihu (FOTO)\nSutra su zadušnice – biće zabranjen ulazak automobilima na groblja!\nSutra je Sveta Petka, veliki praznik i crveno slovo!\nNE ZABORAVITE, SUTRA JE BEOGRADSKI KARNEVAL BRODOVA!\nSUTRA JE VELIKA GOSPOJINA! Znate li zašto se slavi!?\nSVETA ISUSOVA TKANINA PRVI PUT U ISTORIJI U BEOGRADU!


Da li je HE Đerdap, kao ogranak EPS-a, obveznik plaćanja komunalne takse za isticanje firme?\nČlanom 16. i 17. Zakona o finansiranju lokalne samouprave propisano je da je firma svaki istaknuti naziv ili ime koje upućuje na to da pravno ili fizičko lice obavlja određenu delatnost, a jedinica lokalne samouprave može utvrditi lokalne komunalne takse u različitoj visini zavisno od delatnosti, površine i tehničko - upotrebnih karakteristika objekta, veličine pravnog lica u smislu zakona kojim se uređuje računovodstvo i po delovima teritorije, odnosno zonama u kojima se nalaze objekti, predmeti Ili vrše usluge za koje se plaćaju takse.\nOdlukom o lokalnim komunalnim taksama propisuje se iznos firmarine za jedan istaknuti naziv koji upućuje na to da pravno ili fizičko lice obavlja određenu delatnost. Ako pravno lice ima više od jedne poslovne jedinice/objekta na teritoriji jedinice lokalne samouprave, plaćaju posebno za svaku poslovnu jedinicu/objekat lokalnu komunalnu taksu za isticanje firme na poslovnom prostoru.\nPrema Zakonu o privrednim društvima, član 567., ogranak privrednog društva (u daljem tekstu: ogranak) je izdvojeni organizacioni deo privrednog društva na teritoriji Republike Srbije preko koga društvo obavlja delatnost u skladu sa zakonom. Ogranak nema svojstvo pravnog lica, a u pravnom prometu istupa u ime i za račun privrednog društva. Privredno društvo neograničeno odgovara za obaveze prema trećim licima koje nastanu u poslovanju njegovog ogranka.\nČlanom 571. istog zakona propisano je da u pravnom prometu ogranak nastupa pod poslovnim imenom društva, uz navođenje:\nNa upotrebu poslovnog imena i drugih podataka u dokumentima ogranka shodno se primenjuju odredbe iz člana 25. ovog zakona koje se odnose na upotrebu poslovnog imena i drugih podataka u dokumentima društva. Na naziv ogranka shodno se primenjuju odredbe čl. 27. do 29. ovog zakona.\nPrema tome, HE Đerdap, koji je ogranak EPS, ne može biti obveznik lokalne komunalne takse za isticanje firme na poslovnom prostoru, jer nije pravno lice i nema svoj PIB koji je različit od PIB-a privrednog društva čiji je ogranak. Ukoliko je na poslovnom objektu na kome ogranak obavlja delatnost istaknut naziv ili ime koje upućuju da pravno lice (koje podrazumeva i ogranak kao njegov organizacioni deo) obavlja određenu delatnost, onda je na tom objektu obveznik firmarine pravno lice (EPS), koje ima svoj PIB i pod čijim imenom nastupa ogranak u pravnom prometu.\nDa li zaposleni ima pravo na srazmerni deo godišnjeg odmora ukoliko je po jednom rešenju radio po zameni par meseci (do povratka odsutnog sa bolovanja), zatim imao prekid od 20 dana i dobio rešenje na određeno na 6 meseci? Da li ima pravo na odmor po oba rešenja s obzirom da je radni odnos zasnovan u januaru tekuće godine u gradskoj upravi?\nU skladu sa članom 72. Zakona o radu, zaposleni ima pravo na dvanaestinu godišnjeg odmora iz člana 69. ovog zakona (srazmerni deo) za svaki mesec dana rada u kalendarskoj godini u kojoj je zasnovao radni odnos ili u kojoj mu prestaje radni odnos. U pitanju je računanje isključivo na pune mesece, primera radi:\nAko je lice zasnovalo radni odnos 15. januara, a radni odnos mu je prestao 30. juna, zaposleni će imati pravo na srazmeran godišnji odmor za 5 meseci (januar se ne računa, ali jun da). Ako je ponovo zasnovao radni odnos 20. jula, a radni odnos će mu prestati 20. decembra, zaposleni će za ovaj deo imati pravo na srazmerni godišnji odmor za 4 meseca (jul i decembar se ne računaju).\nBitno za ovu situacije jeste i član 76. Zakona o radu koji kaže da je u slučaju prestanka radnog odnosa poslodavac dužan da zaposlenom koji nije iskoristio godišnji odmor u celini ili delimično, isplati novčanu naknadu umesto korišćenja godišnjeg odmora, u visini prosečne zarade u prethodnih 12 meseci, srazmerno broju dana neiskorišćenog godišnjeg odmora.\nNa koji način i ko angažuje pedagoške asistente ? Da li mogu da se angažuju za pojedinca?\nPrema Zakonu o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, pedagoški asistent u ustanovi pruža podršku grupi dece, odnosno učenika i u tom smislu nije personalizovana usluga. Pedagoškog asistenta može da traži obrazovna ustanova, koja se za saglasnost o angažovanju obraća nadležnoj školskoj upravi, odnosno Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja.\nU Pravilniku o dodatnoj obrazovnoj, zdravstvenoj i socijalnoj podršci detetu, učeniku i odraslom među merama koje predlaže Interresorna komisija nije navedena pedagoška asistencija.\nJavno preduzeće Putevi Srbije Beograd su opštini podneli predloge za eksproprijaciju. Problem se javio što se među predlozima našao i jedan gde je predmet državna svojina Republike Srbije, korisnik JP Srbija šume. Pošto eksproprijacija nema smisla jer je već reč o državnoj svojini, da li je u ovom slučaju potrebno i da li je moguće izvršiti administrativni prenos? (mada ni to nije logično jer nema prenosa na različitim subjektima javne svojine već bi se samo promenio korisnik) ili je potrebno uputiti podnosioca da se obrati direkciji za imovinu ili nekom drugom nadležnom organu, koji će da donese odluku da se predmetna parcela da na korišćenje JP Srbija Putevi umesto dosadašnjeg korisnika JP Srbija šume?\nNaime, članom 70. Zakona o eksproprijaciji propisano je da se prava na nepokretnosti u državnoj ili društvenoj svojini mogu rešenjem opštinske uprave oduzeti ili ograničiti i preneti na drugog nosioca prava na nepokretnosti u društvenoj ili državnoj svojini, ako to zahteva javni interes (administrativni prenos).\nStoga, u konkretnom slučaju obzirom da je na predmetnom zemljištu upisana državna svojina sa pravom korišćenja JP Srbijašume, a predlog za eksproprijaciju (administrativni prenos) je podnelo JP Putevi Srbije, koja za takav zahtev ima rešenjem Vlade RS utvrđen javni interes ili je on utvrđen Zakonom o javnim putevima (sad ne znam koja je tačno situacija) potrebno je da donesete rešenje od administrativnom prenosu nepokretnosti sa jednog na drugog korisnika. Titular prava javne svojine ostaje RS.\nU Zakonu o zaposlenima u AP i JLS u članu 52. tačka 1. predviđeno je da se službenik razrešava sa položaja ako mu prestane radni odnos zbog pravosnažne presude na bezuslovnu kaznu zatvora od najmanje 6 meseci. Da li to znači da načelniku Uprave, koji je već razrešen, prestaje radni odnos i kao službeniku?\nShodno članu 52. Zakona o zaposlenima u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalne samouprave (“Sl. glasnik RS, broj 21/16, 113/17, 95/18, 119/17 - dr. zakon, 95/18 – dr. - zakon)\n1) pravosnažne presude na bezuslovnu kaznu zatvora od najmanje šest meseci - danom pravosnažnosti presude;\n3) konačnog rešenja kojim mu je određena ocena "ne zadovoljava" na vanrednom ocenjivanju;\n2) dva puta, bez obzira na redosled ocena, rešenjem bude određena ocena "ne zadovoljava".\nS druge strane, članom 54. Zakona o zaposlenima u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalne samouprave (“Sl. glasnik RS, broj 21/16, 113/17, 95/18, 119/17 - dr. zakon, 95/18 – dr. - zakon) propisano je da službenik kome je prestao rad na položaju iz razloga utvrđenih članom 51. tač. 1), 2) i 10) ovog zakona ima pravo da kod poslodavca bude raspoređen na drugo radno mesto za koje ispunjava uslove, bez javnog konkursa.\nDakle, reč je o slučajevima prestanka rada na položaju kada protekne vreme na koje je postavljen, kada podnese pismenu ostavku i kada dođe do ukidanja položaja.\nNavedeno znači da prestanak rada na položaju sam po sebi nije dovoljan da dođe do raspoređivanja na drugo radno mesto za koje ispunjava uslove, već je neophodno da je reč o prestanku rada na položaju iz navedenih razloga. Naravno, kumulativno treba da se ispune uslovi koji se odnose na raspoloživost u pravilniku o unutrašnjem uređenju i sistematizaciji radnih mesta odnosno konkretnom kadrovskom planu.\nU konkretnom slučaju ne može da dođe do raspoređivanja na drugo radno mesto, što znači i da dolazi do prestanka radnog odnosa.


Mišel Tramble i Džendi Nelson: Evo ti Sunce na dlanu – Optimist LGBT+ magazin\nAko ćemo iskreno, počesto biva teško da se u inače obilnoj ponudi knjiških noviteta iznađe barem jedan naslov sa dovoljno queer motiva koji je neosporno vredan pomena i pažnje budućih ili barem potencijalnih čitalaca. Nekada se mora i u lov na treću decimalu, a sve to kako bi se, nazovimo to tako, ispoštovala forma i stvorio privid nekakvih pomaka i na planu književnosti sa značajnim LGBT sadržajem. Obično jeste tako, ali, evo, ovog puta imamo izuzetak – u naše knjižare negde u isto vreme stigla su dva iznimno uspela i zanimljiva romana koji odgovaraju gorepomenutom profilu. Pohvale mogu da krenu…\nNakon Crne sveske ovo Srce na dlanu drugi je prevod na srpski jezik za jednog od svakako najprominentnijih i najcenjenijih kvebečkih i kanadskih prozaista Mišela Tramblea. Srce na dlanu (prevela Olja Petronić, objavio Karpos) po puno osnova i danas (bezmalo pune tri decenije nakon prvog mu izdanja) smatra se jednim od krunskih queer romana iz domena umetničke proze. Za razliku od većeg dela književnog mu opusa, Tramble se u Srcu na dlanu ne bavi nostalgičarskim osvrtima na vlastito detinjstvo i ranu mladost, već svoju očitu fascinaciju tim formativnim procesima i formativnim događajima u životu ovog puta pomera ka priči o jednoj posve neuobičajenoj gej romansi u Kvebeku sad već poodavnih dana. Srce na dlanu tako je ljubavno-kontemplativni roman ispričan uglavnom u dva glasa a osnova je strasna, turbulentna i iskreno proživljena ljubav između profesora na pragu zrelih godina i mlađeg glumca koji svojih barem pet minuta slave čeka na mestu trgovca. Slučajni susret i kratki flert u gej klubu nenadano se izrodio u nešto upadljivo dugovečnije i dalekosežnije, a stvari se dodatno zakomplikuju kada na scenu stupi i maleni sin mlađe polovine pomenutog dvojca.\nTrambleovo pripovedačko iskustvo, baš kao i njegov, kanda, urođeni a dugim nizom godina i uspešnih pokušaja brušeni pripovedački instinkt evidentan je gotovo na svakoj stranici ovog vrsnog romana. Tramble tako brižljivo postavlja i pažljivo grana narativnu osnovu ovog svog romana, umešno i u pravom trenutku u priču uvodi nove likove, pokazuje zavidan osećaj za ritmičko nijansiranje priče, odlično se snalazi i na polju karakterizacije, a primetan je i njegov prefinjeni osećaj i za detalj i za uvek dobrodošlu a ovde i krajnje promišljenu samoironiju, baš kao i nepatvorena briga za junake ove priče i moguće implikacije na nivou značenja, iščitavanja i poruka ovog dela kada ono dospe pred (poželjno verzirane i dobronamerne) čitaoce, kao ipak daleko najmerodavnije za procenu svakog literarnog pokušaja. Premda je Kvebek daleko, a mi trenutno krckamo već drugu deceniju novog nam milenijuma puno je u ovom Trambeovom delu razloga za prepoznavanje obrazaca i tegoba po pitanju života sa queer identitetom; obratimo pažnju na ovih nekoliko redova preuzetih negde iz sredine Srca na dlanu: „Jedna od mojih velikih frustracija kada sam zaljubljen je uvek bila to što ne mogu slobodno da šetam držeći svog trenutnog dečka za ruku ili oko vrata, a da ne izgledam kao da izazivam sve na svetu. Radio sam to dok sam bio mlađi i odmah bismo postali meta, crne ovce ili smešni egzibicionisti koji čine sve da bi bili primećeni i u koje treba upirati prstom.“\nKako smo valjda svi davnih dana shvatili, lepota je (između ostalog i) u različitosti, otud u istom ovom tekstu i komplimenti za prilično drugačiji roman koji, pak, takođe u velikoj meri baštini queer motive i iskrenu zabrinutost autora (zapravo, autorke) za dobrobit gej populacije i individualne slobode svakojakih izbora na širem planu. Daću ti sunce (prevela Jasmina Marković Karović, objavila kuća Urban Reads) formalno pripada narastajućem korpusu savremene young adult proze (dakle, proze prvenstveno namenjene nešto starijim omladincima), ali po svojim krajnjim dometima lako prevazilazi taj početni okvir. Daću ti sunce, tek drugi roman u literarnom opsu Džendi Nelson, za temelj ima priču o nekoliko burnih godina u odrastanju nekada nerazdvojnih blizanaca a sada u neku ruku i stranaca na tragu i otvorenijeg nepoverenja i neprijateljstva. Nelsonova na prvom mestu osvaja lakoćom pripovedanja, i ta lakoća, kao očita posledica predanosti popularnoj kulturi kao značajnom uporišnom stubu ovog njenog dela, savršeno je saobrazna doživljaju sveta ciljanih joj čitalaca i junaka ovog romana. Autorka tako relaksirano uspeva da dočara zasebne glasove dvoje ključnih junaka ove povesti, baš kao što joj u potpunosti polazi za rukom da na literarno učinkovit način odrazi tinejdžerski svetonazor sa svim mogućim krajnostima na kojima on ponajčešće i počiva. Daću ti sunce tako je, između ostalog, i rečit i slikovit prikaz sveta u kome je sve pitanja života ili smrti, instant-tuge i potištenosti ili neobuzdanih ushićenja, a sve to unutar priče čiji junaci već na osnovu životnih okolnosti imaju podosta povoda za opravdanu (auto)dramu.\nU jednom trenutku blizanci će proći kroz istovremene drastične transformacije, okretna i poletna Džud postaće vidno nesnađena i melanholična tinejdžerka koja će morati, mimo početnih opiranja, da pronađe svoje mesto u svetu prvih koraka na polju likovnih umetnosti, dok će Noe, prepadnut spoznajom o vlastitoj homoseksualnosti, pohitati put poricanja tog i snažnog dokazivanja potpuno oprečnog identiteta. A sve to u najvarljivijim godinama opšte nelagode, kada su greške i neizbežne i poželjne. Na planu queer elementa u ovom svom romanu, Nelsonova pokazuje lako primetno umeće na dva, čini se, jednako važna polja – autorka uspeva da elegantno inkorporira i taj (queer) aspekt priče u širu narativnu sliku, u isti mah izbegavajući brojne zamke moguće dobronamerne ali i gotovo neizbežno pogubne aktivističke didaktičnosti ogoljenijeg tipa. Daću ti sunce, ako po strani ostavimo izvesne nepotrebne elipse i tu i tamo vidljive viškove koji su mogli biti štrihovani bez pogubnog uticaja na priču i na krajnji utisak koji ovo delo kao celina ostavlja, gotovo pa odličan je roman za mlade i svakako predstavlja vrh u okviru svog ipak heterogenog (para)žanra. I, što je daleko važnije, Daću ti sunce lako može biti i važna i efektna stanica mlađih naraštaja ka nešto zahtevnijim književnim poduhvatima kakav je, recimo, na prethodnoj stranici nahvaljeni roman prekaljenog Mišela Tramblea.\nPred nama su dva meseca do narednog Optimista, eto sasvim dovoljno vremena da se ova dva zbilja dobra romana i respekta važna izdavačka podviga pročitaju, a zašto da ne, i daruju okolo. Zauvar je.


Obajvljeno: 05.10.2017\nFarmaceutska komora Republike Srpske je zamoljena od strane Farmaceutskog fakulteta Univerziteta u Beogradu da svoje članove informiše o upisu na specijalističke studije, te Vam prosljeđujemo sledeće:\nOčekuje se raspisivanje Konkursa za upis studenata u drugom upisnom roku na specijalističke akademske studije (SAS) Farmakoterapija u farmaceutskoj praksi na Farmaceutskom fakultetu Univerziteta u Beogradu.\nOvu specijalizaciju, koja pruža široko znanje iz tri osnovne oblasti – FARMAKOTERAPIJE, FITOTERAPIJE I DIJETETIKE, pored farmaceuta, mogu upisati i doktori medicine, veterinarske medicine i stomatologije. U okviru izbornih predmeta moguće je usavršavanje iz oblasti interpretacije laboratorijskih testova u kontroli terapije, dermokozmetičkih preparata, farmakovigilance i registracije lekova i marketinga i menadžmenta u farmaciji. Nastava se izvodi na fakultetu, isključivo vikendom (svake druge subote).\nProgram je značajno unapređen i reakreditovan 2017. godine (v. prilog) i upotpunosti usklađen sa novim izdanjem udžbenika Farmakoterepije za farmaceute\nZainteresovani kandidati prilikom prijave na Konkurs podnose na uvid originalna dokumenta, a uz prijavni list (dobija se u Arhivi Fakulteta) podnose fotokopije sledećih dokumenata (ne moraju da budu overene):\nkopiju diplome ili uverenje o prethodno završenom stepenu obrazovanja (ukoliko nije navedena prosečna ocena, kandidat je dužan da dostavi uverenje o ostvarenoj prosečnoj oceni). Uz ova dokumenta dostavljaju svoju kraću biografiju.\nŠkolarina na specijalizaciji Farmakoterapija u farmaceutskoj praksi plaća se u 6 (šest) rata, ravnomerno raspoređenih tokom 3 semestra specijalizacije.\nZa dodatne informacije možete se mi se obratiti putem e-mail-a:\nrukovodilac specijalizacije Farmakoterapija u farmaceutskoj praksi\ndr Maja Tomić, vanredni profesor


Izgubljeni Diznijev crtać pronađen u Norveškoj Prolog\n"U početku nismo znali da je reč o izgubljenom kinematografskom blagu. Film je bio u dve rolne koje nisu bile jasno označene", naveo je arhivar u biblioteki Kvale Sorenšen.\nPre norveške, jedina poznata kompija "Praznih čarapa" bila je sekvenca od 25 sekundi koja se čuva u Muzeju moderne umetnosti u Njujorku.\nNorveški film najpre je pripadao privatnom licu a potom je završio u kolekciji Norveškog filmskog instituta koji ga je predao Narodnoj biblioteci Norveške.\nVećina dela i dokumenata bibliteke čuva se u dobro obezbeđenom bunkeru u Mo i Rani.\nBiblioteka je, piše AFP, pokrenula veliki projekat digitalizacije svog arhiva kako bi njihova kolekcija bila dostupnija javnosti, što je pomoglo u pronalaženju više izgubljenih dokumenata.\nHilari Svonk u filmu o malariji „Marta i Meri“\n'The Shannara Chronicles' - serija koja obećava


Protaras, Kipar: Hotel Harry’s - Letovanje | Aladin\nod 389 do 739 € + din. deo\nKipar je ostrvska država koja se nalazi u istočnom delu Sredozemnog mora, u neposrednoj blizini turske obale. Ostrvo je dugo bilo raskršće između Evrope, Azije i Afrike, a još uvek su prisutni mnogi tragovi drevnih civilizacija - rimske, vizantijske i venecijanske. Glavne privredne aktivnosti ostrva su turizam, trgovačka mornarica, izvoz odeće i farmaceutskih proizvoda.\nProtaras se nalazi na jugoistočnom delu Kipra. Na mestu današnjeg Protarasa nekada se nalazio stari grad Leukolla, grad koji je posedovao malu sigurnu luku u kojoj je prema verovanju Demetrius I Poliokrates (kralj Makedonije) 306. godine pre nove ere, našao utočište i spremao zasedu Ptolomeju. Protaras je danas turističko mesto koje krasi tirkizno more i peščane plaže od kojih je najpoznatija „Fig Tree Bay“ (u prevodu smokvin zaliv). Nekada je ovo područje bilo prekriveno vetrenjačama (neke od njih i dalje postoje), a danas je Protaras izrastao u moderanu turističku destinaciju sa mnogobrojnim hotelskim kompleksima, restoranima i tavernama. U odnosu na Aja Napu, koja je čuvena po klubovima i noćnom životu, Protaras je mirnije mesto, što ga čini idealnim za porodični odmor.\nNa samo 10 minuta vožnje od Protarasa nalazi se Cape Greco, zaštićeni park prirode sa jedinstvnom florom i faunom. Ova oaza mira i netaknute prirode smeštena je izmedju Aja Nape i Protarasa. Prema lokalnoj legendi nekada davno u Cape Greco je živelo čudovišta iz Aja Nape.\nHotel Harry’s 3*\nJužni Kipar, Protaras. 2 km od centra Protarasa, 65 km od aerodroma Larnaka, 10 km od Aja Nape\nHotel ima 38 soba, lift, TV salu, recepciju, restoran, kafeteriju, bar, pool bar, baštu.\nGosti hotela mogu koristiti javnu plažu udaljenu oko 50 m od hotela na kojoj se korišćenje suncobrana, ležaljki i dušeka naplaćuje.\nHotel pruža uslugu noćenja sa doručkom, polupansiona - doručak i večera (samoposluživanje, izbor više jela) i All Inclusive - doručak, ručak, večera (samoposluživanje, izbor više jela), lokalna alkoholna i bezalkoholna pića, razne užine. Služe se u glavnom “Mediterranean“ restoranu. Užina se služi u snack baru pored bazena, pića u baru pored bazena.\nPlaća se: kod usluga noćenje s doručkom i polupansion sva pića se dodatno plaćaju, kao i sve ostalo van usluge i koncepta, po hotelskim pravilima. Kod usluge All Inclusive: uvozna alkoholna i bezalkoholna pića, premium pića, flaširana pića, sokovi od svežeg voća i ostalo van koncepta, po hotelskim pravilima.\nStandardna soba: kupatilo, klima uređaj, radio, balkon. Većina soba ima direktan pogled na more.\nPlaća se: telefon, frižider i sef.\nHotel ima otvoreni bazen sa delom za decu, teniski teren, terasu za sunčanje, Wi-Fi internet (besplatan u zajedničkim prostorijama, sa ograničenom brzinom i brojem korisnika), parking, bilijar, biblioteku, info pult.\nPlaća se: iznajmljivanje bicikla, tenis, room service, rent-a-car, menjačnica, faks, fotokopiranje\nNapomena Nastavak »\nProgram putovanja 7, 10, 11, 14 noćenja - paket aranžmani od 28.05.2017.:\n1 dan; Beograd - Larnaka\nSastanak putnika na aerodromu “Nikola Tesla” u Beogradu ispred šaltera agencije „1 A Travel“ dva (2) sata pre poletanja aviona. Sletanje u Larnaku. Transfer autobusom sa aerodroma do izabranog hotela. Smeštaj. Noćenje.\n2 - 7, 10, 11 i 14 dan; Kirenija, Famagusta, Aja Napa, Protaras, Larnaka, Limasol ili Pafos\nDoručak. Boravak u hotelu na bazi izabrane i plaćene usluge. Vreme predviđeno za odmor, individualne aktivnosti i fakultativne izlete. Noćenje\nPoslednji (8, 11, 12 i 15) dan; Larnaka - Beograd\nDoručak ili lanč paket (u slučaju ranijeg leta). Slobodno vreme do napuštanja soba (12 h) ili do dogovorenog polaska na transfer. Transfer do aerodroma. Let za Beograd. Kraj programa.\n- Avio prevoz redovnom linijom WizzAir-a na relaciji Beograd - Larnaka - Beograd\n- Ručni prtljag dimenzija do 56x45x25cm do 10 kg\n- 1 komad čekiranog prtljaga po putniku do 32 kg\n- Transfer aerodrom - hotel - aerodrom\n- 7, 10, 11 ili 14 noćenja na bazi izabrane usluge u hotelu, prema rezervisanom i uplaćenom aranžmanu Usluge predstavnika na Kipru (na - Severnom Kipru predstavnik govori srpski jezik, a na Južnom Kipru predstavnik govori srpski, engleski ili nemački jezik u zavisnosti od mesta i perioda boravka) *\n- Avio takse trenutno 33.5 €, (ukupno 15 € taksa aerodroma Nikola Tesla, 18.5 € taksa aerodroma Larnaka, kao i YQ taksa trenutno 0 € - YQ taksa je promenljiva i povećava se u slučaju povećanja cene goriva pred realizaciju leta). Sve takse se plaćaju u agenciji uz aranžman, najkasnije 15 dana pred put u dinarskoj protivvrednosti po prodajnom kursu za efektivu Banke Intesa, podložne su promenama i ne mogu se platiti u ratama. Takse važe za odrasle i decu stariju od 2 godine.\n- Deca do 2 godine plaćaju 79 €, nemaju mesto u avionu, ni sopstveni ležaj u hotelu\n- Dinarski deo u iznosu od 3.000, 00 dinara koji važi uz cenovnik (plaćaju odrasli i deca starija od 2 godine)\n- Ostale neugovorene usluge\n- Za rezervaciju neophodna je uplata avansa od najmanje 50% od ukupnog iznosa prilikom prijave (u slučaju da rezervacija nije potvrđena u roku od 48h ovaj iznos se vraća).\n- Ove odredbe predviđene su Opštim uslovima putovanja 1 A Travel d.o.o.\n- Usled promena na monetarnom tržištu agencija 1 A Travel zadržava pravo korekcije cena na neplaćeni deo iznosa.\n- Čekovima građana sa mogućnošću odloženog plaćanja do 31.10.2017. bez uvećanja cene u našim poslovnicama. Prilikom rezervacije se plaća avans od 50% od ukupnog iznosa gotovinski, a ostatak čekovima u jednakim mesečnim ratama svakog 10, 20 ili 30-og u mesecu.\n- Plaćanje na rate bez kamate kreditnim karticama Banke Intesa (do 6 rata). Prilikom rezervacije se plaća avans od 50% od ukupnog iznosa gotovinski, a ostatak na rate.\n- Organizator putovanja ne može da utiče na raspored sedišta dodeljen putnicima od strane avio kompanije i shodno tome posebni zahtevi za određenim sedištima nisu mogući.\n- Većina hotela na Kipru ima Casino u koji je ulaz dozvoljen samo punoletnim osobama\n- Oznaka kategorije hotela u programu je zvanično utvrđena i važeća na dan zaključenja ugovora između organizatora i ino-pratnera. Eventualne naknadne promene koje nisu poznate organizatoru ne mogu biti relevantne. Broj zvezdica u našoj brošuri hoteli nose po zvaničnoj nacionalnoj turskoj kategorizaciji.\n- Sve sobe u svim hotelima na Kipru u ponudi 1A Travela su klimatizovane. Međutim, sistem klimatizacije je različit i zavisi od politike hotela i sezone. U pojedinim hotelima sobe nisu klimatizovane 24 časa dnevno. Hotelijeri zadržavaju pravo da u zavisnosti od vremenskih uslova klimatizaciju ograniče na određeni broj sati dnevno.\n- Određeni broj hotela ima u ponudi sobe sa pogledom na more po posebnoj ceni ili uz odgovarajuću doplatu. Samo u tim hotelima 1 A Travel može garantovati smeštaj u sobi sa pogledom na more. U drugim hotelima takve sobe se dobijaju na upit i ne mogu se garantovati. Sobe za koje je naglašeno da imaju pogled na more, u većini slučajeva imaju bočni pogled na more, ne direktan. Sobe sa bračnim ležajem postoje u većini hotela i njihovo dobijanje se ne može garantovati. Određeni broj hotela u svom sastavu ima deo soba u okviru glavne zgrade, drugi deo u klubu ili aneksu. Ako je cenovnikom naglašena lokacija sobe, onda je ona garantovana, ako nije, onda se ona ne može garantovati i važi pravilo „Run of house“, odnosno recepcija određuje lokaciju sobe prema raspoloživosti u trenutku stizanja gostiju.\n- U svim hotelima usluga je po principu samoposluživanja-izbor više jela po hotelskim pravilima, osim ako nije drugačije navedeno i ugovoreno. Hotelsko pravilo je da se usled nedovoljnog broja putnika u nekim periodima servira meni, umesto samoposluživanja, što ne utiče na kvalitet pružene usluge.\n- Sadržaj All Inclusive usluge, različit je od hotela do hotela i gosti počinju sa korišćenjem usluge od momenta prijave u hotel, a završavaju sa uslugom All Inclusiva prilikom odjavljivanja iz hotela, pa samim tim nije određena usluga kojom počinju i završavaju boravak, jer se uključuju u All Inclusive koncept hotela.\n- Vreme trajanja transfera od aerodroma Larnaka do hotela, zavisi i od broja putnika koji imaju transfer do različitih hotela u istoj regiji.\n- Vremena leta su podložna izmenama u zavisnosti od uslova u saobraćaju (raspoloživost aviona kod avio-kompanije, opterećenost beogradskog i odredišnog aerodroma) koji u letnjoj sezoni mogu biti otežani. Vreme leta se potvrđuje dva dana pred put i o njemu se putnici potom i obaveštavaju. Vreme leta za povratak se putnicima saopštava od strane predstavnika lično, putem oglasne table ili pisane poruke najčešće jedan dan pre povratka. Molimo putnike da sva vremena provere u agenciji ili sa agencijskim predstavnikom. Cena putovanja se obračunava po broju ostvarenih noćenja. Kao početak aranžmana računa se trenutak poletanja iz Beograda, a kao kraj aranžmana poletanje sa Kipra. Agencija je u obavezi da ova poletanja obavi u danima navedenim u programu. U broj dana naveden u programu su uračunati prvi (dan polaska) i poslednji dan (dan povratka). Svi datumi polaska i povratka su upisani u tabelama cenovnika. Nije moguće unapred rezervisati određeno sedište u avionu.\n- Dokumentacija za putovanje dobija se na aerodromu dva sata pre leta. Po preuzimanju dokumentacije, potrebno je obaviti čekiranje, predaju prtljaga i pasošku kontrolu. U letnjoj sezoni je zbog gužve na aerodromu za ovo potrebno više vremena pa molimo putnike da na aerodrom dolaze na vreme, odnosno 2 sata pre leta.\n- Putnici mogu nositi do 32 kg prtljaga koji se predaje prilikom čekiranja i jednu torbu kao ručni prtljag. U ručnom prtljagu nisu dozvoljene makazice, manikir setovi i drugi oštri metalni predmeti, kao ni bilo koja vrsta tečnosti, što je propisano pravilima reda i poslovanja svih avio kompanija. Organizator putovanja ne preuzima odgovornost za izgubljeni, oštećeni ili ukradeni prtljag. Sva svoja prava u vezi sa prtljagom koji je izgubljen ili oštećen, putnik ostvaruje obraćajući se direktno prevozniku ili pružaocu usluge smeštaja, prema međunarodnim ili domaćim propisima i važećim uzansama.\n- Osoblje avio kompanije ima pravo da po sopstvenoj proceni ne dozvoli ukrcavanje trudnici, osim ako ona ima potvrdu od lekara kojom se potvrđuje da je sposobna za let avionom. Te potvrde imaju rok važenja, pa na to treba obratiti pažnju kako prilikom polaska na put, tako i prilikom povratka.\n- Predstavnici i autobusi za transfer 1 A Travela čekaju putnike na aerodromu na Kipru i imaju oznake agencije radi lakšeg prepoznavanja. Propisi predstavnicima ne dozvoljavaju okupljanje grupe u aerodromskoj zgradi, tako da se putnici sačekuju neposredno po izlasku iz zgrade ili na parkingu. Zbog velikog broja hotela i putnika, ponekad nije moguće da predstavnik sve putnike isprati do recepcije. Predstavnik obilazi sve hotele u roku od 48 časova po dolasku. Na oglasnoj tabli, putem info pisma, ili na drugi način predstavnik će ostaviti svoj broj telefona i informisati putnike o vremenima info-sastanaka i izleta. U slučaju bilo kakvog problema mole se putnici da o tome obaveste predstavnika na prvom info-sastanku ili telefonom prvih dana boravka, da bi se na to moglo reagovati. Reklamacije zbog problema za koje agencija sazna poslednjeg dana boravka ili po povratku putnika neće biti razmatrane.\n- Aranžman je rađen na bazi minimum 50 putnika. U slučaju nedovoljnog broja prodatih mesta na redovnoj liniji avio kompanije Wizz Air, neke vanredne situacije, avio kompanija i agencija zadržavaju pravo otkaza putovanja o čemu su dužne da putnika obaveste minimum 5 dana pre polaska.\n- Opisi i fotografije smeštajnih kapaciteta nalaze se na web sajtu www.1atravel.rs\n- Molimo putnike da pažljivo pročitaju opšte uslove putovanja agencije 1 A Travel d.o.o. usaglašene sa YUTA standardom koji je sastavni deo ovog programa.\n- Program putovanja važi uz Opšte uslove putovanja organizatora 1 A Travel d.o.o.\nHotel Rixos Sungateod 599 €\nHotel Barut Acanthus and Cennetod 699 €\nHotel Crystal Sunrise Queen Luxuryod 579 €\nHotel Fame Residence Parkod 369 €\nAranžmani i ponude za letovanje: Grčka, Italija, Turska, Bugarska, Tunis, Egipat, Crna Gora, Hrvatska. Letovanje, zimovanje, egzotika, kružne ture, krstarenje, metropole, izleti i vikend ture, first i last minute ponude. Protaras, Kipar: Hotel Harry’s - Letovanje.


RTS :: Kraljevački 14. oktobar 1941: Smrt u lageru\nIstorija Kraljevački 14. oktobar 1941: Smrt u lageru\nKultura sećanja: 80 godina od kraljevačkog masakra\nčetvrtak, 14. okt 2021, 08:49 -> 14:28\nU najbrutalnijem ljudskom sukobu u istoriji čovečanstva, Drugom svetskom ratu, zone ratnih dejstava bile su mnogo šire od linija vojnih frontova. Civilno stanovništvo stradalo je u ratnim operacijama i, pogubnije, od različitih represalija koje su neposredno ili posredno proistekle iz ostvarivanja nacističke ideologije o različitim vrednostima ljudskih života...Rušenje svih civilizacijskih vrednosti ispoljilo se kroz sistematsko, plansko uništenje civilnog stanovništva pojedinih nacionalnih, verskih i rasnih grupa u masovnim ratnim zločinima, genocidu i njegovom najekstremnijem obliku - holokaustu.\nKako je Aprilski rat u slobodarskoj svesti srpskog naroda imao karakter nedovršenog rata, usledilo je formiranje dva pokreta otpora nemačkoj okupaciji. Borci kraljevačkog NOP odreda su 27. jula 1941. na Goču položili zakletvu i usvojili ime odreda. U gradu i okolnim selima, odred „Jovan Kursula" izvodio je diverzije protiv nemačke vojne i civilne uprave.\nU telegramu Višoj komandi, Vilhelm List, vojni zapovednik Jugoistoka, 13. septembra 1941. saopštava: „Ustanovljena je veza između ustanika, koje zapovednik Srbije... naziva komunistma i četnicima."\nU Srbiji se od kraja septembra 1941. represivne mere pretvaraju u odmazdu nad celokupnim stanovništvom. Generalno naređenje za izvršenje zločina, inicirano je 16. septembra 1941. naredbom Adolfa Hitlera izdatom Vilhelmu Listu: „Da se najoštrijim merama za duže vreme uspostavi poredak".\nNačelnik Vrhovne komande Vilhelm Kajtel istog dana je prosledio: „Vođa je sada naredio da treba svuda primeniti najoštrije mere kako bi se pokret ugušio u najkraćem roku... Kao odmazda za život 1 nemačkog vojnika mora se u tim slučajevima uzeti kao opšte pravilo da odgovara smrtna kazna 50-100 komunista. Način izvršenja smrtne kazne mora još pojačati zastrašujući efekat."\nKrah humanosti u rasističkom društvenom ustrojstvu nedvosmisleno je iskazan u stavu feldmaršala po kome „treba imati u vidu da jedan čovečji život u dotičnim zemljama često ne vredi ništa i da se zastrašujuće dejstvo može postići samo neobičnom surovošću".\n„Vaš je zadatak da prokrstarite zemljom u kojoj se 1914. potocima lila nemačka krv usled podmuklosti Srba, muškaraca i žena. Vi ste osvetnici tih mrtvih. Za celu Srbiju ima se stvoriti zastrašujući primer koji mora pogoditi celokupno stanovništvo."\nKonkretizacija surovih naredbi najviše nemačke komande usledila je kroz „zastrašujuće primere" u okolini Šapca, u Kraljevu i Kragujevcu.\nProtivmera Vermahta bila je da od 4. oktobra, kada su zatvorili radnike i službenike Fabrike aviona, sprovedu hapšenja civilnog stanovništva. Radnici i službenici onovremenih fabrika, železničari, racijom pokupljeni građani, postali su taoci u „sabirnom logoru", lokomotivskoj hali u krugu Železničke radionice, mestu koje su savremenici po skladištima vojnog materijala jugoslovenske vojske nazivali - lagerom.\nOvlašćenja su bila jasna. Konkretizovano: izvršenje u razmerama 100 talaca za 1 poginulog, 50 za ranjenog nemačkog vojnika. Operativni komandant za čitavo područje borbi u rejonu Kraljevo-Gornji Milanovac-Kragujevac i naredbodavac masovnih odmazdi Oto Deš, komandant 749. puka čije je sedište bilo u Kraljevu, stajao je iza neposrednih izvršilaca - majora Keniga, komandanta garnizona u Kragujevcu, i komandanta mesta Alfonsa Macioviča.\n„Vrata od hale se zatvoriše i mi ostasmo napolju. Bilo nas je oko 100. Pokazaše nam gomilu alata i narediše da svako uzme ašov, pijuk ili lopatu. Tada nas postrojiše po trojicu i pod stražom povedoše uz prugu prema Ložionici. Zaustavili su nas na velikoj ledini, obrasloj žbunjem, u krugu Železničke radionice... Nemci su nam rekli da ne kopamo rovove prema sredini već samo okolo, tako da je sada ono što smo kopali predstavljalo veliki kvadrat na čiju smo sredinu bacali iskopanu zemlju. Primetio sam ispred nas nekoliko mitraljeskih gnezda... Sve nade u život odjednom su pale u vodu... Neki su izleteli iz našeg stroja i na nemačkom počeli da objašnjavaju da imaju malu decu... jedni su mirno čekali da im mitraljeska zrna prekrate život. Drugi su počeli da grde Nemce, da ih psuju, proklinju. Mitraljeski rafali prekinuli su sve to..."\n„Borbe za Kraljevo zaoštravaju se iz dana u dan. Od jutra do mraka štekću mitraljezi i grme topovi sa obeju strana. Neumoljivo se približavaju opsadničke snage prvim neprijateljskim linijama. Odeljenje bombaša i puškomitraljezaca prve čete partizana Trnavskog odreda preplivavši Moravu pred samim nosem Nemaca, približio se mestimično na 30-80 metara pred mitraljeska gnezda, vršeći neprestano napade bombama... Kod zadnjeg pokušaja da se probiju, dočekani su svuda neizdrživom vatrom iz zasede, tako da je na mostu Kamidžora jedan Nemac pao u vodu, a više mrtvih i ranjenih odvučeno preko noći vagonom u Kraljevo. Artiljerija opsadničke vojske sve više tuče neprijateljski aerodrom. Naročito se istakao svojom spremom, požrtvovanjem i hrabrošću četnik potporučnik Desimir Tomašević, koji je dejstvujući iz sela Sirče, pored ostalog uništio i jedan nemački auto a drugi potpuno uništio. Teško ranjen u borbi, ovaj hrabri borac je smesta operisan i život mu je van opasnosti.\nKRALjEVO ĆE BITI GROBNICA HITLEROVSKIH BANDITA I IZDAJNIKA SRPSKOG NARODA! KRALjEVO MORA BITI OSLOBOĐENO!"\nPoslednji taoci iz hale streljani su 20. oktobra. Posle izvršenog streljanja nemački oficiri su hicima „dokusurivali" žrtve koje su pokazivale i najmanji znak života. Sa mesta najveće tragedije u istoriji kraljevačkog područja preživelo je nekolicina talaca čija su svedočenja zabeležena kao dragocena memoarska građa.\nVatrogasna četa je sa svojom muzikom 27. septembra 1941. preko Ibarskog mosta, pored nemačkih straži, napustila Kraljevo kako bi se pridružila odredu „Jovan Kursula" na Goču.\n„Mi smo imali trake na rukama na kojima je pisalo Feuerwehr (vatrogasac)", ispričao je onovremeni vatrogasac, Radomir Luković. Pijani oficir je pozvao neke vojnike koji su nam odredili da kopamo jamu sto metara dužine, dva metra dubine i oko šest metara širine... Nemci su vikali. Nas vatrogasaca je bilo 29, bilo je oko 30 civila i možda oko sto ljudi iz Fabrike aviona. Oko nas su bili mitraljezi. Nemci su ležali pored njih i čekali naređenje, da nas posle završetka kopanja, likvidiraju... Petak, 17. oktobar. Na zemlji: leš do leša. Nemci su nas podelili u dve grupe. Polovina je bila u rakama, polovina gore. Ja sam bio gore i nosili smo leševe. Nemci su nas stalno požurivali... Prepoznao sam čiču zvanog Kikiriki. Korpa mu je bila prazna...Pored njega, u kožnom kaputu ležao je neki službenik iz Opštine. Odmah do njega ležao je inženjer iz Fabrike aviona...Prilikom prenošenja leševa strahovito smo se osećali jer su pojedinci još davali znake života, bili su iskidani od mitraljeskih zrna... Inače, svi Nemci su bili pijani..."\n„Od 16. oktobra radili smo po čitav dan i sahranjivali po 2-3 grupe, po stotinu streljanih po grupi. Okolo smo gledali leševe, i bili umrljani krvlju po odeći i telu. Takvi smo radili, spavali i takvi ustajali. Za nas je sve, i vreme stalo. Kao da smo na dan zatvaranja legli i u sve naredne dane sanjali strašan san... Možda je teže od smrti bilo uzeti usmrćenog ili teško ranjenog za ruku, i vući, druga ili poznanika, u raku. Naročito je teško kad leš progovori, kao drug iz fabrike, Slovenac: 'Uzmi sat za moje - uspomena. Ako ih ne nađeš - tebi, ako pretekneš.'" Savko nikada nije uspeo da prevlada traumu, ni da sat uruči supruzi i detetu streljanog kolege. Kasnije je ovu ne toliko materijalnu koliko memorijalnu dragocenost, po njegovoj želji, porodica poklonila Muzeju u Kraljevu.\nIza masovnog zločina, čitav prostor lagera zasut je krečom. Mnoge porodice izgubile su više svojih članova u oktobarskom streljanju (Blažići, Dimitrijevići, Radomirovići, Markovići, Obradovići, Petrovići, Ljubica i Milica Ristić, Ružica i Jovanka Jončić...). Duboko, kao beleg, sećanje na žrtve streljanja u lageru ostalo je u svesti naraštaja, porodica, sugrađana.\nRealna slika kraljevačke tragedije sačuvana u istorijskim izvorima izgubila se u nizu mitskih predstava - o broju streljanih, o datovanju streljanja - usidrenih u načinima memorijalnog obeležavanja. Stvaranje mitova i prihvatanje mitologizovane slike oko navedenih pojmova nije racionalno objašnjivo, osim u domenu psihološkog, da je na savremenike uticala tragičnost događaja, nezapamćenog do prve ratne godine u istoriji kraljevačkog područja.\nPotrebno je odgovorno reći da su postojeći spiskovi, kao i delovodnik Državne komisije za utvrđivanje zločina okupatora i njihovih pomagača koji na osnovu prijava porodica, savremenika, tokom 1945. imenovao 3.216 ukupnih žrtava Drugog svetskog rata sa kraljevačkog područja, bili poznati istoričarima u nadležnim ustanovama. Među dokumentima označenim u optužnici pred Međunarodnim vojnim sudom u Nirnbergu je i Dnevnik 717. divizije koji beleži naredbe, sopstvene i gubitke neprijatelja, kao i mere odmazde. U izveštaju datovanom 17. oktobra 1941. u Kraljevu je „u 16.10 sati otvorila vatru neprijateljska artiljerija; u 16. 15. palo je 10 granata na aerodrom; u 12.30 sati 20 granata na aerodrom i most na Moravi; od 10.00 do 18.30 sati 70 granata na poljoprivrednu štalu sa oko 30 pogodaka; lakše su oštećena vozila; u Kraljevu vrše se pretresi kuća. Zbog gubitaka od 15. Oktobra, do sada je streljano ukupno 1.736 ljudi i 19 žena komunista."\nNa pretresu materijala prilikom zasedanja Vojnog suda od 21. jula 1947. izneto je: „Kao što će se visoki sud setiti, to je ukupan broj od 1.755 talaca nekoliko smo puta pominjali, o kome smo prvi put saznali u izveštaju o događaju u Kraljevu. Broj je kasnije još jednom pomenut u izveštaju generala Bemea, u kome je parola 'Napred u nove pobede'. To smo našli kod šefa policije SD od 21. oktobra."\nUzroci mitologizovanja broja stradalih, nadilaze potrebe pragmatičnog odnosa prema stradanju (ratna odšteta nikad nije isplaćena porodicama žrtava od strane nemačke države). Vremenska bliskost sa najstrašnijim zločinom u istoriji grada, u svesti savremenika hranila je predstavu o streljanju gotovo polovine njegovih žitelja. Proklamovani brojevi utvrđivali su se na podacima da je Kraljevo dočekalo okupaciju sa 12.000 do 15.000 stanovnika. Tom prilikom, nisu bili važni ni identiteti žrtava, ni njihova imena i njihov ljudski lik, sem da posluže u proklamacijama o ukupnom broju. Da je i taj broj varirao potvrđuju novinski izveštaji Ibarskih novosti: „nekoliko hiljada rodoljuba" (1954), „preko pet hiljada ljudi (1954, 1960), „preko 6.000 građana Kraljeva i ostalih krajeva naše zemlje" (1953, 1954) „blizu sedam hiljada kraljevačkih žrtava" (1954), da bi se krajem 50-ih broj popeo na „oko 7 hiljada ljudi, žena, đaka i dece", do najzad, „preko 7.500 rodoljuba" (1959). Broj od 6.000 streljanih se ustalio u medijima posle 1960. godine. Nedodirljivi brojevi o streljanih 6.000 u Kraljevu ili 7.000 u Kragujevcu, bez imena i prezimena, postali su paradigma za oba ratna zločina protiv čovečnosti u njihovom svojevrsnom „takmičenju".\nO potrebi poimenične identifikacije žrtava iza mitologizovanih brojeva pisao je dr Venceslav Glišić, istoričar koji je istraživao nemačke arhive, a 2001. na naučnom skupu izjavio: „O čemu smo vodili besplodne diskusije licitirajući od 2.000 do 6.000 streljanih talaca, umesto da sačinimo njihov spisak po imenu i prezimenu kako su to uradili Jevreji za svoje žrtve. Veliki ratni zločin nemačke vojske, za ono vreme bio je kao da je bačena atomska bomba na Kraljevo. Danas se svet užasava nad zločinom terorista u Njujorku, a o zločinu u Kraljevu koji je proporcionalno veći, malo se zna u svetu."\nPercepcija smrti i odnos porodice prema precima i pokojnicima, ukorenjen u kolektivnoj svesti, pojačavao se političkim debatama, prigodnim govorima na mestu kolektivnog stradanja i literaturom u kojoj je smrt opsesivna tema. Aktuelni odnosi prema crkvi i religiji, prema uspostavljenim kategorijama „kolaboracionista" „izdajnika radničke klase" i „rodoljuba", reflektovani su na prošlost i najveću tragediju u istoriji kraljevačkog područja.\nDa li je i koliko života spasao Vladika Nikolaj kada je uz preporuku nemačkog komandanta Kruševca Klefla, koji je prema Srbima pokazivao tolerantniji stav, iz Ljubostinje s protosinđelom Vasilijem Kostićem došao u Kraljevo, da klečeći pred nemačkim komandantom mesta Alfonsom Maciovičem - jer „rob pred gospodarem ne sedi, pogotovu kada njegov narod kao roblje masovno i nevino strada... dok su oni koji su krivi u šumi" - moli za prestanak streljanja naroda, nije pouzdano utvrdivo.\nIstorijski paradoks predstavlja slučaj ondašnjeg predsednika opštine Dušana Krstića koji je optužen i streljan po presudi čačanskog veća Vojnog suda od 22. aprila 1945. kao „aktivan pomagač i saučesnik u masovnom ubijanju u Kraljevu".\nUpravo u izjavi saslušavanog svedoka Ferida Azabagića, pred Sreskim povereništvom Zemaljske komisije za utvrđivanje zločina okupatora, potvrđeno je da je ne samo apelima na konferencijama održavanim u hotelu „Jugoslavija", na kojima je pozivao na smirenje ustanka, Dušan Krstić predao majoru Dešu, komandantu 747. puka Rezoluciju u kojoj su navedene „molbe građana da prekine streljanje" kako bi se sačuvali srpski životi.\nZa racionalno poimanje prošlosti bila su neophodna imena iza brojeva. Moderna istorijska nauka do sada je utvrdila 2.198 imena streljanih talaca u lageru i nije imala pretenzije da konačno objasni događaje i time učini nepotrebnim svako dalje istraživanje o broju žrtava, njihovoj socijalnoj, nacionalnoj, starosnoj, verskoj strukturi... Postojeći podaci govore da je u lageru streljano najmanje 106 osoba mlađih od 18 godina i mlađih, koje nisu dočekale vreme da postanu očevi i majke.\nOvo potvrđuju i reči svedoka Ferida Azabagića, činovnika, kurira između Opštine i nemačke Komande mesta: „Poznato mi je tačno da su sem radenika i drugih građana-muškaraca streljane i žene kao i deca, koja su kao šegrti bili zaposleni po fabrikama na izučavanju zanata, koji su mogli biti stari od 14, 15 i 16 godina." Među streljanima je bilo 29 žena.\nRazmere zločina protiv čovečnosti posredno se nalaze i u broju porodica koje su ostale bez hranitelja, broju ratne siročadi, razorenoj privredi, zasnovano na podatku da je u najplodotvornijem životnom i radnom dobu, između 18 i 55 godina, bilo najmanje 1.840 streljanih talaca, većinom radnika i službenika onovremenih Fabrika aviona i vagona, železničara, zaposlenih u ustanovama i školama... Da je racija za streljanje u lageru vršena i u gradskoj bolnici, potvrđuju izvori i u njima sačuvana imena streljanih bolesnika.\nPo strukturi zaposlenosti, najviše stradalnika radilo je u prestižnoj Fabrici aviona (oko 21%), zatim u železničkim službama i Železničkoj radionici (čak 33%). Pored mašinovođa, bravara, strugara, aviomehaničara, inženjera, službenika, šegrta, streljani su sudije, zemljodelci, berberi, učitelji, nastavnici i školski nadzornici, đaci, jedna žandarmerijska četa, vojnici i starešine nekadašnje vojske Kraljevine koji nisu dospeli u nemačko zarobljeništvo, domaćice, zidari, službenici Pošte i telegrafa, Sreskog načelstva, Opštinskih službi Finansijske kontrole i Tehničkog odeljenja, svirači, zidari... Uz streljane pretežno pravoslavne veroispovesti, ubijeno je i 73 katolika, među kojima najviše Slovenaca.\nU skladu sa savremenom muzeološkom praksom, uz ostalo i onom primenjenom u muzeju holokausta u Jad Vašemu u Jerusalimu, čiji naziv na hebrejskom, utemeljen u Starom zavetu znači "mesto za sećanje (pomen) na ime" težište stalne postavke Narodnog muzeja u Kraljevu je na ličnosti ubijenog. A svako od njih je imao ime, identitet. Knjige Pomenika, gde je svaka strana posvećena po jednoj žrtvi, kao pisani spomenik, ima ličnu posvetu, za pamjat, ili za sećanje u jeziku starih Slovena i crkvenom bogosluženju. Pri tome je žrtva predstavljena kao deo kolektiviteta, porodičnog i društvenog, koji je masovnim zločinom pretrpeo nenadoknadiv gubitak. Jer, sveobuhvatnu sliku ljudskog stradanja na kraljevačkom području u oktobru 1941. čine i posredni fragmenti zločina počinjenog protiv čovečnosti - porodice koje su izgubile hranitelje, ratna siročad, negativna demografija po broju streljanih koji su tek trebali da postanu očevi i majke...\nBazom podataka kao elektronskim zapisom, stalnom postavkom i zapisom u Pomeniku, objedinjeni su delovi sećanja potomaka i sugrađana, ličnih dokumenata, spiskova različitog porekla i mesta nastanka - svih čuvara imena streljanih, parohijana, ovdašnjih građana, ili onih pridošlih koji su uhlebljenje našli u Kraljevu između dva rata, iz daleke Rusije posle Oktobarske revolucije, Slovenije, Bosne, Hrvatske. Sačuvano je i sećanje na imena onih izbeglih od goreg nasilja u početku okupacije Jugoslavije, koji su u Kraljevu nalazili utočište, ne sluteći da će tu naći i smrt.


Pravo na pristup informacijama ostvaruje se u skladu Zakona o slobodi pristupa informacijama („Službene novine FBiH“, broj 32/01 i 48/11). Ovim zakonom uređuje se pristup informacijama u posjedu javnih organa radi:\nutvrđivanja da svaka fizička ili pravna osoba ima pravo pristupa ovim informacijama u najvećoj mogućoj mjeri, u skladu sa javnim interesom, te da javni organi imaju odgovarajuću obavezu da priopće te informacije,\nInformacija, u smislu navedenog Zakona predstavlja „svaki podatak koji posjeduje organ javne vlasti u obliku dokumenta, zapisa, dosjea, registra ili u bilo kojem drugom obliku, neovisno o načinu na koji je prikazana (napisani, nacrtani, tiskani, snimljeni, magnetni, optički, elektronički ili neki drugi zapis)“Svaka fizička i pravna osoba ima pravo pristupa informacijama koje su pod kontrolom javnog organa, a svaki javni organ ima odgovarajuću obvezu da te informacije priopći. Pravo pristupa informacijama može biti ograničeno samo na način i pod uvjetima utvrđenim ovim zakonom.\nTemeljem odredbi članka 19. Zakona o slobodi informacijama u FBiH, Uprava Društva je 05. srpnja 2016. godine donijela Odluku o imenovanju službenika za informiranje.\npisanim putem, na adresu: Mile Budaka br.106\nelektronskom poštom na adresu: marina.susac@vodovod-mostar.ba\ntelefaksom na broj: 036 315 016\ntelefonom na broj: 036 334 939/900\nosobno na Pisarnicu od ponedjeljka do petka od 7:00 do 14:00 sati\nZahtjev se podnosi onom javnom organu za koji podnositelj zahtjeva vjeruje da je nadležan. Zahtjev mora biti u pisanom obliku na jednom od službenih jezika Federacije, te dati dovoljno podataka o prirodi i/ili sadržaju informacije, kako bi se omogućilo da javni organ uz razuman napor pronađe traženu informaciju.\nJP “Vodovod” Mostar d.o.o. kreiralo je katalog informacija kako bi treća lica bila upoznata sa informacijama u okviru našeg djelovanja, ali i onim informacijama čiji pristup im je zajamčen Zakonom o slobodi pristupa informacijama. JP “Vodovod” d.o.o. Mostar spremno je udovoljiti svim zahtjevima sukladno odredama Zakona o slobodi pristupa informacijama i Zakona o zaštiti osobnih podataka. Pravo na pristup informacijama se ostvaruje putem pisanog zahtjeva.\nOpće infomacije – Osnovni podaci o poduzeću: Osnivači akt, ID, PDV-broj\nJavne nabave: Dokumentacija o postupcima javnih nabava


Filmska potera u Bujanovcu, vozač umakao policiji - juGmedia\nNakon filmske potere, koja se odigrala u sredu oko 17 časova bujanovački policajci uhvatili su petoricu migranata iz Avganistana, ali ne i vozača opel zafire koji ih je prevozio.\nN.N. lice za volanom Opela je uspelo da probije policijsku blokadu kod sela Levosoje i velikom brzinom nastavi ka Bujanovcu, ostavljajući za sobom patrole bujanovačke i pogranične policije.\n“Begunac je vozilo zaustavio na ulazu u grad, kod uključenja na stari auto-put za Vranje, nakon čega je pešice umakao poteri, za razliku od migranata čiji je pokušaj bekstva bio neuspešan, saznaju Bujanovačke od izvora u policiji”, pišu Bujanovačke.\nBujanovačke saznaju da je putni pravac Preševo-Biljača-Samoljica-Levosoje-Bujanovac u poslednjih nekoliko meseci glavna ruta za krijumčarenje ljudi, na kojoj „operišu“ „rajinska“, „crnotinačka“ i „miratovačka“ grupa, kako ih nazivaju organi reda.\nČlanice ženskog hora „Viva Voce“ pevaju za decu iz „Duge“\nLESKOVAC – Članice ženskog hora „Viva Voce“ održaće sutra u LKC-u humanitarni koncert pod nazivom „ Negde iznad Duge...“, saopšteno je…\nKlinika za ginekologiju i akušerstvo niškog Kliničkog centra dobila je danas inkubator vredan 1,1 milion dinara, a u njegovoj nabavci učestvovali…\nDragan. Ž na U Leskovcu do danas od korona virusa umrlo desetoro ljudi\nMavashi na Ministar Siniša Mali sa privrednicima i u Leskovcu\nVESNA038 na Leskovački privrednici tvrde da su prebrodili krizu izazvanu korona virusom


DOBOJ: Dobojska Sloga zvanično prvoligaš - RTV Doboj\nPetrović: Zajedničke institucije nisu dom za nezbrinuti kadar propalih politika\nDOBOJ: Jerinić razgovarao sa Škrebićem (FOTO)\nPetrović: Turkovićeva se ponaša kao da je jedina koja odlučuje u ovoj zemlji\nDOBOJ: Alma Ras konačno i u Doboju (FOTO)\nDOBOJ: U toku potraga za nestalim licem u Doboju (FOTO)\nDOBOJ: Uručeni pehari i medalje drugom timu Sloge (FOTO)\nVučić: Nisu uspjeli da nam zabrane da nosimo srpsko ime i prezime\nDodik i Vučić otkrili spomen-ploču na Sremskoj Rači\nDOBOJ – Izvršni odbor Fudbalskog saveza Republike Srpske donio je konačne odluke o sastavu liga. Prvoligaško društvo od naredne sezone brojaće 16 klubova.\nNakon dvije sezone odsustva u najviši rang Srpske vraća se dobojska Sloga. Dobojlije se uveliko spremaju za elitno društvo. Treninzi se održavaju na stadionu Luke. Do početka prvenstva planirano je nekoliko prijateljskih utakmica čim epidemiološke prilike to budu dozvoljavale. Uprava na čelu sa predsjednikom Miroslavom Kršićem vrijedno radi kako bi obezbijedila sve uslove fudbalerima, kao i infrastrukturne uslove koji su potrebni.\n-Zvanično smo promovisani u prvoligaša gdje nam je objektivno i mjesto. Naše ambicije su da budemo stabilan prvoligaš, odnosno da se nađemo u sredini tabele sa aspiracijama ka gornjem dijelu. Radimo teren sa vještačkom travom, uskoro treba da bude postavljena plastična podloga. U toku su pripreme za postavljanje većeg broja stolica na tribinama. Očekujemo da ćemo sitne nedostatke otkloniti do starta prvenstva. Zahvaljujemo se gradonačelniku na nesebičnoj pomoći klubu. Grad Doboj je vodeći finansijer našeg kluba – rekao je Miroslav Kršić predsjednik FK Sloga.\nIgrači pod palicom šefa stručnog štaba Milana Draganovića vrijedno rade. Njemu će u radu u narednom periodu pomagati Ratko Nikolić.\n-Danas je FSRS i zvanično objavio spisak ekipa koje će nastupati u Prvoj ligi RS na kom je i FK Sloga iz Doboja. Smatram da smo apsolutno zasluženo tu jer smo igrama, ponašanjem i organizacijom u proteklom periodu pokazali da je Slogi mjesto u eliti RS-a. Lično žalim što prvenstvo nije okončano na terenu, ali podatak da smo ekipa koja je kao i lider Kozarska Dubica imala samo dva poraza u 16 kola, te i činjenica da od ekipa koje su se plasirale u Prvu ligu nismo izgubili ni jednu utakmicu (Kozarska Dubica 2:2 u Dubici, 4:1 u Doboju za Slogu, Ljubić 3:1 u Doboju i Sloboda 4:2 u Novom Gradu za Slogu), uz preko tri postignuta gola po utakmici sa najboljima, govori dovoljno o uspješnosti Sloge u protekloj sezoni. Mi smo krenuli sa pripremama dosta ranije i vrlo ozbiljno, ima određenih promjena. U stručnom štabu je novi asistent Ratko Nikolić koji je ponikao u našem klubu i sa radošću se vratio u svoj klub. Dosadašnji pomoćnici su ujedno treneri juniora i kadeta Sloge, što u ovom rangu nije moguće, te su ostali sa svojim takmičarskim ekipama i ja im se zahvaljujem na sjajnoj saradnji i ispunjenju zacrtanog cilja. Trener golmana je ostao Dalibor Stefanović. U igračkom kadru otišli su Butigan Nikola, Buljubašić Enver, a u dogovoru sa našim mladim igračima pustićemo još dva tri igrača u klubove, gdje se ozbiljno radi i trenira da bi dobili dodatno iskustvo kroz igru i utakmice. Sa nama su i novi momci: golman Tino Divković, Boris Aljetić,Marko Lukić, Zerin Galijašević i Nedim Oglečevac, njima su istekli ugovori u klubovima gdje su do sada nastupali i u narednoj sezoni ce pojačati naše redove. Momci sjajno rade i zaista smo zadovoljni sa svim što se u klubu i oko njega dešava. Radove na infrastrukturi, ispunjenje obaveza UO prema svima u klubu govori o činjenicu da Sloga ide putem da bude lider u regiji što je bio moj cilj i cilj UO na čelu sa predsjednikom Kršićem i potpredsjednikom Bajraktarevićem. Ambicije kluba su stabilan prvoligaški status i povratak publike na naše Luke. – istakao je Milan Draganović, šef stručnpg štaba Sloge.\nNASA objavila kako se pravi ogrlica koja "brani" dodirivanje lica (VIDEO)\nIker Kasiljas u penziji (VIDEO)\nBiciklistička trka “Beograd – Banjaluka” okuplja takmičare iz 30 zemalja\nBaloteli karijeru nastavlja u Rumuniji


Virus Milo - Safeta Biševac - Dnevni list Danas\nPočetna » Kolumna » Virus Milo\nOd ukidanja vanrednog stanja u Srbiji prošlo je tek desetak dana.\n16Piše: Safeta Biševac 20. maja 2020. 14.15\nNa jugu zemlje zabeležen blagi rast zaraženih kovidom 19, ali po naslovnim stranama i izveštajima pojedinih medija u Srbiji, teško bi se zaključilo da li je opasniji virus ili predsednik susedne Crne Gore Milo Đukanović.\nRazlog je njegovo obraćanje nekoliko dana nakon novog sukoba Podgorice i SPC, hapšenja i puštanja vladike Joanikija i osam sveštenika, koji su, prekršivši mere protiv epidemije, organizovali litiju.\nOštro odgovorio Đukanović. Optužio SPC da bi htela da upravlja Crnom Gorom i određuje njen pravac i karakter. „Obnovili smo državu, pa moramo obnoviti i crkvu. Oni za sada tu ponudu odbijaju i neće im biti prvi put ako propuste jednu šansu“ , poručio je Đukanović, naglašavajući opredeljenost svoje zemlje za evropski put.\n„Ne nudite nam te izanđale i okrvavljene formule za budućnost Balkana. Nećemo ih prihvatiti“, dodao je Đukanović.\nGlavni opozicioni Demokratski front promptno mu odgovorio da je vreme da ode sa vlasti i da „za to ne treba birati način jer ga ne bira ni on u svom zločinačkom djelovanju“. Uporedili Crnu Goru sa NDH, što je ubeđena sam više nego uvredljivo, netačno i neumesno. Zašto srpski nacionalisti po pravilu svoje političke protivnike nazivaju ili porede sa ustašama? Razumem, žele da ih uvrede, ali zar ne shvataju da time najpre vređaju desetine hiljada Srba stradalih u NDH?\nĐukanović je davno trebalo da ode sa vlasti. Za ovih 30-ak godina koliko vlada Crnom Gorom, mogao je bar tri puta da ode s vlasti i vrati se. Ali, nije, a da li će ne zna se. Izbori u Crnoj Gori planirani na jesen.\nVerujem da će Đukanović i njegov DPS ipak ostati na vlasti. Građani Crne Gore suočeni su sa tipično balkanskim usudom – izbor između dva zla.\nAutokratske vlasti, ogrezle u korupciji i prosrpske opozicije, kojoj takođe ruke nisu „čiste“ i za koju nisu sigurni šta bi im donela, sem verovatnog gubitka nezavisnosti. Težak izbor? Pred sličnom dilemom je i Srbija.\nImamo Vučića na vlasti, a na opozicionoj sceni sve se uočljivije nameće Boško Obradović, predsednik „Dveri“. Vučić ili „Boškić“? SNS ili „Dveri“? Kakva dilema.\nVratimo se Crnoj Gori. Lakše se podnose sopstvene nedaće kad pogledaš u komšijsko dvorište. Do novog zaoštravanja je došlo nakon što je SPC organizovala litije iako su još na snazi mere protiv širenja virusa.\nNavodno, nisu oni hteli, ali vernici se okupili. Srbija šokirana zbog hapšenja sveštenika i vladike, koji je nedavno u Beogradu bio u društvu sumnjivog biznismena u vreme kad je na njega pucano.\nNa biznismena, ne vladiku. Šta li traži vladika u takvom društvu? Ako su u Srbiji mogli da odgovaraju poljoprivrednici koji su prekršili policijski sat i kasnili u povratku sa njiva, zašto ne bi sveštenici u Crnoj Gori koji su prekršili mere protiv kovida?\nAko je teokratska Saudijska Arabija zbog pandemije zabranila verska okupljanja, zatvorila čak i džamije u Meki i Medini, zašto SPC ne može slične mere da poštuje? Ako se neko eventualno zarazi na litiji, da li će se lečiti u nekom manastiru ili bolnici?\nBila aktivna i katolička crkva koja je u Sarajevu, pod pokroviteljstvom hrvatskog Sabora i Hrvatskog narodnog sabora u BiH, organizovala misu za blajburške žrtve.\nKardinal Vinko Puljić objašnjavao da ne veličaju ustaštvo već se mole za „sve nevine žrtve“. Hiljade Sarajlija ga nisu tako razumeli. Okupili se u protestnoj šetnji, iako su i tamo na snazi mere zaštite.\nPevali „Bela ćao“ i „Vratiće se Valter“. Nažalost, neće. Moraćemo sami da se borimo protiv ugnjetača i njihovih pomagača. Tamo i ovde.\nGospođo, sramotno je ovo što pišete. Verovatno ste i Vi među onih 88 intelektualaca koji se plaše da će Srbija nešto da nametne Crnoj Gori. Da, Vi sigurno bolje poznajete narod u Crnoj Gori od onih koji tamo žive. Vi mislite da su ti ljudi ovce, pa neko treba da im kaze da li je SPC njihova crkva ili nije. Ako je neko Srbin, a naravno da je Srbin čak i ako se izjasni kao Crnogorac ( ma šta ko mislio o tome), onda je on srpski nacionalista. Pišete o stvarima o kojim niste kredibilni da pišete, jer ne poznajete stvari, bolje se držite lakših tema. Sve ovo pišem kao neko ko jako dobro poznaje situaciju, porodica mi živi tamo, a pri tom zamislite, nisu nikakvi srpski nacionalisti. Samo naprosto znaju ko su, i šta su im koreni!!! To ne znaci da ih je zavela opozicija u CG, ili SPC, već imaju mozak i srce ( u ovom vremenu izgleda nepozeljne organe)!\nGospodjo, ja sam Crnogorac, Srbin nisam niti ću biti. Želim da povratim svoju Pravoslavni crkvu CG. Takvi kao Vi zele da posrbe Crnogorce. Gurate na silu tenzije , ili vi ili mi, a možemo zajedno.\nU manjini ste, jako dobro ste svesni toga. Budite šta hoćete, ali upravo vi koji se odričete srpstva pravite te podele! Ne zamenjujte teze, ne znam gde zivite ni ne zanima me, ali oni koji žive u CG znaju istinu, samo je pitanje da li im ona odgovara.\n20. maja 2020. u 18.43\nBravo Mrki.“Gospođa „Goga reče novinarki(inače sjajnoj S.Biševac)da je „sramotno to što piše“.Sramotno je to što se izlupetala ova žena.Ja sam Crnogorac ,volim Srbe kao i ostale dobre ljude.To što ova žena nema elementarno obrazovanje i što misli da su u CG svi Srbi jer se njena rodbina tako izjašnjava ,to je skandalozno.Ako već imate potrebu nešto da izjavite za novine onda se potkujte činjenicama i znanjem.U CG -koja je građanska dr.žive razni narodi,do skoro u slozi,dok nekim šešeljovcima,vučićevcima i drugim desnim str.ne padne na pamet da ljude svađaju i dele zarad sopstvenih interesa.Protesti a ne „litije“delo su četničkog vojvode Mandića u dogovoru sa vlašću iz Srbije ne bi li slomili CG.Nisam Milovac ali podršku mu pružam u ovim stvarima.Dosta je CG dobijala uputstva iz BG kako da se ponaša.Dosta više.Manipulacija sa verom i ovim zakonom koji je isti u Srbiji je strašna.Uzimanje mošti sv.Vasilija Ostroškog i manipulacija narodom koji ide za svecem,a zapravo u masi četnici,huligani,navijači.Strašno.A popovi,vazda bili uz četnike.Amfilohije odlikovao zloč.Šeš.a Irinej odlikovao AV-a.Kud plovi ovaj brod.U pamet se ljudi svih vera i nacija.\n20. maja 2020. u 19.53\nSmetaju vam cetnici a ovi Milovi komunisticki pioniri koji pljackaju narod 30 god. Sto su po potrebi cetnici kad je to isplativo a ustvari najgori Brozov sljam sto je unistio sve cega se dohvatio pa je sad krenuo na SPC.\n20. maja 2020. u 21.19\nNepismeni ste Vi, a pri tom i nevaspitani i zlonamerni. Ne trujte ovde, u Crnoj Gori mnogi pripadaju srpskom rodu iako se izjasnjavaju kao Crnogorci, jedno ne isključuje drugo. To nije slucaj samo sa mojom rodbinom, kako vi kazete. A zna se ko u CG zavadja narod. Vi ne pišete kao dobronameran covek, to je jasno kao dan. Ne smetaju Srbima u CG Crnogorci, ali tim Vasim Crnogorcima smetaju Srbi.\nGospodjo Goga, pišete: „Sve ovo pišem kao neko ko jako dobro poznaje situaciju, porodica mi živi tamo, a pri tom zamislite, nisu nikakvi srpski nacionalisti. Samo naprosto znaju ko su, i šta su im koreni!!!“ Ne znam kako da Vam objasnim da postoje Crnogorci koji nijesu Srbi. Vidim da ne razumijete to. Zato ovo pišem čitaocima da jednom shvate – moja porodica nema veze sa Srbijom (samo smo komšije), nemam srpsko porijeklo, ne govorim srpski jezik (srpski, hrvatski, bosanski i crnogorski su za mene jedan jezik, jednako dobro ih razumijem).\nKažete: „To ne znaci da ih je zavela opozicija u CG, ili SPC, već imaju mozak i srce ( u ovom vremenu izgleda nepozeljne organe)!“ Da li to znači da ja nemam te organe? Samo ih Srbi imaju? Griješite. To je šovinizam, a ne nacionalizam.\nGospođo o čemu vi ovde pišete??? Maliciozni ste i primetno je da mrzite a mržnja nije dobra u ovakvim izjavama.. Ja lično poredim Đukanovićeve ideje sa fašističkim idejama A. Hitlera, Pavelića itd. On i ova dva zlikovca imaju iste stavove po pitanju drugih vera i naroda. I oni su hteli da prave države onako kako su ih i sa kojim narodima i verama oni zamislili. I ni on (reče to pre neki dan) , a ni oni (već su to pokazali) nisu i neće birati sredstva. A TEBE gospođo treba da je sramota što to i takve podržavaš. Niti su srbi uspeli satrti albance, niti će milogorci uspeti da satru srbe u c. gori.. To jednostavno tako ne ide. Umesto da bude mudar i potraži rešenje za VELIKI problem u svojoj državi u kojoj vlada već 30 god tako što će pružiti ruku pomirenja taj diktator pretnjama moćnika i dalje ponižava i vređa osećanja jednog naroda.\nKonačno i Safeta da napiše odličan tekst.Dosada je bilo uglavnom zadovoljavajuće.\n20. maja 2020. u 18.32\nZar hrišćani među sobom ne ispoljavaju samo ljubav i milosrđe? „Hram je najbolja i najizlečivija bolnica“, reče vladika banatski Nikanor a u ponoć odjuri u bolnicu da proveri svoj kardiološki status, u sred mrkle tihe noći.\n20. maja 2020. u 19.58\nTreba imati odredjen IQ da bi razumeo sta je smisao reci vladike banatskog Nikanora. Hram je bozija kuca u koju se ide po hranu za dusu. Bukvalisto.\nprelivaju preko.... kaže:\nSlabo je lečila „ta duhovna hrana“, kovidom upokojene sveštenike. Bog da im dušu prosti. Nazofarengialni bris posle ponoći teško da spada u duhovnu hranu, no dobro, neka sam bukvalista a Vi ste izgleda tajnovidac opšte prakse, kakvih je puna Srbija.\n20. maja 2020. u 19.01\n20. maja 2020. u 22.21\nMeni se cini da ce Srbi samo sebe unistiti, velikosrbstvo je losa opcija, definitivno.\n21. maja 2020. u 01.06\nBravo Safeta! Lep tekst…\nLuka bozovic kaže:\n22. maja 2020. u 00.29


Milinović o navodima opozicije o "medijskom mraku": Ovo je početak predizborne retorike | BL Portal\n27. Septembra 2021. 15:33\nDirektor Regulatorne agnecije za komunikacije (RAK) BiH Draško Milinović izjavio je Srni da se gašenjem analognih predajnika ne gasi program niti jedne televizije, već one nastavljaju da emituju putem drugih naprednijih tehnologija koje su svima dostupne i programi tih televizija su i dalje vidljivi, građani ih gledaju.\n“To je cijela i veoma jednostavna istina”, istakao je Milinović i pojasnio da se televizijski program ne emituje više putem analogne tehnologije, već posredstvom digitalnih platformi, kako kablovskih operatera koji pokrivaju 85 odsto teritorije BiH, tako i putem satelita kojima je pokriveno 100 odsto teritorije BiH.\nNa pitanje Srne da prokomentariše navode opozicije, uoči najavljenih protesta, da direktor RAK-a navodno guši medijske slobode, da će u BiH nastupiti medijski mrak i da na poziciji direktora RAK-a ispunjava političke zadatke vladajuće strukture, Milinović je naglasio da je važno da javnost razumije da ovo nije projekat koji radi “neki direktor”, osoba ili politička stranka.\n“Ovo je posao koji mora da se uradi i ko god da je na mjestu na kojem sam trenutno bi imao istu obavezu zarad istog cilja, a to je napraviti korak dalje u pravcu koji zahtijeva 21. vijek komunikacija i kojim je razvijeni svijet davno prošao. Kako bismo bolje razumjeli ovu problematiku riječ je o procesu digitalizacije o preuzetim međunarodnim obavezama koje BiH mora ispuniti, a sa kojim kasnimo najmanje šest godina”, pojasnio je direktor RAK-a.\nI Selak na sastanku: Opozicija najavila protest u Banjaluci\nOn je naveo da je analogna tehnologija zastarjela i u evropskim zemljama otišla u prošlost prije više od deset godina.\n“Svijet napreduje, tehnologije se mijenjaju i razvijaju. Digitalna tehnologija je i sadašnjost i budućnost. Dakle, ovo je napredak, koristimo prednosti koje donosi digitalna tehnologija u raznim oblastima, konkretno i u emitovanju televizijskog programa”, rekao je Milinović.\nŠto se tiče optužbi da “nastupa medijski mrak”, direktor RAK-a je istakao da je istina toliko jednostavna i očigledna da se ne može dovoditi u sumnju – gase se pojedini analogni predajnici, a ne gase se televizije i njihovi programi.\n“Više političkih opcija je potpuno okrenulo teze i nametnulo političku temu bez osnova, a u koju se, nažalost, slabo razumiju i očigledno je da je ovo početak predizborne retorike. Biće i žalosno i smiješno kada građani vide da se nije dogodio taj ‘medijski mrak’ o kojem oni pričaju ni za tri mjeseca, ni za šest mjeseci ni za godinu dana, niti će se dogoditi. Istina se u ovom slučaju vidi golim okom”, poručio je Milinović.\nTags: Draško Milinović, medijski mrak, opozicija, rak\nSimbol za čvrstu konstrukciju: Volvo predstavio novi logo\nCvijanovićeva sa Šinkovskim: Opredijeljenost ka daljem unapređenju odnosa Srpske i Poljske\n20. Oktobra 2021. 20:36\n“Postoje nalazi”: Dodik tvrdi da je kiseonik koji se koristi u zdravstvenim ustanovama ispravan\n20. Oktobra 2021. 19:40\n“Predmet političkog folklora”: Komšić najavio krivičnu prijavu, Šeranić mu jasno odgovorio\n20. Oktobra 2021. 19:36\nDodik oštro odgovorio Šmitu: Neka narod vidi šta ih čeka kada bi oni odlučivali u Srpskoj\n20. Oktobra 2021. 18:25\n“Nasljednik” Gordane Tadić: Kajganić novi vršilac dužnosti glavnog tužioca Tužilaštva BiH\n20. Oktobra 2021. 18:06\nDodik o vraćanju nadležnosti: Do polovine iduće sedmice biće spremna sva dokumentacija\n20. Oktobra 2021. 17:20\nTraže njegovu ostavku, a on “miran”: Petrović ne vidi ništa sporno u sastanku sa Džaferovićem\n20. Oktobra 2021. 17:02\nGlamočak jasan: Zakon o lijekovima je puštanje probnog balona za ostala pitanja u Srpskoj\n20. Oktobra 2021. 16:51