Proletaryl Hockeya v Belye Ldini - Prognoze - Tipovi - 26.03.2020 - alepou\nProletaryl Hockeya v Belye Ldini Prognoza i Tip\nRezultat: BELYE LDINY vs PROLETARIANS OF HOCKEy\nObjavljeno: 26.03.2020 04:48\nPrognoza: Utakmica (Hokej) u Russia Short Hockey League (3X10 Mins) koja će se odigrati 26.03.2020 u kojoj se sastaju Proletaryl Hockeya i Belye Ldini. Tipster alepou prognozira zbroj golova ce biti Manje od 8.5 na Kraju Utakmice. Njegov ulog je 27 na kvotu 1.85 te donosi eventualni profit od 22.95. Za ovu prognozu tipster je odabrao kladionicu Bwin.\nProletaryl Hockeya v Belye Ldini Prognoza i Tip was last modified: 2020-04-08 by Bettors Club


proizvodnja - profesionalna industrija - radne jakne\nSTIM JAKNA 1620\nRadna jakna zimska - letnja / art. 1620\nRadna jakna zimska - letnja izrađena od tkanine visokog kvaliteta, futrovano sa 200gr/m2 fiksnom ili zasebnom pamučnom ili poliamidnom štepanom postavom. modernijeg izgleda, kontrast i paspul u drugoj boji, sa steznikom na sredini leđa, činovima na ramenima, mogućnost dodavanja svetleće trake. Boje po izboru, mogućnost vezenog znaka kao na slici. Veličine: 48-64\nSTIM JAKNA 1619\nRadna jakna zimska - letnja / art. 1619\nSTIM JAKNA 1618\nRadna jakna zimska - letnja / Art. 1618\nRadna jakna Vijetnamka zimska - letnja izrađena od tkanine visokog kvaliteta, futrovano sa 200gr/m2 fiksnom ili zasebnom pamučnom ili poliamidnom štepanom postavom. modernijeg izgleda, sa dosta praktičnih đžepova, sa steznikom na sredini leđa, činovima na ramenima. Boje po izboru, mogućnost vezenog znaka. Veličine: 48-64\nSTIM JAKNA 1617\nRadna jakna zimska - letnja / Art. 1617\nRadna jakna zimska - letnja izrađena od tkanine visokog kvaliteta, futrovano sa 200gr/m2 fiksnom ili zasebnom pamučnom ili poliamidnom štepanom postavom. modernijeg izgleda, sa steznikom na sredini leđa, činovima na ramenima. Boje po izboru, mogućnost vezenog znaka. Veličine: 48-64\nStim jakna 1616\nSTIM RADNA JAKNA / Art. 1616\nStim jakna 1615\nSTIM RADNA JAKNA / Art. 1615\nStim jakna 1614\nSTIM RADNA JAKNA / Art. 1614\nStim jakna 1613\nSTIM RADNA JAKNA / Art. 1613\nStim jakna 1612\nSTIM RADNA JAKNA / Art. 1612\nStim jakna 1611\nSTIM RADNA JAKNA / Art. 1611


U DIJAMANTU PRONAĐEN LED KOJI NIJE SA NAŠE PLANETE? - Get Sparkly│Prvi i jedini blog o nakitu na Balkanu\nU DIJAMANTU PRONAĐEN LED KOJI NIJE SA NAŠE PLANETE?\nSanela Maja Sparkly Tuesday, April 10, 2018 dijamant , led 0 Comments\nNaučnici su nedavno u dijamantu formiranom duboko ispod površine Zemlje pronašli neobičnu materiju. Naime, potpuno slučajno se došlo do otkrića da je u ovom vrednom kamenu forma leda koji se inače ne pojavljuje na našoj planeti.\nNova forma je nazvana LED 7 i ima značajno veću gustinu od običnog leda (LED 1). Uobičajen led kakav poznajemo ima atome kiseonika u obliku šestougla, dok su u sveže otkrivenoj formi oni su u formi kocke. Ono po čemu je ova supstanca takođe neobična je činjenica da je veoma otporna na pritisak. Naučnici smatraju da potiče iz unutrašnjost ledenih meseca poput Enceladusa i Europe ili pak sa Titana. Zašto? Zato što tog takav led zapravo može da se stvori vrlo duboko u Zemljinom omotaču, ali je sa druge strane tu pritisak toliko veliki da ne bi mogao da ostane stabilan.\nIpak, kao što je poznato, dijamanti tokom formiranja mogu da zarobe sitne čestice različitih materija, neke čak iz velikih dubina Zemlje, i prilikom vađenja ih "donesu" na površinu. Postoji šansa da je negde mnogo ispod površine dijamant uhvatio balončiće vode, a onda ih sproveo kroz druge slojeve Zemlje, stotinama kilometara ispod naših stopala, tokom čega je nastala ova specifična vrsta leda. On je ostao zarobljen u dijamantu, u onakvom stanju u kakvom je bio nekada.\nIako je novi led po svoj prilici ipak nastao negde u dubinama naše planete, to ne umanjuje ekstravaganciju dijamanta koji ga nosi. Ovo drago kamenje je samo po sebi izuzetno vredno. Zamislite samo koliko ta vrednost raste ako uzmemo u obzir "suvenire" koje nosi sa puta svog stvaranja, čestice koje su stvorene pre toliko mnogo godina i na takvom neverovatnom mestu kao što je Zemljin omotač.\nBy Sanela Maja Sparkly у Tuesday, April 10, 2018\nОзнаке: dijamant, led, zanimljivost


05.06.2020. / 16:23\nMOSTAR – Agencija za bezbjednost hrane BiH uručila je danas u Mostaru rješenja o registraciji oznake porijekla i geografskog porijekla predstavnicima udruženja koja proizvode “Livanjski izvorni sir”, “Visočku pečenicu”, “Livanjski sir” i “Nevesinjski krompir”.\n“Oznake porijekla i geografskog porijekla doprinose i stvaranju identiteta i prepoznatljivosti proizvoda na domaćem i međunarodnom tržištu, kao i podizanju kvaliteta proizvoda. Ovakav način zaštite prehrambenih proizvoda ima veliki značaj i za područje s kojeg proizvod potiče, jer doprinosi ruralnom razvoju, posebno udaljenijih i dislociranih područja“, navodi se u saopštenju.\n“Upravo su to karakteristike koje dokazano posjeduju četiri navedena bosanskohercegovačka proizvoda“, navode iz Agencije za bezbjednost hrane BiH.\nTagovi: agencija za bezbjednost hrane bihoznaka porjekla\n13.01.2018 | 8:00\n02.12.2017 | 13:00\n13.10.2017 | 8:15\n23.03.2017 | 8:15


Savić: Đilas prikuplja jеftinе političkе poеnе | Srpska Napredna Stranka\nNaslovna › Novosti › Саопштења › Savić: Đilas prikuplja jеftinе političkе poеnе\nSavić: Đilas prikuplja jеftinе političkе poеnе\nNiko nе možе da ospori činjеnicu da jе Dragan Đilas doktorirao na tеškoj korupciji kojom jе ojadio gradski budžеt i Bеograđanе za milionе еvra, ostavio grad na ivici ambisa sa dugom od 1,2 milijardе еvra i zadužio svakog građanina za 630 еvra.\nMožda Đilas ima kratko pamćеnjе, ali narod nеma, i bio bi rеd da konačno odgovori zašto jе lagao i izmišljao pričе da jе svojе bogatstvo stеkao u Čеškoj, budući da jе istina da su njеgovе firmе imalе dobit svеga 74 hiljadе еvra.\nNеka konačno kažе kako i na koji način jе došao do 25 miliona еvra, i to samo u nеkrеtninama kojе jе on prijavio, a nе da u panici kada počnu da sе ispituju afеrе u kojе jе on umеšan fabrikujе pričе o nеkim prijavama, diplomama i vodi hajku protiv ljudi iza kojih stojе rеzultati.\nDok on prikuplja jеftinе političkе poеnе i izgovara nеistinе, njеgovi fašističko-tajkunski partnеri i sponzori mogu da mu uručе diplomu za korupcionaškе afеrе, lažna obеćanja, podеlе na građanе prvog i drugog rеda, a očiglеdno žеli biti takav i u lažnim optužbama protiv ljudi koji svojim radom spašavaju srpsku еkonomiju, koju su baš Đilas, Jеrеmić i njima slični, štеtočinskom politikom dovеli na rub propasti.\nPropašćе sva njihova licеmеrna briga za građanе, lažnе prijavе i bеdni pokušaji da sе domognu vlasti i vеćеg političkog rеjtinga zato što su građani Bеograda i Srbijе odavno prozrеli ovakvu vrstu političkе malicioznosti koja, čak i po cеnu ugrožavanja državnih intеrеsa, ima za cilj samo lični intеrеs i profit.


Global Talentom do prakse u inostranstvu - oradio.rs\nGlobal Talentom do prakse u inostranstvu\nPrema najnovijim istraživanjima 51 odsto mladih u Srbiji je nezaposleno, kažu u Studentskoj mreži AIESEC. Zato su predstavili Global Talent, program plaćenih stručnih praksi u inostranstvu.\nAIESEC poziva studente poslednje godine studija, one koji su na masteru ili mlade koji su fakultet završili pre manje od dve godine, a mlađi su od 29 godina, da se prijave na neki od ponuđenih poslova.\nGlobal Talent programom omogućeno je da se kroz praksu primeni znanje stečeno na fakultetu iz četiri oblasti. Tako, na primer, oni koji su izučavali marketing mogu ići u Nemačku, Mađarsku ili Tursku, a oni kojima je fakultet bio u vezi s edukacijom mogu otići u Kolumbiju, Rusiju, Egipat… U ponudi su još poslovi iz IT oblasi i poslovne administracije.\nPrakse traju od tri do 18 meseci. Za prijavu je potrebno da kandidat zna engleski ili neki drugi strani jezik, kao i da želi da se usavršava na ličnom i poslovnom nivou, da upozna novu zemlju, nauči novi jezik, provodi vreme sa ljudima iz iz različitih kultura.\nPraksa traje od tri do 18 meseci. Ponude se mogu pronaći na sajtu AIESEC-a, a prijava na ovom linku.\nStudentska organizacija AIESEC sprovodi regrutaciju novih članova sa porukom: "Prilike se ne čekaju, već stvaraju".


Rotari zajednica za ljepšu Banjaluku: Novi drvored u ulici Knjaza Miloša – DOM INFO |\nRotari zajednica Banjaluke odlučila je da svoj grad učini još ljepšim. Naime, na inicijativu ženskog Rotari kluba Banjaluka Gloria, uz podršku Rotari kluba Banjaluka, Rotari kluba Banjaluka Aequalitas, Inner Wheel kluba Banjaluka, te rotarijanske omladine Rotarakt klubova Banjaluka i Banjaluka Gloria danas je posađen drvored od 50 sadnica najkvalitetnijih lipa u ulici Knjaza Miloša.\nPredsjednica Rotari kluba Banjaluka Gloria, gospođa Plamenka Stojić naglasila da je pored toga što se raduje novom drvoredu i ljepšoj Banjaluci, posebno se raduje što je ta akcija ujedinila veliku i bogatu rotari porodicu našega grada.\n“Današnju sadnju ovog prekasnog drvoreda lipa podstakla je ideja predsjednika Rotari Internationala Iana Riseleya koji je preporučio svim rotarijancima da do 22. aprila – dana planete Zemlje, svaki rotarijanac da doprinos u ovom smislu i posadi bar jedno drvo, i evo mi smo se odazvali tom pozivu”, istakla je gospođa Stojić.\nAkciji se odazvao i Rotari klub Banjaluka, iz kojeg su poručili da je ova aktivnost zaista važna a nije zahtijevala mnogo energije i novca.\n“Ono što je važno jeste da pokušavamo zadržati imidž i prepoznatljivost našeg grada kao grada zelenila. Pored toga, ovo je i ekološka aktivnost, odnosno doprinos zaštiti životne sredine i aktivnost koja ima za cilj da razvija filantropiju i svijest kod lokalnog stanovništva za humanitarne djelatnosti u lokalnoj zajednici. Vrlo je važno je da svaki pojedinac donira onima kojima je to potrebno, a mi ovim primjerom kroz rotarijanske aktivnosti to i pokazujemo i podstičemo”, rekao je Ilija Trninić, predsjednik Rotari kluba Banjaluka.\nTrninić dodaje da smatra da će uspješnost sadnica biti stopostotna i da će biti reprezentativan drvored u ovom dijelu grada.\nInner Wheel klub Banjaluka, koji postoji od 2009. godine i predstavlja prvi i jedini takav klub u BiH čine supruge rotarijanaca, ali u svijetu u posljednje vrijeme pristupaju mu i svi oni koji podržavaju ideju pomoći zajednici i društvu.\n“Nadamo se da će svi građani prepoznati ovaj doprinos zajednici i da će zajedno s nama čuvati i radovati se tim lipama. Sve akcije su organizovane iz ličnih sredstava, bilo iz članarina ili donacija koje sami obezbijedimo”, rekla je Željka Bioković, članica Inner Wheela.\nKako su istakli iz Rotari kluba Banjaluka Aequalitas, ovo je jedna od rijetkih i prvih aktivnosti u kojoj učestvuje cijela rotarijanska zajednica, a samim tim ima veći značaj.\n“Nadamo se da ćemo u budućnosti imati više ovakvih zajednička akcija. Svi klubovi međusobno sarađuju, družimo se i naposljetku smo prijatelji i u klubu i van kluba”, istakao je Emir Muhić, predsjednik Rotari kluba Banjaluka Aequalitas.\nVažnost ove akcije prepoznala je i rotarijanska omladina iz Rotarakt klubova Banjaluka i Banjaluka Gloria koji imaju po jednu sadnicu u nizu.\n“Generalni stav rotari zajednice za ovu godinu je da se ide na društveno korisne a manje na humanitarne projekte što svakako ova sadnja drveća i jeste. I u prethodnim akcijama smo radili sadnju drveća, konkretno prošle godine na banjalučkom polju”, kaže sekretar Rotaract kluba Banjaluka Boris Vaško.\nNajmlađi klub u rotarijanskoj zajednici Banjaluke je Rotarakt klub Banjaluka Gloria, koji postoji godinu dana.\n“Članovi našeg kluba su ostvareni mladi ljudi od 18 do 30 godina, koji razmišljaju u pozitivnom pravcu i žele da učine dobro za našu zajednicu. Nadamo se da će ova akcija biti samo jedna u nizu da se naš grad uljepša i da se nešto učini za dobrobit zajednice”, kaže Milica Malešević, predsjednica Rotarakt kluba Banjaluka Gloria.\nGradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić je dao punu podršku ovoj akciji i naglasio koliko je našem gradu dobro došla svaka pomoć po ovom pitanju. Sadnice koje se sade u području grada moraju biti visokog kvaliteta i jake otpornosti, što je cijenom mnogo skuplje nego uobičajena sadnja.\nBanjalučka rotari zajednica je još jednom pokazala da radi projekte usmjerene na poboljšanje kvaliteta života u svom gradu, vjerujemo da će tako biti i u budućnosti.


(VIDEO) Stampedo u Srbiji: Pogledajte kako se tuku za jeftine pliće | Dnevno.hr\n(VIDEO) Stampedo u Srbiji: Pogledajte kako se tuku za jeftine pliće\nAutor: dnevno.hr Četvrtak, 11. listopad 2018. u 16:27\nMalo je teško za povjerovati da će kupci iz Lidla grabiti namirnice kao da je sudnji dan, no upravo to se i dogodilo. Ovaj veliki trgovački lanac počeo je s radom u Srbiji jutros i već sada, sudeći prema snimkama s društvenih medija, na policama vlada nestašica mnoštva artikala, a pogotovu piletine koja je doslovno planula.\nJedna se Beograđanka pohvalila da je kupila 30 pilića, a jedan Novosađanin je na otvaranju kupio čak 500 kilograma šećera, piše Blic. No, to nije sve, potrošačka groznica doslovno je izbezumila kupce Lidla u Leskovcu jer su se potukli oko pilića čija je cijena iznosila 120 dinara (7.53 kuna) po kilogramu.\nKako je to sve izgledalo, možete pogledati u videu koji je jedan korisnik podijelio na Twitteru.\n— Begafo (@begafo1) 11. listopada 2018.\nAutor:dnevno.hr Četvrtak, 11. listopad 2018. u 16:27


Ford Crovn Victoria dobija zamenu motora od 27 litara V12 sa rezervoarom – Danasnje\nHome/Automobili/Ford Crovn Victoria dobija zamenu motora od 27 litara V12 sa rezervoarom\n0 42,831 1 minut citanja\nGeneral V Motor serije L8 serije V8 već dugo je popularna zamjena za one koji žele laku i pouzdanu snagu – ali šta radite ako želite da budete malo drugačiji?\nJedan proizvođač automobila u Švedskoj odlučio je da njegov Ford Crovn Victoria umesto toga bude opremljen 27-litarskim Rolls-Roice ‘Meteor’ V12, pozajmljenim iz rezervoara iz Drugog svetskog rata.\nU obraćanju američkoj publikaciji Road & Track, Daniel Verner rekao je da je projekat rođen iz srca, a ne iz glave.\n“Nije inteligentan izbor motora ako želite da imate 2500 konjskih snaga i trku. Ovo je pravednije, želeo sam da to učinim iz čiste strasti”, rekao je Verner.\nSa ciljem od 2500 konjskih snaga (1864kV) na umu, Verner je ugradio dva velika turbopunjača i koristi rezervni računar za izvlačenje željenih performansi. To je malo snage kod originalnih 410kV motora.\nDa bi podneo težinu Meteor motora, Verner je prilagodio prednji kraj od Chevrolet C10 pick-up-a i koristiće nadograđeni TH400 menjač da bi tu snagu preveo u zamah unapred.\nMeteor V12 je bila prilagođena verzija Rolls-Roicea ‘Merlin’ V12 pronađena u lovcu Spitfire i bombašu Lancaster iz Drugog svetskog rata – motor koji je Aussie Rod Hadfield pozajmio iz borbenog aviona iz Drugog svetskog rata P51 Mustang da bi napao svoj Chevrolet iz 1955. godine. Bel Air sportski kupe. Na kraju je zaradio 3000 ks (2237kV), a ne da je to konkurencija …\n„To ni na koji način neće biti idealan automobil“, rekao je Verner za Road & Track. “Ali za mene je to idealno. Samo 1647 kubnih centimetara je dovoljno cool.”\nToiota LandCruiser 70 Series odobrila je SZO kao prevoz vakcine\n2021. Nissan Ks-Terra: SUV sa sedištem u Navari predstavljen za inostrana tržišta\n2021. Dacia Sandero i Stepvai lansirani u Evropi


Nema pitanja bez odgovora - Kosovo 2.0\nPiše Arian Lumezi – 03.05.2019\nPrema mišljenju glavne urednice K2.0, Bese Luci, novinari se suočavaju sa poteškoćama pri komuniciranju sa političarima širom sveta.\nPrema mišljenju novinarke Koha ditore, Sarande Ramaj, pravosudni sistem i dalje ima poteškoće kada treba da obezbedi prave informacije novinarima i javnosti.\nPrema izveštaju “Nema pitanja bez odgovora”, odgovori koji se daju na konferencijama obično su polovični i ne pružaju informacije koje novinari traže.\nK2.0 Vas poziva da se pridružite našoj novoj kampanji.\nPozivamo sve novinare i novinarke, medijske organizacije te sve građane i građanke da se pridruže našem novom programu “Jo Petje Pa Përgjigje“ (“Nema pitanja bez odgovora“).\nK2.0 je u saradnji s članovima deset medijskih organizacija u proteklom periodu pratilo konferencije za štampu koje su organizirali premijer Kosova Ramush Haradinaj, predsjednik Kosova Hashim Thaçi, Predsjedništvo Skupštine Kosova i Ured državnog tužitelja i policije Kosova.\nTokom pet mjeseci bili smo prisutni na 52 od ukupno 62 formalne konferencije za štampu koje su održali navedeni zvaničnici i institucije. Na osam takvih konferencija — koje su se ticale osjetljivih pitanja kao što su protekli štrajk prosvjetnih radnika i radnica te porez na robu iz Srbije u visini od 100% — nije bilo dozvoljeno postavljati pitanja.\nU istom periodu ti su se zvaničnici i institucije obraćali javnosti putem objava na njihovim zvaničnim stranicama na Facebooku. Takvih objava bilo je preko 1000, odnosno 16 na svaku održanu konferenciju za štampu.\nKonferencije za štampu već decenijama predstavljaju dešavanja koja političare izlažu neočekivanim pitanjima u prisustvu medija. U takvom okruženju javnost može postavljati pitanja i podpitanja koja obično ostaju bez odgovora u prepiskama i telefonskim razgovorima te time pozvati određenog političara ili političarku na odgovornost.\nKroz nadzor konferencija za štampu i komunikaciju s novinarima i novinarkama shvatili smo koliko političari i političarke, ali i službenici i službenice državnih institucija zanemaruju ovaj veoma važan instrument. To se mora promijeniti.\nPridružite nam se 3. maja, na Svjetski dan slobode medija, kada ćemo u dvorištu K2.0, pokrenuti program “Jo Petje Pa Përgjigje“. Dobrodošli su novinari i novinarke, medijske organizacije, kao i oni na čijoj smo strani oduvijek — građani i građanke Kosova.\nOvom događaju pridružit će se:\nBesa Luci — glavna urednica Kosovo 2.0\nTaulant Osmani — novinar BIRN-a / član istraživačkog tima\nSaranda Ramaj — novinarka Kohe / članica istraživačkog tima\nKreshnik Gashi — istraživački novinar / moderator portala “Drejtësia në Kosovë”\nModeratorica diskusije bit će Aurela Kadriu, idejni tvorac istraživanja.\nOsiguran prevod s albanskog na engleski.K\nOvaj događaj podržava Ambasada Kraljevine Nizozemske na Kosovu.\nPretraži ovaj izveštaj


Žene i osobe sa invaliditetom najviše diskriminisani - Užicka Republika Press\nŽene i osobe sa invaliditetom najviše diskriminisani\nUoči 16. novembra Međunarodnog dana tolerancije Poverenica za zaštitu ravnopravnosti Brankica Janković izjavila je da su, prema zvaničnim podacima, u 2016. godini najviše bile diskriminisane žene i osobe sa invaliditetom.\nNajčešći primeri su slučajevi diskriminacije žena tržišta rada i u vezi s materinstvom, uglavnom nega deteta. Žena se po povratku sa porodiljskog bolovanja neretko degradira profesionalno, dobija i niže plaćeno mesto“, rekla je Jankovićeva RTS.\nOna je dodala da su izuzetno ugroženi bili i stariji sugrađani na polju ostvarivanja zdravstvene zaštite, dok su se mladi sa diskriminacijom suočavali na polju obrazovanja. Ona smatra da i u medijima često ima tekstova koji podstiču diskriminaciju žena i predrasude.\nJanković je navela da će na godišnjoj konferenciji kancelarija za rodnu ravnopravnost predstaviti zvanične podatke na osnovu preporuka koje su dali i da će po prvi put biti predstavljeni zvanični podaci o broju žena na javnim funkcijama – od lokalnih samouprava do vrtića.\nOna je ocenila da je Srbija u prošloj godini bila dobar primer tolerancije, navodeći odnos sa migrantima i to što se Parada ponosa godinama održava bez incidenata.\nNova generacija je potpuno oslobođena predrasuda. Ove godine sam razgovarala sa hiljadu dečaka i devojčica i oni uopšte nemaju problem sa tolerancijom, istakla je Jankovićeva.\nZa nju je ohrabrujuće i to što veliki broj muškaraca preuzima ulogu očeva. Treba to istaći da se ne stvara nerazumevanje i da ne stvaramo novi jaz među polovima, naglasila je poverenica za zaštitu ravnopravnosti.\nInače, Organizacija Ujedinjenih nacija za obrazovanje, nauku i kulturu (UNESCO) ustanovila je 16. novembar kao Međunarodni dan tolerancije 1995. godine To je dan koji nas podseća na poštovanje i uvažavanje drugačijih od nas. Tolerancija je prihvatanje bogatstva različitosti ideja i stavova, onih koji su druge nacije, vere, seksualnog opredeljenja, ili koji govore drugim jezikom. Poverenik za zaštitu ravnopravnosti Republike Srbije, obeležava Međunarodni dan tolerancije kao svoj dan.


Šta znači Luteranizam\nšta znači Luteranizam\nNa latinici: Definicija i značenje reči Luteranizam pokret i učenje velikog reformatora i osnivača nemačke narodne crkve Martina Lutera.\nReč Luteranizam sastoji se od 11 slova.\nНа Ћирилици: покрет и учење великог реформатора и оснивача немачке народне цркве Мартина Лутера.


Kako da se ne “upecate” na hakerske prevare | Tech Lifestyle\nPočetna Trends Kako da se ne “upecate” na hakerske prevare\nSve su češća upozorenja banaka da se nipošto ne odgovara na imejlove koji navodno stižu od njih, jer se radi o sofisticiranom pokušaju krađe novca i podataka.\nJedan od realnijih scenarija na koji su se mnogi „upecali“ je obaveštenje o navodnom deviznom prilivu, koji će leći nakon što se klikne na link ili pošalje tražena dokumentacija.\nPrethodni članakMEKI KIŠOBRAN DA BICIKLISTI OSTANU ČISTI I SUVI\nSledeći članakTOP 5: PLOVILA OD 8M DO 10M


Boing preporučio suspendovanje aviona 777 nakon JEZIVE EKSPLOZIJE (VIDEO) - Srpskainfo\nBBC navodi da su istražitelji utvrdili da je jedna od lopatica ventilatora koja je otkazala u motoru na avionu tipa “boing 777” ubrzo nakon polijetanja pokazivala znake zamora metala, a američki Nacionalni odbor za bezbednost saobraćaja (NTSB) saopštio je da će sječivo biti podvrgnuto daljim pregledima.\n“Boing” je saopštio da 128 aviona tog tipa treba suspendovati dok se ne obave sve potrebne inspekcije, a da je trenutno 69 aviona sa motorima “prat vitni 4000” u upotrebi, a da ih je 59 prizemljeno u hangarima, prenosi BBC.\nAmerička federalna administracija za vazdušni saobraćaj (FFA) izdala je upozorenje za avione tipa “boing 777” nakon otkazivanja jednog motora na letu kompanije “Junajted erlajns” iznad Denvera u Koloradu koji je uspio da sleti na aerodrom i naredila hitnu inspekciju takvih letilica.\nPONOVO U VAZDUHU Boing 737 max prvi put poletjeo u Evropi poslije dva kobna pada 2019. godine\nEKSPLOZIJE PA POŽAR Poginulo 11 radnika fabrike pirotehničkih sredstava, 34 osobe povrijeđene\nVELIKA EKSPLOZIJA U SVEMIRU Moguće smetnje na mobilnoj mreži ŠIROM ZEMLJE


JELENA ĐOKOVIĆ JE OBUKLA OVU HALJINU, A NA INTERNETU JE NASTAO HAOS: mnogi Srbi su bili šokirani kada su videli kako se Novakova supruga obukla (FOTO) | Lepota i stil | Moda\nJELENA ĐOKOVIĆ JE OBUKLA OVU HALJINU, A NA INTERNETU JE NASTAO HAOS: mnogi Srbi su bili šokirani kada su videli kako se Novakova supruga obukla (FOTO) 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nJELENA ĐOKOVIĆ JE OBUKLA OVU HALJINU, A NA INTERNETU JE NASTAO HAOS: mnogi Srbi su bili šokirani kada su videli kako se Novakova supruga obukla (FOTO)\nJelena Đoković poznata je po jednostavnom stilu oblačenja, ali mnogi su bili iznenađeni kada su je na premijeru filma videli u ovoj haljini!\nIzvor: Foto: Profimedia/ Damir Dervišagić\nNajbolji srpski teniser Novak Đoković prisustvovao je premijeri novog filma Miloša Bikovića "Izvan granica realnost", ali ovoga puta su svi gledali u Jelenu, piše Lepa & srećna.\nPROČITAJTE JOŠ: URADILA JE ONO NA ŠTA SE MNOGE ŽENE NE BI USUDILE: Jelena Đoković se skinula u kupaći, a pogledajte kako sada izgleda (FOTO)\nNovak je na premijeru filma došao u pratnji supruge Jelene i sa braćom Markom i Đorđem. Dok se teniser slikao sa Milošem Bikovićem i planirao saradnju na nekom novom filmu, svi su gledali u Jelenu Đoković, a mnogi su se pitali zašto je izabrala baš ovu odeću za svečanu premijeru.\nPROČITAJTE JOŠ: ŠVAJCARSKI LEKAR ŠOKIRAO SVET! NOVAK ĐOKOVIĆ IMA OPASAN POREMEĆAJ U ISHRANI: Lepa & srećna EKSKLUZIVNO donosi test kojim se utvrđuje ORTOREKSIJA\nJelena je obukla jednostavnu belu haljinu dužine iznad kolena, a preko nje je nosila običan crni džemper. Od obuće se odlučila za baletanke, nosila je pismo torbu, neutralno se našminkala, a dugu kosu samo pustila niz ramena. Mnogi su komentarisali kako Jelena ima puno novca, a ipak ne zna da se obuče svečano za jednu premijeru. Zamerili su joj kako je došla bez frizure i da izgleda apsolutno obično i prosečno, a sudeći po komentarima ni Novak nije bolje prošao jer je, kako kažu, izgledao kao da je pošao na teniski meč.\nMeđutim, poznati par Đoković ostaje veran jednostavnom i skromnom stilu, a Jelenu su baš zbog takvog načina oblačenja i šminkanja mnoge poznate ličnosti iz sveta mode pohvalile i proglasile pravom modnom inspiracijim.\nBez obzira na modni uspeh ili greške, Jelena i Novak divno izgledaju zajedno i vidi se da im boravak u Srbiji prija.\nKliknite OVDE da pogledate slike Novaka i Jelene sa premijere!\nŠminka Frizura Ručna torba Premijera Miloš Biković Baletanke Moda Vuneni džemperi Haljina Lepota Novak Đoković Jelena Đoković Hot\nMODNI TRIK JOVANE JOKSIMOVIĆ KOJI ĆETE ODMAH "PREPISATI": Stalno nosi jedan detalj - za uži struk i glamurozan izgled\nJELENA ROZGA U UBEDLJIVO NAJMODERNIJIM FARMERKAMA SEZONE: Savršene za veče i dan, a svima dobro stoje


Posle fatve – rat oko slobode govora | Granice multikulturalizma\nPočetna strana > Rubrike > Savremeni svet > Granice multikulturalizma > Posle fatve – rat oko slobode govora\nOktobra 1989. Muslimanski institut u UK pomogao je organizovanje velikog skupa posvećenog slučaju Salmana Ruždija u zgradi opštine u Mančesteru. Bile su prisutne i TV kamere. Na podijumu je bio osnivač Instituta Kalim Sidiki. Fatva je, rekao je on publici, pravedna, i Ruždi mora da umre. Koliko vas, pitao je on, podržava smrtnu kaznu? Većina je podigla ruke. Koliko bi vas, pitao je Sidiki, bilo spremno da je sprovede? Skoro isti broj je podigao ruke. Trenutak je bio zapaljiv, snimljen kamerama i prikazan tokom večeri u vestima.\nAdvokat Fransis Benion telefonirao je Fransizi de Suzi, predsedniku Međunarodnog odbora za odbranu Salmana Ruždija. Benion je sugerisao da su Sidikijevi komentari i njegovi postupci protivzakoniti. Zašto ne izvršiti pritisak na britansko javno tužilaštvo da protiv Sidikija pokrene tužbu za podstrekivanje na ubistvo?\nNekoliko meseci pre toga, Benion je naglasio, Sidiki je branio fatvu i ubistvo Ruždija u televizijskom programu Hypotheticals posvećenom moralnim dilemama, koji je te nedelje razmatrao Ruždijev slučaj. A na doslovno svim protestima protiv Ruždija, od kojih je neke organizovao i sam Sidiki, plakati i slogani nisu mogli biti jasniji: „Smrt Ruždiju.“\nOdbor je razmotrio problem. „Ja sam imala određeno mišljenje“, kaže de Suza, „koje nije odmah prihvaćeno, a ponajmanje od strane Salmana.“ Prema njenom mišljenju, „Sidikove reči, iako šokantne i odbojne, nisu bile podstrekivanje budući da ni on niti iko od njegovih sledbenika nije bio u poziciji da fatvu sprovede, niti je bilo ikakve verovatnoće da će se u takvoj poziciji naći. Oni nisu imali oružje, nisu znali gde Salman boravi, i nisu imali neposrednu nameru da svoje pretnje sprovedu u delo. Stoga, koristeći se čuvenom presudom američkog suda u vezi sa podstrekivanjem, nije bilo „jasne i prisutne opasnosti“ da bi Sidikijeve reči mogle da pređu u delo.“ Odbor je ozbiljno shvatio de Suzine reči i o pitanju se više nije raspravljalo.\nOsamnaest godina posle toga, policija Londona zauzela je potpuno drugačiji stav kada se suočila sa grupom muslimanskih demonstranata koji su protestovali protiv danskih karikatura. Oktobra 2007, oko 300 muslimanskih demonstranata okupilo se ispred danske ambasade u Londonu. Policija je snimila Abdula Muhida, navodnog vođu demonstracija, kako skandira „Bombardujte, bombardujte UK“ i maše posterom sa sloganom „Uništite one koji vređaju islam“.\nMizanur Rahman uzvikivao je da britanski vojnici treba da se vrate iz Iraka u kovčezima. „Hoćemo da vidimo njihovu kriv kako teče ulicama Bagdada“, izjavio je pred gomilom. „Hoćemo da vidimo kako mudžahedini obaraju njihove avione onako kako pucamo na ptice. Hoćemo da njihovi tenkovi gore na isti način na koji spaljujemo njihove zastave.“ Umran DŽaved je uzvikivao, „Bombardujmo, bombardujmo Dansku. Bombardujmo, bombardujmo SAD.“A Abdul Salem: „7/7 je na putu“ i „Evropo, platićeš krvlju“.\nOvi protestanti još manje su bili u poziciji da svoje pretnje sprovedu u delo ili da druge na to podstaknu nego što je to bio Kalim Sidiki. Nije bilo jasne i prisutne opasnosti. Uprkos tome, Rahma, DŽaved i Muhid bili su osuđeni na šest godina zatvora za „podsticanje na ubistvo“, dok je Salem osuđen na četiri godine za izazivanje rasne mržnje.\nKontrast između tretmana anti-Ruždijevih protestanata i onih koji su protestovali protiv karikatura je priča o tome kako se shvatanje slobodnog govora promenilo tokom proteklih 20 godina. To je takođe i priča s poukom: vodite računa za šta se zalažete. Cenzurisanje uvredljivog mišljenja koje su zahtevali protestanti protiv Ruždija upravo je ona vrsta cenzurisanja uvredljivog mišljenja koja je protestante protiv karikature odvela u zatvor. Ograničenje govora, čiji je navodni cilj zaštita kulture i dostojanstva manjinskih zajednica, sada se koristi za narušavanje građanskih sloboda istih tih zajednica.\nOsuda demonstranata protiv karikature pokazuje kako su, tokom protekle dve decenije, vlasti koristile zakon kako u proširenju pojma „mržnje“ tako i u labavijem značenju „podstrekivanja“. Zakon se sada koristi za kriminalizovanje ne samo govora koji direktno dovodi do povrede, nego i govora koji bi indirektno mogao da dovede do povrede, ili takvog koji se smatra moralno neprihvatljivim.\nDemonstranti protiv karikature nisu jedini muslimani koji su osuđeni zbog loših misli. Godine 2006, radikali propovednik Abu Hamza, čije su zapaljive mise u DŽamiji Finsberi Park u severnom Londonu navodno uticale na bombaše u slučaju 7/7, osuđen je na sedam godina zatvora zbog podstrekivanja na ubistvo i rasnu mržnju. „Osoba koja ometa Alahovu vladavinu“, propovedao je on, „mora biti eliminisana“. Njegov advokat, Edvard Ficdžerald , tvrdio je da Hamza naprosto navodi citate iz Kurana, podnoseći kopije Svete knjige kako bi i sami mogli u to da se uvere. „G. Hamza je izgovorio nešto što većina ljudi smatra krajnje uvredljivim i odbojnim“, rekao je Ficdžerald poroti. „Ali njemu se ne sudi zbog toga što je Englesku opisao kao toalet. To što koristite uvredljive reči naprosto nije zločin.“\nJedan drugi „propovednik“, Abu Izaden, snimljen je kako slavi džihad i „odgovornost svakog pojedinog muslimana“. „I tako smo mi teroristi“, rekao je on. „Zastrašite neprijatelje Alaha. Amerikanci i Britanci razumeju samo jedan jezik. To je jezik krvi.“ Osuđen je na četiri i po godine.\nTakvi slučajevi doveli su do povika da je na delu „islamofobija“. Britanska vlada, prema tvrdnjama mnogih, svesno cilja na muslimane zbog gajenja neprihvatljivih misli. Tačno je da se rat protiv terorizma koristi za veće ograničavanje ljudskih sloboda. Kada je vlada donela novi Zakon protiv terorizma 2006, jedan od njegovih najkontroverznijih delova bio je onaj koji se odnosio na „glorifikaciju“ terorizma. Direktno, svesno podstrekivanje na terorizam – bilo da se on dogodi kao rezultat ili ne – već neko vreme je bilo krivično delo. Novo je bilo to što je sada krivičnim delom proglašeno „indirektno podstrekivanje“ – slavljenje ili odbrana terorističkog čina. Zakon o terorizmu iz 2006. je namerno nejasan u vezi s tim šta se smatra glorifikacijom ili terorizmom, i ne zahteva ispoljavanje namere kod onih koji su optuženi za krivično delo.\nBilo bi, međutim, pogrešno, ako bismo za takvo ograničavanje slobode izražavanja okrivili samo rat protiv terorizma. Zakoni protiv terorizma samo su iskoristili kulturu cenzure koja je već postojala. Proširenje pojmova podstrekivanja i mržnje počelo je mnogo pre jedanaestog septembra, baš kao i mešanje kategorija uvrede, izazivanja mržnje i podstrekivanja na nasilje. Neki od najoštrijih kritičara rata protiv terorizma bili su među najglasnijima u zalaganju za ograničenje slobode govora, tražeći da se proglasi nezakonitim, na primer, podstrekivanje na rasnu ili versku mržnju.\nU raspravi oko Satanskih stihova, mnogi su sugerisali da Salman Ruždi izaziva mržnju korišćenjem uvredljivih reči na račun islama. DŽabir Aktar nazvao je Ruždijev roman „inferiornim primerom književnosti mržnje“. Istaknuti američki akademik i liberalni musliman, Ali Mazrui, uporedio je Satanske stihove sa Main Kampf-om. Obe knjige, pisao je on, su „dela otuđenja i u osnovi dovode do podela kako po nameri tako i po uticaju“. Obe su „anti-semitske, ali su usmerene na različite segmente semitskog naroda“. A ako se, prema Mazruiu, upućivanje uvrede ne razlikuje od podsticanja mržnje, tako se izgleda ni izazivanje mržnje ne razlikuje od podstrekivanja na nasilje. „Knjiga može biti oružje“, pisao je Mazrui. „Olovka kojom se napišu tri provokativna teksta u Londonu može izazvati poplavu opasnih posledica širom sveta. Kada je neki pisac kriv za ubistvo iz nehata? Da li bi to možda mogao da bude trenutak samog pisanja?“\nMalo njih će ozbiljno shvatiti poređenje Satanskih stihova sa Main Kampf-om, ili ozbiljno misliti da je Ruždi možda kriv za ubistvo iz nehata. Uprkos tome, u jednom manje izraženom vidu obe ove ideje probile su se u britansku kulturu i pravni sistem. Januara 2006. Ikbal Sakrani iz Muslimanskog saveta Britanije izjavio je za BBC program Radio 4 da homoseksualnost „nije prihvatljiva“ i opisao kao „štetnu“ ideju građanskog partnerstva između istopolnih parova. Jedinica za bezbednost zajednice Scotland Yard-a, koja se bavi zločinima mržnje, odmah je pokrenula istragu povodom tih komentara. Time je pokazala pravnu konfuziju koja vlada u vezi sa pojmovima uvrede i izazivanja mržnje (iako bi bilo teško tvrditi čak i to da je Sakrani bio uvredljiv). Sakranijev slučaj nije jedini te vrste. Sam pojam govora mržnje postao je sredstvo kojim se krajnje uvredljivi politički argumenti označavaju kao nemoralni, pa stoga, umesto da se takvim stavovima suprotstavljamo politički, traži se krivično gonjenje kako bi se oni proglasili nezakonitim.\nKada Mazrui kaže da bi Ruždi mogao da bude kriv za ubistvo iz nehata jer su njegove reči izazvale protestante u Indiji, on zamagljuje odnos između reči i dela. Ruždi nije imao nameru da prouzrokuje nasilje, a demonstranti su postupali prema svojim ubeđenjima, a ne prema Ruždijevim rečima. „Problem slobode govora i cenzure“, primećuje psihoanalitičar i pisac Adam Filips, „između ostalog pokreće pitanje da li možemo da kontrolišemo odjeke, interpretacije, naših reči? A odgovor na to glasi: ne možemo.“\nDrugim rečima, obično ne postoji direktan odnos između reči i dela. Kako ljudi reaguju na reči uveliko zavisi od samih pojedinaca. Oni su ti koji su odgovorni za interpretaciju reči i njihovo prevođenje u delo. Između reči i dela stoji ljudsko biće, sa sopstvenim umom, sposobnošću da sudi o ispravnom i pogrešnom i odgovornošću da se suoči sa sopstvenim delima. Nisu same reči te koje proizvode događaje, već naša procena vrednosti i istinitosti tih reči. Sloboda govora daje moć govorniku. Ona takođe daje moć slušaocu, uvažavajući njegovu ili njenu sposobnost da izvaga argumente i izvuče sopstvene zaključke.\nVećina ljudi bi se složila da postoji razlika između reči i dela, međutim, u post-ruždijevskom svetu zakon često postupa kao da između to dvoje ne postoji nikakav prostor. „Reči su dela“, pisao je još Ezop. A tako se čini i prema zakonu. Muslimanski demonstranti koji uzvikuju „Bombardujte, bombardujte Dansku“ ili „Smrt onima koji vređaju islam“, možda su idiotski i uvredljivi. Ali ideja da oni podstrekuju na ubistvo jednako je idiotska i uvredljiva po našu inteligenciju. Ljudi ne reaguju na reči kao roboti. Oni razmišljaju, rasuđuju i delaju prema svojim mislima i sudovima. Na zagrižene fanatike, naravno, uticaće fanatičan govor. Ali fanatici moraju da snose odgovornost za prevođenje govora u delo. U zamagljivanju razlike između govora i dela, zakoni o podstrekivanju zamagljuju ideju ljudskog delovanja i moralne odgovornosti.\nOsude onih koji su protestovali protiv karikatura, Samine Malika, Abu Hamze, Abu Izadina i drugih, nisu izraz islamofobije. One su izraz izmenjenog stava prema rečima i delima, a oni koji sada protestuju protiv tih presuda uveliko su toj promeni doprineli. Liberali i antirasisti odavno već obrazlažu da ne samo štetna dela nego i loše misli i zle ideje treba da postanu predmet krivičnog zakona. Vlasti sada primenjuju to uverenje ne samo na rasističke , nego i na muslimanske fanatike.\nU Americi, kolevci slobodnog govora, mnogi uticajni glasovi danas traže da se Prvi amandman dopuni kako bi „govor mržnje“ radikalnih islamista bio proglašen protivzakonitim. „Knjiga može biti oružje“, pisao je Ali Mazrui o Satanskim stihovima. „Njegovo oružje su reči“, pisao je Endrju Mekarti, viši član Fondacije za odbranu demokratije i bivši američki savezni tužilac, o govoru koji je održao islamski sveštenik Omar Abdel-Rahman. Šest nedelja pre prvog bombardovanja Svetskog trgovinskog centra, 1993, Rahman je tvrdio da je prema Kuranu prihvatljiv „džihad u ime Alaha, koji znači zastrašivanje neprijatelja Boga , kao i naših neprijatelja“. „Sa neprijateljem sklonom terorizmu“, piše Mekarti u časopisu Commentary, „zalaganje za terorizam – pretnje, reči – nije puka dogma, ili čak poziv na „akciju“. To je samo po sebi oružje – oružje podstrekivanja i zastrašivanja, često jednako efikasno u postizanju svojih ciljeva kao i otvoreno mahanje vatrenim oružjem ili eksplozivom.“ Od suštinskog je značaja, rekao je on, da se „proglasi krivičnim delom zalaganje za militantni islam i njegov zadatak ubijanja civila“.\nOvaj poziv prihvatio je Njut Gingrič, bivši republikanski govornik u Predstavničkom domu. On je zahtevao da se Prvi amandman promeni kako bi se „slomila [teroristička] sposobnost korišćenja slobode govora“. Sa kriminalizovanjem kritike islama stiglo je i kriminalizovanje islamske pobune. Sa zabranom podstrekivanja verske mržnje stigla je zabrana glorifikovanja terorizma. Daleko od toga da je posebno usmeren na muslimane, ovaj zakon preuzima na sebe određivanje toga šta bilo ko, musliman ili ne-musliman, može da kaže o drugima.\nMnogi od onih koji su se suprotstavljali zakonu protiv glorifikacije terorizma podržali su kriminalizovanje verske mržnje u zaštiti ratoborne manjine. Mnogi od onih koji su se suprotstavljali zakonu o verskoj mržnji kao zakonu kojim se ograničava legitimni govor podržali su ograničenja glorifikacije terorizma kao nužne mere u vremenima posle jedanaestog septembra. Ne možemo imati i jedno i drugo. Ako pozivamo državu da definiše granice prihvatljivog govora, onda ne možemo da se žalimo ako ne bude ograničen samo onaj govor sa kojim se mi ne slažemo. Trebalo bi da su nas dvadeset godina od slučaja Ruždi bar tome naučile.\nOdlomak iz nove knjige Kenana Malika „From Fatwa to Jihad: The Rushdie Affair and its Legacy“. Kenan Malik je britanski pisac indijskog porekla.\n(Prevod s engleskog: Vesna Todorović)


Prodaja ulaznica za večernji program festivala KROKODIL - KROKODIL\nProdaja ulaznica za večernji program festivala KROKODIL\nUlaznice za večernje programe su u prodaji od 15. aprila.\nCena jednodnevne ulaznice za festival iznosi 450 dinara, dok je dvodnevne ulaznice 800 dinara, po ovim cenama biće dostupne do 10. maja.\nOd tog datuma do festivala ulaznice će koštati 550 dinara za jednodnevnu odnosno 1000 dinara za dvodnevnu kartu, dok će ulaznice na sam dan festivala koštati 650 dinara za jednodnevnu i 1200 dinara za dvodnevnu.\nU ponudi su i ulaznice za penzionere i studente sa jedinstvenom cenom koja iznosi 350 dinara uz pokazanu legitimaciju (studentski indeks i penzionersku knjižicu). Ulaz za decu do 10 godina je besplatan. Karte se mogu kupiti svakog dana u KROKODILovom Centru (Karađorđeva 43, ulaz sa malih stepenica) od 10h do 22h. Karte se mogu kupiti i online (klikom OVDE) putem www.ddtickets.rs ili u svim Emmi radnjama širom Srbije. Za više informacija o prodaji karata posetite www.ddtickets.rs.\nDetaljan program pogledajte OVDE


Aditiv za ulje (Korisno ili ne) ? - Lada klub Srbija\nAditiv za ulje (Korisno ili ne) ?\nPost by Alexa » Fri Sep 05, 2014 12:56 am\nE ovako,za sad sam samo jednom sipao ovaj aditiv za ulje:\nhttp://www.lavauto.rs/elektronski-katal ... ct_id=1281\nSve sto je napisano da auto manje trosi,manje dimi itd je tacno,jer jelte video sam po radu svog auta\nAli konkretno me zanima kakvo dejstvo ima prema motoru,dakle da li je bezbedno koristiti ga vise puta (kad kazem vise puta mislim samo kada se radi zamena ulja i filtera)?\nRe: Aditiv za ulje (Korisno ili ne) ?\nPost by skora » Fri Sep 05, 2014 8:44 am\nAlexa wrote: Ali konkretno me zanima kakvo dejstvo ima prema motoru,\nKao kocka u kazinu .......dobijes prvu ruku i napalis se kako te krenulo ,a onda pred zoru odes kuci placuci .....\nMrzi me da ti kucam (sad sam ustao) ,ali si skapirao poentu\nPost by Alexa » Fri Sep 05, 2014 9:42 am\nSvakako,ali kad te ne bude mrzelo napisi mi tacno sta moze da se desi motoru,zanima me\nPost by bruyoni » Fri Sep 05, 2014 6:57 pm\nOd tih aditiva za ulje jedino Liqui Moly MoS, sve ostalo uključujući ione za ispiranje je, samo pozivnica za stvaranje većih problema.\nPost by Alexa » Fri Sep 05, 2014 8:11 pm\nA da neko razjasni koji je tacno problem,koji problem se tacno stvara...ne zanimaju me te price da nesto nevalja bez obrazlozenja zasto\nPost by travelman » Fri Sep 05, 2014 8:33 pm\n90tih je bio u prodaji, STIBA aditiv, mislim da se tako zvao. Stariji se secaju sigurno, bila je reklama sa crvenim yugom koji se vozi po uscu bez kartera.\nDa ne duzim pricu dalje, nas 5oro drugara sa posla je to sipalo i svima su prolupali motori u rasponu od 5 do 7000 km od sipanja. Svi smo imali dobra kola sa ok motorima tako da je iskljucena mogucnost dotrajalosti istih.\nZanimljivo je i da su svi motori baceni jer se unutar njih napravilo NESTO mnogo zajebano sto je dovodilo do pitanja isplativost popravke takvog motora.\nPost by Alexa » Fri Sep 05, 2014 8:59 pm\nMa ja cu da sipam,motor mi i ovako predkraju,daj boze da se taj aditiv zadrzi u motoru vise od 1000km\nsve ona to izbaci na auspuh s obzirom kolko brzo trosi ulje\nPost by bruyoni » Fri Sep 05, 2014 9:13 pm\nTi što obećavaju manje dimljenja i tiši rad su ništa više nego obični modifikatori viskoznosti tj prave ulje gušćim i to na loš način povećanjem viskoznosti samog suspstrata u suštini ne rade ništa čak i smanjuju mogućnost podmazivanja jer smanjuju efektivnu debljinu filma.\nOni što sprečavaju curenja ulje na sve strane rade to dako što u sebi imaju jedinjenja, najčešće toulen, od koga guma nabubri kada je u kontaktu sa njim ali kada nije onda se vrati na stari nivo. Sve to širenje i skupljanje uz temperaturu brzo kraju rasturi semering.\nOni što rade generalnu bez otvaranja samo hemijski sa ugljenikom izrade neki mineral koji se nataloži u tim sitnim risovima na košuljicama i ležajevima i onda malo pomogne ali problem je što se takođe nataloži i na karikama pa ih blokira i onda krene produvavanje. Zatim krene da se odvaja od čelika za koji se vezoa pre 10k km i pošto je prilično tvrd a voli da se veže za čelik krene uđe u ležajeve, i uljnu pumpu i tamo vremenom napravi štetu.\nPost by travelman » Fri Sep 05, 2014 9:52 pm\nLepo i strucno si pojasnio Alexi, upravo to se ispodesavalo gore pomenutim motorima. U to vreme majstori nisu mogli da veruju sta se napravilo od motora. Bukvalno, kao da je neko premazao motor tecnom smolom i to se u njemu steglo. Uljna pumpa je bila mrtva skroz, nije bilo sanse da se vrti.\nBilo je jos takvih slucajeva, sad kad se malo prisetim imam utisak da se taj aditiv i prodavao pod nazivom modifikator.\nPost by Boki78 » Fri Sep 05, 2014 9:58 pm\nZapravo univerzalni modifikator, cudo ruske vojne industrije koje mrtve motore vraca u zivot, od baba pravi devojke, a od deda deckice, sam po sebi ostvarenje lokalnog sna o perpetuum mobile-u, remontujes motor za 10e\nPost by Alexa » Fri Sep 05, 2014 10:12 pm\nNije mi jasno zasto u nove motore sipaju uopste to\nPost by travelman » Fri Sep 05, 2014 10:13 pm\nKo sipa ... marketing je cudo.\nMi to sipali iz zezanja tako da sam se ja na tezi nacin uverio da je zemlja okrugla ... ...\nTako ce i Alexa kupovinom passata uvideti da nije sve ruzicasto kao sto izgleda ... ...\nPost by aleko-2141 » Fri Sep 05, 2014 10:18 pm\nSve mu kazi samo to ne\nPost by Boki78 » Fri Sep 05, 2014 10:46 pm\ntravelman wrote: Tako ce i Alexa kupovinom passata uvideti da nije sve ruzicasto kao sto izgleda ... ...\nOn nece al finansijeri hoce. Posle toga ima da mu ukinu dzeparac dozivotno\nPost by aleko-2141 » Fri Sep 05, 2014 10:50 pm\ngazda ima b6 i sve ful auto ko iz salona naravno tvrd i skup ko djavo i sad crko dsg menjac niko u srbiji ne zna da ga popravi


Šabac je videlo slobode u Srbiji - Glas Podrinja\nŠabac je videlo slobode u Srbiji\n„Kultura, u kojoj je Vinaverovo delo i njegova borba protiv mračnjaštva, kao i njegov patriotizam, jedan od ugaonih kamenova, mora da bude temelj naše borbe za normalnu Srbiju“, poručio je Zelenović\nGradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović izjavio je prošle srede, da je grad na čijem je čelu „videlo slobode u Srbiji“, koje će od svoje zemlje napraviti mesto gde slobodni ljudi pristojno žive.\nU Francuskom institutu u Beogradu na skupu posvećenom piscu i prevodiocu Stanislavu Vinaveru, Zelenović je rekao da su Francuska i Pariz za Vinavera imali neprocenjiv značaj i bili njegovo „Videlo sveta“.\n„Vinaver je najevropskiji poslenik srpske kulture. Svojim delom i genijalnošću otvorio je širom vrata ulasku evropske duhovnosti u naše nacionalno biće“, rekao je Zelenović.\nOn je dodao da je Vinaverovo delo dragoceno danas u Srbiji, jer govori o slobodi, modernosti i toleranciji, o tome da li i kako da budemo društvo ljudi otvorenog uma.\n„Kultura, u kojoj je Vinaverovo delo i njegova borba protiv mračnjaštva, kao i njegov patriotizam, jedan od ugaonih kamenova, mora da bude temelj naše borbe za normalnu Srbiju“, poručio je Zelenović.\nZelenović je rekao da je prijateljstvo i razumevanje sa Francuskom i danas od ključnog značaja za Srbiju i da skup posvećen Vinaveru u Francuskom institutu svedoči tom prijateljstvu i želji da delimo zajedničku evropsku budućnost.\nProfesor Gojko Tešić rekao je da je Vinaverovo „Videlo sveta“ najlepši spomenik koji je jedan pojedinac mogao podići Francuskoj i da je Vinaver poznavalac svega što čini francuski duh.\n„Porodica Vinaver je deo najlepše šabačke tradicije. Njegova majka je bila uspešna pijanistkinja a otac lekar koji je doneo prvi rentgen aparat u Srbiju“, podsetio je Tešić.\nProfesor Radivoje Konstatinović podsetio je na manifestaciju posvećenu Vinaveru koja je u Šapcu pokrenuta 2015. i „čestitao Šapčanima što nastavljaju najevropskiju i najsrpskiju tradiciju“.\nFondacija Stanislav Vinaver čiji je osnivač Grad Šabac predstavila je u Francuskom institutu naučni zbornik sa skupa posvećenog vezama tog pisca i francuske umetnosti, koji je organizovan kao deo Vinaverovih dana evropske kulture u Šapcu.\nPrevodilac, pisac, novinar i diplomata Stanislav Vinaver rođen je u Šapcu 1. marta 1891. godine, u uglednoj jevrejskoj porodici.\nVinaver je preveo na srpski jezik „Dobrog vojnika Švejka“ Jaroslava Hašeka, „Gargantuu i Pantagruela“ Fransoa Rablea, „Alisu u Zemlji čuda“ Luisa Kerola, „Doživljaje Toma Sojera“ Marka Tvena, „Tristrama Šendija“ Lorensa Sterna.\nPrevodio je sa engleskog, poljskog, češkog, ruskog i nemačkog jezika. Njegovi slobodni prevodi, osoben stil i novi izrazi nailazili su na otpor izdavača, ali su postali nenadmašni, skoro kao i originalna dela.\nMeđu delima Stanislava Vinavera su „Zanosi i prkosi Laze Kostića“, „Nadgramatika“, „Evropska noć“, „Čuvari sveta“, „Pantologija novije srpske pelengirike“ i „Najnovija pantologija srpske i jugoslovenske pelengirike“, „Šabac i njegove tradicije“, „Gromobran sveta“, i druga.


РЕЦЕПТ ЗА ТРОЧАСОВНО АНГАЖОВАЊЕ?? - Синдикат образовања Србије\nРЕЦЕПТ ЗА ТРОЧАСОВНО АНГАЖОВАЊЕ??\nBrnabić: Nema povećanja plate za one koji su tri sata u učionici, pa roditelji posle deci plaćaju privatne časove\nTanjug | 21. 12. 2017 - 17:33h\nZakon o zaposlenima u javnim službama je samo prvi korak u reformi javnog sektora, a status zaposlenih u tom sektoru se neće promeniti od 1. januara. To je izjavila predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić.\nUpitana da li će Zakon biti povučen kao što traže pojedini prosvetni sindikati, ona je rekla da nema ništa neustavno u tom zakonu.\n- To je važan zakon za reformu. Treba da se fokusiramo na katalog radnih mesta, matrice na osnovu kojih će se određivati platni razredi koji će omogućiti da najbolji u prosveti i zdravstvu budu nagrađeni - rekla je Brnabić novinarima u Beogradu.\nOna je dodala da će biti nastavljeni razgovori sa predstavnicima zaposlenih u prosveti i zdravstvu.\n- Što se tiče zaposlenih u javnim preduzećima ona nisu obuhvaćena ovim zakonom i to je jedna od osnovih zamerki sindikata u prosveti - rekla je Brnabić i pojasnila da zaposleni u javnim preduzećima ne mogu biti obuhvaćeni tim zakonom zato što javna preduzeća treba da se takmiče na tržištu, te država ne može da određuje njihove platne razrede.\nKako je objasnila, verovatno da u okviru budžeta fond za plate neće biti veći, samo će na drugi način biti raspodeljen, odnosno, kako je rekla, bolje iskorišćen.\n- Tako se više neće pričati o povećanju plate od 10 odsto za sve - i one koji provode 12 sati na poslu i one koji provode tri sata u učionici, a roditelji onda moraju da plaćaju dodatne časove - primetila je Brnabić.\n0 # Nastavnica 22-12-2017 14:44\nJel to puna norma s 3 časa dnevno?


Krivična prijava protiv Izetbegovića zbog izazivanja mržnje - Region - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Region » Krivična prijava protiv Izetbegovića zbog izazivanja mržnje\nNezavisne novine27.04.2022. 15:15\nHrvatska republikanska stranka (HRS) podnela je Tužilaštvu Bosne i hercegovine krivičnu prijavu protiv lidera Sstranke demokratske akcije (SDA) Bakira Izetbegovića zbog izazivanja mržnje i netrpeljivosti.\n„Činjenica da prijavljena osoba obavlja funkciju predsednika SDA i da je zamenik predsedavajućeg Doma naroda BiH predstavlja otežavajuću okolnost, što ovo krivično delo čini naročito teškim, a što je zakonodavac jasno odredio Članom 145a stav sedam zakona“, obrazloženo je u saopštenju ove stranke koje prenose banjalučke Nezavisne novine.\nPovodom nedavne Izetbegovićeve tvrdnje da Armija RBiH nije vršila zločine, iz HRS ističu da postoji više pravosnažnih sudskih presuda zbog zločina koje su počinili upravo pripadnici te vojske i da je tokom rata na teritoriji pod njenom kontrolom bio 331 logor u kojim je usmrćeno 632 civila, navode Nezavisne u tekstu Krivicna prijava protiv Izetbegovica zbog izazivanja mrznje.\nOvakvo direktno negiranje zločina, poručili su, istovremeno predstavlja i uzrokuje duboko uznemiravanje i vređanje svih žrtava ovih zločina.\nHRS smatra da je licemerno i sramotno od političkih zvaničnika bošnjačkog naroda negirati zločine počinjene od Armije RBiH.\n„Kako može doći ikada do istinskog pomirenja, ako negiramo ono što je istina, upirući konstantno u drugog i druge? Odgovornost je tim viša zbog činjenice da ti isti zvaničnici obavljaju najviše državne funkcije“, ističu iz HRS-a.\nZvaničnici HRS-a su prošle godine, za isto delo, podneli krivičnu prijavu protiv bošnjačkog člana Predsedništva BiH Šefika Džaferovića, ali odgovor iz Tužilaštva BiH još nisu dobili.\nBakir IzetbegovićHrvatska republikanska strankaKrivična prijavaBanjalukaMostar\nRegion • 27.04.2022. 16:34\nKrivična prijava protiv Izetbegovića zbog izjave da Armija BiH nije činila zločine


pink.rs | ZABLISTAJTE ZA DOČEK: Koliko košta novogodišnja garderoba? (FOTO)\nZABLISTAJTE ZA DOČEK: Koliko košta novogodišnja garderoba? (FOTO)\nTrgovci su pripremili šarenoliku ponudu.\nIzvor: Pink.rs, Foto: Kolaž\nBeogradski trgovci sugrađanima i gostima Beograda, ukoliko žele da za novogodišnju noć obnove garderobu, nude raznovrsnu ponudu, tako da je za nove cipele, haljine, aksesoare, šminku i frizuru potrebno izdvojiti od 5.000 do 60.000 dinara.\nStilisti savetuju da nikada ne trošite previše na garderobu koju ćete nositi isključivo u retkim prilikama. Uz dobar aksesoar staro će izgledati novije, a obično svečanije. Ukoliko imate crnu haljinu u ormaru, iskombinujte je sa srebrnim detaljima i bićete spremni za novogodišnje veče.\nBoje koje dominiraju ove godine su crvena, crna, ali i odeća sa mnogobrojnim šljokicama i štrasom, kao i čipka.\nSakoi za muškarce koštaju 3.000 do 10.000 u zavisnosti od modela, materijala i kroja, pantalone, bilo da se odluče za džins, somotske ili od nekog drugog materijala mogu se naći od 3.500 do 5.500 dinara.\nCene muških cipela, kao i ženskih zavise od modela, materijala i brenda, ali se mogu naći po ceni od 3.290 do 10.000. Dok se ženske mogu naći već od 1.700 dinara u jeftinijim prodavnicama na Bulevaru Kralja Aleksandra, a i preko društvenih mreža Fejsbuka i Instagrama.\nŽenske čizme su nešto skuplje, pa njihova cena može ići i do 20.000 dinara.\nCene haljina se kreću i do 40.000 dinara u zavisnosti od brenda, ali se u pojedinim radnjama mogu nađi i za 800 do 1.000 dinara. Ženske košulje, kao i muške mogu se kupiti već od 2.500 dinara.\nŠto se šminke tiče, profesionalni šminkeri kažu da oni naplaćuju oko 40 evra šminkanje za proslave, ali da za Novu godinu šminkaju i za 30 evra. U trendu su naglašene oči, a dame uglavnom traže veštačke trepavice i šljokice na kapcima. Ako se pak, odluče da im usne budu naglašene to su nijanse bordo i crvene.\nCene frizerskih usluga su šarenolike, pa tako pranje kose i feniranje košta u proseku, od 280 do 1.000, ombre i balajaž su do 3.000 dinara, pramenovi oko 2.000 dinara. Pletenice su od 250 do 350 dinara, svečane frizure su u proseku do 4.500 dinara, senčenje je oko 3.000, dok je preliv oko 1.500 dinara.\nAutor: Wicker Paradise via Foter.com CC BY


EXPRES VESTI - Vulin: Uskoro Zakon o socijalnim preduzećima\nVulin: Uskoro Zakon o socijalnim preduzećima\tTanjug\t08 | 06 | 2016\tVRANJE - Ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Aleksandar Vulin izjavio je danas da je radna grupa već pripremila nacrt Zakona o socijalnim preduzećima koji će uskoro biti i usvojen.\nOn je, posle posete socijalnom preduzeću "Tradicija juga" u Vranju, koje zapošljava žene iz ugroženih grupa, u izjavi novinarima naglasio da će taj zakon u potpunosti urediti funkcionisanje i zapošljavanje kao i privilegije za socijalna preduzeća.\n"On bi regulisao šta su socijalna preduzeća, na koji način se formiraju, koliko traju, na koji način mogu da stiču imovinu i koje pogodnosti imaju. Suštinski problem u socijalnom preduzetništvu je kako da u isto vreme izvedete da jedno preduzeće učestvuje na tržištu , da ne guši ostale a da bude zaštićeno. To se obično radi favorizacijom prilikom nabavki ali se strikno vodi računa i ko to može da radi i koga zapošljava", precizirao je Vulin.\nU socijalnom preduzeću "Tradicija juga" koje proizvodi peciva, gotove obroke i kolače zaposleno je 10 žena. Pored toga još 30 žena koje se bave poljoprivredom uključeno je indirektno, jer se od njih otkupljuje povrće, meso i voće za pripremu obroka.\n"Do sada se nismo bavili organizovano socijalnim preduzetništvom, ali ovo ovde u Vranju je pravi primer kako se to radi i kako se organizuje socijalno preduzetništvo. Kada imate plastenike gde se proizvodi hrana, pa tu hranu predajete preduzeću koje prizvodi obroke i unapred već ima obezbeđen plasman, to je način da socijalna preduzeća zažive i opstanu", rekao je Vulin.\nU socijalnom preduzeću u Vranju zaposlene su žene iz ugroženih socijalnih kategorija.\n"Meni kao samohranoj majci sa troje dece ovaj posao je sve u životu. Posle svih problema u privatnom životu, uspela sam sve da prebrodim i stanem na svoje noge zahvaljujući ovom poslu i koleginicama sa kojima radim. Zahvalna sam svima u državi koji su omogućili da ovakva preduzeća rade", priča Nataša Stojanović.\nI ostale njene koleginice kažu da im je to prvi posao u životu za koji dobijaju redovnu platu i da su zdravstveno i socijalno osigurane.\nPreduzeće "Tradicija juga" funkcioniše u okviru kooperative "Tradicija i preduzetništvo", NVO "Životna pomoć" u Vranju.\nU poslednjih godinu dana zaposlene uglavnom pripremaju obroke za migrante koji su smešteni u Prihvatnom centru u Preševu.\n"Ovo su žene koje nikako nisu mogle da dođu do posla. Ja sam njih upoznala preko magacina koji vodim jer su neke od njih dolazile po pomoć. U razgovoru sa njima, šta bi volele da rade, pravili smo korak po korak i odabrali žene koje ovo mogu da rade. Pored ovih zaposlenih uskoro će još četiri dobiti posao za rad u brvnari, trafici u krugu bolnice", kaže rukovodilac preduzeća Ljubinka Milovanović.\nVulin je ponovio da će Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja i dalje pomagati ovakva preduzeća, a da će novi zakon takođe doprineti njihovom radu.\n« Serija samoubistava u Vranju: Dvoje se obesilo, treći se trovao\tVlasinsko leto: Orkestar mladog Stefana Mladenovića iz Vranja proglašen za najbolji orkestar »


Dobitnik 703.761 KM u igri Superloto je penzioner iz Sarajeva - Klix.ba\n14.3.2014. u 13:38\nDobitni listić uplaćen u ulici Safvet-bega Bašagića (Foto: Nedim Grabovica/Klix.ba)\nPenzioner iz Sarajeva, čiji identitet nije otkriven, javio se Lutriji BiH za dobitak koji je osvojio u igri Superloto 4. marta ove godine. Lutrija BiH je prije isplate, platila porez od 10%, te je dobitnik "na ruke" dobio blizu 703.761,44 KM.\nKako je rekao, ništa neuobičajeno nije uradio taj dan kada je uplatio listić, a ranije je imao neke manje dobitke.\nDok je čekao prijevoz na autobuskoj stanici preko puta prodajnog mjesta Lutrije BiH, uplatio je kombinaciju i pogodio šest brojeva.\nDa bi bio siguran da je zaista on ostvario dobitak, sutradan nakon izvlačenja ušao je u vise radnji Lutrije BiH da zatraži izvještaj izvučenih brojeva kako bi se zaista uvjerio da je upravo njegov listić dobitni.\n“Prva tri dana sam bio hladan, ali tek sada su počele emocije da rade. Sačekat ću sa odlukom o tome kako najbolje potrošiti novac”, rekao je sretni penzioner.\nListić je uplatio u prodajnom mjestu u ulici Safvet-bega Bašagića, u ponedjeljak, 3. marta.\nLutrija BiH penzioneri\n14.03.2014. u 13:48


Ministarstvo poljoprivrede - Prijedlog pravilnika o određivanju područja s prirodnim ili ostalim posebnim ograničenjima\nPravilnikom se određuju područja s prirodnim ili ostalim posebnim ograničenjima u skladu s člankom 32. Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. Status pripadnosti područjima s prirodnim ili ostalim posebnim ograničenjima utvrđen je na razini jedinica lokalne samouprave temeljem »Studije određivanja područja pod utjecajem prirodnih ili drugih specifičnih ograničenja u poljoprivredi s kalkulacijama« i studije »Izrada podloga (šumskog područja) i karte područja s posebnim ograničenjima« za potrebe provedbe mjera Programa ruralnog razvoja Republike Hrvatske za razdoblje 2014. – 2020. Područja s prirodnim ili ostalim posebnim ograničenjima razvrstavaju se na sljedeće kategorije: a) gorsko planinsko područje – GPP b) područje sa značajnim prirodnim ograničenjima – ZPO c) područje s posebnim ograničenjima – PPO.


Olaplex brend je sa razlogom popularan širom sveta. Mislim da ni jedan brend poslednjih godina nije uspeo da postavi ovakav, slobodno mogu reći "trend" koji mnogi brendovi pokušavaju da iskopiraju. Isprobala sam skoro sve što imaju u ponudi i nekoliko njihovih proizvoda su moji favoriti i nešto čemu ću se sigurno vraćati u budućnosti. Olaplex No.3 Hair Perfector, Olaplex No.7 Bonding Oil i ova maska - Olaplex No.8 Bond Intense Moisture Mask, su top 3 Olaplex proizvoda koje sam isprobala i kojima sam iskreno oduševljena.OLAPLEX No.8 Bond Intense Moisture Mask je intenzivna maska za hidrataciju koja obećava više sjaja, hidrataciju ...


Forum MNE - Događaji\nInfo BiltenObuke, treninzi Stipendije Takmičenja Poslovi, stažiranje i volontiranje Konferencije, seminari, okrugli stolovi, debate Fondovi Događaji BibliotekaForum MNE publikacije Strategije za mlade Omladinski rad Učešće mladih Informisanje mladih Prava NVO menadžement Godišnji izvještaji, Forum MNE Galerija Kontakt EnglishEnglish Događaji\nPlay(ce) to BE! Članovi NVO Forum MNE učestvovali na internacionalnom treningu\nPLAY(CE) TO BE! U periodu od 24. 11. do 01. 12.2012. četvoro mladih ljudi, aktivista NVO Forum MNE učestovalo je na treningu koji je za cilj imao jačanje kompetencija u polju korišćenja igara/igrica/interaktivnih aktivnosti u radu sa djecom i mladima. Kristina Đurković, Bojan Lalović, Slobodan Volarić i Adnan Pačariz 7 dana su proveli u društvu svojih kolega sa Malte, iz Makedonije, Velsa i Belgije.\nTrening je bio organizovan u partnerstvu sa medjunarodnim organizacijama C. I. S. i JINT kroz program Youth in action u Dilbeek-u, u Briselu. Učesnici su trening ocjenili veoma korisnim za njihov budući rad. Bili su u prilici ne samo da razmjenjuju dosadašnja iskustva u radu sa djecom i mladima, već i da se na samom treningu oprobaju u korišćenju novih tehnika rada sa djecom kroz igru.\nOni su takođe ostvarili nova poznanstva i započeli saradnju sa kolegama iz pomenutih zemalja.\nViše o treningu možete pronaći na\nNove zanimljive igrice možete pronaći u publikacijama koje su na sljedećem linku


Ljudi na vrhu moraju biti uzor moralnosti - Nova ekonomija\nLjudi na vrhu moraju biti uzor moraln...\nAko živite s rizikom od pojave prirodnih katastrofa, a ne preduzimate ništa ili veoma malo u cilju zaštite, vi ugrožavate koncept društvenog razvoja i u domenu energetike, infrastrukture i poljoprivrede. Takođe, svaki ozbiljan strani investitor razmišlja da li je zemlja u koju želi da ulaže rizična s aspekta prirodnih katastrofa. Mnoge od njih odvraća činjenica da je neko područje problematično zbog poplava ili suša. Ukoliko želimo značajno da podignemo nivo odbrane i sigurnosti, nama godišnje treba 90 miliona evra da ulažemo u suštinsku infrastrukturnu zaštitu od poplava\nU razvijenim zemljama ljudi odavno ne gledaju samo u nebo. Suša je ove godine u Srbiji desetkovala prinose. Govoreći o sistemima za navodnjavanje, premijerka je rekla da "Srbija sramotno kasni i da je neodgovorno što je do sada samo tri odsto poljoprivrednog zemljišta pokriveno navodnjavanjem". Kako ste vi razumeli premijerkinu izjavu, koga bi trebalo da bude sramota?\nMi živimo na području koje po svojim klimatsko-meteorološkim, geološkim i morfološkim osobinama nosi velike rizike. Dokaz su bujične poplave kao najčešća prirodna katastrofa. Meteorološka merenja u poslednjih desetak godina su pokazala porast srednje godišnje temperature vazduha i sve duže periode sa uzastopnim tropskim danima kada temperatura prevazilazi 30 stepeni, što za posledicu ima česte suše. Iz tog razloga država bi morala da kreira efikasnu strategiju čija bi primena smanjila posledice klimatskih promena. Nikome više ne sme da bude opravdanje da se statični, višednevni cikloni u Srbiji ne mogu očekivati, naročito imajući u vidu poplave u maju 2014. godine. Sve će biti učestalije pojave ekstremno jakih kiša koje proizvode bujične poplave. Posledice suše takođe dobijaju dramatične razmere. Na primer Vojvodina ima samo šest procenata zemljišta pod šumskom vegetacijom, a optimalno je oko 12 odsto. Za početak bi trebalo napraviti koridore šumskih pojaseva koji su važni jer između ostalog smanjuju efekat gasova staklene bašte, štite plodne površine od eolske erozije, modifikuju mikroklimu, pomažu u očuvanju i obnovi biodiverziteta. Takođe, jako je važno da svi rečni tokovi budu zaštićeni od različitih zagađenja, među kojima je i silno đubre koje građani stalno bacaju.\nPosledice elementarnih nepogoda se kod nas „leče" podizanjem kredita. Da li bi materijalna šteta bila znatno manja da se ulaže u preventivu?\nSvaka kalkulacija oko toga da li novac treba potrošiti na preventivu je suvišna. Godine 2014. Srbija je imala direktnu materijalnu štetu od 1,7 milijardi evra i negativan rast BDP. Dakle, jedan jedini događaj je proizveo ogromne materijalne štete i izazvao smrt više od 50 ljudi. Ukoliko želimo značajno da podignemo nivo odbrane i sigurnosti, nama godišnje treba 90 miliona evra da ulažemo u suštinsku infrastrukturnu zaštitu od poplava. Veliki problem je činjenica da hiljade objekata propada zbog nedostatka novca za održavanje, pogotovo u oblastima brdsko-planinskog regiona, jer su daleko od očiju, van urbanih sredina. Ako živite s rizikom od pojave prirodnih katastrofa, a ne preduzimate ništa ili veoma malo u cilju zaštite, vi ugrožavate koncept društvenog razvoja i u domenu energetike, infrastrukture i poljoprivrede. Takođe, svaki ozbiljan strani investitor razmišlja da li je zemlja u koju želi da ulaže rizična s aspekta prirodnih katastrofa. Mnoge od njih odvraća činjenica da je neko područje problematično zbog poplava ili suša. Ulaganje u preventivu bi moralo da bude društveni prioritet, jer novca ima ali ga treba trošiti namenski.\nKoliko se novca ubira od korisnika vodnog zemljišta i gde on odlazi?\nMislim da bih mogao da kažem da je zapravo političko pitanje gde odlazi novac namenjen za vodoprivredu odnosno za prevenciju od poplava. Po Zakonu o vodama, država naplati sasvim dovoljno: skoro dvanaest milijardi dinara na teritoriji Republike, od toga šest milijardi u Vojvodini i isto toliko južno od Save i Dunava. U Vojvodini sva naplaćena sredstva ulaze u pokrajinski Fond za vode. S druge strane, „Srbija vode" imaju poslovni plan od svega 1,4 milijarde dinara i tim novcem treba da rešavaju probleme vodoprivrede na skoro 2,5 puta većem prostoru. Dakle, u praksi se novac naplaćuje i nestaje u budžetu, a do vodoprivrede dođe od projektovanih šest do sedam milijardi – svega 1,4 milijarde dinara. Konkretno u Vojvodini se ponašaju odgovorno, a u ostatku države važe neki drugi principi. Jedna zemlja - dva sistema. Odgovor na pitanje gde je novac morao bi da da ministar finansija.


5 stvari koje možete izbaciti iz ormana odmah - My Cup of Tea\nČak i dobro sređenom ormanu ne treba mnogo da se otrgne kontroli. Kada možete samo zatvoriti vrata kako biste zamaskirali haos, lako je ostaviti zadatak sređivanja ormana po strani i fokusirati se na delove vašeg doma koji su jasno vidljivi. 🙂\nMeđutim, kako se godišnja doba menjaju i prolećno čišćenje uveliko dolazi u prvi plan, rešili smo da podelimo sa vama kako da svoj orman uredite, a da vam za to nisu potrebni sati.\nMetoda je jednostavna: Fokusirajte se na to da eliminišete odevne komade i aksesoare u okviru ključnih kategorija koji vam sigurno neće biti potrebni. Sada nije vreme da se posvetite garderobi koja zahteva da o njoj više razmišljate, već samo izdvojte nekoliko minuta da lišite svoj ormar komada za koje znate da ih više nikada nećete obući.\nDajemo vam pet primera:\nBrushalteri koji vam ne stoje dobro. Testirajte ga ovako: Obucite brushaltere koje retko nosite ispod jednostavne bele majice i pogledajte kako vam stoji i kako silueta izgleda. Ukoliko ga ne biste nosili ni ispod obične majice, bacite ga.\nOdevni predmeti iz prethodnih veza. Ukoliko ste čuvali majicu sa prvog dejta ili komad nakita koji vam je dao bivši, vreme je da se lišite toga. Nisu vam potrebni ti podsetnici na dnu ormana. Sve što možete donirajte.\nIzuzetno neudobne štikle. Ukoliko se užasavate misli da obujete te cipele koje vam za uzvrat daju samo žuljeve i neviđen bol, ubacite i njih u kutiju za donaciju.\nFarmerice/pantalone koje ne nosite. Sve su šanse da imate jedan ili dva para omiljenih farmerica i/ili pantalona i jednu gomilicu odbačenog džinsa koju ste tako godinama uvećavali. Znate šta vam je činiti.\nMajice sa koncerata. Možda je bilo kul tada, ali ukoliko niste nosili majicu sa koncerta ili nekog drugog događaja jedno godinu dana, vreme je da pustite i to.\nNije bolelo, zar ne? Sve što je pogodno izdvojte za donaciju, to ne moramo da naglašavamo. Obradovaćete nekoga, a i vi ćete se osetiti neuporedivo bolje znajući da nekome pomažete.


Na graničnom prelazu vozač pogodio red koji se najbrže kreće - Njuz.netNjuz.net\nNa graničnom prelazu vozač pogodio red koji se najbrže kreće\nAuto moto savez Srbije je potvrdio da je Mladen prvi vozač koji je na nekom graničnom prelazu pogodio red koji se najbrže kreće\nTABANOVCE, 5. avgust, (Njuz) – Mladen Rodić (39) iz Stare Pazove prvi je vozač koji je na nekom graničnom prelazu pogodio red koji se najbrže kreće, saopštio je danas Auto moto savez Srbije. Ovaj nesvakidašnji podvig Mladen je postigao jutros na graničnom prelazu Tabanovce prilikom ulasku u Makedoniju, čime je sebi i svojoj porodici skratio više od deset minuta čekanja.\nSrećni vozač za Njuz kaže da još ne može da poveruje u ovaj uspeh, jer već godinama, kada sa porodicom krene na more, pokušava da pogodi koja će kolona najbrže stići do carinskog prelaza, ali mu to do sada nikada nije pošlo za rukom.\n– Godinama sam mislio da sam neviđeni baksuz. Dešavalo mi se da stanem u najkraći red, a da se odmah posle toga on iz nekog razloga zablokira i svi drugi prođu daleko brže od nas. Već mi je dosadilo da slušam svoju ženu i decu kako govore “Vidi, tata, svi koji su bili iza nas već su prošli, a mi još stojimo“. Pokušavao sam da ih ubedim da je u pitanju optička varka, ali uzalud, znao sam da su u pravu. Prošle godine sam čak svojoj ženi prepustio da bira, ali ni ona nije bila bolje sreće, izabrala je da stanemo iza nekog pretovarenog Turčina koga su pola sata pretresali, pa smo se zbog toga tako posvađali da na moru sedam dana nismo razgovarali – priča Rodić.\nOn kaže da jutros nije imao naročitu taktiku za izbor najbržeg reda već je instiktivno stao u prvi na koji je naišao.\n– Odjednom sam primetio kako vozila u redu levo i desno od nas počinju da zaostaju, a mi smo se na svaki minut pomicali napred i za samo petnaestak minuta stigli na red. Toliko sam bio oduševljen svojim uspehom da sam morao da probudim ženu i decu da zajedno proslavimo. Dobro, već na graničnom prelazu Efoni ponovo sam pogrešio i stao u red koji se ubedljivo najsporije pomerao, ali ne može čovek da ima ovoliku sreću dva puta za jedno jutro – kaže Rodić.\nTagovi: Granica, Gužve, kolona, Letovanje\nJa sam 05/08/2016 u 15:09\nNe vidim sta je lose u tome da se posvadjas sa zenom i 7 dana na moru ne razgovaras sa njom.\nPa na odmoru si Mladene.\nMonikaSeVratila 07/08/2016 u 18:31\nMašala! Podržavam i razvod! <3\nJa sam 09/08/2016 u 18:57\nVeeeliki pozdrav devojci, ili bese muskarcu, za kafanskim stolom.\nJa sam 10/08/2016 u 17:07\nMonika, bas nemas srece.\nTi se na veliku radost vratis posle godinu dana, a oni opet neke novotarije na nasu stetu.\nNe objavise dve poruke dobrodoslice ali ce valjda ovu trecu.\nAriela 05/08/2016 u 15:25\nE ja se sa nostalgijom secam prelazaka preko grane…narocito u Bugarskoj kad sam se spletom nesrecnih okolnosti devedesetih nasla u koloni svercera svega i svacega…moj red je bio neki poludivlji pa nam je carinik pokupio pasose i vratio na kraj sto je uzrokovalo 15 sati cekanja a sneg je carobno vejao…o prelazima na madjarskoj granici mogla bi knjigu da napisem…bio bi to odlican zdrav humor…ono kad se smejete pa placete…a evo sad dok pisem udaljena sam nekih deset km od hrvatske granice…ne ne necu danas tamo…necu da im dam to zasovoljstvo kad “lijepa njihova“slavi ono sto nije za slavlje…Radije cu ostati u civilizovanoj Sloveniji gde svi pricaju srpski i osmeh imaju domacinski…\nJa sam 05/08/2016 u 19:54\nU to vreme 10 maraka u pasosu, po putniku, resavalo je sve Vase probleme cekanja u redu.\nРубљов 05/08/2016 u 22:04\nКако си глуп Младене! Да си ишао на одмор у Македонију, не би ти се догодио малер на грчкој граници…Но, добро, кад се будеш враћао, стани у исти ред у којем си најдуже чекао, бићеш једини у супротном смеру од свих, али то ће ти донети предност…и кад пређеш границу, остани у Македонији, немој да те бије малер на Табановце…\nvoya montoya 05/08/2016 u 23:21\nRedovi od bezveveznog režima su trajna tekovina svih naših reformi.Ostala je samo peta kolona i napredne snage prosperiteta…Mladen i Mirko svedoci velike Gužve u Srbiji…I poneki Žika…\nmilan (nisam odavde) 06/08/2016 u 06:50\nNe mogu reći da delim Arielino ,,nostalgično sećanje” prelazaka granice i iz ranijih perioda, kada je bilo daleko važnije ,,koga ćeš dibiti” da te pregleda nego šta su propisi! Za ,,sigurni prelaz”, kojeg se seća zaista vrsni poznavalac ovdašnjih prosora ,, Ja Sam” sam znao, al nikad primenjivao. Bio sam srećan kad sam u više navrata u poslednje vreme ulazio u zemlju Srbiju i samo mirno, kao u celom civilizovanom svetu, prolazio kroz ,,ništa za prijavljivanje”… Kad ono juče ponovo ,, odakle dolazite”? ,,šta imate da prijavite”?… Shvatim da se vraćamo nazad iz civilizacije i da ako hoću rodbini poklon da ponesem, moram i gospodaru harač da platim! Shvaim da se vraćamo u neka davno prošla vremena civilizacije. Onda se setim izjave ,,nikad više Oluja”…. I ponovo mi dodje na pamet kako je, i čime Enver Hodža držao svoj narod unutar granica. Ostavio potomke eto…I niko mi nije ljubazno rekao ,,dobrodošli u Srbiju”…. Ili se to podrazumeva?!\nJa sam 07/08/2016 u 18:24\nmilane (iz odande),\nUvek se sazna i nesto novo.\nNaime, juce se vracah za Beograd iz Gornje Trepce, preko Rudnika, Topole i Madenovca- da izbegnem ibarsku guzvu i nagledam se lepota Sumadije. Ali cim skrenuh ka Rudniku, naidjoh na mobilni semafor koji regulise saobracaj zbog ,,radova na putu”. Sedam sati je po podne i naravno niti jednog putara, a ni novinara. Uredno cekamo 5 minuta da se upali zeleno pa kolona krece. Posle par kolometara ista stvar. Radova nigde a semafor odradjuje svoje. Ucinilo mi se u jednom trenutku da sam iza bagrema primetio spodobu sa slemom i fantomkom na glavi, da l’ je zorana il’ slina, nisam siguran.Opet cekanje par, minuta i ako je sasvim moguce da se saobracaj odvija u oba smera. Stizem nekako i do treceg bespotrebnog semafora. Ispred mene petnaestak vozila. Pali se zeleno i na par automobila ispred mena-crveno. Posto mi je bilo dosta zaludnog cekanja obidjem onu dvojicu ispred mene i krenem za kolonom, jer znam da nikoga ne ugrozavam i da je besmisleno stajati na crveno na putu bez raskrsnicei trotoara. Posle predjenih 100 metara, cujem policijsku sirenu iza mene. Dalje mozete da pretpostavite. Od zakonske kazne od 120 000.oo dinara i oduzimanja dozvole nadjosmo se na sve pare koje imam u novcaniku (5150.oo) na njegove ruke, i bez racuna za mene. Rece mladi policajac da ne treba da brojim, valjda veruje da cu mu dati sve- jer spasio me je ogromne kazne. Tada mi je bilo jasno da semafori ipak imaju smisla, i da cekajuci u redu mozete i da pristedite, jer svaki semafor ima svog policajca.\nDa zakljucim, Srbija je puna razbojnika koji nam olaksavaju zivot.\nmilan (nisam odavde) 08/08/2016 u 11:11\nA eto da si kroz prozor proturio crvenu i crnu strujnu žicu sve bi bilo besplatno. Al možda to vredi samo za policiju u prestonici!


Vrhovni imam egipatske džamije izazvao buru izjavom o poligamiji – Balkanis\nVrhovni imam egipatske džamije izazvao buru izjavom o poligamiji\nPosted on 18/01/2020 at 20/01/2020 by Redakcija\nIzazvao velike rasprave\nŠeik Ahmed el-Tajeb (Tayeb), vrhovni imam egipatske džamije i univerziteta Al-Azhar u Kairu, ocijenio je da je poligamija nepravedna prema ženama i da ne predstavlja pravilo u islamu, čime je izazvao velike rasprave u Egiptu.\nOvo nije prvi put da je progovorio o poligamiji od kada je 2010. preuzeo dužnost. Ali sada je prvi put šeik al-Tajeb ocijenio poligamiju nepravednom, ako se ne poštuje načelo jednakosti navedeno u Kuranu.\nNjegove riječi je odmah pozdravilo Nacionalno vijeće žena, čija je predsjednica Maja Morsi (Maya) rekla da “islamska vjera poštuje ženu, pravedna je prema njoj i dodjeljuje joj prava koja ranije nije imala”.\nNakon izjava šeika el-Tajeba pokrenuta je polemika na društvenim mrežama, a institucija Al-Azhar je u subotu navečer precizirala da veliki imam “nije govorio o zabrani poligamije”.\n– Žene predstavljaju polovicu društva, ako se ne brinete o njima, to je kao da hodamo na jednoj nozi – prenio je univerzitet riječi šeika Tajeba.\nOn je uz ostalo rekao da je “poligamija često nepravedna prema ženi i djeci i ocijenio da je ona rezultat nerazumijevanja Kur’ana i tradicije proroka”, piše Dnevni avaz.\nOn preporučuje da je za dobro razumijevanje pitanja potrebno pročitati sve stihove o mnogoženstvu jer neki pročitaju samo “dva, tri, četiri” i ne čitaju ono što je prethodilo i ono što ih slijedi.\nAko imaš grijeha koliko i more pjene uči ovu dovu i briši grijehe\nPosted by Redakcija - 09/03/2020 0\nPreporuči tekstAllahov Poslanik,Salallahu alejhi we sellem je zikrio na prste desne ruke سبحان الله و بحمده – SubhanAllahi ve bihamdih…\nDokaz iz Kur'ana da će ih Allah kazniti:\nPosted by Redakcija - 23/01/2020 0\nPreporuči tekst Allahu ekber. Ovo je opomena onima koji vjeruju: Ovo je par ajeta koji govore o prirodnim pojavama koje…\nUključivanje TV nakon smrti nekog od ukućana ili bližnjeg člana porodice:\nPosted by Redakcija - 03/01/2020 0\nPreporuči tekstNije mi do pjesme, već me interesuje da li mogu upaliti televizor kako bi sagledala neku informativnu emisiju Pitanje:…\nJe li odlazak imama iz BiH tabu tema?\nPosted by Redakcija - 01/11/2019 0\nPreporuči tekstEgzodus iz Bosne i Hercegovine poprimio je novu dimenziju informacijama s početka godine o odlasku imama, sveštenika i svećenika…\nKako su turbeta postala mjesta biznisa i širka\nPreporuči tekstKoliko turbeta zarade novca na godišnjem nivou? Korist od para, koje se ubacuju radi ispunjenja želje od strane mrtvog…


LEPA & SREĆNA VAS VODI U BIOSKOP: pogledajte urnebesnu komediju "Ibica" | Lifestyle | Vesti\nLEPA & SREĆNA VAS VODI U BIOSKOP: pogledajte urnebesnu komediju "Ibica" 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nFrancuska komedija koja će obeležiti ovo leto stiže u naše bioskope!\nU bioskope stiže urnebesna francuska komedija "Ibica"!\nKristijan Klavije zbog potreba snimanja obišao je ovo ostrvo za koje važi da žurke nikada ne prestaju 24 časa dnevno, sedam dana u nedelji i nazvao Ibicu “društvenim fenomenom”:\n“I moja deca su išla na Ibicu u svojim dvadesetim, tamo odlazi ceo svet. To je za mlade generacije verovatno ono što je nama predstavljao Vudstok. Taj potreba za kolektivnim doživaljajima je ostao isti, samo se vreme promenilo.”\nDva čitatelja obradovaćemo sa po dve karte za film Ibica u bioskopu Cineplexx UŠĆE Shopping Centre u četvrtak, 18. jula 2019. godine.u 20 sati. Zapratite Instagram profil našeg magazina lepaisrecna.mondo.rs i saznajte kako možete da osvojite karte!


Dušan Svilar rasprodao album : Crveni tepih\nDušan Svilar rasprodao album\nPrvi tiraž albuma Dušana Svilara „Nisam ja dobrovoljni davalac suza“ rasprodat je, a u prodaji je novo izdanje. Na radio-stanicama u Vojvodini, Makedoniji, pa čak i Hrvatskoj, Dušanove pesme su među najslušanijim, ali stanice u Beogradu i još nekolicini gradova odbijaju da emituju njegove numere jer ih je izdao „Grand“, pa misle da je reč o narodnoj muzici.\n– Pesma „Nisam ja dobrovoljni davalac suza“ je u Skoplju hit nedelje, ta pesma i „Pogledaj“ su veoma slušane u Hrvatskoj, a u Beogradu neće da ih emituju jer misle da je to turbofolk – u neverici priča Dušan Svilar – Mene to ne vređa, ali zaista ne mogu da verujem da ne žele da ulože minimum napora da preslušaju pesme i vide o čemu je reč. Stvarno ne znam iz kog razloga me beogradske radio-stanice bojkotuju.\nGane Pecikoza, menadžer mladog pevača, kaže da su mnogi eminentni muzički stručnjaci rekli da je ovo najbolji pop album u poslednjih deset godina, ali da to ništa ne vredi jer su ga beogradske stanice unapred okarakterisale kao folk samo zato što je izdavač „Grand“.\nOvaj pevač će 2. septembra nastupiti na trgu u Subotici. Pratiće ga filharmonija, a pevaće hitove klasične muzike. Nakon toga kreće na turneju po Srbiji.\n– Ne nerviram se mnogo zbog bojkota stanica jer vidim da se ljudima sviđaju moje pesme. Mnogo sam mejlova dobio i svi hvale moj rad. Nedavno sam se vratio sa Zlatibora, gde sam letovao sa devojkom Andrejom. Lepo sam se odmorio i spreman sam za jesenju turneju – priča Svilar, i kroz smeh zaključuje da su mu stanice učinile uslugu, jer ljudi nemaju gde da slušaju njegove pesme, pa moraju da kupe CD.\nDušan, koji je pre tri godine pobedio na takmičenju „Zvezde Granda“, uvek je i pevao pop muziku, a najviše repertoar Zdravka Čolića. Publiku je osvojio ne samo glasom, već i skromnošću, lepim manirima i dobrim vaspitanjem.


Vranješ u sudnici napao Karleušu: Ovo je nepoštovanje mene, nema logike da nije znala za ročište - Express\nVranješ u sudnici napao Karleušu: Ovo je nepoštovanje mene, nema logike da nije znala za ročište\nU Prvom osnovnu sudu u Beogradu drugi put je trebalo da se održi medijacija, odnosno pokušaj mirenja sukobljenih strana, u ovom slučaju Jelene Karleuše i Ognjena Vranješa. Dok se fudbaler sa svojim pravnim zastupnicima pojavio na ročištu, pjevačica nije.\nSudija Martinović, koji je preuzeo ovaj slučaj, naveo je da je Jelena uredno pozvana i da je poslata obavijest.\nNa to je Jelenin tim rekao da nije moralno da se zahtjeva od nekog da dođe na ročište dok ne istekne 40 dana i da se ne radi o izbjegavanju. Ono što je ineteresantno je da Jelenin pravnik rekao da nije u kontaktu sa svojim klijentom i da ne zna gdje se ona nalazi.\nVranješ je tada zatražio riječ, a sudija je odobrio.\n– Smatram da je ovo nepoštovanje mene. Ja sam iz Bosne i Hercegovine, ali boravim u Biriselu. Prešao sam 1.500 kilometara da bih ispoštovao sud, i nema nikakve logike da nije dobila poziv i da nije znala za ročište. Njeni branioci su bili i na prvom ročištu, pa mi nije jasno kako to da se sada nije pojavila – rekao je fudbaler.\nTagovi: Jelena KarleušaOgnjen Vranješ\nNA ODMOR ILI U NOVE RADNE POBJEDE?: Rialda je neodlučna\nŠAKO POLUMENTA ZA VOLANOM: Lijep dan za put


Galinochka - 27, Bila Tserkva, Ukrajina :: Karike.com\nGalinochka 25. Februar 1993 (27), Bila Tserkva, Ukrajina Bila online pre više od jednog meseca\nInteresovanje za devojke i mladiće starosti od 20 do 35\nKarike.com je društvena mreža koja ti omogućava druženje i upoznavanje sa devojkama i muškarcima iz Srbije, ex-YU i dijaspore. Na Karike.com te čeka 624,821 korisnika i 1,242,476 slika. Pridruži se na Karike.com da saznaš tvoju ocenu i oceniš druge! Najviše poseta iz Beograda, Niša i Novog Sada.


pink.rs | MENJA ŽIVOT IZ KORENA! Nataša Bekvalac otkrila kakve promene je napravila, pa priznala KAKVA JE MAJKA! (VIDEO)\nĆerke su joj na prvom mestu!\nPevačica Nataša Bekvalac vredno radi i nastupa, a uz to je član žirija najgledanijeg dečijeg muzičkog takmičenja "Pinkove zvezdice - All Stars". Ona je odlučila da unese promene u svom životu na koje je veoma ponosna.\nPočela sam da vežbam, da se zdravo hranim, lepe stvari vuku lepe stvari - rekla je Nataša pred kamerama emisije Premijera.\nPevačica vredno radi na novim pesmama, a i u timu saradnika je napravila promene.\nLagano, bez presije, bez pritiska, ništa na silu, radim sa jako interesantnim ljudima, novim, mladim, svežim i ja verujem da će to biti nešto lepo. Filozofija jako uspešnih ljudi u svom poslu kaže da je generalno svaka promena dobra, menjanje ekipe, nova energija je uvek dobrodošla i iz tih spojeva ispadne nešto dobro, a ja se osećam udobno u svemu tome - ističe Nataša.\nKada je majčinstvo u pitanju, ističe da je sa starijom ćerkom veoma stroga.\nTaj princip da smo mi drugarice kod mene ne pije vodu, ona ima svoje drugarice, ja svoje, ja sam njoj samo mama i veoma sam stroga - kaže Nataša i dodaje da joj u školi jedino oko matematike ne pomaže:\nOko matematike joj neću sigurno pomagati jer ja oko matematike i hemije sam uvek imala stresove, iako sam bila vukovac, to mi nekako nije išlo - iskrena je bila pevačica.\nŠta je još Nataša otkrila pogledajte u nastavku ili na zvaničnom Jutjub kanalu emisije Premijera.\nMENJA ŽIVOT IZ KORENA: Nataša Bekvalac donela odluku koja će mnogo toga promeniti (FOTO)\nIMAM PUNO USPONA I PADOVA NA DNEVNOM NIVOU! Nataša Bekvalac otkrila kakve stresove svakodnevno proživljava, evo i ZBOG ČEGA! (VIDEO)


POGRANIČNI POJAS: HRVATSKI BAGERI PONOVO KRČE TEREN NA TERITORIJI BIH, TURKOVIĆ ŠALJE NOVI ZAHTJEV ZAGREBU | RTVUSK.ba\n-\tIako je prije 10 dana BiH putem diplomatskih kanala zatražila od Hrvatske pojašnjenje o sječi šume u graničnom pojasu kod planine Plješevice i nekadašnjeg aerodroma Željava čini se da naši susjedi nastavljaju krčenje šume i puta na teritoriji Bosne i Hercegovine...\nSARAJEVO/BIHAĆ, 26. maja - Tome svjedoči snimak koji je nastao jučer (ponedjeljak, 25. maj), na kojem se vidi da su bageri ponovo aktivni na terenu. S druge strane, Ministarstvu vanjskih poslova BiH pojašnjenje iz Hrvatske nikada nije stiglo, a razlog je nepoznat.\nPodsjetimo da je premijer Unsko-sanskog kantona (USK) Mustafa Ružnić prvi upozorio na sporne aktivnosti Javnog poduzeća "Hrvatske šume", odnosno izvođenje radova šumske sječe uz državnu granicu s Bosnom i Hercegovinom.\n"Radovi se izvode samoinicijativno i nenajavljeno, pa je posebno zabrinjavajući izostanak bilo kakve reakcije Granične policije BiH", naveo je Ružnić.


Tri teze o posthladnoratovskoj kulturi sećanja | Istorija u pokretu\n← Reč na promociji vodiča: “Mesta stradanja i antifašističke borbe u Beogradu 1941-44”\nŠoa Memorijal u Pragu →\nTri teze o posthladnoratovskoj kulturi sećanja\nPosted on 13/07/2013 by nevena\nautorka: Olga Manojlović Pintar, istoričarka (Institut za noviju istoriju Srbije)\n1. Javni prostor posthladnoratovske Evrope obeležilo je postojanje različitih uglova posmatranja, tumačenja i prezentovanja Drugog svetskog rata. Kroz čitav niz inicijativa koje su pokretali pojedinci, lokalne i društvene zajednice, razvijali su se složeni procesi suočavanja sa prošlošću i prevladavanja traumatičnog istorijskog iskustva. Iako su od Nirnmberških suđenja fašizam i nacizam izdvojeni kao zločinačke ideologije i prakse, brojne istorijske interpretacije su na prelazu dva veka pokušavale da grade novu političku etiku na teorijama totalitarizama i da snaže narative koji su počivali na političkoj i moralnoj osudi socijalizma. Upravo stoga je traganje za korenima istorijskih kontroverzi postalo tako važan, gotovo konstitutivni element evropskih društava u vremenu posle pada Berlinskog zida 1989. godine.\nNemačka je u tom smislu, postala verovatno najveći debatni forum, ali i „arheološko nalazište“. Čekići i pijuci kojima je srušen Berlinski zid i izmeštani spomenici socijalizma, upotrebljeni su u traganju za materijalnim ostacima vremena nacizma. Na iskopanim ruševinama nekadašnjeg sedišta Gestapoa i Hitlerovog bunkera, diskutovano je nasleđe prošlosti. Preispitivana su lična i porodična sećanja u vremenu izmenjenih političkih realnosti i prepoznavane su montirane i retuširane istorijske predstave. (1) Problematizovane su prikrivene ili nasilno zaboravljene epizode i otvarana neprijatna i prećutana pitanja. (2) Organizovanje fondacije Topografija terora, udruženja građana Perspektive Berlin, nastanak brojnih umetničkih projekata, instalacija i spomenika, pokrenulo je debate, od kojih je svakako najžučnija vođena oko Spomenika ubijenim Jevrejima Evrope. Od 1987, kada je pokrenuta inicijativa za podizanje tog spomenika prošlo je čitavih 17 godina duge političke borbe do svečanog otkrivanja spomenika. Inicijativa građana Zapadnog Berlina koja u početku nije imala stvarnu podršku države je artikulisala potrebu da se u javnom prostoru obeleži zločin i vrati sećanje na milione ubijenih Jevreja tokom Drugog svetskog rata. Sprovedena je u najdelikatnijem trenutku, u vremenu reunifikacije Nemačke i pokušaja lamenta nad prošlošću i glorifikovanja imperijalnih tradicija Drugog Rajha. Realizacija ideje podizanja spomenika ubijenim Jevrejima Evrope je označila intenciju države u tom trenutku da jasno definiše i «materijalizuje» svest o zločinu koji je učinjen u ime nacije koja je podigla spomenik.\nPreispitivanje i suočavanje sa prošlošću, kojoj su u izmenjenim političkim okolnostima postavljena drugačija pitanja, je istovremeno započelo u čitavom nizu evropskih društava koja su kao centralno izdvojila pitanje kolektivne odgovornosti. Gotovo je nemoguće navesti sve primere ličnih inicijativa, ili akcija lokalnih zajednica koje su podsećale na užase Drugog svetskog rata i apelovale da se oni nikada ne zaborave. U Amsterdamu je 1995. godine fotograf Jeroen de Vries u saradnji sa Istorijskim muzejom Amsterdama u javnom prostoru grada priredio izložbu privatnih fotografija nastalih u vreme rata koje su sadržale stravične prizore vezane za vreme okupacije, deportacija, gladi i smrti u gradu tokom zime 1943/44. Na taj način, na ulicama grada je simbolično oživeo topografiju okupacije. Ubrzo je njegov projekat koji je nosio naslov “Onda, ovde” pokrenuo brojne građane koji su svoje privatne fotografije iznosili u javni prostor, u izloge svojih prodavnica i na prozore svojih stanova, podsećajući savremene generacije na događaje koji su se upravo na tim mestima desili u strašnim danima rata. (3)\nInteresantnan primer povezivanja umetničkih intervencija i građanske inicijative je bilo i široko prihvatanje prakse postavljanja memorijalnih bakarnih pločica u trotoare evropskih gradova, tzv. “kamena spoticanja” (Stolperstein) koji sadrže kratku informaciju “Ovde je živeo”, “Ovde su živeli” i imena onih građana koji su živeli na tim adresama, sa njih deportovani u logore i ubijeni u toku rata. Ideja umetnika Guntera Demniga je realizovana u brojnim evropskim gradovima i prolaznike je upoznavala sa tragičnim delovima istorije grada koji su njegov integralni deo.\nPokrenut je i čitav niz projekata koji su iza naziva “moja privatna istorija” zapravo nosili poruku o važnosti angažmana svakog pojedinca u istorijskim diskusijama. Tragajući za porodičnim korenima pojedinci su se susretali sa primerima brojnih građana Evrope koji su na spomen pločama samoinicijativno ispisivali imena ukućana koji su u njihovim stanovima živeli pre izbijanja rata. Rastao je broj lokalnih zajednica koje su se angažovale da pronađu svoje pretke i da istinu o njihovoj tragičnoj smrti prenesu mladim generacijama. U Budimpešti su stanari zgrada koje su «napunile» vek postojanja angažovani kroz projekat «Budapest 100» da na drugačiji način posmatraju prošlost. Profesor Istvan Rev istoričar i direktor Open Society Archiv-a je bio jedan od inicijatora ovog projekta čiji je cilj bio da okupi potomke ljudi koji su tokom proteklog veka iz zgrada preseljavani (mnogi od njih u budimpeštanski geto tokom rata), onih koji su nasilno useljavani, kao i današnje generacije koje u njima žive. U razmeni fotografija, predmeta i sećanja, oni su povezali različite istorijske epizode i sećanja na njih. (4)\nMeđutim, vremenom je artikulisana sumnja koja je proizvela kritiku sve snažnije političke zloupotrebe narativa žrtve i ukazano je na opasnost da hiperprodukcija komemorativnih praksi zapravo stavlja tačku na proces preispitivanja prošlosti i konsekventno zaustavlja diskusije o društvenoj odgovornosti za zločine nacizma. Uočavano je da su nove interpretacije Drugog svetskog rata neretko postajale okvir za normalizaciju postsocijalističke stvarnosti u kojoj je bilo ključno definisati poziciju poražene strane u Hladnom ratu, a ne govoriti o Holokaustu i zločinima nacizma. (5)\n2. Tokom druge polovine 20. veka, početak novembra je svake godine bio posvećen obeležavanju Oktobarske revolucije u istočnoj Evropi. Centralni datum bio je 7. novembar, dan koji je izabran kao simbolični početak prve socijalističke države u svetu. U zemljama socijalizma je kroz čitav niz manifestacija i prigodnih publikacija diskutovano nasleđe prve socijalističke revolucije u istoriji. Analizirani su uzroci izbijanja i razmatran je uticaj i kasnije posledice revolucije. U 21. veku početak novembra je postao vreme kada se takođe govori o socijalizmu, ali umesto o počecima, u fokusu su poslednji dani njegovog postojanja u Evropi. Centralni datum obeležavanja je 9. novembar, dan kada je 1989. godine započeto rušenje Berlinskog zida. Kao simbol podeljene Nemačke i podeljene Evrope u periodu Hladnog rata, upravo je zid koji je Berlin delio na Istočni i Zapadni postao paradigma vremena u kome su saveznici u borbi protiv fašizma tokom Drugog svetskog rata, postali neprijatelji. Rušenje zida je postalo simbol takozvane propasti socijalizma i snažna promocija njegovog definisanja kao utopijskog projekta i totalitarnog režima.\nPad Berlinskog zida i pobedničko slavlje zbog pobede koncepta ljudskih prava prerasli su u trijumf liberalne demokratije i kapitalizma nad idejama klasne jednakosti i socijalne pravde i na taj način je posredno otvoren prostor za prevrednovanje uloge nekadašnjih saveznika u Drugom svetskom ratu. Gotovo paradoksalno, zamenjene su pozicije pobednika i pobeđenih istorijskih ideja i koncepata. Od tada (dakle već više od dve decenije) traju pokušaji dekonstrukcije ključnih ideoloških pojmova 20. veka. Vizuelizaciju tog procesa najbolje predstavlja sudbina Berlinskog zida od koga danas nije ostalo gotovo ništa. Njegovo uništavanje i rasprodaja bilo je tako brzo i temeljno, da je (kako je lucidno primetio Rudy Koshar), za samo četiri godine od njega ostalo manje, nego od osamnaest vekova ranije sagrađenog Hadrijanovog zida na severu Britanije. (6) Građani su uništili simbol podele Nemačke i Evrope u 20 veku i već godinama gotovo da nema turiste koji odlazeći iz Berlina sa sobom ne nosi i delić zida kao jedan od suvenira. Upravo na taj način je u polju simbola gotovo u potpunosti «povijesni projekt univerzalne emancipacije – što je komunizam svojedobno bez sumnje bio (…) preveden u partikularni kulturni identitet i predstavljen kao traumatsko iskustvo kulturne razlike.” (7) U javnom prostoru je došlo do «simplifikovanja komunističke prošlosti», a potpuno uništenje i banalizacija vremena socijalizma je svedočilo o «našoj nemogućnosti da izađemo na kraj sa tom prošlošću». (8)\n3. Na prostorima bivše Jugoslavije vreme uspostavljanja post-komunističkog diskursa bilo je vreme ratova i sukoba u kome su ljudi ubijani, raseljavani i iseljavani. Preispitivanje “istine” o Drugom svetskom ratu je izazivalo nove sukobe, umesto da je neke konačno zatvorilo. Istorija je menjana kako bi dala legitimitet političkim projektima u sadašnjosti.\nStoga je i nastanak publikacije «Priručnik za čitanje grada, Mesta stradanja i antifašističke borbe u Beogradu 1941 – 1944» pre svega bio motivisan potrebom jasnog društvenog angažmana. Cilj je bio pokrenuti pojedince i društvene grupe da na prošlost pogledaju iz već predugo zaboravljenog ugla i da na taj način reafirmišu antifašizam kao vrednosni sistem koji je u našoj sredini potiskivan decenijama. Danas su već punoletni ljudi koji nikada nisu živeli u društvu jasne promocije antifašizma. Odrasle su generacije u političkoj i istorijskoj konfuziji, nesposobne da prepoznaju fašizam kada im je on pred očima, ili u njima samima. Stoga je i pretnje savremenog fašizma i svaku pojavu Ekoovog ur fašizma teško moguće prepoznati bez stalnog podsećanja na široku podršku nacizmu i na pogubni značaj prećutnog odbijanja da se aktivno suprotstavi njegovom jačanju u Evropi tokom 1930ih. «Priručnik za čitanje grada» jedan je od pokušaja da se u našoj sredini opterećenoj tragičnim nasleđem Drugog svetskog rata, ali i ratova devedesetih, takvi procesi jasno izdvoje i vrednuju.\nPoslednjih godina bilo je previše zamena teza, brisanja sećanja na antifašiste i komuniste i njihovog prevrednovanja u zločince. Zaborav je prekrio i civilne žrtve fašizma, žrtve Holokausta i Porajmosa. Ovaj Vodič je napisan sa ciljem obnavljanja sećanja na nedužne žrtve i hrabre borce protiv fašizma u Drugom svetskom ratu.\n(1) Harald Welzer, Grandpa Wasn’t a Nazi, The Holocaust in German Family Remembrance, American Jewish Committee, New York 2005, Harald Welzer, Sabine Moller, Karoline Tshcuggnall, Opa war kein Nazi. Nationalsozialismus und Holocaust im Familiengedächtnis Fischer-Taschenbuch-Verl., Frankfurt/M. 2002,\n(2) Videti: Todor Kuljić, Prevladavanje prošlosti, Uzroci i pravci promene slike istorije krajem XX veka, Helsinški odbor za ljudska prava u Srbiji, biblioteka Ogledi, Beograd 2002.\n(3) Videti: http://www.photographyworks.nl/archief/thenhere/exhibition.htm\n(4) Videti: http://w3.osaarchivum.org/index.php?option=com_content&view=article&id=79&Itemid=180&lang=en; Videti takođe: http://www.budapest100.hu/\n(5) Videti: Adi Gordon and Amos Goldberg, Delovi intervjua sa profesorom James E. Young sa University of Massachusetts u Amherst 24 maja 1998, Yad Vashem, Jerusalem, dostupno na web adresi: http://www1.yadvashem.org.il/odot_pdf/Microsoft%20Word%20-%203659.pdf\n(6) Rudy Koshar, From Monuments to Traces, Artifacts of German Memory 1870 – 1990, University of California Press, Berkeley, London, Los Angeles,3.\n(7) Boris Buden, U cipelama komunizma, Up&Underground, Art dossier, časopis za umjetnost, teoriju i aktivizam, br. 7. – 8, 35 – 39. Internet stranica http://www.up-underground.com/brojevi/07-08/03/\nTekst “Tri teze o posthladnoratovskoj kulturi sećanja” predstavlja govor koji je dr Olga Manojlović Pintar održala povodom prezentacije publikacije “Mesta stradanja i antifašističke borbe u Beogradu 1941-44. Priručnik za čitanje grada” u Šapcu, 30. aprila 2013. godine.\nThis entry was posted in Članci and tagged kultura sećanja. Bookmark the permalink.


KADA JE KRAJ PANDEMIJI? Vratio se "Konov koeficijent", epidemiolog otkrio da je ZA POBEDU NAD KORONOM BITNA JEDNA STVAR! - Informer\nBlic / Informer | 08. 05. 2021.\nPre godinu dana u ovo vreme glavna vest je bila raspuštanje antiepidemioloških mera. Ono što je takođe obeležilo tadašnji period jeste čuveni "Konov koeficijent" koji je tada taman počeo da pada, a mi smo se poradovali da ćemo nastaviti sa životom tamo gde smo i stali pre 6. marta. Sa sličnom situacijom se susrećemo i ove godine, jer je ovaj koeficijent ponovo u padu, s tim da sada stvarno ima nade da smo u prelomnom trenutku za pandemiju\nNada da će se dobri rezultati zadržati svakako osnažena ponajviše zbog vakcinacije zbog koje verujemo da ćemo ostati usidreni u mirnijim korona vodama. Takođe se očekuje i porast vakcinisanih zahvaljujući podsticajnim merama države koja je otvorila novi punkt za vakcinaciju u TC "Ušće" u kome svi mogu primiti vakcinu bez prethodnog zakazivanja, a prvi u redovima su dobijali i vaučere za kupovinu u ovom šopig molu. Ono što će možda naterati najveći broj ljudi da podvrne rukav jeste i dodatna novčana pomoć države u iznosu od 3.000 dinara za sve koji se budu vakcinisali do 31. maja.\n16:09 >> 16:14 Tv In 0\ntvin.rs | Četvrtak, 06. 05. 2021.\nepidemija Predrag Kon korona virus kovid 19 konov koeficijent\nDOKTOR KON UPOZORAVA - Kršenje OVIH mera može da košta 150.000!