("Sl. glasnik RS", br. 69/2010, 101/2010, 53/2011, 22/2012, 121/2012, 42/2014, 108/2014, 65/2015, 95/2015, 71/2017, 44/2018 - dr. zakon, 63/2018, 96/2019, 87/2020, 41/2022 i 51/2022)\nIzuzetno od stava 3. ovog člana, vozilo koje koristi preduzetnička radnja upisuje se u jedinstveni registar vozila prema mestu prebivališta preduzetnika - vlasnika radnje i u saobraćajnu dozvolu, u rubriku o korisniku vozila, upisuju se podaci o nazivu i mestu poslovanja radnje, a vozilo koje koristi ogranak privrednog društva upisuje se u jedinstveni registar vozila prema mestu poslovanja ogranka uz prilaganje dokaza o upisu ogranka u registar kod nadležnog organa i pismene saglasnosti vlasnika vozila. Vozilo koje koristi državni organ, odnosno organizacija sa statusom javne službe može se upisati u jedinstveni registar vozila i prema sedištu organa u sastavu, područne organizacione jedinice ili drugog organizacionog oblika tog organa, odnosno službe. Vozilo koje se koristi po osnovu ugovora o lizingu upisuje se u jedinstveni registar vozila prema prebivalištu odnosno, sedištu vlasnika vozila, odnosno korisnika lizinga, uz pismenu saglasnost vlasnika vozila. Vozila u vlasništvu crkava i verskih zajednica koja koriste njihove organizacione jedinice mogu se upisati u jedinstveni registar vozila i prema mestu obavljanja verske delatnosti organizacione jedinice koja koristi vozilo uz pismenu saglasnost vlasnika vozila.\nZa vozila koja na osnovu zaključenog ugovora o lizingu koriste diplomatska i konzularna predstavništva, misije stranih država i predstavništva međunarodnih organizacija sa sedištem u Republici Srbiji i njihovo osoblje, izdaju se registarske tablice iz čl. 37-40. ovog pravilnika, koje se po prestanku ugovora o lizingu vraćaju organu koji ih je izdao.\n2)* podatke o tehničkom pregledu vozila (naziv, sedište, šifra, identifikacioni broj pravnog lica koje je obavilo tehnički pregled, konstatacija o tehničkoj ispravnosti vozila, datum vršenja tehničkog pregleda, mesto za pečat, kontrolor koji izvršio pregled, napomena);\nIzuzetno od stava 2. tačka 1. podtačka 1) ovog člana, prilikom podnošenja zahteva za izdavanje registracione nalepnice za vozila koja su upisana u jedinstveni registar vozila, kod kojih nije izvršena zamena motora, u rubrici R5 upisuje se tipska oznaka motora.\nRegistraciona nalepnica pravougaonog je oblika, višeslojne strukture, vidljiva u dnevnim i noćnim uslovima, samouništavajuća pri pokušaju uklanjanja, dimenzija 80x60 mm, punometalizirana, sivosrebrne boje sa integrisanim difrakcionim optički promenljivim elementom, koji sadrži višestruke nivoe zaštite od pokušaja krivotvorenja. Sastavni deo registracione nalepnice je kontrolni odsečak koji se odvaja od nje tokom procesa izdavanja registracione nalepnice.\nRegistraciona nalepnica za unutrašnju upotrebu sadrži: mali grb Republike Srbije, latiničnim pismom ispisanu međunarodnu oznaku Republike Srbije "SRB", tekst "REPUBLIKA SRBIJA" i tekst "MINISTARSTVO UNUTRAŠNjIH POSLOVA" ispisan srpskim jezikom, ćiriličkim pismom, kao i naziv "REGISTRACIONA NALEPNICA" ispisan srpskim jezikom, ćiriličnim pismom. U središnjem delu nalepnice je prostor u koji se upisuje oznaka registarskog područja, registarski broj vozila, u narednom redu je datum isteka važenja registracije. Registraciona nalepnica sadrži desetocifreni kontrolni broj. U donjem delu registracione nalepnice nalazi se deo sigurnosnog pečata čija se druga polovina nalazi na kontrolnom odsečku. Razdvajanje kontrolnog odsečka od nalepnice vrši se tokom procesa izdavanja registracione nalepnice.\nRegistraciona nalepnica za spoljnu upotrebu sadrži: mali grb Republike Srbije, latiničnim pismom ispisanu međunarodnu oznaku Republike Srbije "SRB", tekst "Republika Srbija" i tekst "Ministarstvo unutrašnjih poslova" ispisan srpskim jezikom, ćiriličnim pismom, kao i naziv "Registraciona nalepnica" ispisan srpskim jezikom ćiriličnim pismom. U središnjem delu nalepnice je prostor u koji se upisuje oznaka registracionog područja, registarski broj vozila, u narednom redu je datum isteka važenja registracije. Registraciona nalepnica sadrži desetocifreni kontrolni broj. Punometalizirani, sivosrebrni deo nalepnice dimenzije 60 x 40 mm se nalazi u središnjem delu nalepnice i u njegovom donjem delu se nalazi deo sigurnosnog pečata čija se druga polovina nalazi na kontrolnom odsečku. Ostali deo nalepnice do punog formata je transparentan.\nRegistarska oznaka vozila sastoji se od kombinacija arapskih cifara od "0" do "9" i slova na dve pozicije. Slova registarskog broja su sva slova latiničnog pisma srpskog jezika, osim slova "Č", "Ć", "Š", "Ž" i "Đ" i latinično slovo "X".\nPravo korišćenja izabranih znakova na registarskim tablicama iz člana 28. ovoga pravilnika je subjektivno i lično pravo i ne može da se prenosi na drugo lice, osim u slučaju smrti vlasnika vozila.\nRegistarska tablica iz stava 1. ovog člana bele je boje, dimenzija 341,8 x 202,8 mm, oivičena crnom linijom čije su sredine vertikalnih strana spojene linijom u istoj boji tako da registarsku tablicu dele na dva dela, i na njoj je u gornjem levom uglu na plavoj podlozi, belim slovima latiničnim pismom ispisana međunarodna oznaka Republike Srbije "SRB", crnim slovima latiničnim pismom ispisana oznaka registarskog područja, od koje je desno utisnut crveni štit na kome je beli krst između četiri ocila bridovima okrenutim ka vertikalnoj gredi krsta, a ispod crvenog štita ispisana je ponovljena oznaka registarskog područja na ćiriličkom pismu ispod kojih je ispisan registarska oznaka vozila koja se sastoji od kombinacije arapskih brojeva od "0" do "9" na tri odnosno četiri pozicije i svih slova latiničnog pisma srpskog jezika, osim slova "Č", "Ć", "Š", "Ž" i "Đ" i latiničnog slova "X", na dve pozicije, razdvojenih znakom "-".\nRegistarske tablice za motokultivatore žute su boje, dimenzija 341,8 x 202,8 mm, oivičene crnom linijom, čije su sredine vertikalnih strana spojene linijom u istoj boji tako da registarsku tablicu dele na dva dela. i na njima je u gornjem levom uglu na plavoj podlozi, belim slovima latiničnim pismom ispisana međunarodna oznaka Republike Srbije "SRB", crnim slovima latiničnim pismom ispisana oznaka registarskog područja, od koje je desno utisnut crveni štit na kome je beli krst između četiri ocila bridovima okrenutim ka vertikalnoj gredi krsta, a ispod crvenog štita ispisana je ponovljena oznaka registarskog područja na ćiriličkom pismu ispod kojih je ispisana registarska oznaka vozila koja se sastoji od kombinacije svih slova latiničnog pisma srpskog jezika, osim slova "Č", "Ć", "Š", "Ž" i "Đ", i latiničnog slova "X", na dve pozicije, i arapskih brojeva od "0" do "9" na tri pozicije, razdvojenih znakom "-".\nRegistarske tablice za traktore i radne mašine zelene su boje, dimenzija 341,8 x 202,8 mm, oivičene crnom linijom, čije su sredine vertikalnih strana spojene linijom u istoj boji tako da registarsku tablicu dele na dva dela, i na njima je u gornjem levom uglu na plavoj podlozi, belim slovima latiničnim pismom ispisana međunarodna oznaka Republike Srbije "SRB", crnim slovima latiničnim pismom ispisana oznaka registarskog područja, od koje je desno utisnut crveni štit na kome je beli krst između četiri ocila bridovima okrenutim ka vertikalnoj gredi krsta, a ispod crvenog štita ispisana je ponovljena oznaka registarskog područja na ćiriličkom pismu ispod kojih je ispisana registarska oznaka vozila koja se sastoji od kombinacije svih slova latiničnog pisma srpskog jezika, osim slova "Č", "Ć", "Š", "Ž" i "Đ", i latiničnog slova "X", na tri pozicije, i arapskih brojeva od "0" do "9" na dve pozicije razdvojenih znakom "-".\nRegistarska tablica za priključno vozilo za traktor zelene je boje, dimenzija 341,8 x 202,8 mm, oivičene crnom linijom, čije su sredine vertikalnih strana spojene linijom u istoj boji tako da registarsku tablicu dele na dva dela. U gornjem delu registarske tablice sa leve strane, na plavoj podlozi, belim slovima latiničnim pismom ispisana međunarodna oznaka Republike Srbije "SRB", crnim slovima latiničnim pismom ispisana oznaka registarskog područja, od koje je desno utisnut crveni štit na kome je beli krst između četiri ocila bridovima okrenutim ka vertikalnoj gredi krsta, a ispod crvenog štita ispisana je ponovljena oznaka registarskog područja na ćiriličkom pismu. U donjem delu registarske tablice ispisana je registarska oznaka vozila koja se sastoji od kombinacije arapskih brojeva od "0" do "9" na dve pozicije i svih slova latiničnog pisma srpskog jezika, osim slova "Č", "Ć", "Š", "Ž" i "Đ", i latiničnog slova "X", na tri pozicije, razdvojenih znakom "-".\nTablice za privremeno označavanje novoproizvedenih vozila za koja je izdata dozvola o ispunjavanju uslova za probnu vožnju radi ispitivanja ili prikazivanja svojstava, izrađuju se od aluminijuma, bele su boje, dimenzija 520,5 x 112,9 mm, oivičene su crnom linijom i na njima je sa leve strane, na plavoj podlozi belim slovima, latiničnim pismom ispisana međunarodna oznaka Republike Srbije "SRB", crnim slovima, latiničnim pismom ispisana oznaka registarskog područja, crnim arapskim brojevima od 0 do 9, na dve pozicije ispisan je registarski broj vozila iza kog je crnim velikim slovima na srpskom jeziku ćiriličkim pismom ispisan natpis "PROBA". Između oznaka registarskog područja i registarskog broja vozila i natpisa "PROBA" utisnut je crveni štit na kome je beli krst između četiri ocila bridovima okrenutim ka vertikalnoj gredi krsta. Oznaka registarskog područja na registarskoj tablici ispisuje se i na ćiriličkom pismu ispod utisnutog crvenog štita.\n2) kad se izgubi, ukrade ili bude uništena;\nUmesto registarske tablice koja je izgubljena ili ukradena ne može se izdati nova registarska tablica sa istim registarskim brojem pre nego što isteknu dve godine od dana kad je prijavljen gubitak ili krađa registarske tablice, osim za vozila koja obavljaju međunarodni javni prevoz tereta i putnika, kada poseduju važeći izvod licence za prevoz.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova može, na zahtev zainteresovanog pravnog lica, rešenjem ovlastiti pravno lice ovlašćeno za vršenje tehničkog pregleda vozila, da izdaje registracione nalepnice za vozila koja su upisana u jedinstveni registar vozila, na način propisan zakonom i ovim pravilnikom. Zahtev se podnosi u pisanoj formi ili elektronski u skladu sa pravilima korišćenja portala e-Uprave, na propisanom obrascu (Obrazac 7.) koji je odštampan uz ovaj pravilnik i čini njegov sastavni deo.\nZa izdavanje registracionih nalepnica može se ovlastiti pravno lice koje ispunjava sledeće uslove:\n2) da ima poslovni prostor površine od najmanje 12 kvadratnih metara, u kome će se obavljati poslovi izdavanja registracionih nalepnica i čuvati arhiva, izdvojen od ostalog prostora, koji je obezbeđen od neovlašćenog pristupa trećih lica, sa mogućnošću predaje zahteva tako da podnosioci zahteva ne ulaze u prostoriju u kojoj se obavljaju poslovi;\n4) da ima računar sa obezbeđenim stalnim pristupom internetu uz minimalnu brzinu 10MB/s, crno-beli laserski štampač i čitač lične karte i saobraćajne dozvole;\n5) da za rad na poslovima izdavanja registracionih nalepnica ima zaposlenog na neodređeno vreme sa punim radnim vremenom, koji je završio diplomske akademske studije sa ostvarenih 240 ESPB bodova, odnosno osnovne akademske studije u trajanju od najmanje četiri godine iz naučne oblasti pravnih nauka, koji je stekao zvanje diplomirani pravnik, koji ima biometrijsku ličnu kartu sa čipom i digitalnim certifikatom, nije pod istragom i nije osuđivan za krivična dela koja se gone po službenoj dužnosti;\n6) da zakonski zastupnici pravnog lica i zastupnici ogranka pravnog lica nisu pod istragom i nisu osuđivani za krivična dela koja se gone po službenoj dužnosti.\nIzuzetno od stava 2. tačka 5) ovog člana, ako je potrebno zameniti zaposlenog koji obavlja poslove izdavanja registracionih nalepnica koji je privremeno odsutan, u periodu koji ne može biti duži od godinu dana, poslove izdavanja registracionih nalepnica može da obavlja zaposleni koji je u radnom odnosu na određeno vreme, sa punim radnim vremenom.\nUz zahtev se prilažu originali, overene ili neoverene kopije odgovarajućih rešenja, potvrda i izvoda koji se ne mogu pribaviti po službenoj dužnosti, kojima se dokazuje ispunjenost uslova iz stava 2. ovog člana, a koji nisu stariji od 30 dana, i to:\n1) dokaz o uplati republičke administrativne takse;\n2) dokaz o osnovu korišćenja prostora (ugovor o zakupu, ostavinsko rešenje, ugovor o kupoprodaji ili drugi dokaz) ukoliko podnosilac zahteva nije knjižni vlasnik nepokretnosti;\n3) izjava podnosioca zahteva da poseduje internet konekciju tražene brzine protoka informacija;\n4) dokaz da je zaposleni na poslovima izdavanja registracionih nalepnica završio diplomske akademske studije sa ostvarenih 240 ESPB bodova, odnosno osnovne akademske studije u trajanju od najmanje četiri godine iz naučne oblasti pravnih nauka, koji je stekao zvanje diplomirani pravnik.\nIspunjenost uslova za dobijanje ovlašćenja za izdavanje registracionih nalepnica utvrđuje nadležna organizaciona jedinica u sedištu Ministarstva unutrašnjih poslova, u čijem delokrugu su poslovi registracije vozila, na osnovu: činjenica utvrđenih neposrednim uvidom na licu mesta kod podnosioca zahteva, uvidom u priložene dokaze i dokaze pribavljene po službenoj dužnosti.\nAko za vreme važenja izdatog ovlašćenja nastupe promene u činjeničnom stanju na osnovu koga je ocenjeno da su ispunjeni uslovi za dobijanje ovlašćenja za izdavanje registracionih nalepnica, pravno lice bez odlaganja obaveštava Ministarstvo unutrašnjih poslova o promenama koje su nastupile. U protivnom, smatraće se da pravno lice nesavesno obavlja poslove izdavanja registracionih nalepnica.\n("Sl. glasnik RS", br. 42/2014)\nRegistarske tablice koje su izdate do dana stupanja na snagu ovog pravilnika, a čija registarska oznaka sadrži slova latiničnog pisma srpskog jezika "Č", "Ć", "Š", "Ž" i "Đ", ili latinična slova "Y" i "W", važiće do isteka roka za zamenu tablica utvrđenog propisom po kome su izdate.\nOvaj pravilnik stupa na snagu devedesetog dana od dana njegovog objavljivanja u "Službenom glasniku Republike Srbije".\n("Sl. glasnik RS", br. 96/2019)\nRegistarske tablice za motorna i priključna vozila izdate do dana stupanja na snagu ovog pravilnika koriste se u saobraćaju na putevima dok ne nastupe razlozi za njihovu zamenu.\nSaobraćajne dozvole izdate do dana stupanja na snagu ovog pravilnika zameniće se nakon isteka roka njihovog važenja.\nIzuzetno od člana 6. stav 1. Pravilnika o registraciji motornih i priključnih vozila ("Službeni glasnik RS", br. 69/10, 101/10, 53/11, 22/12, 121/12, 42/14, 108/14, 65/15, 95/15, 71/17, 44/18 - dr. zakon, 63/18, 96/19 i 87/20), izvršiće se upis u jedinstveni registar i izdaće se saobraćajna dozvola, registarske tablice i registraciona nalepnica na zahtev imaoca traktora, priključnih vozila za traktor, motokultivatora i radnih mašina namenjenih za radove u poljoprivredi, starijih od deset godina, koji zbog gubitka računa, prestanka pravnih lica ili smrti fizičkih lica od kojih su kupili vozilo ili drugih opravdanih razloga nisu u mogućnosti da pribave odgovarajući dokaz o vlasništvu i poreklu vozila i dokaz o izmirenim carinskim i poreskim obavezama za vozilo i koji su u zakonitom i savesnom posedu vozila najmanje pet godina, ako do 30. decembra 2024. godine teritorijalno nadležnoj organizacionoj jedinici ministarstva nadležnog za unutrašnje poslove podnesu zahtev za upis vozila u jedinstveni registar i uz zahtev prilože:\nKomercijalna oznaka (Model)\nOdnos snaga/masa u kW/kg (samo za motocikle)\nBroj mesta za sedenje uključujući i mesto vozača\nBroj mesta za stajanje\nPrezime - Naziv vlasnika vozila (C.1.1):\nPrebivalište - sedište (adresa) (C.1.3):\nPrezime - Naziv korisnika vozila (C.3.1):\nPrebivalište - sedište (adresa) (C.3.3):\nDatum izdavanja i kontrolni broj:\nPotpis vlasnika vozila - zastupnika:\nPeriod za koji se traže tablice\nMesto i datum podnošenja zahteva\nBroj lične karte i potpis podnosioca zahteva:\nPotpis ovlašćenog lica ____________________________________________________\nNa osnovu člana 269. Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima ("Službeni glasnik RS", broj 41/09) i člana 49. Pravilnika o registraciji motornih i priključnih vozila, izdaje se\n, za vozilo\nZAHTEV ZA IZDAVANJE OVLAŠĆENJA PRAVNOM LICU ZA IZDAVANJE REGISTRACIONIH NALEPNICA\nŠifra postupka: 03.00.0034\nZA IZDAVANJE OVLAŠĆENJA PRAVNOM LICU ZA IZDAVANJE REGISTRACIONIH NALEPNICA\nPoslovno ime / naziv\nIzjava podnosioca zahteva u vezi pribavljanja podataka po službenoj dužnosti\nSaglasan/na sam da organ za potrebe postupka može da izvrši uvid, pribavi i obradi lične i ostale podatke o činjenicama o kojima se vodi službena evidencija, koji su neophodni u postupku odlučivanja, shodno članu 103. stav 3. Zakona o opštem upravnom postupku (odabrati jedan od ponuđenih odgovora):\nIako je organ obavezan da izvrši uvid, pribavi i obradi lične i ostale podatke o činjenicama o kojima se vodi službena evidencija, izjavljujem da ću sam/a za potrebe postupka pribaviti dokumenta pod rednim brojevima 1, 2, 4, 5 i/ili 6 (u nastavku navesti redne brojeve dokumenata koje će podnosilac pribaviti sam):\nKako bi organ pribavio podatke po službenoj dužnosti, dostavljam sledeće informacije (popunjava se isključivo ako podnosilac daje saglasnost da organ izvrši uvid, pribavi i obradi lične i ostale podatke o činjenicama o kojima se vodi službena evidencija):\nPodaci o ovlašćenju privrednog društva za vršenje tehničkog pregleda vozila\nBroj i datum rešenja o ovlašćenju privrednog društva za vršenje tehničkog pregleda vozila\nIme i prezime/Poslovno ime vlasnika\nBroj katastarske parcele i naziv katastarske opštine objekta\nPodaci o zaposlenom na poslovima izdavanja registracionih nalepnica za koga se proverava zaposlenje, radni status i prijava osiguranja i podaci o pokrenutim istragama i neosuđivanosti\nPodaci o zakonskim zastupnicima pravnog lica i ogranka pravnog lica za koje se proveravaju podaci o pokrenutim istragama i neosuđivanosti\nIzjava podnosioca zahteva u vezi obezbeđivanja stalnog pristupa internetu\nIzjavljujem da privredno društvo ima računar sa obezbeđenim stalnim pristupom internetu uz minimalnu brzinu 1024/256 Kbps (odabrati jedan od ponuđenih odgovora):\nUpoznat/a sam da, ukoliko navedene podatke i dokumenta, neophodna za odlučivanje organa, ne podnesem u roku od 8 dana, zahtev za pokretanje postupka će se smatrati neurednim i rešenjem će se odbaciti.\nU ____________________, dana _____________\n1) registarsko područje Aleksandrovac (АЦ-AC), koje obuhvata teritoriju opštine Aleksandrovac;\n5) registarsko područje Bačka Palanka (БП-BP), koje obuhvata teritoriju opštine Bačka Palanka;\n9) registarsko područje Bogatić (БЋ-BĆ), koje obuhvata teritoriju opštine Bogatić;\n10) registarsko područje Bor (БО-BO), koje obuhvata teritoriju opština: Bor i Majdanpek;\n11) registarsko područje Bujanovac (БУ-BU), koje obuhvata teritoriju opštine Bujanovac);\n14) registarsko područje Vlasotince (ВЛ-VL), koje obuhvata teritoriju opštine Vlasotince;\n17) registarsko područje Vrnjačka Banja (ВБ-VB), koje obuhvata teritoriju opštine Vrnjačka Banja;\n18) registarsko područje Vršac (ВШ-VŠ), koje obuhvata teritoriju opština: Vršac, Bela Crkva i Plandište;\n19) registarsko područje Gnjilane (ГЛ-GL), koje obuhvata teritoriju opština: Gnjilane, Vitina, Kosovska Kamenica i Novo Brdo;\n21) registarsko područje Despotovac (ДЕ-DE), koje obuhvata teritoriju opštine Despotovac;\n24) registarsko područje Zrenjanin (ЗР-ZR), koje obuhvata teritoriju opštine: Žitište, Nova Crnja, Novi Bečej, Sečanj i grada Zrenjanina;\n28) registarsko područje Kanjiža (КA-KA), koje obuhvata teritoriju opštine Kanjiža;\n29) registarsko područje Kikinda (КИ-KI), koje obuhvata teritoriju opština: Kikinda, Novi Kneževac i Čoka;\n30) registarsko područje Kladovo (КЛ-KL), koje obuhvata teritoriju opštine Kladovo;\n32) registarsko područje Kovin (КО-KO), koje obuhvata teritoriju opštine Kovin;\n33) registarsko područje Kosovska Mitrovica (КМ-KM), koje obuhvata teritoriju opština: Vučitrn, Zvečan, Zubin Potok, Leposavić, Srbica i Kosovska Mitrovica;\n34) registarsko područje Kragujevac (КГ-KG), koje obuhvata teritoriju opština: Batočina, Knić, Lapovo, Rača i grada Kragujevca;\n35) registarsko područje Kraljevo (КВ-KV), koje obuhvata teritoriju grada Kraljeva;\n36) registarsko područje Koceljeva (КЦ-KC) koje obuhvata teritoriju opštine Koceljeva,\n37) registarsko područje Kruševac (КШ-KŠ), koje obuhvata teritoriju opština: Brus, Varvarin, Ćićevac i grada Kruševca;\n38) registarsko područje Lebane (ЛБ-LB), koje obuhvata teritoriju opštine Lebane;\n39) registarsko područje Leskovac (ЛE-LE), koje obuhvata teritoriju opština: Bojnik, Medveđa, Crna Trava i grada Leskovca;\n40) registarsko područje Loznica (ЛО-LO), koje obuhvata teritoriju opština: Krupanj, Ljubovija, Mali Zvornik i grada Loznice;\n41) registarsko područje Lučani (ЛУ-LU), koje obuhvata teritoriju opštine Lučani;\n42) registarsko područje Negotin (НГ-NG), koje obuhvata teritoriju opštine Negotin;\n43) registarsko područje Niš (НИ-NI), koje obuhvata teritoriju opština: Gadžin Han, Doljevac, Merošina, Ražanj, Svrljig i grada Niša;\n44) registarsko područje Nova Varoš (НВ-NV), koje obuhvata teritoriju opštine Nova Varoš;\n45) registarsko područje Novi Pazar (НП-NP), koje obuhvata teritoriju grada Novog Pazara;\n46) registarsko područje Novi Sad (НС-NS), koje obuhvata teritoriju opština: Bač, Bački Petrovac, Beočin, Žabalj, Srbobran, Sremski Karlovci, Temerin, Titel i grada Novog Sada;\n47) registarsko područje Pančevo (ПА-PA), koje obuhvata teritoriju opština: Alibunar, Kovačica, Opovo i grada Pančeva;\n48) registarsko područje Paraćin (ПН-PN), koje obuhvata teritoriju opštine Paraćin;\n49) registarsko područje Petrovac na Mlavi (ПТ-PT), koje obuhvata teritoriju opštine Petrovac na Mlavi;\n50) registarsko područje Peć (ПЕ-PE), koje obuhvata teritoriju opština: Istok, Klina i Peć;\n51) registarsko područje Pirot (ПИ-PI), koje obuhvata teritoriju opština: Pirot, Babušnica, Bela Palanka i Dimitrovgrad;\n52) registarsko područje Požarevac (ПО-PO), koje obuhvata teritoriju opština: Veliko Gradište, Golubac, Žabari, Žagubica, Kučevo, Malo Crniće i grada Požarevca;\n53) registarsko područje Požega (ПЖ-PŽ) koje obuhvata teritoriju opštine Požega;\n54) registarsko područje Priboj (ПБ-PB), koje obuhvata teritoriju opštine Priboj;\n55) registarsko područje Prizren (ПЗ-PZ), koje obuhvata teritoriju opština: Prizren, Gora, Orahovac i Suva Reka;\n56) registarsko područje Prijepolje (ПП-PP), koje obuhvata teritoriju opštine Prijepolje;\n57) registarsko područje Priština (ПР-PR), koje obuhvata teritoriju opština: Glogovac, Kosovo Polje, Lipljan, Obilić, Podujevo i grada Prištine;\n58) registarsko područje Prokuplje (ПК-PK), koje obuhvata teritoriju opština: Prokuplje, Blace, Žitorađa i Kuršumlija;\n59) registarsko područje Raška (РА-RA), koje obuhvata teritoriju opštine Raška;\n60) registarsko područje Ruma (РУ-RU), koje obuhvata teritoriju opština: Ruma, Irig i Pećinci;\n61) registarsko područje Svilajnac (СВ-SV), koje obuhvata teritoriju opštine Svilajnac;\n62) registarsko područje Senta (СА-SA), koje obuhvata teritoriju opština Senta i Ada;\n63) registarsko područje Sjenica (СЈ-SJ), koje obuhvata teritoriju opštine Sjenica;\n64) registarsko područje Smederevo (СД-SD), koje obuhvata teritoriju grada Smedereva;\n65) registarsko područje Smederevska Palanka (СП-SP), koje obuhvata teritoriju opštine Smederevska Palanka;\n66) registarsko područje Sombor (СО-SO), koje obuhvata teritoriju opština: Apatin, Kula, Odžaci i grada Sombora;\n67) registarsko područje Sremska Mitrovica (СМ-SM), koje obuhvata teritoriju grada Sremske Mitrovice;\n68) registarsko područje Stara Pazova (СТ-ST), koje obuhvata teritoriju opštine Stara Pazova;\n69) registarsko područje Subotica (СУ-SU), koje obuhvata teritoriju opštine Mali Iđoš i grada Subotice;\n70) registarsko područje Surdulica (СЦ-SC), koje obuhvata teritoriju opštine Surdulica;\n71) registarsko područje Topola (ТО-TO), koje obuhvata teritoriju opštine Topola;\n72) registarsko područje Trstenik (ТС-TS), koje obuhvata teritoriju opštine Trstenik;\n73) registarsko područje Tutin (ТТ-TT), koje obuhvata teritoriju opštine Tutin;\n74) registarsko područje Ćuprija (ЋУ-ĆU), koje obuhvata teritoriju opštine Ćuprija;\n75) registarsko područje Ub (УБ-UB), koje obuhvata teritoriju opštine Ub;\n76) registarsko područje Užice (УЕ-UE), koje obuhvata teritoriju opština: Arilje, Kosjerić, Čajetina i grada Užica;\n77) registarsko područje Uroševac (УР-UR), koje obuhvata teritoriju opština: Uroševac, Kačanik, Štimlje i Štrpce;\n78) registarsko područje Čačak (ЧА-ČA), koje obuhvata teritoriju grada Čačka;\n79) registarsko područje Šabac (ША-ŠA), koje obuhvata teritoriju opština: Vladimirci i grada Šapca;\n80) registarsko područje Šid (ШИ-ŠI), koje obuhvata teritoriju opštine Šid.


Bošnjaci za šest godina izgradili veleljepni Islamski centar u Mainzu | INS\nIpak, iza ovog uspjeha stoje godine napornog rada i predanog organiziranja. Prethodno je ovaj Centar promijenio čak pet lokacija i tri imama. Prvi imam bio je Halil ef. Makić. Njegovim odlaskom na studije šerijatskih znanosti imamsku dužnost preuzima Dževdet ef. Mujović, zatim Bekir ef. Šuško, da bi 2004. godine na mjesto imama ponovno došao sadašnji imam, tada već svršenik Univerziteta u Medini Halil ef. Makić, prenosi Stav.


/Dokumentovanje i pamcenje/Kosovska knjiga pamćenja\nFHP istražuje počinjene ratne zločine i povrede ljudskih prava na Kosovu.\nKosovska knjiga pamćenja predstavlja poimenični popis svih žrtava [u periodu od 1.1.1998. do 31.12.2000.] zajedno sa utvrđenim okolnostima njihovog stradanja. Realizacija popisa sprečiće političke zloupotrebe i manipulacije brojem žrtava, odlučujuće će pomoći da se društvo suoči sa činjenicama o stradanjima u ovom sukobu, i pomoći će da se u javnosti izgradi kultura sećanja.\nPrema procenama nekoliko nezavisnih izvora, tokom oružanih sukoba na Kosovu ubijeno je između 8.000 i 10.000 Albanaca. Broj stradalih Srba, Roma, Bošnjaka i žrtava ostalih nacionalnosti, prema procenama kreće se između 2.000-2.500. Prema podacima Međunarodnog komiteta crvenog krsta (MKCK) od 22. maja 2009. godine još 1.906 lica [pripadnika svih etničkih zajednica] se i dalje vodi kao nestalo.\nIstraživanja na Kosovu i u Srbiji provode timovi od po dva istraživača. Oni prikupljaju podatke prvenstveno uzimanjem izjava od svedoka, članova porodica i drugih osoba koje imaju saznanja o stradanju i nestancima žrtava. Pored izjava, istraživači prikupljaju i relevantnu dokumentaciju, kao i fotografije [žrtava, spomenika i dr]. Dokumentaciju analizira pet analitičara, koji na osnovu dobijenih podataka sačinjavaju nove ili dopunjavaju već sastavljene zapise o žrtvama. Zapisi se u nacrtu organizuju najpre hronološki, zatim prema mestu stradanja, i na posletku prema izvorima podataka.\nOd 1.9.2007. godine, kada su analitičari počeli da pišu kratke zapise, pa do 31.8.2009. godine, napisano je ukupno 4.874 zapisa koji opisuju sudbinu 8.752 žrtve stradanja, otmica i nestanaka, što predstavlja 63,46% ukupnog broja žrtava evidentiranih u bazi podataka [13.790]. U 951 zapisu opisana je sudbina 3.562 žrtve koje su stradale u masovnim zločinima.\nDo sada je opisana sudbina: 7.636 Albanca, 845 Srba, 109 Roma, 64 Bošnjaka, 34 Crnogorca, 22 Aškalije, šest Goranaca, 13 Egipćana, šest Turaka, dva Rusa, jednog Hrvata, dva Mađara, jednog Makedonca, jednog Bugarina, jednog Rusina, dva Slovenca, jednog Jugoslovena, i šest žrtava čija se nacionalnost nije mogla utvrditi.\nNa sledećim linkovima možete pogledati vesti i fotografije sa prezentacija popisa ubijenih, nestalih i stradalih, kao i preuzeti kompletne prezentacije sa podacima u PDF formatu.\nPrezentacija popisa ubijenih, nestalih i stradalih u Orahovcu/Rahovec\nPrezentacija popisa ubijenih, nestalih i stradalih u Đakovici/Gjakovë\nPrezentacija popisa ubijenih, nestalih i stradalih u Lipljanu/Lipjan\nPrezentacija popisa ubijenih, nestalih i stradalih u Meji/Mejë\nPrezentacija popisa ubijenih, nestalih i stradalih Srba, Roma, Bošnjaka, Crnogoraca i drugih nealbanaca na Kosovu\nPrezentacija popisa ubijenih, nestalih i stradalih u Kosovu Polju/Fushë Kosovë\nPrezentacija popisa ubijenih, nestalih i stradalih u selu Izbica/Izbicë\nPrezentacija popisa ubijenih, nestalih i stradalih u opštini Srbica/Skenderaj\nPrezentacija popisa ubijenih, nestalih i stradalih u opštini Prizren/Prizren.\nPrezentacija popisa ubijenih, nestalih i stradalih u opštini Peć/Pejë.\nPrezentacija popisa ubijenih, nestalih i stradalih u opštini Mitrovica/Mitrovicë.\nDokumentovanje i pamćenje\nPosted On 27th May 2011 ~ Comments Off on Dokumentovanje i pamćenje\nVizija U regionu podložnom političkim manipulacijama zbivanjima u prošlosti, dokumentacija koju uz velike napore sakuplja FHP, zasnovana na izjavama i ispovestima svedoka i žrtava, usmenoj


Tri vrste seksa za kojima muškarci žude\nNaslov: Tri vrste seksa za kojima muškarci žude Sub Mar 28, 2009 1:15 pm\nMožda mislite da znate napamet seksualne navike i sklonosti vašer partnera, ali bise se iznenadile koliko faktora zapravo utiče na želje vašeg muškarca.\nIako ste možda navikli da imate energičan seks na najenobičnijim mestima, u jednom trenutku vaš partner će poželeti staromodno vođenje ljubavi u krevetu.\nHormoni, stres, pa čak i doba dana izazivaju promene u visini i vrsti muške požude, kaže dr Džefri Vajt, seks terapeut. Zato pratite dole naveden predznake i savete kako da izađete u susret njegovim potrebama.\nKada vaš muškarac doživi neki uspeh – bilo to unapređenje na poslu ili pobeda u sportu, on će po dolasku kući poželeti žestoki seks. Razlog? Njegovi instinkti alfa mužjaka se bude. „Kada muškarci pobede u sportu, čak i kada ga samo gledaju i njihov omiljeni tim trijumfuje, ili kada dobiju povišicu na poslu, nivo testosterona se drastično podiže,“ kaže dr Helen Fišer, autorka knjige Zašto volimo. U prevodu, u ovakvim situacijama oni su ponešeni hormonima i žele da vam prirede jednu ozbiljnu partiju zadovoljstva.\nŠta da radite: Vaš muškarac je već dovoljno nadražen činjenicom da mu testosteron struji kroz telo. Najbolje bi bilo da ga dodatno uzbudite i motivišete tako što ćete se lagano skidati dovoljno blizu da može da vidi sve vaše čari, ali dovoljno daleko da ne može da vas dotakne. „Sam pogled na vaše golo telo može još povećati nivo testosterona, dodatno hraneći njegovu želju,“ objašnjava dr Fišer. Ukoliko želite da ga potpuno izludite, neka vas posmatra dok se dodirujete po erogenim zonama, a zatim, posle par minuta ’mučenja’, dozvolite mu da vas konačno zgrabi. Na ovaj način isprovociraćete animalni instinkt u vašem partneru, koji će verovatno poželeti da vas uzme stojeći, uza zid, jer jer je to jako zahtevna poza u kojoj će on biti dominantan. U svakom slučaju, oboma vam sleduje žestoka vožnja.\nŽene nisu jedine koje vole lagani, senzualni seks kakav viđamo u romantičnim filmovima. Iznenađujuće, muškarci žude za ovom vrstom intimnosti pošto su doživeli nešto novo ili neobično, tvrdi Ivon K. Fulbrajt, autoka knjige Vodič za vreli i siguran seks. „Nova iskustva u muškarcima oslobađaju dopamin, koji je pravi okidač požude,“ kaže Fulbrajtova. Zato se nemojte čuditi kada u nekom novom okruženju, na primer na putovanju, vaš dečko poželi da vam se uvuče pod pokrivač da bi imao pravi romantični seks. Osim toga, situacije koje podižu adrenalin, poput gledanja horor filma ili bandži džampinga, takođe oslobađaju domapin, zbog čega će on poželeti da vam se emotivno približi seksom ili, u ovom slučaju – vođenjem ljubavi.\nŠta da radite: Posle neke nove aktivnosti, odvedite ga kući i probajte senzualnu pozu Jab-Jum iz Kama Sutre, koja hrani vašu mentalnu i fizičku vezu. Sedite mu u krilo licem prema njemu, dok su i vaše i njegove noge umotane oko leđa onog drugog. U ovoj pozi možete gledati jedno drugo u oči, dok su vam ruke slobodne da istražuju po telu. Na ovaj način i vaše i njegovo telo je potpuno slobodno za dodirivanje, dok su vam intimni delovi potpuno spojeni. Vašim laganim pomeranjem gore-dole obezbedićete vrhunac i vama i partneru.\nNeki muškarci vole ovakav seks samo u retkim prilikama, obično kada su izložni stresu, dok je za druge on pravi raj jer takoreći ne moraju da se pomere da bi osetili vrhunsko zadovoljstvo. Oni koji ipak nisu toliko lenji, najčešće su upravo preživeli neku psihički napornu situaciju, poput sukoba sa šefom i prilično su neraspoloženi. Seks će ih naravno, povratiti, ali oni u takvim trenucima imaju volju samo da otkopčaju šlic, te će se samo to od njih i zahtevati. „Anksioznost izaziva proizvodnju dopamina i testosterona koji, u kombinaciji sa svakodnevnim stresom i iscpljenošću dovode do toga da muškarac želi oslobođenje od stresa seksom koji ne zahteva mnogo napora,“ kaže Ivon K. Fulbrajt. Ukoliko dozvolite vašem muškarcu da ima ’lenji’ seks, pomoći ćete mu i psihički, tvrde stručnjaci, on će osetiti olakšanje što ne mora uvek da se trudi i može da se prepusti vašoj komandi.\nŠta da radite: Najpre mu možete prirediti masažu koja će mu pomoći da se opusti i malo oraspoloži. Iskoristite činjenicu da ste glavni; lezite preko njega i polako mu ljubite vrat, skinite majicu i pređite na akciju ispod pojasa.\nEkstra savet: posvetite se naročito predelu između karlice i unutrašnje butine i dirajte ga jezikom, jer to izaziva fantastičan osećaj u donjem delu tela. Izaberite pozu ’obrnuta jahačica’, pa mu sedite u krilo okrenuti leđima i držite se za njegove butine radi ravnoteže. U ovoj pozi on će uživati jer ima pogled na vašu guzu i mogućnost da vas dira po grudima i struku, a vi ćete dobiti dobru stimulaciju klitorisa un minimalan fizički napor vašeg partnera.\nNaslov: Re: Tri vrste seksa za kojima muškarci žude Ned Mar 29, 2009 12:21 am\nTako lepo sve opisano sad moram naci i nesto musko da to i primenim


NK TOŠK: Press konferencija. - TESANJ.NET\nNK TOŠK: Press konferencija.\nSportski savez Opcine Tesanj 09.08.2018. NK TOŠK, Nogomet Comments\nU srijedu, 08.08.2018. godine, u prostorijama Nogometnog kluba “TOŠK” Tešanj održana je konferencija za novinare, na kojoj je javnosti obznanjen novi generalni sponzor kluba – Vinarija “Belje” iz Hrvatske, a predstavljen je i novi dres kluba.\nKonferenciju je otvorio novi sekretar kluba Sanel Dedić, koji je predstavio izlagače po temama. Prisutnima su se obratili predsjednik UO Edin Jabandžić, potpredsjednik UO Edin Mujčić i šef stručnog štaba Ajdin Mrguda koji su, svako iz svog domena rada, izvijestili o aktivnostima u proteklih 50 dana rada.\nIstaknuto je da je klub finansijski konsolidovan i stavljen na čvrste noge, te da se i dalje radi na marketingu i da se očekuju još bolji rezultati. Takođe, u planu je i nastavak infrastrukturnih radova, završetak zapadne tribine, još 800 PVC sjedalica i izmještanje klubane na prostor ispod tribina.\nŠto se tiče igračkog kadra, klub je napustilo 9 a došlo 10 novih igrača što je, kako je pojasnio šef struke Mrguda, stvorilo dovoljnu igračku konkurenciju, te da je oformljen tim za jednog stabilnog prvoligaša.\nNakon 10 pripremnih utakmica, TOŠK-a u nedjelju očekuje prva utakmica nove sezone, protiv “Bratstva” iz Gračanice, i prvi pravi ispit.\nŠta još reći, osim “Svi na Luke!“\nPrevious 16. RASTOK FEST u Jelahu\nNext Početak sezone 2018/2019. Prve nogometne lige FBiH: TOŠK dočekuje Bratstvo.


Foto: Arhiva | Počelo suđenje Sadiku Ahmetoviću za zloupotrebu položaja\nSrna 02.03.2021 17:46\nSARAJEVO - U Sudu BiH danas je počelo suđenje bivšem ministru bezbjednosti u Savjetu ministara Sadiku Ahmetoviću za zloupotrebu položaja ili ovlaštenja.\nOptužnica tereti Ahmetovića da je kao ministar bezbjednosti od kraja 2011. do septembra 2012. godine, kako bi pribavio nezakonitu imovinsku korist Adnanu Bektiću, potpisao s njim četiri ugovora o djelu.\nUgovori su potpisani kako bi se stvorio privid da Bektić obavlja poslove i zadatke koji se odnose na izradu dokumentacije, prikupljanje podataka, pripremu strateških planova i informacija o stanju bezbjednosti u pojedinim oblastima, među kojim su organizovani kriminal, terorizam, javni red i mir, kao i druge poslove iz djelokruga Ministarstva bezbjednosti.\nU optužnici se navodi da Bektić nikada nije obavio naručene poslove iz ugovora o djelu, nego je nastavio voziti ministra, iako u tom periodu nije bio zaposlen kao vozač.\nOna je navela da je ministar znao da Bektić nije izvršavao naručene poslove, kao i da je rekao da se ne sjeća nijedne riječi iz ugovora, niti šta mu je bio posao, niti je bilo šta radio osim što je pred kraj mjeseca pisao nešto u formi izvještaja.\nHubjerova je navela da je Bektić prije potpisivanja prvog ugovora o djelu bio vozač u Ministarstvu bezbjednosti i radio je po ugovoru o radu.\nOna je istakla da ovakva zloupotreba nije mogla biti urađena bez znanja ministra i da je riječ o školskom primjeru zloupotrebe položaja.\nAhmetovićeva odbrana je navela da u ovoj fazi postupka neće iznositi uvodnu riječ, prenijela je Balkanska istraživačka mreža (Birn).\nSuđenje će biti nastavljeno 8. marta, kada je planirano saslušanje prvih svjedoka optužbe.


PORAZ PODNO BIOKOVA Nikad u 1.B ligi mlađe kapekaške momčadi ! 14:9 za Galeba\nKategorija: Vaterpolo\tKreirano: 11 Ožujak 2018\tObjavljeno: 11 Ožujak 2018\nMAKARSKA - ' Pa i nije t o bilo tako loše, obzirom da je ovo bila i najmlađa kapekaška momčad koja ja zaigrala uopće jednu utakmicu 1. B vaterpolo lige ' rekao nam je trener Emil Nikolić nakon utakmice 8.kola tog natjecanja u kojoj su njegove kapice poražene u Makarskoj od Galeb MR-a rezultatom 14:9 ( 5:3, 5:1, 2.2, 2:3) .\nDo poluvremena je bilo manje-više sve završeno , vodstvo domaćina od visokih 10:4 u čijim je redovima 'carevala ' četvorka Šerić i Kaleb uz po četiri gola , te Popović i Ivandić po 3 gola .\nStranu zapisnika koja je pripadala KPK ispunili su pak golovima Farčić 4, Denoble 2, a po jedan su se put u listu strijelca upisali su se A.Radovanović, Rakočević i kapetan Lovor lozica. Na vratima je uz 11 obrana bio Andrija Botica, za prvu momčad debitirao kadet Toni Mozara . Još su igrali Peručić, T.Fabris, F.Filippi , Tedeschi, Šegedin i V.Radovanović ,a Emilu Nikoliću asistirao je kao pomoćni Marjan Kosović.


"Božur" je već tri decenije pouzdana podrška u najtežim trenucima\n“Božur” je već tri decenije pouzdana podrška u najtežim trenucima\nU životu svakog od nas postoje lepi i radosni trenuci, ali postoje i oni tužni i teški. I u jednim i u drugim, koji zajedno čine život, važno je imati sigurnu i pouzdanu podršku. U onim tužnim, ali neminovnim periodima našeg života, podršku onima kojima je potrebna već tri decenije pruža Pogrebno preduzeće “Božur”.\nKada izgubimo blisku i voljenu osobu, od najveće pomoći je da neko preuzme brigu oko organizovanja poslednjeg ispraćaja i da to uradi profesionalno, stručno, diskretno i nenametljivo.\nPogrebno preduzeće “Božur” iz Zrenjanina svih ovih godina i decenija posvećeno i profesionalno izlazi u susret potrebama svojih klijenata i spremno je da pruži sve usluge u vezi sa organizovanjem pogreba.\nU najtežim trenucima dobro je znati da ćete na jednom mestu obaviti sve što je potrebno za dostojanstven oproštaj sa voljenom osobom.\nPomenuto preduzeće će preuzeti kompletnu brigu oko poslednjeg ispraćaja, i to na profesionalan i posvećen način.\n“U najtežim trenucima potrebe naših klijenata su na prvom mestu. Svesni smo njihove tuge i njihove potresenosti. Zato činimo sve da im olakšamo te trenutke, time što ćemo mi uraditi sve što je potrebno za dostojanstven ispraćaj. Ostavićemo najbliže da tuguju, a ono što se mora uraditi i u tim najtužnijim danima, uradićemo mi”, kažu u “Božuru”.\nZa svoje klijente “Božur” je dostupan 24 sata, sedam dana u nedelji.\nPogrebno “Božur” se nalazi u ulici Brigadira Ristića 9 (kod Nove pijace). Kontakt telefoni su 023 566 249 i 063 522 299.\nZa sve informacije možete se obratiti i putem Fejsbuk profila Pogrebnog Božur.\nPolicija u automobilu pronašla oko 40 kilograma rezanog duvana\nSaopšteni najnoviji podaci o broju zaraženih u Srednjobanatskom okrugu


Jel sa akcizama kucnuo Dodikov čas i sat\nPao je aprilski snijeg, pale su akcize, a uskoro bi mogla pasti i Vlada Republike Srpske. Znam dan i čas kada će biti povećene akcize i usvojena četiri Zakona u Parlamentu BiH, samouvjereno i bahato u svom već prepoznatljivom stilu izjavio je Milorad Dodik nakon sporne telefonske sjednice Savjeta ministara BiH. Dan, sat i čas je kucnuo, a uprkos velikim pritiscima sa raznih strana Zakon o akcizama, kao i Zakon o osiguranju depozita banaka u BiH i prateći zakoni, danas nisu usvojeni u Predstavničkom domu PS BiH.\nOd dodatnog povećanja akciza i novog pogubnog kredita MMF-a, koji bi se potrošio za krpljenje budžetskih rupa i kupovanje socijalnog mira pred izbore 2018. godine, očito da nema ništa u skorijem periodu. Cvijanovićka je sa dvorskom pratnjom džaba otputovala preko bare u Vašington, i teško da će uspjeti da isprosi neku novu tranšu MMF-a i Svjetske banke na kašikicu.\nIstovremeno sa nestankom novaca počeli su i sukobi nezajažljivih i nezadovoljnih krimilanih struktura unutar režima, a nasilje bi moglo neklontrolisano da eskalira. Dodik možda i zna da je kucnuo dan, čas i sat kada će njegov režim i nakaradni sistem da se srušio kao kula od karata, jer su upravo su Dodik i njegov sabrat Bakir najveći gubitnici kraha „reformskih zakona“ koji su se na silu pokušali progurati i usvojiti u parlamentarnoj proceduri.\nPoslije kiše uvijek dođe sunce, pa bi i Republiku Srpsku nakon iznenadnog snijega u aprilu moglo napokon obasjati toplo majsko sunce.


MLADIĆ M.V. (22) uhapšen je zbog napada na maloletnika u dvorištu vrtića u Obrenovcu.\nKako saznajemo, mladić je iz Beograda, sa Vračara, a nakon hapšenja određeno mu je zadržavanje i uz krivičnu prijavu biće priveden u OJT u Obrenovcu na dalje postupanje.\nMladić S.B. (17) izboden je nožem u dvorištu vrtića "Zeka" u Obrenovcu.\npolicija hapšenje Obrenovac napad vrtić


Dejan Kostadinović opet na tronu -\nDejan Kostadinović opet na tronu\n19.01.2019. Srđan Ilić Društvo Ostavi komentar\nPovodom Bogojavljenja, jednog od najvećih hrišćanskih praznika, danas je na Južnoj Moravi kod Katuna ,pored Separacije „Jakovljević i sin”, održano tradicionalno takmičenje za Časni krst. Prvi do krsta, kao i prošle godine, doplivao je Dejan Kostadinović, 27. godišnji rudar iz Bobovišta. Na drugo mesto plasirao se njegov rođeni brat Dragan Kostadinović, student četvrte godine niškog Pravnog fakulteta, dok je treću poziciju izborio Filip Pantović, profesor fizičke kulture iz Tešice.\nPobednik Dejan Kostadinović\nSva tri takmičara nagrađeni su peharima koje im je uručio predsednik Skupštine opštine Aleksinac Grujica Veljković.\nPlivanje za Časni krst je održano sedmi put zaredom i okupilo je najveći broj učesnika do sada. Posle liturgije i lekarskog pregleda, u hladnu Moravu skočilo je 19 takmičara iz Aleksinca, Niša, Gornje Toponice, Tešice, Moravca, Žitkovca, Donjeg Adrovca, Bobovišta i Kraljeva.\nDrugo mesto pripalo je Draganu Kostadinoviću\nMeđu njima prvi put i jedna dama ‒ Emilija Jevtić, šumarski tehničar iz Žitkovca. Kao i lane, i ove godine najstariji učesnik bio je Živorad Rajković, 73. godišnji penzioner iz Niša.\nFilip Pantović, treće mesto\nUz pomoć pokrovitelja i sponzora, takmičenje je organizovala Crkvena opština u Stancima na čelu sa sveštenikom Stefanom Milanovićem.\nPrevious Post:DRUGA LIGA SRBIJE: Napredak kreće u odbranu svojih snova\nNext Post:NAPRETKOV ”ČAS” KOŠARKE, POKORENA I SMEDEREVSKA PALANKA


"Vršačko kulturno leto" - manifestacija koja odoleva vremenu\nTradicionalna manifestacija "Vršačko kulturno leto" zvanično je počela juče, programom "Deci na dar". Organizator je Kulturni centar Vršac, a program se odvija se na više lokacija u gradu: Kulturni centar (Sterijina 62), Dom Vojske (ulaz pored Biblioteke) i Muzički paviljon na Gradskom trgu.\nIdeja nastanka i organizovanja "Vršačkog kulturnog leta" ima za cilj da upotpuni letnji period adekvatnim kulturnim sadržajima, i jedna je od retkih ovoga tipa u zemlji i koja se u vršcu organizuje godinama unazad.\n- U toku avgusta, gotovo svakodnevno, na različitim lokacijama u širem centru Vršca, odvijaju se programi koncipirani tako da zadovolje ukuse najšire publike, različitih uzrasta, te senzibiliteta. Baziraju se, prevashodno, na angažovanju lokalnih umetničkih kapaciteta, kao i promovisanju mladih, neafirmisanih ili malo afirmisanih autora iz svih oblasti umetničkog stvaranja i delovanja.Koncerti, večernje predstave na otvorenom sa poznatim televizijskim licima, lagane večeri ispunjene čitanjem poezije, revije filmova na otvorenom, dečije predstave, plesni performansi, folklorni koncerti, večeri uz gitaru deo su onoga što publika u Vršcu ima priliku da vidi u toku avgusta meseca u okviru maifestacije Vršačko kulturno leto, kažu za portal eVršac, u Kulturnom centru Vršac.\nDa podsetimo, u saradnji sa ambasadama raznih zemalja do sada su se u Vršcu, u okviru ove manifestacije, predstavile mnoge zemlje, a u planu je da se nastavi u tom pravcu sa ciljem prikazivanja drugih kultura u našem gradu. Vremenom Vršačko kulturno leto raslo, razvijalo se i zauzelo među sugrađanima sigurno mesto na mapi omiljenih lokalnih manifestacija.\nOno što je zadržalo jeste kreativnost i inovativnost u programskom segmentu i skoro već jednu deceniju uspeva da svojoj publici ulepša i upotpuni letnji period u Vršcu.\nPrvi u nizu planiranih programa jesu Dani Italije, u periodu od 6. do 12. avgusta, koji se realizuju u saradnji sa Italijanskim Institutom iz Beograda.\nTada ć, kako je najavljeno, u prostoru Doma vojske svi zainteresovani moći će da pogledaju reviju italijanskog filma kao i izložbu „Živeo Kavandoli“.\n- Od programa u prvoj sedmici očekuje nas još i nastup ruske grupe Perezvon, u Muzičkom paviljonu u utorak 7. avgusta od 20h, potom koncert legendi vršačkog roka iz zemlje i inostranstva; Nelu (Njujork), Gorki (Vankuver), Čapa (Pariz), Čole (Beč), Pop (Kikinda), Cole, Vale, Rile, Aca i mnogi drugi koji će nas provesti kroz istoriju rokenrola u našem gradu, u petak, 10. avgusta od 21h u prostoru Muzičkog paviljona. U subotu 11. avgusta od 20:30h, u dvorištu Doma vojske, publika će moći da pogleda večernju predstavu „Crveni šešir“ sa Minom Lazarević i Nadom Blam u ulogama, kažu za portal eVršac, u Kulturnom centru Vršac.


Kompanija za elektroinstalacije u Sloveniji/EU! • DATA d.o.o.\nEU, Osnivanje poduzeća Biznis u EU, biznis u Sloveniji, elektroinstalacije, Otvaranje kompanije u Sloveniji\nKompanija za elektroinstalacije često se otvara u Sloveniji. Sa slovenskom kompanijom imate mogućnost jednostavnog rada i poslovanja u Sloveniji kao i u drugim zemljama EU. Strani građanini najviše otvaraju društvo sa ograničenom odgovornošću (d.o.o.).\nZa otvaranje d.o.o. potreban vam je minimalni početni kapital u iznosu od 7500 EUR, slovenački poreski brojevi za osnivače i zastupnike vaše firme kao i poslovna adresa vaše kompanije. DATA za vas pripremi sve potrebne dokumente za otvaranje kompanije, takođe vam nudi i usluge poslovne adrese, gdje možete koristiti našu adresu firme za poslovnu adresu vaše kompanije. Takođe vam možemo ponuditi mesečne knjigovodske usluge i pravne usluge.\nKompanija za elektroinstalacije i uslovi\nZa obavljanje delatnosti elektoinstalacija vaša kompanija mora registrovati šifru 43.210 u skladu sa Slovenačkom standardnom klasifikacijom (SKD). Pored toga mora kompanija za elektroinstalacije imati zaposlene primerno obrazovane kadre. To znači da vaši zaposleni, koji će vršiti radove na području elektroinstalacija moraju imati završenu srednju strukovnu školu. Za obavljanje delatnosti elektroinstalacija potrebna vam je isto zanatska dozvola.\nKompanija za elektroinstalacije i zapošljavanje stranca\nDa bi vaša kompanija za elektroinstalacije u Sloveniji mogla zaposliti strane radnike, potrebno je da firma ispuni jedan izmed uslovov aktivnog poslovanja:\nobaviti investiciju u osnovna sredstva u iznosu 50.000 EUR u prvih 6 mjeseci od registracije firme (kupovina nekretnine, vozila, opreme)\nzaposliti najmanje 1 osobu sa EU pasušem za puno radno vreme za 6 mjeseci\nu svakom mjesecu od zadnjih 6 mjeseci ostvariti prihode u minimalnom iznosu 10.000 evra na transakcijski račun vaše firme otvoren u Sloveniji


Istinomer - Aleksandar Vučić i “prvi put u istoriji”\nPočetna Članci Analize Analize Aleksandar Vučić i “prvi put u istoriji”\n"Ovo će verovatno biti prva godina od 1945. godine da imamo takvu projekciju, bez obzira što ćemo i Rusima da isplatimo 100 miliona evra i što smo za penzije dali 100 miliona evra jednokratne pomoći", pohvalio se premijer najavljujući budžet za 2017. godinu. Kako je objasnio, Vlada mora da plati 100 miliona evra duga Petrohemije, i još toliko na ime jednokratne pomoći penzionerima od 5.000 dinara. (Tanjug, 1. 12. 2016. godina)\n"Znate li da imamo po prvi put suficit u trgovini sa Rumunijom. Po prvi put imamo suficit sa zemljom koja ima 21 milion stanovnika. Prvi put imamo suficit u trgovini sa Hrvatskom, nikada nismo imali suficit u trgovini sa Hrvatskom." (Ćirilica TV Happy, 20. 11. 2016. godine)\n"Odnosi sa Hrvatskom nisu sjajni, ali su prvi put postavljeni na racionalne osnove. Bar se ne lažemo,” ocenio je premijer odnose sa Hrvatskom nakon dolaska Andreja Plenkovića na čelo hrvatske Vlade. (Globus, 22. 11. 2016. godine)\n"Što se tiče zasnivanja porodica, mi smo dali, videli ste prvi novac za Slavicu Đukić Dejanović da bi upravo mogla da istraži koje su to javne politike, šta je to što mi treba da uradimo da bismo mogli da podstaknemo natalitet." (5. 12. 2016. godine, Otvoreni parlament)\n"Podsećam vas na zvaničnu izjavu Svetske banke, ove godine, izdatu da Srbija prvi put posle mnogo godina smanjuje rizik od siromaštva. Nismo zadovoljni, za 0,5% je smanjen broj siromašnih, verujemo da će u 2016. godini kada dođe izveštaj biti 1%, u 2017. godini novih 1,5% možda čak i 2%." (5. 12. 2016. godine, Otvoreni parlament)\n"Ne znam da li ste primetili, po prvi put smo odvojili milijardu, 10 miliona evra više, od 10 miliona evra smo odvojili direktno za IT sektor para koje nismo odvojili prošle godine. To su potpuno nove pare. Ne razumem se previše kako i na koje načine to mi mislimo da finansiramo, jer sam Anu pozvao i na taj sastanak sa tim klincima koje sam imao, klinicima, ljudi od 20, 30 i 30 i kusur godina, dakle koji su prosto genijalci koji znaju taj posao, slušao sam, pitao sam koliko novca treba da izdvojimo za te stvari."\n(5. 12. 2016. godine, Otvoreni parlament)\n"Idite, po prvi put ćete deonicu Beograd – Vršac brže preći vozom, nego što ćete preći automobilom. Da li je to idealno ili je to sve? Nije." (1. 11. 2016. godine, Otvoreni parlament)\n„Prvi put nemamo manjak u državnoj kasi, javni dug nam ne raste, neće ni dostići 75 odsto BDP, a već ćemo krenuti da ga obaramo”, rekao je Vučić povodom suficita u republičkom budžetu. (Politika, 1. 9. 2016 godine)\nPremijer Vučić početkom juna 2016. godine saopštio da je prosečna plata u aprilu prvi put prešla 400 evra, a čime se Istinomer detaljnije bavio.\nAleksandar Vučić izjavio je na poslednjoj konferenciji za medije da je Srbija nekada imala i po tri-četiri rebalansa, ali da “ovo može da se dogodi da bude prva godina u istoriji Srbije kada nećemo imati rebalans, mislim da je to velika vest za sve građane”. (Konferencija za medije, 29. 7. 2015. godine)\nOd pobede na parlamentarnim izborima u martu prošle godine Aleksandar Vučić je u više navrata tvrdio da se nešto dešava “prvi put u istoriji Srbije”.\n“Srbija u prvih 40 dana ove godine nema deficit prvi put u novijoj istoriji."\n"Gotovo niko ne dočeka ovakav dan koji sam ja dočekao, da posle 20 godina lista koju sam vodio ima najbolji rezultat u istoriji višepartijskog sistema u Srbiji. Govorim o broju glasova, ne o broju mandata. Više od one Miloševićeve, čak iz 1990."\n"Rokove koje smo sebi dali u potpunosti ćemo ispuniti, to će biti najbrže sastavljena vlada od 1993.”\n"Biće to najduži ekspoze od svih dosadašnjih, da narod vidi šta je naše nasleđe, s čim se suočavamo i sa čim moramo da se izborimo."\n"Kompanija 'Er Srbija' ove godine će prvi put u istoriji zaraditi novac i neće ga tražiti od države, a do kraja 2015. godine uspostaviće letove za SAD."\n"Ja sam predsednik Vlade Srbije, izabran možda ne uz najveći broj mandata, ali uz najveći broj glasova u savremenoj istoriji Srbije."\n"Srbija ove godine prvi put u istoriji ima veću trgovinsku razmenu sa Austrijom od Hrvatske. Srbija je po prvi put postala najveća ekonomija na zapadnom Balkanu." Seebiz, 4. 6. 2014. godine\n"Po prvi put u srpskoj istoriji, u savremenoj političkoj srpskoj istoriji se događa nešto ovako. Događa se da priznamo i da jasno i nedvosmisleno govorimo u kakvoj situaciji se naša država nalazi i da govorimo o tome kakao da iz te situacije i krize izađemo."\nOtvoreni parlament, 24. 10. 2014. godine"\nImamo naplatu akciza i za naftu, što smo negde očekivali, veću od planiranog, ali po prvi put imamo i naplatu akciza za duvan veću od planirane, što je za nas iznenađujuće, da vam iskreno kažem."\n"Više smo uzeli na PDV sada nego u istoriji, čak 42,5 milijardi dinara za oktobar mesec.” Tanjug, 3. 11. 2014. godine\nInformator SNS, 6. 11. 2014. godine\n"Svestan sam toga da preduzimam najnepopularnije mere u istoriji Srbije, ali uz te mere i a najavama koje imamo po pitanju „Železare“ i „Petrohemije“, odgovorno kažem da ćemo već naredne godine imati rast od oko 1,15 odsto, a da ćemo u 2016. godini moći da računamo s najvećim rastom u Evropi."\n"Posle veka sukoba, napravili smo iskorak koji se može nazvati istorijskim i umesto sukoba izabrali smo dogovor, a umesto smrti, izabrali smo život.”\n"Želim da ljudi u Srbiji znaju, ovo je prvi budžet u savremenoj istoriji Srbije gde su nam nominalni rashodi niži u odnosu na prethodnu godinu. Dakle, nominalno, ne govorim dakle, da uzimate bilo kakvu klauzulu, nominalno su nam rashodi niži.""Ljudi iz MMF, Svetske banke, IBRD-a svuda kažu, iz svih tih organizacija kažu – najbolji budžet, mi potpisujemo sa vama aranžman, mi sa vama pravimo dogovor. To je prvi put da Srbija postaje sigurna zemlja za buduća pokoljenja."\n"Imali smo čvrstu politiku očuvanja suvereniteta Srbije, poštovali smo sebe, ali smo bili pouzdan parner. Srbija je u savremenoj istoriji najpoštovanija u Evropi i svetu."\n“Odnosi sa Crnom Gorom su možda najbolji u savremenoj političkoj istoriji."\n"Upravo teškim merama, koje je Vlada preduzela, a koje se po prvi put u istoriji Srbije sprovode, pokazuje da se Srbija promenila, i da radom može da menja sebe i budućnost."\nAleksandar Vučićpremijerekspozeobećanjaprvi put u istoriji


NIN / Diplomski rad\nDra�en Kova�evi�, autor stripa "To�ak"\n- Po�elo je tako �to sam odlu�io da za diplomski rad na Fakultetu primenjenih umetnosti napravim strip-album. Dok sam radio na stripu, pojavio se konkurs u ku�i "Glena", pa sam im poslao �etiri table preko Interneta i kratak scenario. Dobio sam prvu nagradu i posle toga je sledio ugovor budu�i da je nagrada podrazumevala objavljivanje rada. Album je iza�ao u januaru i prodaja je dobro krenula, od�tampano je jo� tri hiljade primeraka na osam hiljada po�etnih. Italijani su otkupili prava. Preda mnom je turneja - Brisel, Pariz, Lion - na kojoj �u da predstavim svoj strip.\nNajpre vas upoznaje svetska publika, pa tek onda doma�a...\n- Da, kod nas je novosadska izdava�ka ku�a "Marketprint" morala da otkupi prava od "Glena" za objavljivanje mojih albuma, iako su dobili mnogo bolje uslove nego Italijani, na primer. "To�ak" �e se ovde pojaviti u tira�u od oko hiljadu primeraka, �to je za na�e prilike odli�no.\n�ta mislite o doma�em stripu?\n- Zanimljiv je fenomen da je kod nas andergraund postao mejn strim. Ve�ina autora krenula je u nekom andergraund kvaziintelektualnom pravcu. Ima i autora mejn strima, ali oni su na margini; to niko ne ceni, svi �e re�i da je to komercijalno i da svako mo�e tako da crta. Ovde se autori smatraju umetnicima ako naslikaju tri table stripa s nekom dubokom porukom, politi�kom ili nekom drugom. Strip je pre svega ilustracija, a pri�a treba da bude jasna �itaocu, a ne da razbija glavu �ta je umetnik hteo da ka�e. To nikoga ne zanima. Tr�i�te je uga�eno, a ne postoji ni interesovanje da se osnuju �asopisi koji bi pokazali da ima autora koji znaju da pre svega, dobro zanatski rade.\n�ta odlikuje dobrog crta�a stripa?\n- To je klasi�no zanatsko ume�e. Strip zahteva kompletno likovno znanje, i ne samo likovno, ve� i literarno. Potrebno je imati �to vi�e znanja da biste postali kvalitetan autor stripa.\nNa �emu trenutno radite?\n- Nastavljam serijal "To�ak", radim na drugom albumu. Francuzi vole serijale, a moja pri�a ih je zaintrigirala. "To�ak" je spoj dva �anra - nau�ne i herojske fantastike. Meni vi�e odgovara ovaj drugi �anr, jer nisam toliko izve�ban kao crta� za tehniku budu�nosti, vi�e mi odgovara klasi�ni pristup. Taj �anr podrazumeva da je radnja sme�tena u odre�eni istorijski period, ali nam je ostavljena mogu�nost da izma�tamo radnju, da ubacimo malo magije i fantastike, jer ne postoje ta�ne istorijske �injenice. U Francuskoj je, na primer, popularan pod�anr herojske fantastike dark ili gotic fantasd�, gde preovla�uju mra�ne teme, sa demonima i krvavim, horor scenama. Usput radim i na privatnom projektu sa Aleksandrom Lojanicom, asistentom na odseku za knji�evnost Filolo�kog fakulteta. Osnovni zaplet zasnovan je na Homerovoj "Ilijadi", s tim �to smo umesto Homerovih, ubacili na�e junake. Pri�a je vi�eslojna, ima elemenata i slovenske i helenske mitologije, ali ima i socijalnih momenata. Namenjena je ozbiljnijoj publici.


Iskreno se vole samo žene i vino\nMuškarci koji vole crnke, piju samo crno za "mušku decu", a ko preferira plavuše, konzumira isključivo belo "petrovu sreću" - sve je stvar ukusa\nRadomir Veličković, vlasnik tradicionalne kuće "Suri" sa Kopaonika, odnedavno je postao prvi župski vitez vina. Laskavu titulu dobio je na nedavno održanoj palićkoj berbi, kada je uspešno obavio brojne testove, položio zakletvu na latinskom i zvanično postao član višeg reda vitezova vina Arena Zabatkiensis.\n- Vodopije imaju loš karakter, tvrdio je francuski matematičar i filozof Blez Paskal, ali takvih u našim redovima nema. Prema vinu, kao božjem daru, odnosimo se viteški. Nije, međutim, lako osvojiti ovu laskavu titulu - najpre treba postati gladnik, a potom vitez. Na glavnom testu trebalo je pogoditi vrstu vina, starost i boju, ali je problem bio u tome što mi je zlatna viteška kapa pala preko nosa. Nisam mogao da osetim pravu aromu božanskog pića.\nOpširnije: Radomir Veličković, prvi župski vitez vina, laskavu titulu doneo s Palića\n- U posao sam ušla sa 23 godine, a danas sa još devet koleginica predstavljam Srbiju u EU kao uspešna menadžerka preduzetnik. Ovakvih ambasadora u EU ima 250 - kaže za “Blic” Sanja Knežević, diplomirani arheolog, vlasnik i direktor etno-sela Latkovac kod Aleksandrovca.\nOpširnije: Mlada vlasnica etno sela ambasadorka Srbije u EU\nPoslovne žene Srbije dobile su 10 predstavnica u evropskoj mreži ambasadora ženskog preduzeništva, koju čini 250 preduzetnica iz zemalja EU, saopštilo je Udruženje poslovnih žena Srbije (UPS).\nOsnovna ideja je da se formira mreža uspešnih poslovnih žena koje će služiti kao modeli ponašanja budućim preduzetnicama, širom Evrope. Projekat ambasadorke ženskog preduzetništva realizuje konzorcijum koji čine - Nacionalna agencija za regionalni razvoj, Privredna komora Srbije, Udruženje poslovnih žena Srbije i SIEPA.\nSrpske ambasadorke ženskog preduzetništva su Dragica Božinović -"Novitas" Šabac,Afrodita Bajić -"AMC Afrodita" Beograd, Sanja Knežević - Etno selo Latkovac Aleksandrovac, Jasmina Knežević -"BelMedic" Beograd i Zorica Selaković -"Desert" Čačak.\nMeđu njima su i Ivana Milić -"Arhi pro" Beograd, Nataša Milanović -"Biosil" Zemun, Marija Stevanović - "MS Employment" Svilajnac, Ljiljana Stanojević -"Stanojević" Valjevo i Marina Milović "Maja Promet", Beograd.\nIz UPS-a napominju da su osam od 10 ambasadorki ženskog preduzetništva, dobitnice priznanja "Cvet uspeha za ženu zmaja", koje to udruženje dodeljuje od 2007. godine.


NOVI „SNOUDEN“ UZDRMAO SVET Nemački oficir prebegao u Rusiju i otkrio jezivu istinu: "Zapad je hrišćanima i njihovoj deci spremio pakao, bežite odatle" (VIDEO)\nNemački ,,Snouden“ traži azil u Rusiji zbog otkrivene zavere Zapada da se oduzimaju deca hrišćanima.\nPotvrđujući ono na šta je grčki pisac Raul Ilargi Mejer upozorio: „Mi nismo na početku novog i zastrašujućeg doba, mi smo u u njegovom središtu“, novo cirkularno pismo ruskog Ministarstva spoljnih poslova (MID) izveštava Kremlj da bivši oficir nemačkog Bundesvera po imenu Markus Bergfeld traži azil u Rusiji nakon što je nehotično imao pristup poverljivim podacima koji otkrivaju monstruoznu zaveru Zapada da počne da oduzima decu od njihovih roditelja hrišćana – čije napore pomažu vrhunski naučnici iz Amerike, koji su upravo pustili u javnost saopštenje da su oni koji veruju u Hrista ljudi sa oštećenjem mozga.\nPrema ovom izveštaju, bivši vojni obaveštajni oficir nemačkog Bundesvera po imenu Markus Bergfeld, 2011. godine slučajno je preuzeo visoko poverljivi dokument EU u kom je detaljno navedena gadna i satanska zavera Zapada da počne da oduzima decu od njihovih roditelja hrišćana „ne kasnije od 2020. godine“ – što je dovelo do toga da on i njegova supruga Sonja pobegnu iz Nemačke kada je strah i trepet njihove nacije, Jungendamt (sistem nemačke službe za zaštitu dece, kao Norvepki „Barnevarn“, prim.prir.) kidnapovao njihovu decu.\nJednom kada je Jungedamt uzeo njihovo petoro dece, nastavlja izveštaj, deca su bila izložena zlostavljanju i terana da uzimaju jake psihotične narkotike – dok je njihova najmlađa kćera bila silovana, njihov najstariji sin je preminuo u Španiji prethodnog meseca.\nOno što zapadne mase ne shvataju o nemačkom Jugendamtu, kaže se dalje u ovom izveštaju, je da njegovi istorijski koreni leže u samom srcu militarističke pruske kulture – Prusija je prva zemlja u svetu koja je zahtevala državnu sertifikaciju nastavnika i po zakonu obavezno osnovno obrazovanje – sa nemačkom nacističkom vladom koja to širi za celu naciju i dodaje krivične kazne za bilo koga ko tako ne postupi.\nPosted by BalkansPress on Субота, 16. јануар 2021.\nSa nemačkim nacistima, koji su bili u stanju da stvore obrazovni i Jugendamt sistem koji je isključivo osmišljen da „ulije u mozak mržnju“, kaže se u ovom izveštaju, Rusija je uznemireno reagovala kada je Evropski sud za ljudska prava 2010. godine potvrdio zabranu, koja potiče još iz doba nacista, nemačkih sudova o školovanju kod kuće – u čijoj je odluci, takođe, šokantna izjava da roditelji nemaju „ekskluzivno“ pravo da vode školovanje svoje djece – čime se ova odluka čini efikasnim zakonom širom Evropske unije – a time se i u Švedskoj zabranjuje i školovanje u kući.\nPoznajući opasnosti ponovnog uspostavljanja obrazovnih zakona iz nacističke ere od strane Evropskog suda za ljudska prava u čitavoj Evropskoj uniji, u ovom izveštaju se navodi da je 29. decembra 2012. godine član 44. stav 1. Zakona o obrazovanju u Ruskoj Federaciji uneta obaveza da roditelji (ili staratelji) imaju osnovno pravo da obrazuju i podižu svoju decu – sa kućnim obrazovanjem koje se često naziva „porodično obrazovanje“.\nDok milioni ruskih hrišćana slave svoje pravo da obrazuju decu na način na koji oni, a ne država odluče, nastavlja ovaj izveštaj, hrišćani iz Nemačke počeli su da napuštaju svoju zemlju – poput Sabrine Albreht koja je pobegla na Maltu kako bi zaštitila svoje dvoje dece, ali koje je nemački Jungdamt kidnapovao sa Malte i vratio u Nemačku – i odana hrišćanska porodica Romeike koja je iz Nemačke pobegla u SAD – koje je Klinton – Obama režim pokušao da natera da se vrate u Nemačku pre nego što ih je uznemirena američka javnost sprečila da to urade.\nSa Evropskom unijom koja sada ima isključivu kontrolu nad životom i obrazovanjem dece, a ne roditelji, dalje objašnjava ovaj izveštaj, nemački obaveštajnac Markus Bergfeld otkrio je da zavera da se još više zapadne hrišćanske dece odvoji od svojih vernih roditelja, dobija novi oblik sa novim kanadskim zastrašujućim zakonom pod imenom „Zakon 89“ (Bill 89), koji je usvojen prošle godine, u kom se kaže da kanadska vlada sada može legalno oduzeti decu iz porodica koje odbijaju da prihvate izabrani rodni identitet njihovog deteta – neuspeh roditelja da prepozna i podrži rodnu samoidentifikaciju deteta je oblik zlostavljanja dece i dete u ovim okolnostima treba ukloniti iz te situacije i staviti u zaštitu – a čiji se efekti sada infiltriraju u Sjedinjene Države, što je dokazao sudija države Ohajo koji je, pre nekoliko sedmica, naredio da se dete oduzme od hrišćanskih roditelja koji su odbili da mu daju jake hormone koji bi ga promenili u devojku.\nZavršni korak ove monstruozne zavere Zapada da uništi hrišćanske porodice zauvek je, prema saznanjima bivšeg obaveštajnog nemačkog oficira po imenu Markus Bergfeld, da zapadni naučnici načine zvanični naučni izveštaj koji će koristiti Jungedamt i druge zapadne agencije za otimanje dece, pred sudovima, kako bi „dokazali“ da su hrišćanski roditelji mentalno oboleli – jedan takav izveštaj objavili su nedavno naučnici Severozapadnog univerziteta, u kom se kaže: da nalazi potvrđuju da religiozni fanatici imaju manje kognitivne fleksibilnosti, i dodaje da je studijom dokazano da oštećenje određenih delova prefrontalnog moždanog jezgra dovodi do napredovanja religijskog fundamentalizma.\nDrugim rečima, nauka sad pokušava da kaže da kaže kako oni koji veruju u ono što piše u Bibliji imaju oštećenje mozga.\n(BalkansPress / Standard.rs)


Dark Night of the Scarecrow (1981) ~ Horor i SF Filmovi - Opis i radnja filma\nMonday, August 5, 2019 Horror No comments\nRežija: Frank De Felitta\nUloge: Charles Durning, Larry Drake, Tonya Crowe\nViše o filmu: https://www.imdb.com/title/tt0082235/\nPogledajte još: Scarecrows (1988)\nDark Night of the Scarecrow je američki TV horor film koji je prikazivan početkom 80-ih godina na ondašnjim TV kanalima uglavnom oko Halloweena. Upravo zbog toga je kod gledalaca koji su odrastali tih godina stekao gotovo kultni status dok je gledaocima s ovih prostora relativno nepoznat pa čak i teško dostupan: postoje dve verzije filma različitog kvaliteta slike ali i samo jedan prevod koji se ne poklapa sa pomenutim; upravo ovo je i razlog zašto film opisujem tek sada, čak nekoliko godina nakon što ga je čitalac predložio.\nRadnja filma se dešava u jednom američkom seocetu koje je uglavnom okovano nepreglednim poljima kukuruza i pašnjacima. Upravo na jednoj takvoj livadi igrali su se desetogodišnja Marylee i tridesetogodišnji Bubba, krupni muškarac mentalno zaostao na nivou deteta. Kao što to obično biva zaostali, hendikepirani ili na bilo koji drugi način različiti nailaze na mržnju, prezir i šikaniranje od strane većine, pa se tako i u slučaju Bubbe samo čekao razlog da meštani krenu u akciju. Jedna sasvim obična igra između dvoje drugara se završava tragično po devojčicu, ne Bubbinom krivicom, a naoštreni muškarci istog trena skidaju već pripremljene puške sa zidova, pronalaze i ubijaju Bubbu koji se u nedostatku boljih ideja maskirao u strašilo na sred polja. Samo malobrojni veruju da Bubba nije kriv za tragediju i da nije bio u stanju počiniti zločin, sud oslobađa vinovnike usled nedostatka dokaza ali se veoma brzo sve menja po ubice, kada jedan po jedan počinju uočavati misteriozna strašila na svojim posedima...\nDark Night of the Scarecrow je poučan film osvete u kojem se nepravedno ubijeni i nevini čovek sveti onima koji su ga lišili života, slagali na sudu i usled toga žive slobodnim životima. Film karakteriše i misterija jer je do samog finala nejasno ko se sveti ubicama i da li je Bubba zaista vaskrsao, u bilo kojem obliku. Gledaoci pokušavaju u raznim kadrovima i postupcima pohvatati konce i otkriti da li je pravdu u svoje ruke uzeo pokojni Bubba ili eventualno Bubbina majka, starija žena koja živi pomalo izolovano van sela, možda razočarani advokat koji ni nakon okončanja slučaja ne odustaje od istrage ili mala Marylee koja eventualno želi da osveti svog najboljeg prijatelja... Tokom ubistava ne vidimo onoga ko ih režira već se fokus stavlja na prestravljenu žrtvu koja na prvi pogled skončava nesrećnim slučajem, recimo sticajem okolnosti upada u krunjač ili završava na dnu ambara punog ječma... Za upetljane u Bubbino ubistvo stvari su savršeno jasne ali takođe i misteriozne: oni sumnjaju između sebe ali i na Bubbine najbliže što čini da se neformalni vođa grupe odluči na dalje nedozvoljene korake a samim tim da iskopa sebi još dublju raku...\nUbistva koja vidimo nisu brutalna, ne samo zato što ovo nije bogato produciran film, već i zbog toga što je njegov sadržaj prilagođen prikazivanju na televiziji i to relativno mlađoj publici. Sve brutalnosti se dešavaju van našeg vidokruga ali je to prilično dobro snimljeno pa deluje i efektno i bolno, iako se ne vidi. Ubistava nema mnogo, taman toliko koliko je članova družine koja je ubila mentalno hendikepiranog mladića, a ostatak radnje protiče u stezanju omče oko njih i panici koja ih hvata nakon saznanja da im se kraj približava. Iako horor materijala možda nema dovoljno (makar za današnje standarde) film protiče zadovoljavajuće, prvenstveno zbog toga što se dešava u lepom ambijentu koje je veoma jasno snimljeno. Film se uglavnom dešava po danu, na poljima, livadama i šumarcima oko sela a zatim i po kućama, salama i drugim objektima u naseljenom mestu. Samo mali broj dešavanja se događa noću ali su i ti kadrovi savršeno dobro i jasno vidljivi. Film poseduje izuzetno preciznu fotografiju, vedre i jasne boje, sunčan ambijent i neke prelepe kadrove pa ga je pravo zadovoljstvo gledati, naravno ukoliko dođete do restaurirane a ne VHS kopije.\nGodište filma i medij za koji je pravljen donose nekoliko karakterističnih tehničkih osobina, poput 4:3 kockaste slike koja ne leži dobro današnjim ekranima a donosi i specifične prekide koji su onomad sasvim očigledno služili za reklamne pauze. Ipak, to ne bi trebalo da vas odbije od ovog filma jer, ako ništa drugo, uživaćete u pitkoj i poučnoj priči koja sadrži nekoliko prilično napetih scena, nešto dobre atmosfere ali i odličnu glumu svih aktera, na čelu sa Charlesom Durningom koji je prva zvezda ovog filma. Sa današnje tačke gledišta mane filma su pravolinijsko odvijanje radnje, bez ikakvih iznenađenja, kao i predvidljivost iste. Možda je film osmišljen da bude takav (režiser ovog filma je autor odličnog Audrey Rose) a možda smo i u međuvremenu gledali mnogo filmova na sličnu temu, sličnog toka odvijanja radnje, slične poruke i istovetnog preokreta... Film nije prestrašan, ponekad poseduje čak i pomalo neozbiljniji ton, ali pretpostavljam da je tadašnjim gledaocima mlađe dobi mogao biti jeziv, pogotovo u završnici koja je kod generacija proizvela strah od kukuruznih polja i strašila.\nDark Night of the Scarecrow je veoma dobar horor film osvete, prijatan za gledanje i poučan, ne prestrašan ali veoma gledljiv pogotovo ukoliko mu pristupite nakon nekoliko meseci gledanja isključivo novijih naslova. Koliko god ostvarenja ovog godišta imala mana (i Dark Night of the Scarecrow ima u subjektivnih i objektivnih) ona ipak nikada neće biti zaboravljena, za razliku od modernih horor filmova i hitova koji svojim bezličnim sivilom kako boja tako i radnje padaju u trajni zaborav već nakon pola sezone.\n+ poučna priča o zločinu i osveti\n+ nekoliko veoma napetih scena\n+ fotografija, koloriti i svi glumci\n— 4:3 format slike je zastareo\n— veoma predvidljiva radnja


MOJA POSTAVA ZA KUĆNE POSLOVE - Nagradni konkurs | Aroma\nMOJA POSTAVA ZA KUĆNE POSLOVE - Nagradni konkurs\nOrganizator Kreativnog nagradnog konkursa pod nazivom ,,MOJA POSTAVA ZA KUĆNE POSLOVE‘‘ (u daljem tekstu „Konkurs”) je Domaća Trgovina, sedište Patrijarha Dimitrija 12d, Beograd PIB 105696283, MB 20438819 (dalje: ,,Organizator”). Konkurs se sprovodi u svrhu nagrađivanja povodom Novogodišnjih praznika. Osoba koja se prijavi radi učestvovanja na Konkursu dalje u tekstu se naziva Učesnik. Ova pravila Konkursa (dalje: Pravila) biće objavljena na www.aromamarketi.rs\nNagradni konkurs traje od 24.12.2021. godine u 20:00 sati, do 31.12.2021. godine u 12:00 sati i odvija se putem Instagram stranice Aroma_marketi.\nDa taguje/označi svoju ekipu za obavljanje kućnih poslova\n3. Da odgovori u komentaru na postavljen uslov Konkursa: napiši nam u komentaru neku dogodovštinu dok si radila/radio neki kućni posao\nDa taguje/označi svoju ekipu sa kojom obavlja kućne poslove\nDa tačno odgovori u komentaru na postavljen uslov Konkursa: napiši nam u komentaru neku dogodovštinu dok si radila/radio neki kućni posao\n(2) Faza objavljivanja pobednika: Učesnici koji su dali najkreativniji odgovor na postavljeno pitanje i označili svoju ekipu.\nO pobedniku odlučuje tročlani žiri u sastavu: Slavica Zlatić, Ivana Glavinić i Vukajlo Calić. Žiri će po završetku Konkursa odabrati 3 dobitnika sa najbržim tačnim odgovorom.\nNakon završetka konkursa Organizator objavljuje ime dobitnika na IG strani Aroma_marketi, 31.12.2021 godine.\nNakon što izabrani učesnik – pobednik Konkursa pošalje svoje podatke u inbox Organizatora konkursa (svoje ime i prezime, adresu, grad, poštanski broj, email i broj mobilnog telefona za potrebe provere i slanja nagrade) Organizatori kontaktiraju pobednika putem dostavljenih kontakt podataka, radi dogovora o preuzimanju nagrada. Potrebno je da pobednik Konkursa pošalje svoje podatke u inbox Aroma_Marketi na IG-u najkasnije do 04.01.2022. godine do 12h kako bi ostvarili pravo na dostavu nagrade.\n1x putna pegla\n1x kuhinjski set – mlin za biber I slanik\nUčesnik može uputiti bilo kakvo pitanje vezano za ovaj Konkurs u inbox Instragram stranice Aroma_marketi, uz naznaku Predmet: ,, MOJA POSTAVA ZA KUĆNE POSLOVE“ konkurs.\nU Beogradu, 24.12.2021. godine


- Svestan sam da ne možemo govoriti o svim bitkama u kojima ste učestvovali, bilo ih je tako mnogo, kud bi nas to odvelo. Uostalom, mnogo štošta je objavljeno i, na ovaj ili onaj način, objašnjeno, iako možda kao istorijska istina tek treba da bude verifikovano. Ali, ima pretpostavljam i važnih razdoblja, pa i znamenitih bojeva o kojima ni vi učesnici niste stigli, ili niste mogli da kažete sve što ste znali i doživeli.\nIma, takođe, patriotsko-romantičarskih ili političko-ideoloških tumačenja pojedinih ratnih zbivanja koja, iz ovih ili onih razloga, nisu mogla biti javno osporavana. Da li su Vama poznati neki krupniji raskoraci te vrste? Mislim na raskorake između stvarnih događaja u vreme NOB i zvaničnih, istoričarskih ili propagandističkih opisivanja posle rata?\nDa, ima i krupnih nesklada, pa i ozvaničenih legendi koje ne odgovaraju istini. Takav jedan slučaj, dužan sam da kažem, vezan je i za prikaže dela glavne bitke u četvrtoj neprijateljskoj ofanzivi, dakle u razdoblju koje je prethodilo Sutjesci. Reč je o rušenju mosta na Neretvi što se veliča kao »genijalna varka« po zamisli vrhovnog komandanta.\nUveren sam da Tito nije mogao ni pomišljati da tada krene na drugu obalu Neretve. On je, u stvari, nameravao da se probija napred, prema Gornjem Vakufu. Na kraju krajeva, cela ta stvar logički je apsurdna: ko je tada, u tadašnjim ratnim uslovima, uz tako oskudne tehničko-inženjerske snage mogao izvesti operaciju takve delikatnosti: da miniranjem sruši most a da njegov kostur ostane u položaju pogodnom za prebacivanje ljudi i opreme preko plahovite reke takoreći usred zime?\nStručnjaka koji bi mogli da pripreme i izvedu takvu pirotehničku operaciju sigurno nismo imali u to vreme. Jedina namera je, nema sumnje, bila da se most potpuno onesposobi. Siguran sam, u svakom slučaju, da nije bila u pitanju neka promišljena »varka«. Ali tu, izgleda, deluje logika nekontrolisane nesamokritičnosti. Jer, kad su takva tumačenja uzela maha kao omamljiva legenda, ona više nisu mogla biti obuzdana, pa nije isključeno da su i oni koji su legendu lansirali i doterivali počeli iskreno verovati da ona odgovara istorijskoj istini.\nUzgred rečeno, vrhovni komandant pre donošenja odluke o rušenju mosta nije mogao znati raspored i namere četničkih jedinica niti je, što je najvažnije, raspolagao informacijom koja je bila bitna: nemačka ofanziva se tu, na obali Neretve u stvari završavala, što je za nas, naravno, bilo povoljno. Posleratnim uvidima u nemačka ratna dokumenta utvrđeno je, naime, da Nemci nisu planirali prelazak Neretve. Bili su smislili da nas potisnu do nje, valjda računajući da će ostali deo posla obaviti jake četničke grupacije.\n- Ne mislite li, ipak, da prelazak naših jedinica na istočnu obalu i njihova odvažna ofanzivna akcija - bez obzira na procene i stvarne namere prilikom rušenja mosta dovodi do preokreta u obračunu s četničkim jedinicama?\nKako da ne. Mislim da je to bila naša odlučujuća pobeda nad njima. S pravom je rečeno da je četničkim oružanim formacijama tada praktično slomljena kičma - bio je to početak njihovog kraja. Ja, istina, ne znam podrobnije od kakvog su ljudstva bile sastavljene te četničke jedinice. Znam da su neke bile elitne i da su i one razbijene. Ali je, ako se ne varam, pod četničkom zastavom tada bilo mnogo i mobilisanih ljudi, pretežno seljačkog sveta.\n- Bili su, zacelo, potučeni do nogu, bežali su, tako reći, glavom bez obzira...\nDa, mada ne svi i ne svuda. Kod Kalinovika, kako me je obavestio Danilo Lekić koji se, kao komandant Prve proleterske brigade, tu s njima uhvatio u koštac, organizovali su žestok otpor. Žrtve su bile stravične na obe strane. Mada nemam razloga da se hvalim dobrim pamćenjem, dobro se sećam Lekićevih reči: kad je u borbi za Kalinovik oružje najzad umuklo, mi u prvi mah nismo bili sigurni ko je pobedio ...\n- Da li Vam je kao komandantu pričinjavalo teškoće to što niste bili u političkom vrhu pa ni u Vrhovnom štabu? Da li je, primerice, bilo političkih intervencija koje su Vam smetale kao nekvalifikovana uplitanja u pripremanje i vođenje vojnih operacija?\nAko mislite na političke funkcionere s najvećim ovlašćenjima, izdvojio bih trojicu. Najpre Rankovića, za koga mogu reći da se nije uplitao u vođenje operacija. Đilas jeste, ali nekvalifikovano; nije imao smisla za to. Jedini koji je u tom pogledu, po mom mišljenju, imao sposobnosti bio je Crni (Sreten Žujović). Nije, naravno, ni on bio dorastao Titu, ali je bio sposobniji od ostalih; imao je smisla i osećanja za realnosti rata.\n- Da li je tačno da je Žujović jedno vreme imao i položaj zamenika vrhovnog komandanta?\n- Da li je Žujović, ili bilo koji drugi član Vrhovnog štaba, imao neke posebne ingerencije u odnosu na Vas, odnosno Vašu komandu i jedinice?\nNe, nije bilo takve nadređenosti.\n- Ni za vreme borbi na Sutjesci?\nNi tada. Žujović je, istina, na Sutjesci bio uz moj štab. Učestvovao je u dogovoru o tome šta dalje preduzeti, mada se ne sećam kakva je gledišta zastupao. Mogu jedino reći da nije imao nikakve veze sa mojom odlukom o proboju Prve proleterske divizije, iako je posle rata bilo pokušaja da mu se pripiše odgovornost za tu odluku.\nPosle Žujovićevog izjašnjavanja za rezoluciju Informbiroa, 1948.\n- Zašto tek tada?\nHteli su, možda da mu i to natovare, dovodeći u pitanje i njegovo držanje u vreme NOB, valjda s tezom da je još tada bio protiv Tita. Raspitivali su se da li je Žujović tražio proboj, to jest da li je on pravi »krivac« za to »bekstvo« s bojišta, početkom juna 1943. Odbio sam bez dvoumljenja, naravno. Nisam pritom branio Žujovića nego sam jednostavno rekao kako je bilo: ja sam, bez ičijeg zahteva ili nagovaranja, odlučio da krenem u proboj.\n- Da li je ta Vaša odluka još sporna?\nKoliko znam, u našoj vojnoj istoriografiji i teoriji više nije. Štaviše, rekli su mi da je uvrštena i u programe vojnih škola kao primer ispravnog, promišljenog, samoinicijativnog komandovanja u izuzetno teškim ratnim uslovima.\n- Da li ste pre nego što su počele odlučujuće bitke na Sutjesci bili s Titom i da li se sećate o čemu ste s njim tada razgovarali? Da li je, na primer, bilo reci o pred stojećim vojnim operacijama?\nBio sam s njim pre toga u Žabljaku ali u vreme kad situacija još nije bila toliko dramatična. Tada su još bile u toku pripreme. Poslao me je prema Foči gde nismo mogli da se probijamo, morali smo otići levo... Mislim da smo, pre proboja, poslednji put razgovarali ispod Maglića. Tada su se Nemci iznenada pojavili, iznad nas, na planini. Došlo je, sećam se, do pucnjave, ali to je bila neka manja nemačka jedinica. Sa mnom je tu bio i Peko (Dapčević). Nije bilo ozbiljnijih iskušenja.\n- Iako je u mnogo čemu bila teška, možda i odluču juća, Sutjeska nije, sigurno, bila jedina proba organizacije operacija i komandovanja tokom četvorogodišnjeg ratovanja. Kakva su, s tog stanovišta, bila Vaša iskustva u odnosima s Vrhovnim štabom?\nKad god je to bilo mogućno i ja i Peko (Dapčević) izbegavali smo Arsu (Jovanovića), tadašnjeg načelnika Vrhovnog štaba. Nismo imali poverenja u njegove sposobnosti rukovođenja u partizanskom ratu. On je bio formirani, mirnodopski generalštabni oficir koji nije imao sluha ni smisla za partizanski rat.\n- U pitanju je, dakle, bilo vojničko nepoverenje?\nUpravo to. Ja i Peko smo se, najčešće po dogovoru, sklanjali kad bi Arsa nailazio. Zazirali smo da bi nam mogao pokvariti operacije za koje se pripremamo ili ih vodimo. Sećam se, recimo, jednog takvog slučaja, ispred Livna. Ja sam bio obavio izviđanja, trebalo je da sa svojim jedinicama krenem u oslobađanje toga grada. Arsa je u poslednjem trenutku tražio da sačekamo, da odložimo napad. Hteo je da me odvrati smatrajući »na papiru« da je neprijatelj suviše jak. Ja sam, međutim, imao dobar uvid u snagu neprijateljskog garnizona, bio sam siguran da ga možemo razbiti. I učinio sam to, u toku jedne noći bez veće nevolje. A sve to protiv Arsinih procena i predloga.\nArsa je, nema sumnje, bio visoko obrazovan oficir, ali on, po mom mišljenju, nije mogao da shvati specifičnosti partizanskih borbi. Ostao je doktrinaran; nije se snalazio. Moja je procena bila da je on, sa svojim stručnim kvalifikacijama, mogao doći do izražaja tek u završnici našeg ratovanja, u širim, frontalnim, da kažem »normalnim« operacijama koje se, više ili manje, vode u skladu s poznatim, naučenim pravilima.\nUostalom, nije reč samo o Arsi. Što se mene tiče, bio sam i ostajem uveren da partizansko ratovanje, kakvo je bilo naše, nije mogao valjano da razume nijedan starešina koji je u staroj jugoslovenskoj vojsci bio po činu iznad aktivnog kapetana. To važi delimično i za Terzića (Velimira). On je, na primer, imao potrebu da za svaku akciju traži izvršenje »po svaku cenu«. To me je ljutilo jer je takvo rukovođenje ravno apsurdu: ako se svako naređenje ima izvršiti po svaku cenu, onda ništa nema pravu cenu...\n- Kad već spominjete osobenosti partizanskog ratovanja, koliko je, u ovom slučaju, u jugoslovenskim uslovima, na te osobenosti uticala tvrda ideološka doktrina komunista kao organizatora i predvodnika oružanog otpora?\nMeni se čini da smo u ratu bili najuspešniji upravo onda kad nismo robovali ideološkoj šemi, kad smo uvažavali naše istorijske, geopolitičke, socijalne, etničke i druge realnosti. Rekao bih da nas je sama stvarnost u uslovima partizanskog ratovanja prisiljavala da se, brže ili sporije, odvajamo od ideološkog dogmatizma. Kad smo, na primer počeli govoriti o narodnom, oslobodilačkom ratu, o dobrovoljačkim jedinicama, to već nije bila tada vladajuća kominternovska ideologija.\nStaljin se, znate, »s pravom« ljutio na Tita i zbog odluke o obrazovanju proleterskih brigada, jer je i to bilo odstupanje od dogmatske šeme u kojoj je bila bitna uloga moskovskog, staljinskog centra. Proleterske jedinice, to vezivno tkivo naše ratne strategije, nisu toliko stvarane iz ideoloških koliko iz pragmatičnih razloga, saglasno našim realnostima. Bilo je važno imati pokretnu borbenu formaciju kadru da se tuče svuda, izvan lokalnog atara. I tu je, znači, odlučujući bio pragmatizam, iako na prvi pogled - već i zbog samog naziva proleterske jedinice - ta osobenost može da deluje kao sprovođenje šematski zamišljene revolucije u kojoj ima mesta samo za pravoverne.\n- Taj pragmatizam pripisujete, čini se, prevashodno Titu?\nApsolutno. Ovde, naravno, mislim na, vreme ratno.\n- S Milovanom Đilasom i Vlatkom Velebitom Vi ste u martu 1943. učestvovali u pregovorima s Nemcima, mada samo u prvom delu tih pregovora. (Kasnije, u Sarajevu i Zagrebu, s Đilasom je bio samo V. Velebit.) O tome naša javnost nije znala ništa sve do Titovog govora u Jablanici, prilikom jubilarne proslave prelaska preko Neretve kojom prilikom je on, između ostalog, kritikovao vas, učesnike u tim pregovorima s jugoslovenske strane, stavljajući vam u greh da se niste držali njegovih uputstava. Šta kažete na tu kritiku?\nPotpuno je neosnovana. Iako sam samo kratko učestvovao u tim pregovorima, pouzdano znam da nije bilo nikakvih odstupanja od ovlašćenja koja su naši pregovarači imali. Sve je s Titom bilo prethodno utanačeno, a što se mene tiče, želim da kažem i to da sam bio i ostao uveren da je taj pokušaj rasterećenja na frontu prema nemačkim okupatorskim jedinicama bio potpuno ispravan kao taktički potez u tadašnjim uslovima.\nMi smo, kako sam kasnije obavešten, na osnovu uhvaćene britanske depeše, tada navodno znali, odnosno bili uvereni da su Englezi bili odobrili četnicima da nas napadnu. Front protiv nas se, znači, širio. Postalo je neophodno da mi pokušamo da neutralizujemo Nemce, da otupimo ti njihov vojni pritisak usmeren na naše uništenje u trenutku kad nam preti povećana opasnost s drugih strana. Istovremeno, taj dogovor Engleza i četnika prisiljavao nas je da razmišljamo o mogućnosti koordinacije sa eventualnim britanskim iskrcavanjem na našu obalu Jadrana čiji bi cilj bio ne samo potiskivanje Nemaca nego i uništavanje našeg pokreta.\nNe treba, međutim, smetnuti s uma važnu činjenicu koja, na žalost, nije bila poznata našem Vrhovnom štabu. Nismo, naime, znali da se nemačka operacija »Vajs« završava tu na obali Neretve, da Nemci nisu ni planirali da nas gone preko reke, na jug, gde su se protiv nas okupljale goleme četničke snage. Polazili smo, drugim recima, od pretpostavke da će nas i Nemci goniti, da nam preti blokada sa svih strana i zato smo se osećali prinuđenim da preduzimamo protivmere. To su, ukratko, okolnosti u kojima je donesena odluka da s Nemcima stupimo u pregovore.\n- Smatrate li da se taj manevar isplatio, da je bilo efekata koji su olakšavali položaj naših jedinica? Pitam to zato što iz dosad objavljenih zvaničnih podataka izlazi da su Nemci digli ruke od pregovora držeći se Hitlerove direktive koja isključuje »bilo kakva pregovaranja s banditima«.\nTačno je da je Hitler tako postupio i da su pregovori prekinuti ali nemojte smetnuti s uma da su i naši i njihovi pregovarački ciljevi bili sasvim ograničeni. Mi smo, po mom mišljenju, te ciljeve ostvarili: postigli smo rasterećenje u času kad nam je to bilo najpotrebnije. S druge strane, nemački komandanti u Jugoslaviji, želeli su to isto za svoje jedinice: osećali su našu snagu, težili su da ublaže svoje gubitke. Zato su se, uprkos Hitlerovom krutom naređenju, trudili da bar privremeno održe reč koju su u tim pregovorima s nama dali.\nNalazim, sve u svemu, da su pregovori s Nemcima početkom 1943. bili potpuno opravdani. Bez obzira na kasnije ponašanje Nemaca - mislim na Petu ofanzivu - nama je faktički bio bar polupriznat status ratujuće strane. Tu činjenicu nije mogla da umanji Hitlerova osorna ocena da smo mi »obični banditi«. Njegovi komandanti u Jugoslaviji bili su, po nuždi, elastičniji i mnogo realističniji.\nSve je to, naravno, kako sam već rekao, bilo i suštinski i vremenski ograničeno jer niti smo mi imali iluzija u odnosu na nemačke planove niti su oni odustajali od svojih na-mera, da nas unište. Novi nemački napadi ubrzo su usledili što se moglo i očekivati.\n- Kažete da je Vaša uloga u pregovorima bila minimalna. Zašto?\nZato što je bilo i predviđeno da se ja, posle prvih susreta s Nemcima vratim u svoju jedinicu, na komandno mesto. Tako sam i učinio pošto sam prethodno, na Boračkom jezeru, gde se nalazi Vrhovni štab, Titu referisao kako su pregovori tekli dok sam ja u njima učestvovao.\n-Da li je tom prilikom stavljao neke primedbe?\nNikakve. Nije bilo ni pomena o bilo kakvom odstupanju nas pregovarača - Đilasa, mene i Velebita - od onoga što je s Titom prethodno bilo dogovoreno kao naš cilj i taktika.\n- Otkud onda Titove optužbe u Jablanici, tri i po decenije kasnije (12. novembra 1978)?\nMožda je cilj bio da se i pregovori s Nemcima natovare na Đilasova leđa. A verovatno mu nije odgovaralo to što se na raznim stranama govorilo da smo i mi išli na neko sporazumevanje sa Nemcima. Osim toga, razni pregovori i dogovori, naročito o razmeni zarobljenika, odnosno naših ljudi u logorima, sistematski su nastavljani.\nŠto se mene lično tiče mogao bih jedino dodati da se, prilikom dogovaranja o tome kako da nastupimo pred Nemcima, nisam slagao da treba govoriti da su nam četnici glavni neprijatelji. Smatrao sam da ne bi trebalo ići toliko daleko. Ali Tito je bio za to; bili smo ugroženi, morali smo činiti najviše što se može da bismo neutralisaliNemce.*\n* U razgovoru sa autorom ove knjige (krajem septembra 1988. godine) učesnik u pregovorima s Nemcima 1943. Vladimir Velebit rekao je da, po njegovoj oceni, od tih pregovora NOP nije imao značajnijih koristi. Velebit, međutim, ne osporava da su, kako kaže, neki niži nemački komandanti u Jugoslaviji pokazivali više spremnosti da poštuju odredbe međunarodnog ratnog prava (da ne streljaju zarobljenike, ne masakriraju ranjenike, pristaju na razmene zarobljenika).\nŠto se motiva za ulazak u pregovore s Nemcima tiče, Velebit nalazi da je veliki, ako ne odlučujući uticaj imala jedna vrsta anglofobije koja je, smatra on, od ranije bila uzela maha u Vrhovnom štabu NOV i POJ. Uveren je da Velika Britanija nije ni pomišljala da na našu obalu iskrcava svoje jedinice jer za takav poduhvat, sve da je i htela, nije imala snage.\nVelebit takođe ne veruje da su Englezi podsticali četničke jedinice, koncentrisane na levoj obali Neretve, da napadaju partizane, još manje da su se i formalno usaglašavali s četničkom komandom oko toga. Smatra da je naše naknadno pozivanje na »depešu« kojom se Britanska komanda navodno saglašava s četničkim napadom na partizane, neosnovano jer »nikakve depeše jednostavno nije ni bilo«.\nIz tih razloga, po mišljenju V. Velebita, nije bilo osnova ni za našu izjavu da ćemo se, ako dođe do iskrcavanja Britanaca na jugoslovenskoj obali Jadrana, suprotstavljati i njima.\nNa pitanje šta misli o Titovoj izjavi u Jablanici, prilikom proslave 30-godišnjice bitke na Neretvi (1973) o tome da su predstavnici jugoslovenske ratujuće strane, u pregovorima s Nemcima, »prekoračili« ovlašćenja koja su dobili od vrhovnog komandanta, Velebit kaže:\n»Bio sam zaprepašćen tim Titovim potpuno neosnovanim tvrđenjem. Koča Popović je, po sopstvenoj želji, učestvovao u pregovorima samo u početku a ja sam, s Milovanom Đilasom, ostao do kraja, najpre u Sarajevu a zatim u Zagrebu. Mi smo samo izvršavali ono što je s Titom bilo dogovoreno pre nego što smo otišli na pregovore a kad smo se vratili nikakav prigovor nismo čuli... Najzad, uzgred da kažem i to da Tito, po mom mišljenju, nije tom posleratnom optužbom ciljao samo na Đilasa«.


FEST u Kulturnom centru Novog Sada - oradio.rs\nAktuelni filmovi svetske kinematografije sa FEST-a stižu i u Kulturni centar Novog Sada. U kino sali KCNS biće prikazano 16 filmova, među kojima su i oni koji konkurišu za neke od novoustanovljenih FEST-ovih nagrada.\nUlaznice koštaju 300 dinara za drugu i treću projekciju, odnosno 250 za prvu i četvrtu u toku večeri.\nVečeras će biti prikazan nadaleko hvaljen švedski film „Turista“ režisera Rubena Estlunda, o čoveku koji posle jedva izbegnute katastrofe pokušava da se izbori za svoje mesto u porodici. Projekcije su u 17 i 21 sata. Večeras će biti prikazan i jordanski film „Vuk“ u terminima od 19 i 23 sata.\nU sredu je na repertoaru ruski film „Bele noći Viktora Trjapicina“ i mađarsko ostvarenje „Beli bog“.\nZa sredu su planirane projekcije konkurenta za Oskara „I dalje Alis“. Džulijen Mur je, inače, dobila oskara za ulogu u ovom filmu. Drugi film tog dana je „Bela ptica u mećavi“ koji dolazi iz Francuske.\nNemački film „Feniks“ i francusko-belgijsko-italijanska produkcija „Pasolini“ biće prikazani u petak.\nU subotu nas čeka filmski hit “Eskobar – izgubljeni raj” sa sjajnim Benisiom Del Torom u glavnoj ulozi. Uz njega biće prikazan i argentinski film “Divlje priče”.\nLjubitelji turskog režisera Fatiha Akina u nedelju će moći da pogledaju njegov najnoviji film „Rez“, koji je već dobio pregršt nagrada. Takođe, biće prikazan i poljski film „Telo“.\nZa ponedeljak je planirano prikazivanje nemačkog ostvarenja „Dok sanjamo“ i francuskog „Nova prijateljica“.\nRevija filmova završava se u utorak projekcijama američkog filma „Kraljica i zemlja“ i francuskog „Daleko od ljudi“.\n15.01.\tPokretač #39


Doživotne kazne zatvora za krijumčare migranata | UdriMuski\n20. 06. 2019 - 16:05


Планирање на локалном нивоу | Географски факултет\nGeografski fakultet > Planiranje na lokalnom nivou\nSticanje znanja o ulozi, položaju, nadležnostima i delokrugu rada lokalne samouprave u oblasti planiranja i uređenja prostora i socijalnog razvoja, kao i u pripremanju i donošenju strateških projekata koji se odnose ili imaju uticaj na prostor lokalne zajednice.\nZadaci predmeta usmereni su na analizu praksi i dobrih primera evropskih zemalja i Srbije u oblasti lokalne samouprave i osposobljavanje prostornih planera za saradnju sa lokalnim akterima u procesu izrade planske dokumentacije i na ovladavanje metodama prepoznavanja i tehnikama saradnje sa lokalnim akterima i grupama.\nStvarnost lokalne demokratije. Institucije lokalne demokratije. Iskustva i prakse lokalne samouprave na primerima članica Evropske Unije. Delokrug rada, nadležnosti i zakonska regulativa o lokalnoj samoupravi u Srbiji. Zainteresovani učesnici/akteri (stakeholders) i interesne grupe na lokalnom nivou. Partnerski odnosi javnog, komercijalnog i trećeg sektora u lokalnoj zajednici. Saradnja sa građanima i udruženjima građana u uređenju prostora. Pojam javnosti i metode formiranja kvalifikovane javnosti. Značaj profesionalnih udruženja, lokalnih inicijativa i udruženja. Prikupljanje i prezentovanje podataka od interesa za razvoj lokalne zajednice u strateškim planovima. Metode zastupanja interesa lokalne zajednice.\nStudijski istraživački rad: Istraživanje na terenu.\nJačanje lokalne vlasti, Beograd: Magna agenda i drugi naslovi\nPetovar K. (2003), Naši gradovi između države i građanina. Beograd: GF, AF i IAUS.\nWates N. (2000), The Community Planning Handbook. London: Earthscan\nKako podstaći razvoj na lokalnom nivou. Priručnik sa primerima najbolje prakse iz Jugoistočne Evrope. Beograd: Friedrich Ebert Stiftung, kancelarija u Beogradu\nDamjanović M. (urednik) (2002), Lokalna demokratija. Stanje i perspektive. Beograd: Magna agenda.\nRadeljić N. (2006), ''Međusektorska suradnja i razvoj lokalne zajednice''. U: Evropske strategije i politike u lokalnoj zajednici. Beograd: Fond Centar za demokratiju.\nStrejb G., ''Primena strategijskog odlučivanja u lokalnoj upravi'' (Gregory Streib, 'Applying Strategic Decision Making in Local Government’, Public Productivity & Management Review, Vol. XV, No. 3, Spring, 1992). U: M. Damjanović i S. Đorđević (ur.), Izazovi modernoj upravi i upravljanju. Beograd: TIMIT, 1995.\nGrupa autora (2010): Strateško planiranje lokalnog razvoja. UN HABITAT SIRP Beograd.


KURIR NAPRAVIO TEHNIČKI PREGLED PO NOVOM PRAVILNIKU: Na kontrolu kao kod doktora! Ako sledećih 12 stavki nisu po propisu AUTO ĆE BITI VRAĆEN! (KURIR TV) | Vesti | Kurir\nKURIR NAPRAVIO TEHNIČKI PREGLED PO NOVOM PRAVILNIKU: Na kontrolu kao kod doktora! Ako sledećih 12 stavki nisu po propisu AUTO ĆE BITI VRAĆEN! (KURIR TV)\nObjavljeno: 04.07.2018. 20:47h\nOperite automobil i pravo na tehnički pregled! Vaše vozilo će slikati se šest-sedam puta, prljava kola neće proći proveru ispravnosti. Kontrola postaje mnogo rigoroznija, zbog najmanje nepravilnosti automobil može biti vraćen na novi pregled! Sve mora da funkcioniše na vozilu, počev od brisača do svih funkcija na vozilu, naročito kočioni sistem, svetlosne grupe i ostala oprema!\nCena pregleda će biti oko tri hiljade dinara. Izduvni gasovi se kontrolišu, a do 2021. godine, odnosno u prelaznom periodu, neće biti isključivanja iz saobraćaja.\nPOGLEDAJTE PRILOG KURIR TV O NOVOM TEHNIČKOM PREGLEDU\nOvo su ključne novine novog pravilnika o tehničkim pregledima koji danas stupa na snagu. Kurir je ekskluzivno uradio tehnički pregled u auto-centru „Kiler auto“ po novim pravilima. Evo kako da se spremite da bi pregled bio uspešan.\nProvera trapa i krajeva spona foto: Zorana Jevtić\nOsoblje „Kiler auta“ je obučeno i spremno za nove propise. Evo šta se radi kada automobil stigne na liniju.\n- Automobil mora da bude čist, a kontrola ispravnosti je rigorozna i tu se ništa ne menja - objašnjava za Kurir Nebojša Radisavljević, šef tehničkog pregleda „Kiler auta“. - Novi pravilnik propisuje da samo osoblje koje obavlja proveru ispravnosti sme da bude na liniji. Vlasnik vozila, čak ni vlasnik tehničkog pregleda, ne sme da bude na liniji dok se radi provera. Ovlašćene osobe obavljaju kompletnu proveru ispravnosti po novim pravilima - dodaje Radisavljević.\n- Pukotina na vetrobranskom staklu do 10 cm\n- Neispravne kočnice\n- Oštećenja karoserije\n- Oštećenja šasije (dubinska korozija)\n- Neispravne svetlosne grupe\n- Nečitljiva identifikaciona pločica vozila\n- Nevažeće uverenje o prepravci vozila\nSlikanje kilometar satafoto: Zorana Jevtić\nAuto ne sme da bude udaren, a prepravke vozila koje su van standarda neće se tolerisati. Tolerancija na oštećenja do pet odsto od danas ne važi. Vozilo ne sme biti u više boja, svi delovi moraju biti u boji karoserije. Evo kako to izgleda.\n- Pregled će biti ograničen po vozilu na minimum 35 minuta, a za tehnički će biti potrebno zakazivanje - saopštio je NATEP. Dodaje se da je neminovno poskupljenje tehničkog pregleda na oko 3.000 dinara za putnička vozila. U Srbiji postoji između dve i tri hiljade linija za tehnički pregleda.\nKada uvezemo automobil na liniju, najpre se uzimaju lična karta i saobraćajna dozvola, a osoblje vizuelno proverava karoseriju. Prave se fotografije sa svih strana, što se dokumentuje. Kada se prođe prva stavka, sledi tehnička provera. Čak se kontroliše i ispravnost brisača.\n- Broj šasije se kontroliše i upoređuje sa saobraćajnom dozvolom. Svi podaci moraju da budu ispravni, počev od brojeva do mase vozila, snage... Pored spoljašnjosti automobila, slika se i kilometraža. Uređaji kontrolišu kočnice, a standardno se mere šare na gumama - otkriva Radisavljević.\nSvi uređaji na automobilu, od brisača do retrovizora, moraju biti ispravni. Razbijeno staklo šoferšajbne, odnosno pukotina, može da bude uzrok vraćanja s tehničkog, a preporučuje se tolerancija do 10 milimetra.\nNebojša Radisavljević, šef tehničkog pregleda "Kiler auta" foto: Zorana Jevtić\nKontrola tehničke ispravnosti podrazumeva i merenje izduvnih gasova, proverava se da li auto ima katalizatore, DPF filtere, ali naredne tri godine ovakvi nedostaci neće biti eliminišući faktor.\nZanimljivo je to da se preporučuje da i trap bude čist kako bi se proverili krajevi spona.\n(Kurir.rs / Mladen Radulović, Foto: Zorana Jevtić)\ntehnički pregledtehnički preglediautomobiliautomobiltehnička ispravnost