NBS Kako je Sveti Sava otišao sa Vračara - Печат - Лист слободне Србије\nПочетна/Култура/NBS Kako je Sveti Sava otišao sa Vračara\nNBS Kako je Sveti Sava otišao sa Vračara\nУредништво 02/10/2011\tКултура 8 коментара\nCelokupna „obnova“ Narodne biblioteke zapravo je samo šarena, bleštava laža, tek varljiv sjaj stakla, blešteće svetlosti i boja. Kao da se pokušalo da se tim bleštavilom prikrije izgubljeno vreme i novac, učinjena kompleksna šteta i još jedan nesavesno urađen posao\n„Obnovljena“ Narodna biblioteka Srbije konačno je 12. septembra otvorila vrata. Za sve ono što se sa ovom ustanovom dešavalo u prethodne četiri godine većina medija, želeći valjda da ovom događaju da što veći značaj, koristila je reč „obnova“. Bio je to izuzetno pogodan trenutak za političare da se pojave na otvaranju „obnovljene“ nacionalne institucije, da eventualno preseku vrpce, drže govore. Ali tom događaju, čini nam se, u zvaničnim medijima bliskim vladajućim strukturama, nije dat veći značaj. Osećala se izvesna uzdržanost, a sve slavodobitništvo koje je sa sobom nosio ovaj događaj prepušteno je direktoru Narodne biblioteke, književniku i filozofu Sretenu Ugričiću. Pred njega je postavljena kamera i mikrofon državne televizije, data mu je mogućnost da govori o ovom događaju, što je on i iskoristio ističući više nevidljive, virtuelne, nego vidljive strane „obnove“.\nOvim „otvaranjem“ bar donekle je zatvorena još jedna uzbudljiva stranica u istoriji Narodne biblioteke, jedine ustanove ove vrste na svetu koja je u dva svetska rata razarana, pljačkana, gađana zapaljivim avionskim bombama, od kojih je spaljena do temelja. Zbog ratnih zbivanja biblioteka je dva puta na kraće vreme prekidala rad. A onda se nešto desilo u miru. Na vrata biblioteke, na koja ulaze čitaoci, stavljeni su lanci i katanac koji su tu ostali više od četiri godine. I po tome što je u mirno vreme tako dugo bila zatvorena, ova biblioteka je jedinstvena u svetu.\nIdeja o ovakvoj vrsti „obnove“ Narodne biblioteke Srbije začela se u glavama vodećih ljudi „Fonda za otvoreno društvo“, Soroševoj ispostavi u Srbiji, čiji je kadar, pre nego što je došao na mesto direktora, bio i Sreten Ugričić. Ovaj poduhvat sa Narodnom bibliotekom Srbije u ideološkom, građevinskom, estetskom pogledu predstavlja projekat „Fonda za otvoreno društvo“, gde se u minule četiri godine na najbolji način iskazala kreativnost nevladine organizacije koja danas u popriličnoj meri vlada Srbijom.\nPosle ovakve „obnove“ Narodna biblioteka Srbije dobila je još jedan atribut koji je takođe čini jedinstvenom. Ovo je jedina Nacionalna biblioteka u svetu „obnovljena“ po zahtevima i merilima novog svetskog poretka, po Soroševim merilima. A ta merila, prema srpskim prilikama, prilagodio je „Fond za otvoreno društvo“. „Renovirani“ enterijer srpske institucije ne sadrži nijedan nacionalni predznak. Ostala je na starom mestu samo slika sa likom Vuka Karadžića, rad Miće Popovića, i tri manja bareljefa na zidu ispred Amfiteatra u prizemlju, sa likovima Janka Šafarika, Đure Daničića i Stojana Novakovića koje je svojevremeno uradio vajar Nebojša Mitrić. Sledeći svoja politička uverenja, u holu Nacionalne biblioteke srpskoga naroda, u njenim reprezentativnim prostorima oko kataloga u čitaonicama Sreten Ugričić nije ostavio nijedan znak, nijedan simbol koji bi ukazivao na Srpstvo.\nPoznato je da je Sreten Ugričić, čim mu je svojevremeno ustupljeno kormilo Narodne biblioteke, počeo njenu „dekontaminaciju“ od srpskog nacionalizma. Biblioteka je, da podsetimo, sagrađena u vreme najtvrđeg titoizma, u vreme kada je kult ličnosti Josipa Broza bio najjači, kada se budno pratilo i suzbijalo sve što je nosilo srpski predznak. Ipak i u to vreme nije se išlo tako daleko, dokle je danas otišao Sreten Ugričić.. Posebnu vrednost enterijeru davale su velike zavese koje je uradila poznata umetnica Desa Tomić Đurović, na kojima su dominirala ćirilična slova rađena prema slovima iz „Miroslavljevog jevanđelja“. Za tvrdokornog latiničara, obožavaoca hrvatske latinice, Sretena Ugričića brozovsko vreme odviše je bilo natopljeno srpskim nacionalizmom. Uklonio je zavese, a mesto njih „sašio“ nove, obične, bez ikakvih slova. Otišao je i dalje, pa je iz hola Biblioteke sklonio vitrinu sa ugljenisanim ostacima knjiga iz Narodne biblioteke sa Kosančićevog venca, koju su 6. aprila 1941. godine pogodile, razorile i zapalile bombe nemačkih aviona. Ove vitrine su odnete da ne bi izazvale nelagodu kod Nemaca koji dolaze u Narodnu biblioteku. Na najuočljivijem prostoru u holu između čitaonica i kataloga, na najupadljivijem mestu, od samog otvaranja Biblioteke, bila je postavljena velika skulptura koja je nosila naziv „Drvo života“, rad svetski poznatog vajara, naivca, Bogosava Živkovića, na kojoj su u drvetu urađena srpska lica sa šajkačama, prepoznatljivi simboli iz srpske istorije i mitologije, što se takođe nije svidelo Sretenu Ugričiću. On je tu skulpturu, zajedno sa vitrinom sa ugljenisanim knjigama, pomerio na „zabito“ mesto, negde na stranu, među stolove Centralne čitaonice.\nZavese, vitrina sa ugljenisanim knjigama, ni Živkovićeva skulptura nisu našli mesta u „obnovljenoj“ Biblioteci. Nadamo se da su negde sklonjeni i da nisu uništeni. U vreme Ugričićeve „obnove“ iz ulaznog hola, sa dominantnog mesta na zidu, uklonjeno je izuzetno zanimljivo likovno delo većih dimenzija, mozaički sklapano drvetom, jedna vrsta intarzije, na kojem je prikazan Sveti Sava. Zidovi prostranog hola na prvom spratu u kojem su bili katalozi i kroz koji se ulazilo u većinu čitaonica i u administrativni deo zgrade bili su, od otvaranja biblioteke, prekriveni vrednim slikama velikih formata, uglavnom uljima, koje su radili najveći srpski slikari u to vreme, od kojih su neki stekli i evropsko ime. Slike su uglavnom tematski bile vezane za Srbiju, njenu prošlost, njene nacionalne vrednosti. Među tim slikama bilo je i ulje, rađeno tokom Drugog svetskog rata, na kojem su bile predstavljene ruševine Narodne biblioteke sa Kosančićevog venca. Sve ove slike takođe su odnesene.\nMOŽDA UGROŽENA I STATIKA\nVeć površnim razgledanjem, čitaoci i posetioci koji su ranije dolazili u Narodnu biblioteku uočiće da se ovde ne radi ni o kakvoj obnovi. Intervenisalo se samo u reprezentativnom delu, na glavnom ulazu, na prvom spratu gde su katalozi i čitaonice, i na drugom spratu gde je galerija i još neke čitaonice. Nije, dakle, obnavljano celo zdanje Narodne biblioteke, nego samo četvrtina. I na tom delu na kojem se intervenisalo, nabačena je samo jača šminka. Sve je manje-više ostalo na svom starom mestu.\nJedina, mnogi kažu nepotrebna, građevinska intervencija, rađena je prilikom spuštanja svoda iznad Centralne čitaonice, u kojoj je svojevremeno bio klavir i koja je služila i kao koncertna dvorana. Bio je to jedan od najakustičnijih prostora u Beogradu. Neko je došao do zaključka da bi te svodove, zbog uštede u grejanju, trebalo spustiti. To je postignuto tako što su ugrađene teške čelične konstrukcije. Ovakvim postupkom, koji je dosta koštao, umanjena je akustičnost prostora, a kakve će to posledice imati na statičku stabilnost zgrade – tek će se videti.\n„Obnova“ Narodne biblioteke ima i dobrih strana. Zbilja je vredno što su u tome poslu zamenjene stare instalacije, postavljene pre četiri decenije. Nove instalacije odgovaraju savremenim potrebama. Da su biblioteku vodili bolji domaćini u ovo krizno vreme, ne bi iz čitaonica izbacili stare stolove koji su bili u dobrom stanju. To se nije moglo reći za stolice. Umesto starih postavljeni su u čitaonicama novi stolovi i stolice izrađeni za biblioteku, koji svojom masivnošću i izgledom nekima impresivno izgledaju. Posebno su zanimljive stolice sa visokim naslonima od masivnog drveta, koje donekle razdvajaju stolove, i odvajaju one koji za tim stolovima rade, čime se stvara utisak izvesne izolovanosti. Ima i onih koji tvrde da su nove stolice isuviše tvrde i nepodesne za sedenje. Na stolovima postoje priključci za laptop i internet. Delimično je popravljan i krov, pa se može očekivati da će biti zaustavljena prokišnjavanja kojih je bilo prethodnih godina.\nRezultati „obnove“ Narodne biblioteke vidljivi su već na prvi pogled na glavnom ulazu. U holu su postavljeni novi stakleni pultovi sa kompjuterima, gde se izdaju nove članske karte. Kažu da je bilo intervencija i u amfiteatru u prizemlju. Okrečen je i novim nameštajem opremljen i bife u prizemlju ispred kojeg, umesto starih mermernih, vode uzane staklene stepenice kojima se dolazi na prvi sprat, do prostora gde su katalozi, pult za predaju pisanih reversa za narudžbe knjiga, odakle se stiže u tri glavne čitaonice: Centralnu, Referentnu i Čitaonicu periodike.\nJoš od samog otvaranja Narodne biblioteke, pre četrdesetak godina, čitaoci, bibliotekari, ali i stručnjaci zamerali su projektantu Ivi Kurtoviću što je prostor sa svih strana oivičio velikim prozorima kroz koje se probijala prejaka svetlost. Na mnogim mestima svetlost se prelama, što utiče na koncentraciju čitalaca. Novi projekat nije uzeo u obzir ovu činjenicu. U unutrašnjosti čitaonica ugrađene su nove staklene površine, što je još više pojačalo svetlost i njeno prelamanje. Posebna priča su novopostavljeni tepisi u čitaonicama na celom prvom spratu, sa jakim, drečavim, nesumnjivo kičerskim bojama. Ovi tepisi i velike staklene površine više bi priličili diskotekama, trgovačkim ili ugostiteljskim prostorima. Čitaonice nemaju neophodnu intimu, nisu natopljene smirenom (stvaralačkom) svetlošću potrebnom ljudima usredsređenim i nagnutim nad knjigama.\nVećina čitaonica su tamo gde su nekada i bile, na istim mestima, sa istim ili približnim brojem stolova. Pored ovih starih urađene su i tri nove. Tu je, pre svih, Elektronska čitaonica sa 46 računara, pomoću kojih se dolazi do publikacija u elektronskoj formi i pretražuju elektronski katalozi. Na galeriji, na drugom spratu, gde su nekada priređivane izložbe, urađena je Multimedijalna čitaonica sa 52 mesta i Čitaonica za slepe i slabovide sa pet mesta.\nU istom stilu preuređena je i Naučna čitaonica, gde su uglavnom radili naučni radnici. Mesto u ovoj čitaonici dobijalo se posle prethodno ponuđenih dokaza o bavljenju naučnim radom. Za bolje uslove i bolju uslugu plaćala se i veća članarina. Sreten Ugričić je podigao članarinu za korišćenje Naučne čitaonice. Godišnja pretplata za Biblioteku, prema sadašnjem cenovniku, iznosi 1.200 dinara. Za deset dana rada u Naučnoj čitaonici plaća se 1.000 dinara, a ako se koristi i računar 1.500 dinara. Ove cene odvratile su od Naučne čitaonice mnoge istraživače, među kojima nema mnogo imućnih ljudi.\nKNJIGE IŠČEZLE IZ FONDOVA\nNi digitalizacija fondova Narodne biblioteke nije urađena u onoj meri kao što se priča i kao što je obećavano. Digitalizovan je samo jedan deo periodike, među kojim nema mnogih publikacija od nacionalnog značaja. Digitalizovana su, recimo, dva masonska časopisa, od kojih je jedan izlazio u Beogradu, drugi u Zagrebu, a digitalni otisak „Carigradskog glasnika“ je jedva čitljiv. Za digitalne publikacije koriste se digitalni reversi, ali se knjige najbrže dobijaju ako se naruče klasičnim reversom. Izuzetno je stoga dobro što su pored računara sa digitalnim katalozima ostali i stari katalozi koji omogućavaju klasično traganje za publikacijama.\nOva pauza od četiri godine, dok je Biblioteka bila zatvorena, mogla se iskoristiti za reviziju knjižnog fonda, gde su se knjige ponovo mogle popisati, da se utvrdi koje nedostaju. Još od početka devedesetih širile su se priče da se neke knjige gube iz fondova. Za prethodne četiri godine, što je opšte poznato, neki pojedinci imali su privilegije da dobijaju knjige iz Narodne biblioteke i da ih nose kući. Mnoge od tih knjiga nisu vraćene na svoja mesta. I sada u „obnovljenoj“ Biblioteci vrlo često, umesto naručene publikacije sa knjigom, stiže samo revers na kojem piše: publikacija nije na mestu.\nSve u svemu, celokupna „obnova“ Narodne biblioteke izgleda nam samo kao šarena, bleštava laža, samo varljiv sjaj stakla, blešteće svetlosti i boja. Kao da se pokušalo da se tim bleštavilom prikrije izgubljeno vreme i novac, i još jedan nesavesno rađen posao.\nNismo se bavili novcem potrošenim za „obnovu“ Narodne biblioteke. A govori se da je dosta novca potrošeno. Tim poslovima, nadamo se, baviće se drugi.\nKompjuterizacija, što je svetski trend, ušla je u Narodnu biblioteku i pre ovog delimičnog preuređivanja. Na mnogim mestima, posebno kod kataloga, bili su i pre pet-šest godina postavljeni računari sa Internetom koje su koristili posetioci biblioteke. Sada je u Narodnoj biblioteci mnogo više računara. Referentna čitaonica, Čitaonica periodike, Naučna čitaonica, Pravna, Centar za bibliotekarstvo, Čitaonica posebnih fondova imaju po deset računara, Multimedijalna 52 i Elektronska 46 računara.\nPosebna priča i bolna rana Narodne biblioteke su podzemni depoi u kojima se čuvaju knjige, odavno vlažni i tesni. U skladišta knjiga prodrla je vlaga. Bilo je prethodnih godina napora da se ta vlaga sanira, ali ništa praktično nije urađeno. I kada se u budućnosti bude ozbiljno razgovaralo o Narodnoj biblioteci, prvi na redu biće depoi za smeštaj knjiga, koji se moraju osigurati od vlage i proširiti.\n03/10/2011 у 13:40\n”Biblioteka je, da podsetimo, sagrađena u vreme najtvrđeg titoizma, u vreme kada je kult ličnosti Josipa Broza bio najjači, kada se budno pratilo i suzbijalo sve što je nosilo srpski predznak. Ipak i u to vreme nije se išlo tako daleko, dokle je danas otišao Sreten Ugričić.. Posebnu vrednost enterijeru davale su velike zavese koje je uradila poznata umetnica Desa Tomić Đurović, na kojima su dominirala ćirilična slova rađena prema slovima iz „Miroslavljevog jevanđelja“. Za tvrdokornog latiničara, obožavaoca hrvatske latinice, Sretena Ugričića brozovsko vreme odviše je bilo natopljeno srpskim nacionalizmom.” — Још један од многобројних доказа да се ”комунизам” и фашизам никако не могу изједначавати, ни по којем основу.\n03/10/2011 у 15:14\nНБС, је јад и беда, Хамовић им је донирао компјутере (случајно), споља ништа није урасјено, променили су само столице а ко зна колико су дрпили! Јадно и бедно као и увек од стране Г17-\n03/10/2011 у 17:51\nPrvo:nikave vlage u magacinima NBS više nema jer je taj problem saniran još pre sedam godina.Tačno je da je mesta u magacinima sve manje ali zaposleni u njima se istinski trude da obezbede neomatno funkcionisanje istih.Drugo:nije tačno da se do publikacija naručenih elektronskim putem dolazi sporije. To je mogao biti utisak samo nekoga ko još nije ništa poručio iz magacina tj. još nije ni koristio usluge NBS nakon renoviranja čitaonica. Treće:ne samo da taj neko nije bio u Biblioteci nakon renoviranja nego nije bio ni ranije jer bi inače znao kako je znalo biti hladno u “najakustičnijem” prostoru nekadašnje čitaonice sa visokim plafonima.\nI četvrto:vrlo je jednostavno doći i lično se uveriti u netačnosti gornjeg teksta.\n03/10/2011 у 18:12\nАртуре, престави се…\n04/10/2011 у 20:23\nПа овде се константно врши замена теза, значи да не бих био “комплексаш” или “шовиниста” морам до имбецилности да се дивим Германима? Јел’ то? Па што то одмах нисте рекли, боље би се разумели.\nЗначи да би били “прави националисти”, морамо даноноћно се не клањамо “аријевско-нордијским надљудима”, највећем народу Европе и васељене свих времена, “раси господара” од којег је све потекло, јесу ли то ти комплекси ниже вредности о којима говориш Горски?\nИсто тако, када кажем да је Немачка нација заснована на лажима, крађи туђе културе и достигнућа, и геноциду (врло слично усташама), онда патим од комплекса? Горски, без љутње бато, али логика ти је ингениозна, мајке ми.\nКог нашег идентитета? Заједничка европска култура не постоји, не постоје ни такозвани индо-европљани. Ти стално покушаваш да те болесне пропагандне идиотизме нордијске историјске школе протуриш као део нашег идентитета.\nШта уопште дефинише ту заједничку “европску културу”? Западна Европа је у средњем веку дефинисала свој идентитет на католицизму и наслеђу римског царства, римско-германском самодржављу, а државе су биле многонационалне империје, у којима народни идентитети нису имали никакав значај. Латински је био званични језик, народни језици практично непостојећи. Касније, са великим друштвеним променама, западњаци су свој идентитет почели да заснивају на “националној припадности” и тековинама буржоаских револуција.\nИ какве то везе има с нама, о којој “заједничкој европској култури” ми овде говоримо??? Као народ самосвојне народне културе, народног језика који је постао књижевни – старосрпски (такозвани старословенски), православне вере са примесама византисјке културе, ми апсолутно немамо ничега заједничког са овом самодефинисаном Еуропом, којој не припадамо, ни по крви, ни по раси, ни по језику, ни по вери.\nЕвропа у другом смислу ни не постоји, сем у том западњачком-идеолошком. Европа није континент, нити је дом специфичне културе, то су пропагандне лажи из пачије школице, и није мој проблем што су вам још тада испрали мозак па и дан данас рециклирате неовејане будалаштине српских непријатеља.\nАли то је ваша срамота и ваш образ.\n05/10/2011 у 07:56\nNarodna biblioteka zaista izgleda svetski, savremeno,klimatizovano,uredno tako da su neki od predhodnih komentara zlonamerni.Vredi doći i uveriti se u suprotno.\n05/10/2011 у 16:07\nI nije neki kompliment iyzgledati svetski/belosvetski\n06/10/2011 у 12:00\nPrvo, jedva cekam da odm i proverim sta je od fundusa ostalo u NBS posle cetvorogodisnje revizije. Ako je radjena onako kako je to Ugricic radio od svog preuzimanja NBS ne ocekujem da vise nadjem ista vazno. Buduci da je sebi dopustio da fondove koji su pod posebnom zastitom, a tu spada sve sto je izdato u 19. veku, svede na 1/2, BACAJUCI u kontejnere i spaljujuci u TeNT-u 3. i 4. primerak ako su postojali, s glupim obrazlozenjem da su suvisni. [“Suvisno” se moglo poslati drugim nacionalnim bibliotekama da i drugim ljudima van Bg bude dostupno…] Uostalom, ni pre rekonstrukcije se u NBS nisu mogli naci iako je rec o obaveznim primercima – brojevi Studenta i Vidika iz 1981. godine. Sta mislite, zbog cega? …A, stolice – nikako ne mogu biti udobne za ozbiljan rad – sve sto je pod pravim uglom a namenjeno je sedenju je neupotrebljivo za iole normalan rad, a posebno ostra prednja ivica sedista koja se zaseca u noge i smanjuje cirkulaciju, koja je iovako pri duzem sedenju ugrozena. Jer, da to tako treba, vekovima bi se stolice, pa i za biblioteke tako pravile – a ne prave se. Cisto dizajnersko izivljavanje, a za one koji bi da se bave naukom i opasni po zdravlje… Ako, “to je nama nasa borba dala”.


Španija odala počast umrlima od novog korona virusa (VIDEO) | Novinska agencija Beta\nSVET | 16.07.2020 13:45 > 16.07 14:49\nŠpanija je danas odala počast umrlima od novog korona virusa.\nNa komemoraciji su, uz rodjake nekih od umrlih, bili predstavnici zdravstvenog osoblja, policije i drugi službi, kralj Felipe Šesti i kraljica Leticija, članovi Vlade, zvaničnici iz Evropske unije i Svetske zdravstvene organizacije, predstavnici desetak verskih organizacija, ambasadori.\nAroa Lopes, medicinska sestra iz jedne bolnice u Barseloni, održaja je govor u ime svojih kolega, medju kojima je 52.600 dijagnostikovano da je u zaraženo virusom i pozvala da se "ne zaboravi naučena lekcija".


Tači obavestio Zaeva: Kosovo ne učestvuje na sastanku u Ohridu\n09.11.2019. 20:17 > 22:55\nBALKANSKA TRILATERALA U OHRIDU Vučić, Zaev i Rama o "malom Šengenu"\nPrave razloge izostanka objavio na Fejsbuku\nKosovski predsednik Hašim Tači objavio je na Fejsbuku da je odbio da prisustvuje Ohridskom samitu navodeći da tzv. Kosovo ne želi svoju evroatlantsku perspektivu da zameni bilo kojom regionalnom inicijativom.\nOn je naveo i da je Srbija na prvom samitu ove nove regionalne inicijative "namerno previdela Kosovo", prenosi Kosovo onlajn.\nTači navodi i da je ova regionalna inicijativa "besmislena" sve dok Srbija i Bosna i Hercegovina ne priznaju nezavisnost Kosova.\n"Zalažemo se za prevazilaženje trenutnih prepreka dijalogom i međusobnim priznavanjem. Tek kada se tako nešto desi, postaćemo deo takvih regionalnih inicijativa kao jednake države", napisao je Tači.\nKako prenosi Kosovo onlajn, on je kritikovao albanskog premijera Edija Ramu zbog učešća na Ohridskom samitu gde, kako je naveo, "Republika Kosovo nije priznata".


Požar u noćnom klubu u Bukureštu: Još tri osobe preminule od opekotina, ukupno 44 stradalih - informativa.ba\nVijesti Crna hronika Požar u noćnom klubu u Bukureštu: Još tri osobe preminule od opekotina, ukupno 44 stradalih\nPožar u noćnom klubu u Bukureštu: Još tri osobe preminule od opekotina, ukupno 44 stradalih\n08 Nov 2015 14:37\n- Foto: Paul Grover/The Telegraph\nJoš tri osobe preminule su od opekotina zadobijenih u požaru u noćnom klubu u Bukureštu, čime je broj mrtvih porastao na 44.\nDirektor medicinskog osoblja državne bolnice, doktor Cristian Nitescu izjavio je danas kako je jedan muškarac kasno sinoć podlegao od zadobijenih povreda dok su dva pacijenta jutros preminula u bolnici Floreasca.\nU subotu je devet osoba preminulo u državnoj bolnici što je najveći broj smrtno stradalih u jednom danu u ovom incidentu.\nPožar je u petak 30. oktobra izbio u noćnom klubu "Colectiv" u Bukureštu tokom koncerta heavy metal benda. Navodno je požar buknuo kada je nakon pirotehničkog šoua jedna iskra zahvatila dekorativnu pjenu na bini u klubu koji se nalazi u podrumu.\nZbog ove tragedije premijer Rumunije Viktor Ponta podnio je ostavku.\nOznake: #Bukurešt #Rumunija #Colectiv #požar


PORTAL: IZRONILE OLUPINE\nNizak vodostaj Dunava ponovo je na svetlo dana izbacio nemačku ratnu flotu potopljenu kraj Prahova 1944. Ne zna se kad će početi vađenje brodova koji otežavaju plovidbu i pri visokom vodostaju\nOpasnost za plovidbu... Procenjuje se da Dunav krije 300 plovila\nDelovi nemačke ratne flote iz Drugog svetskog rata, potopljene u septembru 1944. godine, ponovo su se pojavili na površini Dunava. Olupine su izronile nizvodno od Hidroelektrane „Đerdap 2", kod sela Prahova, zbog niskog vodostaja u donjem toku reke.\nI pored toga što je na ovom delu Dunava otežana plovidba, čak i u vreme visokog vodostaja, za sada nema nagoveštaja da li će i kada početi nekoliko puta najavljivano vađenje ostataka ovih plovila. Razloga ima više, ali je nedostatak novca svakako najveći, pošto se procenjuje da bi za kompletno vađenje flote bilo potrebno 400 miliona dolara.\nU Briselu je nedavno na konferenciji „Dunav-evropska reka budućnosti" zaključeno da Dunav, kao Koridor 7, treba da postane ključni evropski transportni koridor, ali i područje u kojem podunavske zemlje imaju mogućnosti za saradnju u energetici, zaštiti prirodne sredine i turizmu. Rumunski predsednik Trajan Basesku rekao je da reka Dunav otvara mogućnosti transporta i razvoja od Roterdama do Konstance i od Baltika do Crnog mora, što je „i politički i ekonomski od ogromnog značaja".\nČišćenje, pa razvojni projekti\nMinistar za infrastrukturu Milutin Mrkonjić nedavno je izjavio da je Koridor 7, odnosno Dunav, jedan od prioriteta aktuelne vlade.\n- Za razvoj ovog pravca nije izdvojen novac, jer nisu definisani projekti, ali će najpre na red doći čišćenje Dunava, nakon čega se očekuju razvojni projekti - rekao je Mrkonjić, ne navodeći da li se to odnosi na čitav tok Dunava.\nMeđutim, kraj Prahova iz Dunava i dalje vreba opasnosti čak i iskusne dunavske vukove, kako zbog opasnih peščanih sprudova oko olupina, tako i zbog minsko-eksplozivnih naprava pod vodom.\n- Ovaj deo plovnog puta zbog potopljenih brodova na svim navigacionim kartama označen je belom bojom, što znači da brodovi plove u zoni neispitanog plovnog područja. Mi iz Kapetanije „Prahovo" pomažemo kolegama, obaveštavajući ih kuda da prolaze, jer mnogi od njih nikada nisu ni čuli da ovde postoje potopljeni brodovi - kaže Srećko Nikolić, kapetan unutrašnje plovidbe iz Lučke kapetanije „Prahovo".\nVađenjem olupina konačno bi bila omogućena nesmetana dvosmerna plovidba, budući da sada brodovi po nekoliko sati čekaju na mimoilaženje, jer je u dužini od šest kilometara plovni put sužen na svega 50 metara.


Pozdrav ljudi 😊Već duži vremenski period se bavim internet poslovanjem. Veoma sam zadovoljna istim, zbog čega sam želela i vama da kažem nešto više o poslu kojim se ... Poslovni-kontakti\nDovoljno je da imate računalo, pristup internetu, volju, želju i mali kutak u kojem ćete moći obavljati posao. Nema granica, a lepeza mogućnosti je toliko široka da ćete je morati... Poslovni-kontakti\nzajam od 1.000 eura a 2.000€\nNemojte se ustrucavati da me kontaktirate: Email: preteur.dobos@gmail.com... Usluge


UEFA sumnja: Namešten meč Prve lige Srbije? - Sportska centrala\n17 okt 2019. 09:32\nUnija evropskih fudbalskih asocijacija (UEFA) poslala je dopis u sedište Fudbalskog saveza Srbije (FSS) u kojem stoji da se smatra kako je meč između Smedereva i Kabela namešten, prenela je ,,Alternativna televizija“.\nNavodno, UEFA je pratila uplate u kladionicama, što ih je navelo da posumnjaju u regularnost ovog duela, koji je završen pobedom Smedereva od 2:1, iako je Kabel imao prednost od 0:1 u prvom poluvremenu.\nNi jedna, a ni druga strana nisu želele da komentarišu ove navode, dok su iz ekipe Smedereva samo istakli da su zasluženo došli do pobede i da nadležnima ostavljaju da ispitaju stvari.\nKabel je na ovaj duel u Smederevo doputovao u kombinovanom sastavu, a s obzirom na to da su izvršili sve tri izmene do 53. minuta, zbog povrede jednog od fudbalera, poslednjih pola sata igrali su sa desetoricom na terenu…


UŽIVO! VUČIĆ SA GRENELOM: Nema lakih razgovora! (GALERIJA, VIDEO) | Happy BSC portal\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić sastao se ovog jutra u Beogradu sa specijalnim izaslanikom američkog predsednika Donalda Trampa za dijalog Beograda i Prištine Ričardom Grenelom. Sastanak je počeo u 9, a završen je sat kasnije.\nPosle sastanka Vučić i Grenel obratili su se medijima.\n- Imali smo dobre razgovore, pre svega unapređenja životnog standarda i infrastrukture za ljude koji žive u ovom regionu. Nema lakih razgovora, odakle da krenete.\nTrampov "covek od poverenja", na ovu funkciju imenovan je u oktobru i ovo mu je drugi dolazak na Andrićev venac.


“Neželjena” – Kampanja protiv prenatalnog odabira pola – Women's Rights Center\n“Neželjena” – Kampanja protiv prenatalnog odabira pola\nŽivimo u zemlji koja više vrednuje dječake nego djevojčice.\nZbog toga se Crna Gora suočava sa velikim društvenim problemom prenatalnog odabira pola, koji je već ozbiljno narušio prirodni odnos novorođenih dječaka i djevojčica. Tako se prema podacima Zavoda za statistiku Crne Gore na 109 dječaka u posljednjih dvadeset godina u prosjeku godišnje rađa samo 100 djevojčica. Samo u 2009. godini, rodilo se 113 dječaka, u odnosu na 100 djevojčica. U Crnoj Gori već sada nedostaje tri hiljade žena u reproduktivnoj dobi, a projekcije su da će za manje od 20 godina, u Crnoj Gori biti 8.000 žena manje nego što će biti muškaraca.\nOvakvo stanje, po nalazima Populacionog fonda Ujedinjenihnacija iz 2012. godine, Crnu Goru, uz Albaniju, Azerbejdžani Jermeniju, svrstava u sam vrh na listi zemalja sa najvećim disbalansom među djecom muškog i ženskog pola.\nKorijen ovog problema leži u crnogorskoj patrijarhalnoj tradiciji koja preferira “muškog nasljednika”, zbog koje naše djevojčice nemaju jednako pravo da budu rođene u odnosu na dječake. Riječ je u duboko ukorijenjenoj diskriminaciji koja počinje prije rođenja, a manifestuje se kroz neravnopravan položaj djevojčica i žena u svim oblastima života. Posledice ovog problema nijesu samo demografske – one mogu imati ozbiljne društvene implikacije, kao što su porast nasilja, organizovanog kriminala, konflikata.\nU želji da naše društvo učini boljim i za naše djevojčice i za naše dječake, NVO Centar za ženska prava je u saradnji sa agencijom McCann pokrenuo volontersku kampanju #Neželjena kojom pozivaju građane i nadležne institucije da reaguju na ovako ozbiljan problem, da mijenaju patrijarhalne stavove o ženama i muškarcima, kao i da potpišu peticiju čiji je cilj sprječavanje zloupotrebe ranih prenatalnih testova u svrhu selektivnih prekida trudnoće.\nOva inicijativa je usmjerena isključivo na problem selektivnih abortusa kao drastičnog primjera rodne diskriminacije, uz puno poštovanja reproduktivnih, zakonom garantovanih prava žena.\nCentar za ženska prava će u ponedjeljak 20. novembra u 11:00, u Univerzitetskom parku, na platou kod spomenika Svetom Petru Cetinjskom u Podgorici, održati konferenciju za medije na kojoj će govoriti o ovom problemu i samoj kampanji.\nPozivamo predstavnike medija i zainteresovanu javnost da dođu na konferenciju za medije i pomognu nam u ovoj volonterskoj akciji koja je od velikog društvenog značaja za Crnu Goru i njenu budućnost.\nNVO „Centar za ženska prava“\nGrađansko okupljanje: “Sačuvaj život, reaguj na nasilje”\nPokrenuta kampanja “Bezbjedna doma”


Vojska Zimbabvea: Predsednik Mugabe u pritvoru | N1 Srbija\nVojska Zimbabvea: Predsednik Mugabe u pritvoru\nOficiri vojske Zimbavea saopštili su da su tokom noći intervenisali da bi eliminisali "kriminalce" u okruženju predsednika Roberta Mugabea, ali su demantovali da su pokušali da izvrše vojni udar protiv šefa države koji vlada zemljom od 1980. godine.\nIntervencija vojske dolazu usred otvorenih nesuglasica između Mugabea i načelnika Generalštaba vojske Konstatinoa Čivenge posle smenjivanja potpredsednika Zimbabvea Emersona Mnangagve, koji je važio kao mogući naslednik Mugabea.\nVojska Zimbabvea saopštila je da su predsednik zemlje Robert Mugabe i njegova žena u pritvoru, ali da im je "bezbednost garantovana".\nIzvor: ZBC/Handout via REUTERS\nGeneral Mojo, desno\nSmenjeni potpredsednik Mangagva (75), čiji je nadimak "krokodil", već više nedelja je bio pod oštrim kritikama bliskih saradnika predsednika, među kojima je i prva dama Grejs Mugabe.\nOni mu zameraju da je navodno izmislio da je u avgustu bio žrtva pokušaja trovanja.\nKontroverznog predsednika, nacionalnog heroja oslobađanja Zimbabvea od kolonijalne vladavine, optužuju za nasilno gušenje opozicije i uništavanje zemlje.\nTagovi: Zimbabve , vojni udar\nDa li Mugabe ima botove?! :-)\nJoš jedna zemlja oslobodjena diktature... Pardon, novo tržište i izvor jeftine radne snage...\nMugabea je svesrdno pomagala SFRJ i JNA... Cekam sad komentare kao kad je pao Gadafi - 'Mugabe, velik prijatelj 'Srbije''\nSvaki peti smrtni slučaj u Srbiji posledica je maligniteta\nNovi kanali SK 7, 8, 9 i 10 na EON-u: Prenosi iz više uglova\nFOTO: Obeležen Dan Svetog Patrika


Dogovorena intenzivnija saradnja u oblasti turizma između Crne Gore i Azerbejdžana | Montenegro\nImajući u vidu potencijal za razvoj turizma, te presudan doprinos turističkih odnosa u obije zemlje, organizovan je sastanak kojem su, pored predstavnika NTO CG i Udruženja turističkih agencija Azerbejdžana, prisustvovali predstavnici Kulturno-ekonomskog centra Azerbejdžana, Privredne komore Crne Gore, Udruženja hotelijera, kao i predstavnik turističke agencije Adriatic Concierge Montenegro.\nNa sastanku je dogovoreno uspostavljanje saradnje između NTO CG i Udruženja turističkih agencija Azerbejdžana, te se razmatra i potpisivanja memoranduma . Takođe, dogovoreni su naredni koraci u saradnji, kao što je organizacija studijskih grupa medija i influensera, kao i druge promotivne aktivnosti koje će podići vizibilnost destinacije na ovom tržištu. Tokom sastanka pomenuto je i potpisivanje memoranduma između asocijacije hotela Crne Gore i Azerbejdžana, kao i online uključivanje azerbejdžanske turističke privrede tokom sljedeće sjednice Odbora za turizam i ugostiteljstvo Privredne komore Crne Gore.\nUdruženje turističkih agencija Azerbejdžana je osnovano 2019. godine s ciljem unapređenja saradnje između turističkih agencija u Azerbejdžanu, saradnje privatnog i javnog sektora, dostupnosti turističkih informacija, izrgadnje kapaciteta i upravljanja kvalitetom turističkih usluga. Trenutno broji 113 članova, predstavnika kvalifikovanih i sertifikovanih turističkih agencija u Azerbejdžanu, sa stalnom tendencijom rasta broja članova. Udruženje je partner je sa Državnom agencijom za turizam, Turističkim biroom Azerbejdžana, Udruženjem turskih turističkih agecnija (TURSAB), kompanijom Turkish Airlines, Buta Airways i drugima, a od skoro i pridruženi član Svjetske turističke organizacije Ujedinjenih nacija.


„Korupcija je jedan od najvećih problema u našem društvu i veoma često se spominje i u medijima. Borba protiv korupcije ne smije samo biti priča nego naš svakidašnji posao. Korupcija je veliko zlo zbog kojeg štetu trpimo svi zajedno. Želim da ovaj dokument stalno dorađujemo i da našu dobru praksu podijelimo sa drugim općinama i želim da Bosna i Hercegovina, ne samo deklarativno, nego i suštinski, postane zajednica u kojoj će se na demokratski i zakonit način voditi procesi razvoja zajednice i stvarati bolji ambijent za život svih njenih građana“ - poručila je, između ostalog, načelnica Visokog Amta Babić.\n20. Jun 2019 | 18:57\nAustin Adams počeo je da koristi električnu cigaru kako bi prestao sa pušenjem. Dr. Katie Rusell, jedan od hirurga koji je operisao ovog momka, kaže da mu je momak kazao da nije uradio ništa što bi moglo da izazove eksploziju ovog uređaja.Agencija za[…]\nSarajevski policajci zaustavili vozilo u Hadžićima, a potom hapsili\n20. Jun 2019 | 18:52\nDogodilo se to jučer u 14,20 sati, na putu Hadžići-Igman, općina Hadžići, policijski službenici Jedinice za podršku su zaustavili i kontrolisali putničko motorno vozilo marke “VW Golf 3”, kojim je upravljala osoba inicijala A.M., rođen 1997.godine u Sarajevu, gdje je[…]\n20. Jun 2019 | 18:50\nTako je Danska 2018. godine imala najvišu razinu cijena za hranu i bezalkoholna pića u EU, i to za 130 posto višu od prosječene europske razine, objavio je u četvrtak Eurostat, statistički ured Europske unije.Na suprotnom kraju ljestvice, najniža razina[…]\n20. Jun 2019 | 18:15\nEntitetska agencija je, kaže, uzurpirala ovlasti Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta Bosne i Hercegovine, i preko entitetskih članova u potpunosti blokirala rad državne agencije.-Sporazumom, koji su potpisali resorni entitetski ministar iz bh. entiteta RS i resorni državni[…]\n20. Jun 2019 | 17:51\nNalog za pritvor bio bi formalni preduslov za podnošenje zahtjeva za ekstradiciju Asanža, koji se nalazi u zatvoru u Velikoj Britaniji, prenio je Rojters.Rad je sada fokusiran na procjenu dokaza kroz sprovođenje određenih dopunskih saslušanja, navela je zamjenica direktora javnog[…]\n20. Jun 2019 | 17:35\nŠtefanek, koji je danas razgovarao sa predsjedavajući Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Bakirom Izetbegovićem, naveo je da bi se tako stekli uslovi da delegacija BiH učestvuje u radu junske sesije godišnjeg zasjedanja, kao i u donošenju odluke o izboru generalnog[…]\n“Što se tiče Savjeta ministara, uslova više ne može biti. Sve ono što je trebalo napraviti, mi smo dogovorili između sebe. Ovih dana smo, juče i prekjuče, razmijenili informacije i čini mi se da smo blizu dogovora, ali to se[…]\nDodik se prethodno sastao sa predsjednikom Vlade Bjelorusije Sergejem Rumasom sa kojim je razgovarao o saradnji dvije zemlje.Dodik i Rumas su ocijenili da je potrebno unaprijediti saradnju BiH i Bjelorusije, te da za to postoje sve pretpostavke.Sagovornici su posebno naglasili[…]\n20. Jun 2019 | 16:50\nINTERVIEW.BA: Ambasadorice, dok razgovaramo u Vašem sarajevskom uredu, ovaj grad i BiH potresaju efekti posljednjih protesta građana protiv korupcije u pravosuđu koje predvodi upravo državni ministar sigurnosti. Da li bi takva situacija bila moguća u Švicarskoj?RAUBER SAXER: Ministar je također[…]\nSve učestalije prijetnje i napadi na novinare u BiH\n20. Jun 2019 | 16:49\n- Policija traga za osobom koja je kršila javni red i mir verbalnim napadom na novinara Oručevića. Trenutno se radi na identifikaciji osobe. Imamo elemente koji nam mogu pomoći, kazao je portparol Ljudevit Marić. On je demantirao navode koji su[…]


Radno-okupaciona terapija podrazumeva da penzioneri bez velikih psihičkih teškoća prođu kroz proces prilagođavanja novim životnim okolnostima, uverava psihoterapeut Stojan Mišić.\nOdlazak u penziju je naporan psihološki proces kroz koji prolaze svi ljudi, ali nekima od njih ovo je posebno naporan proces, upozorava psihoterapeut Stojan Mišić. Radno-okupaciona terapija samo je jedan od vidova gotovo obaveznih lečenja koji su najstarijim sugrađanima dostupni u rehabilitacionim centrima i domovima za stara lica.\nOve terapije su usmerene ka aktiviranju postojećih sposobnosti i znanja penzionera kako bi se usporio proces starenja i poboljšalo psiho-fizičko stanje korisnika.\nPročitajte još: Imaju li "tapiju" na ljubav samo mladi? Stariji sve češće ulaze u emotivne veze, a zbog toga nailaze na OSUDU - zašto?\nPodsticijani kapacitet koji sa sobom nosi rad u trećem dobu, kako tvrde stručnjaci, obogaćuje život penzionera, doprinosi boljem opštem zdravstvenom stanju.\n- Uticaj koji rad ima na penzionere je veliki jer je svrha radne terapije i rada da osposobi osobu da se samostalno stara o sebi, da preuzima inicijativu i da podstiče ili održava sve one osposobnosti koje su regradirale kod osoba - objašnjava psihoterapeut Stojan Mišić.\nČesto je starijim penzionerima poražavajuće da ponovo uče stvari koje su pre radili svakodnevno. Rad neposredno nakon penzionisanja je poželjan zato što je važno da osoba zadrži osećaj produktivnosti i funkcionalnosti. To ne mora biti nužno neki posao, u obzir dolaze i razni hobiji i druge aktivnosti.\nIdealan period života\nSlobodno vreme otvara prostor za nova životna ostvarenja penzionerima, uveravaju stručnaci.- Osećaj usamljenosti i manje vrednosti je dominantan u ovoj životnoj fazi. Takođe, smrt najbližih prijatelja i poznanika je samo podsetnik da ne postaju mlađi. Ipak, to je period kada konačno mogu da se posvete samo sebi i svojim neostvarenim željama - objašnjava Mišić.\nPročitajte još: Osam rešenja za oslabljen sluh: Iskoristite crni luk, lovorov list, jasen...\nIpak, kako bi penzioneri kroz radne aktivnosti savladali osećaj ankesioznosti i usamljenosti koja može dovesti do depresije i zatvaranja u kućne uslove, podrška porodice na samom početku ključna je da bi se na što lakši način prihvatile nove životne uloge.\nNajznačajnija stvar koju porodica može da uradi je da bude dostupna penzioneru. Takođe, porodica je tu da bude pomoć i podrška.\nPre svega, neophodno je da osoba sama pokaže interesovanje za neku aktivnost, a uloga porodice je da omogući da se to ostvari ili da bude uz nju - objašnjava naš sagovornik.\nPrema Zakonu Republike Srbije, penzioneri mogu da budu zaposleni po ugovoru o radu, o delu, autorskom ugovoru i da istovremeno primaju penziju. Sa druge strane, dosadašnja praksa pokazuje i da se poslodavci rado odlučuju za penzionere jer su oni pouzdani, tačni , održavaju dobre međuljudske odnose i osveženje su za svaki tim.\nDame +50 masovno pakuju kofere


Svet Knjiga › Forumi › Razno › Svaštara › Konkurs za nagradu „Branko Miljković“\nLogin or Register Naslovna • Forumi • Moj nalog Forumi › Razno › Svaštara › Konkurs za nagradu „Branko Miljković“\nKonkurs za nagradu „Branko Miljković“\nPoslato: Sre Dec 14, 2011 10:24 am Naslov: Konkurs za nagradu „Branko Miljković“\nNagrada „Branko Miljković“ za najbolju knjigu pesama biće dodeljena četrdesetprvi put februara meseca 2012. godine.\nNagrada će biti uručena u okviru manifestacije\nZa Nagradu konkurišu prva izdanja svih pesničkih knjiga na srpskom jeziku, objavljena 2011. godine. Izbori pesama i ponovljena izdanja ne ulaze u konkurenciju. Kako bi Žiri lakše ostvario uvid u pesnička izdanja iz 2011. godine, pozivaju se izdavači i autori da po pet primeraka svojih knjiga pošalju na adresu organizatora najkasnije do 05. januara 2012:\n(sa naznakom za Nagradu „Branko Miljković“ )\nOvu pesničku nagradu, koju dodeljuje Grad Niš, a uz podršku Ministarstva kulture Republike Srbije, do sada su primili naši najznačajniji pesnici: Milutin Petrović, Oskar Davičo, Branislav Petrović, Vasko Popa, Stevan Raičković, Miodrag Pavlović, Ljubomir Simović, Borislav Radović, Ivan V. Lalić i drugi.\nŽiri Nagrade čine: Mihajlo Pantić, Dubravka Đurić, Saša Jelenković, Đorđe Despić i Snežana Božić.\nNagrada se sastoji od povelje i novčanog iznosa. Dobitnik će biti učesnik Književne kolonije Sićevo septembra 2012, a biće mu objavljen Književni portret u časopisu GRADINA.\nNagrada će biti svečano uručena u Holu gradske kuće grada Niša, krajem februara 2012.\nPogledano: 2783 puta


Sjedinjene Države i nekoliko evropskih zemalja prijavile su najveći dnevni porast slučajeva kovida od početka pandemije, usled širenja omikron soja. Samo u SAD je u ponedeljak zabeleženo više od 440.000 novih slučajeva. Francuska, Italija, Grčka, Portugalija i Engleska su takođe prijavile rekordan broj dnevnih infekcija, dok je Poljska registrovala najveći broj umrlih u četvrtom talasu pandemije, skoro 800 ljudi.\nKako brojke dnevno zaraženih širom Evrope i Amerike obara rekorde a brojne zemlje – uključujući Nemačku, Kinu i Južnu Afriku ponovo uvode oštre restrikcije, Svetska zdravstvena organizacija (SZO) upozorila je da bi pacijenti zaraženi omikronom mogli da preplave zdravstvene ustanove i blokiraju zdravstvene sisteme, iako rana istraživanja govore da novi soj korona virusa uzrokuje blažu bolest.\nU svetu je trenutno zabeležno 25,88 miliona novozaraženih dok je od početka pandemije registrovano 283 miliona slučajeva. Umrlo je 5,4 miliona ljudi, podaci su portala Worldometers.info. Najviše slučajeva imaju SAD, a slede Indija, Brazil, Britanija, Rusija i Turska.\nKorona je uzrokovala haos širom sveta, primoravajući mnoge nacije da donesu teški izbor između restrikcija koje pogađaju ekonomiju i kontrole širenja virusa, piše “Gardijan”. Takođe je izazvala haos na aerodromima - preko 6.000 letova otkazano je globalno tokom božićnih praznika, a u ponedeljak i utorak 3.500.\nFrancuska, koja je juče zabeležila više od 170.000 novozaraženih nakon subotnjeg rekorda od preko 104.000, naredila je da zaposleni rade od kuće najmanje tri dana nedeljno.\nFrancuska bolnička federacija saopštila je da "najteže nedelje tek slede".\nPremijer Francuske Žan Kasteks rekao je u ponedeljak da je zbog brzine širenja omikrona vlada smanjila period između druge i buster doze vakcine sa četiri na tri meseca. Kasteks je objavio da će do 17. januara javna okupljanja biti ograničena na 2.000 ljudi u zatvorenom a 5.000 spolja, preneo je “Forbs”.\nKonzumacija pića i hrane će biti zabranjena na dužim putovanjima, kao i u bioskopima, dok će nošenje maski na otvorenom u centralnim delovima gradova biti obavezno. Vlasti su takođe pozvale na ograničeno kretanje građana za Božić i Novu godinu, dok su u Parizu otkazani vatromet i koncert za doček Nove godine u aveniji Jelisejskih polja.Ipak, Kasteks je rekao da neće biti policijskog časa za Novu godinu.\nKasteks je obelodanio vladine planove o uvođenju vakcinacionih propusnica, u kojima će biti dokaza o vakcinaciji, ne samo o negativnom testu. Propusnice će početi da važe 15. januara, ukoliko parlament podrži nacrt zakona.\nOd početka pandemije u Francuskoj je zabeleženo više od 8,9 miliona slučajeva korona virusa, dok su 122.462 osobe preminule od posledica ove infekcije, pokazuju podaci sajta Worldometers.\nOgraničenja kontakta na snazi su u najvećoj evropskoj ekonomiji drugu godinu zaredom, navodi “Gardijan”. Nemačka je ograničila privatna okupljanja za vakcinisane na maksimum 10 i zatvorila noćne klubove, dok je grad Hamburg nametnuo policijski čas do 1.00 ujutro za novogodišnje veče. Objavljujući nove restrikcije, kancelar Olaf Šolc rekao je da “korona neće oduzeti božićne praznike”.\nTanjug navodi da se veći broj nemačkih pokrajina suočava sa pooštravanjem antikovid mera, kako u privatnim, tako i na javnim mestima, sa ciljem da se zaustavi širenje novog talasa koji je izazvao omikron.\nOd ponedeljka su ograničena okupljanja u zatvorenom i na otvorenom, dok će se teretane, bazeni, noćni klubovi i bioskopi zatvoriti u nekoliko država a radno vreme restorana biti kraće. Novogodišnji vatrometi, koji se uglavnom ispaljuju iz privatnih kuća i sa većine nemačkih ulica i trgova, otkazani su drugu godinu zaredom.\nPrivatna okupljanja su ograničena u oblastima gde mere nisu uvedene pre Božića na maksimum 10 ljudi, za vakcinisane i oporavljene od kovida. Kada je reč o nevakcinisanima, najviše po dve osobe iz jednog domaćinstva mogu da se okupe, dok su deca ispod 14 godina isključena iz ovih mera.\nObaveza nošenja maski, uvedena pre skoro godinu dana, ostaje na snazi u prodavnicama i javnom prevozu, a neophodno je pokazati i vakcinacioni sertifikat u objektima gde samo mogu da uđu vakcinisani. U Nemačkoj je do sada dve doze vakcine primilo 71 odsto građana, a 36 odsto je primilo i buster dozu.\nZemja je u utorak prijavila novi dnevni rekord od 21.657 zaraženih, dvostruko više u odnosu na prethodni dan, a zdravstvene vlasti ukazuju da je brojka povezana sa širenjem omikrona. Taj dan je prevazišao najpesimističnija predviđanja stručnjaka, koji su prethodnog dana upozorili da očekuju da će broj slučajeva biti do 12.000.\nA vrhunac će možda biti dostignut tek sledećeg meseca. Eksplozija novih slučajeva poremetila je planove grčke vlade, što ukazuje na moguća nova ograničenja i mere uoči novogodišnje noći, prenosi "Katimerini".\nGrčka vlada je prethodno najavila oštrije mere od 3-16. januara, koje su uglavnom usmerene na noćne klubove i lokale. Kafići i restorani će morati da se zatvore do ponoći, stolovi će biti ograničeni na šest gostiju a objekti za dešavanja neće dozvoljavati da gosti stoje, inače će im vlada “zabraniti muziku”, preneo je Rojters.\nU zemlji su zabranjene sve proslave božićnih i novogodišnjih praznika na javnim mestima, a uvedeno je i obavezno nošenje maski na otvorenom. U supermarketima i javnom prevozu ljudi će morati da nose najefikasnije maske ili dve hirurške.\nGrčka, koja je prošle godine prebrodila prvi talas pandemije u relativno boljem stanju od nekih drugih evropskih zemalja, poslednjih nedelja se bori sa porastom broja infekcija što je opteretio njen zdravstveni sistem. U Grčkoj je od početka pandemije zabeleženo više od milion zaraženih a umrlo je skoro 20.500 pacijenata.\nPoljska je u sredu prijavila 794 smrtna slučaja od korona virusa, što je najviše u jednom danu tokom četvrtog talasa pandemije, rekao je zamenik ministra zdravlja Valdemar Kraska.\nPoljska već danima ima konstantno veliki broj novozaraženih zbog čega su nadležni pooštrili epidemiološke mere. Prema najnovijim podacima, u Poljskoj je registrovan 15.571 novi slučaj.\nEngleska je takođe prijavila rekordan broj dnevnih infekcija. Broj hospitalizovanih u Londonu uvećao se za više od tri puta u decembru usled širenja omikrona, navodi se u podacima koje je objavio odbor britanske vlade za kovid.\nIzveštaj objavljen sinoć pokazuje da su bolnice u Londonu pod povećanim pritiskom zbog pojave omikrona, uprkos izjavama naučnika da je taj soj manje zarazan. Oko 100 ljudi dnevno hospitalizovano je početkom decembra, ali je na dan katoličkog Božića taj broj iznosio 364, a tokom vanrednog kola engleske Premijer lige - 374.\nUkupno 3.024 pacijenta nalaze se na kovid odjeljenjima u londonskim bolnicama, a 216 je na mehaničkoj ventilaciji. Broj hospitalizacija u Londonu je neproporcionalan, a ukupno 8.240 pacijenata je na lečenju širom Velike Britanije.\nList "Tajms" objavio je danas da bi bolnice mogle biti prinuđene da otkažu lečenje pacijenata kod stanja koja ne zahtevaju hitan tretman, usled rastućeg broja slučajeva i nedostatka medicinskog osoblja zbog potrebe za samoizolacijom nakon izloženosti ili zaraze virusom korona.\nLondon je među britanskim gradovima koji imaju najnižu stopu vakcinacije protiv kovida 19.\nI brojne druge evropske zemlje su, takođe, prijavile rekordan broj dnevnih slučajeva tokom jučerašnjeg dana. Tako je u Italiji broj zaraženih premašio 78.000 slučajeva, što je novi rekord od početka pandemije. Takođe su registrovana 202 smrtna slučaja, čime je ukupan broj umrlih u zemlji dostigao 136.753.\nPortugal je zabeležio 17.172 nova slučaja.\n“Gardijan” prenosi da je Finska u utorak rekla da će zabraniti ulazak nevakcinisanim putnicima, a izuzetak su stanovnici, ključna radna snaga i diplomate.\nŠvedska je počela od utorka da traži negativne testove za strane putnike, dan nakon što je Danska, koja trenutno ima najveću stopu zaraze po broju stanovnika, primenila istu meru. Danska je nedavno objavila da je omikron postao dominantan soj u zemlji, a isto su u utorak rekle i Holandija i Švajcarska.\nUprkos manjim brojkama u poređenju sa globalnim žarištima, Kina nije olabavila svoju strategiju nultog kovida. Karantin za 13 miliona ljudi u kineskom gradu Sijanu ušao je danas u sedmi dan, pa mnogi građani koji ne mogu da napuste svoje stanove zbog širenja korona virusa praktično zavise od isporuka namirnica i drugih potrepština.\n“Umreću od gladi. Nema hrane, ne puštaju me van iz zgrade, a uskoro ću ostati bez instant nudli, molim za pomoć”, naveo je jedan stanovnik na “Veibu”, preneo je “Gardijan”, ukazujući da su se mnogi građani žalili zbog restrikcija na društvenim mrežama.\nFoto: Li Yibo / Profimedia\nU mere spada i zabrana vožnje a samo jedan član domaćinstva može da ode do prodavnice svaka tri dana.\nU Sijanu je prijavljen 151 novi slučaj, što je praktično ukupan dnevni broj novozaraženih u celoj Kini, u kojoj su u poslednja 24 sata potvrđena 152 novozaražena. Ukupan broj lokalnih slučajeva u Sianu od 9. do 28. decembra dostigao je skoro 1.000, ali u tom gradu do sada nije prijavljen nijedan slučaj infekcije omikronom.\nZvaničnici su 23. decembra uveli stroge mere i zabrane putovanje u i iz Sijana, u skladu sa nastojanjem Pekinga da se bez odlaganja obuzdava svako novo širenje virusa i epidemija.\nU Indiji je do sada otkriven ukupno 781 slučaj infekcije sojem omikron virusa korona, od čega je skoro trećina na teritoriji glavnog grada Delhija, navodi se u saopštenju indijskog Ministarstva zdravlja.\nSoj omikron registrovan je u 21 državi i teritoriji. Za Delhijem sa 238 slučajeva slede Maharaštra sa 167 slučajeva i Gudžarat sa 73. Do danas se ukupno 241 osoba oporavila nakon infekcije omikronom.\nDelhi je juče najavio uvođenje "žutog" nivoa ograničenja kako bi se zaustavio rast novih slučajeva infekcije.\nU Indiji je trenutno 77.002 ljudi zaraženo virusom korona, od kojih je 9.000 registrovano danas. Indija je do sada dala više od 1,42 milijarde doza vakcine, a 42 odsto celokupnog stanovništva zemlje potpuno je vakcinisano.\nU Rusiji su u poslednja 24 časa od posljedica infekcije virusom korona umrle 932 osobe. U istom periodu infekcija je potvrđena kod 21.119 ljudi, dok je dan ranije taj broj bio 21.922.\nDan ranije od posledica infekcije umrlo je 935 ljudi.\nOd početka pandemije u Rusiji je virus korona potvrđen kod 10.458.271 lica, a od posljdica zaraze umrlo je 307.022.\nSAD: Kritično u Kaliforniji\nU međuvremenu prekoputa Atlantika, U SAD je broj slučajeva registrovanih od strane Američkih centara za kontrolu i prevenciju bolesti (CDC) 27. decembra porastao za 441.278, što je daleko najveći broj novozaraženih ikada prijavljenih agenciji.\nCDC je juče prepolovio period izolacije za asimptomatske slučajeve, sa 10 na pet dana, što će biti praćeno sa još pet dana nošenja maske u blizini drugih ljudi. CNN ukazuje da je u SAD poslednjih nekoliko dana registrovan rekordni dnevni porast broja zaraženih.\nPrema Univerziteta Džons Hopkins, prosečan dnevni broj inficiranih u poslednjih nedelju dana bio je 254.496, što premašuje rekordne cifre registrovane u januaru, kada je svaka 24 časa prosečan broj novozaraženih bio 251.989.\nKalifornija je postala prva američka savezna država u kojoj je od početka pandemije potvrđeno više od pet miliona slučajeva korona virusa, pokazuju podaci Ministarstva zdravlja i Univerziteta Džons Hopkins.\nKalifornija ima više od 40 miliona stanovnika, a značajan porast novih infekcija izazvan je prazničnim proslavama i porodičnim okupljanjima u zatvorenim prostorima. Do sada je u ovoj saveznoj državi od posledica kovida umrlo više od 75.500 ljudi od čega samo u Los Anđelesu 27.555.\nOmikron je veoma brzo postao dominantan soj u SAD.\nViše od 4,35 miliona ljudi zarazilo se u poslednje četiri nedelje, dok je u istom periodu umrlo oko 38.500 pacijenata obolelih od kovida 19. SAD su najteže pogođene koronom u svetu i zemlja broji 54,14 miliona zaraženih a preko 840.000 umrlih od početka pandemije.\nKoronavirus Omikron Pandemija Evropa SAD Amerika Rekord novozaraženi SZO


UNIVERZITET DONIO ODLUKU: Profesor Nenad Suzić otpušten sa Filozofskog fakulteta zbog seksualnog zlostavljanja 13-godišnje djevojčice - SrpskaLive\nHomeLokalUNIVERZITET DONIO ODLUKU: Profesor Nenad Suzić otpušten sa Filozofskog fakulteta zbog seksualnog zlostavljanja 13-godišnje djevojčice\nUNIVERZITET DONIO ODLUKU: Profesor Nenad Suzić otpušten sa Filozofskog fakulteta zbog seksualnog zlostavljanja 13-godišnje djevojčice\n10.06.2019. 14:45 Lokal, Top\nUniverzitet u Banjaluci donio je odluku kojom je redovni profesor Nenad Suzić udaljen sa radnog mjesta.\nSuzić je bivši ministar prosvjete i kulture RS u Vladi RS iz period od 1998. do 2001. godine\nUHAPŠEN BIVŠI MINISTAR PROSVJETE I KULTURE REPUBLIKE SRPSKE: Ministar Nenad Suzić seksualno zlostavljao jedanaestogodišnju djevojčicu!\n06.06.2019. 09:33 Izbor urednika, Naslovna, Vijesti\nPolicija je uhapsila bivšeg ministra prosvjete i kulture Republike Srpske Nenada Suzića (69) iz Banjaluke zbog sumnje da je seksualno zlostavljao jedanaestogodišnju djevojčicu, saznaje Srpskainfo. Osumnjičeni će nakon kriminalističke obrade biti sproveden u nadležnost Okružnog […]


Prljava kampanja – prljave laži – Šabac to ne zaslužuje – Podrinske\nPrljava kampanja – prljave laži – Šabac to ne zaslužuje\nSocijalisti Šapca sa svojim koalicionim partnerom, „kažnjeni“ da dva puta sakupljaju potpise (pa smo stigli do 2.500 prikupljenih potpisa ukupno), se zahvaljuju svojim sugrađanima na poverenju i brzoj reakciji kada smo ih zamolili da ponovo dođu i potpišu našu listu. Pokazalo se da smo sposobni da samo za 24 radna sata prikupimo preko 1100 potpisa. S PONOSOM ZAKLjUČUJEMO DA SMO PRVU FAZU POLITIČKE UTAKMICE-PREDAJA LISTE, UPRKOS OGROMNOJ OPSTRUKCIJI ZAVRŠILI. I POBEDILI.\nŠabački SPS, angažovanjem novog rukovodstva je uspeo da za tri meseca povrati značajan broj svojih članova koji su bili naprosto sklonjeni. Taj rad se pokazao pri ovoj ponovljenoj akciji sakupljanja potpisa. Neki novi ljudi, što na listi, što u rukovodstvu SPS a doneli su pozitivnu energiju što se i iskazuje kroz jednu reč, moto tekuće kampanje BUĐENjE.\nPosle prvog koraka, spremni smo na drugi a to je kampanja širom Grada Šapca, imamo zadatak da naše sugrađane upoznamo sa našim kandidatima i programom. Aleksa Ignjatović, advokat iz ugledne šabačke advokatske kancelarije je samo prvi među jednakima i predvodi listu novih mladih ljudi koji žele da Šapcu ukažu da postoji i TREĆI PUT. Sa ovakvim ophođenjem političkih protivnika prema nama, pod tim podrazumevamo i obaranje liste zbog više nego banalnog razloga do niza tekstova (otrovnih i punih mržnje) u medijima bliskim vlastima jasno je da ovaj put Socijalisti nisu „kupljeni“ I nisu ničiji potkusur . Na poruku iz naručenog teksta pod nazivom „SUMARAK SOCIJALISTA…“ kako napisaše „partijski bilteni „ će da se sačeka. Pre će biti obrnuto.\nNajzanimljivije je kada predstavnik „političkog potkusura“ fantomske Ruske stranke usred Šapca (iza koje se zna da glumi „trkačkog zeca“ za drugu grupaciju) kaže kako je SPS promašena investicija. I to na udarnoj zadnjoj strani. Pa gospodo „Rusi“, vi koji koristite „rupe u zakonu“ i izigravate i izmišljate Ruse usred Šapca, da vam kažemo. SPS nije investicija, mi smo politički brend i najstabilnija partija na Balkanu. Mi Vas razumemo kada kažete „investicija“ jer vi jeste investicija i plaćeni projekat koji ima zadatak da dovede u zabludu što više naših sugrađana, i pod firmom patriotizma i rusofilstva, osvojite što više glasova za druge .\nSPS će voditi korektnu pravu kampanju. Nećemo vređati nikoga al nećemo dati da nas vređaju. Poštovani sugrađani, hvala još jednom na poverenju, vidmo se na terenu i 21.juna uz BUĐENjE levičara Šapca očekujemo veliki povratak na političku scenu Grada Šapca. ZA ŠABAC –DO POBEDE – nešto se dešava.\nINFO SLUŽBA SPS a


Projekat ‘’Dijaspora za razvoj’’ | ChicagoRaja\nHome » Poslijednje Vijesti » Projekat ‘’Dijaspora za razvoj’’\nProjekat ‘’Dijaspora za razvoj’’\nIOM BiH i Ministartsvo za ljudska prava i izbjeglice BiH u saradnji sa UNDP-om i uz podršku Vlade Švajcarske trenutno sprovode projekat ‘’Dijaspora za razvoj’’.\nJedna od aktivnosti ovog projekta je mapiranje dijaspore, istraživanje koje će se sprovesti u Austriji, Australiji, Danskoj, Njemačkoj, Italiji, Sloveniji, Švedskoj, Švajcarskoj, Holandiji i SAD-u, a pomoći će nam da dobijemo informacije o društveno – ekonomskom profilu bosanske dijaspore, uključujući demografske, sociološke, ekonomske i socio-kulturne podatke.\nNa osnovu nalaza mapiranja dijaspore, pripremiće se niz preporuka koje će koristiti relevantni donosioci odluka i politika u BiH i zemlji u kojoj živite kako bi se poboljšala interakcija i saradnja sa dijasporom iz BiH, razvile politike i uslovi koji će BiH dijaspori doprinos razvoju svoje zemlje učiniti privlačnim i povoljnim.\nRezultati mapiranja dijaspore biće korišteni za uspostavljanje mehanizma prenosa znanja u BiH i platforme za crowdsourcing, kao i za angažovanje dijaspore za ekonomski razvoj.\nLjubazno vas pozivamo da ispunite upitnik (izaberite jedan, ili na engleskom ili na nasem jeziku). U upitniku se nigdje ne trazi vase ime niti bilo kakva informacija o vasim licnim podacima, pa je time vas anonimnost zagarantovana.\n1) IOM D4D Survey – English https://www.surveymonkey.com/r/G7FZTT6\n2) IOM D4D Upitnik – Bosnian https://www.surveymonkey.com/r/GVZTD5Y\nPrevious: Gojko Berić : Bijeg iz umiruće države\nNext: Uspomena na Ninu Resica


Kamenicama na zgradu Vlade | Radio Televizija BN\nKamenicama na zgradu Vlade\nNa protestu u Tirani se, prema procjenama medija, okupilo više hiljada građana, predstavnika opozicije i njihovih simpatizera, s ciljem rušenja aktuelne vlade, premijera Edija Rame.\nSvijet 26.05.2018 | 17:00\nOni protestuju ispred zgrade albanske vlade, gdje im se obratio lider Demokratske stranke Albanije Ljuljzim Baša.\nOkupljeni su uzvikivali "Ramo, odlazi" i nosili su antivladine transparente, kao i zastave Albanije i EU. Neki od njih su gađali kamenicama zgradu vlade i Ministarstva unutrašnjih poslova, prenosi "B92".\nNa transparentima koje nose ispisani su zahtjevi za ostavku Rame i ministra unutrašnjih poslova Fatmira Džafaja koji su, kako se tvrdi, omogućili da zemljom vladaju kriminal i korupcija, koji su opustošili zemlju, javlja "Sputnjik".\nProteste obezbjeđuju jake policijske snage, pišu mediji.\nDa čovjek poželi jedan pelcer i u svojoj baši, al daće dragi Bog, duva vjetar, lete pčele , vrši se oprašivanje cvijeća , pa će se jedan pelcer primiti i u Bosni i Hercegovini, može i junski i avgustovski, daće Bog.\nObradovao sam se kad sam vidio naslov ali sam se ubrzo razočarao kad sam shvatio da se ne radi o Banja Luci...\nNAMA SRBIMA POD REZIMOM MILOKRADA BEZ VELIKOG NARODNOG BUNTA I SKIDANJA SA VLASTI MAFIJASKE KORUMPIRANE BANDE NEMA NAM PERSPEKTIVE.FALI NAM SLOBODARSKOG DUHA I MISLIM DA SMO MASOVNO PUTEM MEDIJA VJESTO HIPNOTISANI,DOK U FEDERACIJI BIH MUSLIMANI I HRVATI POKAZUJU DA JOS UVIJEK MOGU IZACI NA ULICE I NAPRAVITI NESTO IAKO JE FEDERACIJA BAR PO PRIMANJIMA GRADJANA NAPREDNIJI DIO BIH,NAZALOST.


05.08.2018. 18:20 > 20:38\nCrno-belima je ovo bila generalna proba pred meč trećeg kola kvalifikacija za Ligu Evrope sa Nordsjelandom koji se igra u četvrtak u Danskoj.\nKRAJ MEČA: PARTIZAN - MLADOST 0:0\nPrvo poluvreme - Opsada gola Mladosti, crno-beli bolji i konkretniji, ali bez lopte u mreži Lučanaca.\nCrno-beli su uz komandovanje Žarka Lazetića sa klupe napali Mladost, dok je novi trener Zoran Mirković iz svečane lože na stadionu u Humskoj posmatrao duel, u društvu Ivice Ilieva.\nZoran Mirković posmatrao meč sa tribina\nLola Smiljanić je u uvodnim minutima meča imao odličan pokušaj, udarac po zemlji sa preko 20 metara koji je otišao tik pored stative. Povratnik u redove Partizana je momentalno tražio podršku od navijača koji su došli, nadajući se nečemu novom, kao što su ranije tražili sa tribina.\nCrno-beli su bili dominantniji, ali kao u susretu sa Dinamom iz Vranja, nisu dolazili do konkretne šanse koja bi donela željeni rezultat. Opsedali su gol vicešampioni, ali je Mladost uspešno odolevala u do tada odigranih pola sata.\nIpak, i nakon odigranih 45 minuta, izabranici Žarka Lazetića nisu došli do prednosti, iako su bili konkretniji. Lučanci su pokazali da imaju veoma nezgodnu odbranu koja je spremna na sve, što je postao zaštitni znak ekipe Nenad Milovanović.\nDrugo poluvreme - Preslikana dešavanja iz prvog dela, hrabra Mladost odolela u odbrani, crno-beli ostali praznih ruku.\nPartizan je nastavio da igra dominantnije, napada sa krilnih pozicija, ponekad i preko Gomeša u srcu šesnaesterca.\nVidelo se da je ekipa crno-belih motivisana da dođe što pre do gola, međutim, odbrana Mladosti je bila takva da je uporno odolevala svakom naletu. Ožegović je šutirao, Rikardo, Smiljanić, Valijente...\nSvako ko je bio u prilici probao je da ugrozi Rosića, ali, kao što je viđeno nakon sat vremena igre, do gola nije dolazilo, iako je on "visio u vazduhu" dobar deo meča.\nNa kraju, Lučanci su uspeli da "izvuku" bod na veoma teškom gostovanju, dok je Partizan imao neuspelu generalnu probu pred meč trećeg kola kvalifikacija za Ligu Evrope protiv Nordsjelanda. Navijači su na kraju susreta nezadovoljno ispratili fudbalere uz povike "Uprava, napolje!", nezadovoljni zbog novog lošeg rezultata svojih ljubimaca.\nNaredni meč vicešampiona Srbije je u četvrtak od 19.30, kada crno-beli gostuju u Danskoj.\nSudija: Dragan Čolović; Stadion: Partizana; Gledalaca: 2.650\nŽuti kartoni: Pejović, Tumbasević (Mladost)\nPartizan: Kljajić – N. R. Miletić, Valijente, Marković, N. G. Miletić – Smiljanić – Đerlek (od 66. Ožegović), Janković (od 79. Ilić), Pantić, Suma (od 60. Ivanović) – Rikardo\nMladost: Rosić – Andrić, Milošević, Šatara, Pešić – Pavlović, Pejović, Tumbasević, Radivojević (od 80. Jovanović) – Odita (od 84. Sinđić), L. Jovanović (od 66. Dimić).


Miloš Petrović - velikan srpske književne kritike | Restoran Bagdala Kruševac\nMiloš Petrović - velikan srpske književne kritike\nMiloš Petrović, čuveni profesor i književni kritičar, urednik časopisa "Bagdala" rođen je u Trsteniku, 1. decembra 1928. godine.\nZavršio je Filozofski fakultet u Beogradu. Radio kao profesor u Gimnazijama u Trsteniku i Kruševcu, kao i Pedagoške akademije u Kruševcu.\nPisanjem književne kritike bavi se gotovo šest decenija. Prvu knjigu - „Čitajući posle Skerlića”, objavio je 1967. godine, a prve kritičke tekstove deset godina ranije. Izuzetnu pažnju naše književne i kulturne javnosti izaziva ne samo njegov ukupni doprinos srpskoj književnoj kritici druge polovine XX i prvih godina ovog veka, nego i dužina i postojanost njegovog bavljenja tom važnom književnom delatnošću. Decenijskom i predanom posvećenošću književnoj kritici gotovo bez premca u našoj sredini, doslednim i dugogodišnjim uređivanjem časopisa „Bagdala” i drugim aktivnostima književne prirode, između ostalog u Udruženju književnika Srbije, u književnoj manifestaciji "Savremena srpska proza" u Trsteniku, u Kruševačkoj filozofsko-književnoj školi, u uredništvu časopisa "Zamak kulture" u Vrnjačkoj Banji, u različitim književnim žirijima, on je obezbedio vrlo prepoznatljivo mesto u sadašnjoj i budućoj slici naše savremene kulture i književnosti.\nRaspon njegovih kritičarskih interesovanja prostire se od najstarijih vremena naše književnosti, od Despota Stefana Lazarevića i Monahinje Jefimije, do naših dana, ali ipak sa znatnom prevagom na književnosti XX veka. U prvoj fazi kritičkog rada najviše se posvećivao pesnicima i prozaistima s početka veka o kojima je kritičke sudove davao i Jovan Skerlić, ali bez kritičarske isključivosti koja je ponekad bila svojstvena autoru „Istorije nove srpske književnosti” i mnogih kritičkih osvrta o tadašnjim srpskim piscima. Najveći i najvažniji deo kritičarske aktivnosti Miloša Petrovića odnosi se na tumačenje novih knjiga pisaca koji su se u srpskoj književnosti afirmisali u drugoj polovini XX veka i koji su dali veliki doprinos njenom razvoju i uzletu u tom vremenu.\nBavi se književnom i pozorištnom kritikom. Radove objavljuje u periodici: Mlada kultura, Bagdala, Književne novine, Književna reč, Književnost, Savremenik, Pozorište, Gradina...\nDobitnik je nagrade Milan Bogdanović, kao i Povelje za životno delo, koju je dodelio UKS, Nagrade SO Trstenik, Zlatne značke Kulturno-prosvetne zajednice, Godišnje nagrade za kulturu (SIZ kulture Kruševac), Prstena despota Stefana Lazarevića (Bagdala).\nPrevođen je na francuski, španski, slovenački i makedonski.\nObjavio je knjige: Čitajući posle Skerlića, Iz kruga u krug, Uhvati živu reč, Iz trinaestog reda, Fragmenti i Kod vrnjačke Euterpe.


695\tObjavljeno 02 februar 2020 Autor: Micro Mreza\nNajbolji srpski teniser pobijedio je Tima rezultatom 3:2 u neizvjesnom i kvalitetnom meču u kojem su oba tenisera pokazala izuzetnu igru. Ovom pobjedom Đoković je pretekao Rafaela Nadala i vratio se na prvo mjesto ATP rang liste sa 325 poena prednosti u odnosu na drugoplasiranog. Srpski teniser je osvojio osmu titulu na Otvorenom prvenstvu Australije, gdje u finalnim mečevima nikada nije izgubio i neprikosnoven je na ovom turniru.\nOn je postao 14. igrač koji je uspio da odbrani trofej u Melburnu. Novak je do finala današnjeg turnira došao nakon pobjede nad Rodžerom Federerom, a Dominik je u polufinalu eliminisao Aleksandra Zvereva. Ovo je bio 11. međusobni susret dvojice tenisera, a Novak je dobio sedam od prethodnih 10 mečeva.\nAustralijen open je prvi gren slem sezone i igra se za ukupan nagradni fond od 71 milion dolara. Novaku Đokoviću ovo je bilo 26. gren slem finale sa skorom 17-9 u borbi za najveće trofeje. Đoković je ovom pobjedom postao prvi teniser u Open eri sa titulama u tri različite dekade i to posle Kena Rouzvola koji je to uradio tokom 50-tih, 60-tih i 70-godina prošlog vijeka.


Na kovid odeljenju čačanske bolnice hospitalizovano 49 pacijenata, tri na respiratoru | MediaPortal.rs\nNa kovid odeljenju čačanske bolnice hospitalizovano 49 pacijenata, tri na respiratoru\nNa svim odeljenjima u okviru Opšte bolnice Čačak, koja su pretvorena u kovid odeljenja, hospitalizovano je 49 pacijenata, tri pacijenta su na respiratoru, od kojih je 1 pozitivan, a za 2 se čekaju rezultati PCR testa.\nU protekla 24 časa bio je prijem devet pacijenata, jedan pacijent je otpušten i 1 egzitus R.G. 1967. iz Ivanjice čiji je PCR test negativan.\nOd 125 poslatih uzoraka, u Čačku je 14 pozitivnih, u Gornjem Milanovcu 4 pozitivna, u Ivanjici 3 pozitivna i u Lučanima 1 pozitivan.\nU čačanskoj bolnici nakon testiranja utvrđeno je 29 negativnih i 5 pozitivnih pacijenata.\nZa poslednja 24 časa u prijemno – trijažnoj ambulanti Opšte bolnice Čačak, sa simptomima i znacima kovid infekcije bilo je 67 pregleda, od kojih je 60 prvih pregleda.


DGB | On the way to EU\nBy OnthewaytoEU.net | Migracija radnika, Novosti, Radne grupe, Tematske radne grupe | 0 comment | 11 Jula, 2013 | 0\nIako je u Njemačkoj uvedeno ograničenje zapošljavanja hrvatskih građana, Savez njemačkih sindikata (DGB) se ipak sprema na dolazak radnika iz Hrvatske. Njih treba zaštiti i objasniti im prava. Njemačka je, to je poznato već mjesecima, uvela ograničenje pristupa vlastitom tržištu rada za građane nove zemlje članice Europske unije, Hrvatske. Zasad na dvije godine uz mogućnostOpširnije


ŠUMADIJA I POMORAVLJE POVEĆALI SPOLJNOTRGOVINSKU RAZMENU Ostvaren rast izvoza za 6,2 odsto - Biznis.rs\nŠUMADIJA I POMORAVLJE POVEĆALI SPOLJNOTRGOVINSKU RAZMENU Ostvaren rast izvoza za 6,2 odsto\n8.5.2020 13:30 Izmenjeno: 10:38 Autor: Julijana Vincan 1\nPrivreda Šumadijskog i Pomoravskog okruga, uprkos otežanim uslovima poslovanja u martu zbog pandemije korona virusa povećala je izvoz i spoljnotrgovinsku razmenu, pa je u...\nPrivreda Šumadijskog i Pomoravskog okruga, uprkos otežanim uslovima poslovanja u martu zbog pandemije korona virusa povećala je izvoz i spoljnotrgovinsku razmenu, pa je u 104 zemlje sveta izvezena roba u vrednosti od 360,1 miliona evra, izjavio je direktor Regionalne privredne komore za Šumadiju i Pomoravlje Predrag Lučić.\nOn je naglasio da je spoljnotrgovinska razmena u prvom tromesečju iznosila više od 645,2 miliona evra. Rast izvoza bio je 6,2 odsto u odnosu na isti period lane, a spoljnotrgovinska razmena u suficitu 11,6 odsto, precizirao je on.\n„Sada posle ukidanja vanrednog stanja, vraćanjem radnika i pokretanjem proizvodnje, koju mnoge firme nisu prekidale, treba očekivati povećanje spoljnotrgovinskog suficita, pre svega zbog nastavka procesa proizvodnje ključnih izvoznika u ova dva regiona“, rekao je Lučić za Tanjug. Na primer, počinje prizvodnja tramvaja u fabrici kompanije „Siemens“ u Kragujevcu, ali biće i daljeg priliva stranih direktnih investicija u privredu Šumadijskog i Pomoravskog okruga, objasnio je.\n„Glavni izvozni proizvodi su putnički automobili, setovi provodnika i kablovi, cevi i creva od plastike, nameštaj i delovi, šinska vozila i oprema, delovi i pribor za motorna vozila“, rekao je Lučić i dodao da se izvozilo najviše u Italiju, Slovačku, Nemačku, Češku, Poljsku, BiH i Rumuniju. Dodao je i da je najveći spoljnotrgovinski suficit privreda ova dva okruga ostvarila u razmeni sa Italijom, Slovačkom, Češkom i BiH.\nBIZNIS COVID-19 IZVOZ PANDEMIJA ROBA SPOLJNOTRGOVINSKA RAZMENA SRBIJA\nPANDEMIJA OBORILA SPOLJNOTRGOVINSKU ROBNU RAZMENU SRBIJE Izvoz pao za 8,2…\nPANDEMIJA SE ODRAZILA NA SPOLJNOTRGOVINSKU RAZMENU U Hrvatskoj izvoz manji za…\nPREPOLOVLJENA PROFITABILNOST BANAKA U CRNOJ GORI U TREĆEM KVARTALU Ipak…\n1.6.2020 #1 Author\nDobro , sto je krenuo rast spoljno trgovinske razmene.


Home / Božićna škola sporta / Škola ronjenja na Zatvorenom bazenu u Pirotu\nŠkola ronjenja na Zatvorenom bazenu u Pirotu\nObjavio PV , 08.02.2019.\nRonilački plivački klub Pirot tradicionalno svake godine u okviru Božićne škole sporta organizuje školu ronjenja. Ove godine školu ronjenja pohađa desetak budućih ronilaca koji od iskusnog ronilačkog instruktora Radivoja Stamenovića i njegovog asistenta, maratonca-plivača Uroša Ivankovića, savladavaju osnove ronjenja.\nKako kažu Stamenović i Ivanković, većina polaznika nastavlja kasnije da se bavi ronjenjem, a RPK Pirot svojim članovima omogućava dodatnu obuku i boravak na ronilačkim kampovima u Grčkoj, na ostrvu Amulijani, nakon čega je moguće polaganje i dobijanje adekvatnih zvanja priznatih u celom svetu.\nPirotski ronioci u ronilačkom kampu na ostrvu Amulijani\nČetvrt veka postojanja Ronilačko plivačkog kluba Pirot\nŠkola glume Božićne škole sporta: Trema, šta to beše?\nBožićna škola sporta: Škola fudbala Gimnazijalac -…\nU okviru Božićne škole sporta stasavaju i budući…\nPreplivao Zavoj, na redu Ohridsko jezero - novi…\nMali migranti iz Irana, Iraka, Sirije besplatno…\nŠkola tkanja u okviru Božićne škole sporta\nPovezanobožićna škola sportaistaknutopirotradivoje stamenovićronilačko plivački klub piroturoš ivanković\n← Previous Story Ogromno interesovanje za školu skijanja\nNext Story → Оgromno interesovanje za školu pekarstva Božićne škole sporta


KULTURA: Najvažnije i najlepše vesti s kulturne scene | BKTVnews\nDešavanja 18.10.2018. 14:58\nMeđunarodni beogradski sajam knjiga od 21. do 28. oktobra, počasni gost Kraljevina Monako\nDešavanja 12.10.2018. 11:52\nPublika jedva čeka novu predstavu.\nDešavanja 10.10.2018. 23:45\nKoncertom britanskog violiniste Najdžela Kenedija „Od Baha do Geršvina”, sinoć je počeo jubilarni, pedeseti „Zlatni Bemus”.\nDešavanja 09.10.2018. 16:41\nDeveto izdanje Beogradskog internacionalnog filmskog festivala osoba sa invaliditetom - Bosifest, koje se održava pod sloganom "RAMPA!" u organizaciji Hendi centra Koloseum, biće otvoreno sutra u sali Amfiteatar beogradskog Sava centra.\nDešavanja 01.10.2018. 14:00\nJedna od najvećih operskih zvezda današnjice Ramon Vargas na Bemusu\nPovodom 100 godina od rođenja Leonida Berštajna, na programu će biti dela tog velikog američkog kompozitora i dirigenta, kao i poznate operske arije.\nDešavanja 28.09.2018. 12:49\nBKTVNEWS EKSKLUZIVNO: Studenti Akademije umetnosti BK osvojili tri nagrade na prestižnom festivalu u Minsku\nDiplomska predstava studenata u klasi profesora Milana Neškovića i Andreja Šepetkovskog "Galeb", po romanu Antona Čehova, Akademije umetnosti u Beogradu na Festivalu Teatralny Koufar u Minsku, Belorusiji osvojila je tri nagrade.


Poraz od Holandije, Rusija protivnik "lavica" u četvrtfinalu\n"Lavice"oražene od Holandije (30:29), grupnu fazu završile sa dvije pobjede i tri poraza, pa će u četvrtfinalu igrati protiv Rusije, aktuelnog olimpijskog šampiona.\nCrna Gora u četvrtfinale Olimpijskih igara u Tokiju ide sa trećeg mjesta u grupi.\nU posljednjem meču grupne faze, u duelu u kojem je pobjeda donosila drugu poziciju, "lavice" su minimalnim rezultatom poražene od Holandije (30:29), grupnu fazu završile su sa dvije pobjede i tri poraza, pa će u četvrtfinalu igrati protiv Rusije, aktuelnog olimpijskog šampiona.\nU duelu protiv Holandije, "lavice" su, iako su u jednom momentu, sredinom drugog dijela, imale i devet golova zaostatka, uspjele da se vrate i da uvedu meč u neizvjesnu završnicu, ali nažalost ne više od toga.\nRusija je aktuelni olimpijski šampion, ali naše djevojke sigurno nijesu bez šansi ako budu igrale kao u posljednjih 10-ak minuta duela protiv Holandije.\nTo će biti i prvo četvrtfinale, zakazano za 2.30 časova nakon ponoći u noći između utorka i srijede.\nUkoliko slavi, Crna Gora u polufinalu će igrati sa pobjednikom duela Norveška - Mađarska.\nU preostala dva duela četvrtfinala sastaće se Južna Koreja – Švedska i Holandija – Francuska.\nJovanka Radičević je bila najefikasnija sa osam golova, Djurdjina Jauković i Tatjana Brnović postigla su po pet, a po četiri Jelena Despotović i Majda Mehmedović.\nSjajna je bila Marina Rajčić sa 13 odbrana, od kojih su preko polovina bili ziceri.


Sastanci – Monitor\nStara vlast preferira restorane, a nova manastire. Previše je igrača u sjenci. Zato je važno da se što prije zvanično, transparentno i poštujući ustavne nadležnosti, krene u demontiranje ovog sistema. I iskoristi šansa\nČekajući vladu, ne nedostaje „neformalnih sastanaka“. Stara vlast preferira kafanu, a nova – manastir. Nije problem ako se na neformalnom sastanku popije po koja, proveseli ili ožali, ko šta ima. Tipa, bivši premijer, uz adekvatnu muziku i kapljicu, požali se šefu policije da mu je neudobna nova opoziciona klupa, ili kako mu je teško da zamisli život bez majbaha. Nezgodno je kad se na takvim mjestima donose političke odluke. Ili, kao što je to slučaj sa ovonedjeljnim sastankom bivšeg premijera i policijskih funkcionera, kuju tajni politički planovi – kako upravljati policijom iz sjenke.\nEkipa TV Vijesti nabasala je slučajno ove sedmice na policijsko okupljanje u restoranu u podgoričkom naselju Zagorič. Prvi pogled na snimke tog „koktela“ , kako je skup nazvao šef policije Veselin Veljović, podsjeća na žurku kakvog kriminalnog klana. Skupi automobili, skupa odijela i tajnost. A onda vidiš da se to u stvari Vijeće za nacionalnu bezbjednost okupilo u kafani. Krijući. Niko ne nedostaje – bivši premijer Duško Marković, šef Uprave policije Veselin Veljović, ministar policije Mevludin Nuhodžić. Tu su i bivši funkcioner ANB Zoran Lazović, šefovi različitih policijskih odsjeka… Veljović je, nakon što je okupljanje silom prilika postalo javno, objasnio novinarima da se bezbjednosni vrh sastao da proslavi Dan policije. Ostalo je nejasno zašto se nije slavilo formalno, radnim danom, na primjer. I zašto ne javno, da se svi proveselimo.\nTV Vijesti su objavile, pozvajući se na pouzdane izvore, da je u ovom podgoričkom restoranu, Veljović u stvari, tražio od svojih lojalnih kadrova ﮼da ostanu dosljedni državi Crnoj Gori bez obzira na to što se mijenja vlast i još se ne zna ko će biti budući šef policije”. Navodno je rekao: ﮼Situacija je kakva jeste, svi ovdje ste patriote odani državi” . On je od policijskih starješina, kako tvrde izvori TV Vijesti, zahtijevao da ga i nakon odlaska sa funkcije obavještavaju o svemu što se događa u tom resoru. Bezbjednosni sektor, očito je, biće važan i ozbiljan zalogaj za novu vlast, ako istraje u namjeri da transformiše Đukanovićev sistem i oslobodi institucije.\nZato je važno da se Vlada što prije oformi. No, koliko je neophodno da na čelu bezbjednosnih službi više ne budu oni koji se klanjaju Đukanoviću, koji je tu službu kriminalizovao, toliko je važno i da ih ne zamijene oni koji se klanjaju predsjedniku druge države Aleksandru Vučiću. Još jednom diktatoru i Đukanovićevom dugogodišnjem partneru.\nUpravo su apetiti takvih kamen spoticanja u pregovorima o novoj Vladi. I taman pomisliš da je neformalni sastanak pod Ostrogom urodio plodom, ono kad su lideri DF-a u prisustvu više sile, odustali od sabotiranja sopstvenog lidera i Sporazuma koji su potpisale tri pobjedničke koalicije, kad ono Milan Knežević uslovi formiranje Vlade povlačenjem Zakona o slobodi vjeroiposvjesti. Što je, i pravnici kažu – nemoguće. Izgleda da će mitropolit Amfilohije opet morati da osvešta pregovore. Izgleda i da njegov sastanak u Beogradu sa Vučićem, gdje je, prema beogradskim medijima, tražio da predsjednik Srbije ﮼utiče na svoje saradnike iz DF-a da ne opstruišu dogovor”, nije urodio plodom.\nLider liste Koalicije za budućnost Zdravko Krivokapić, obratio se javnosti saopštivši da pregovori o vladi ne treba da se vode u medijima. Zaboravio je da doda da ne bi trebalo ni da se vode na neformalnim sastancima u manastirima. U pravu je Nebojša Medojević kad danas kaže da crkva mora da se vrati u manastire. Nije mu,međutim, smetalo da još juče ode po blagoslov kod Amfilohija, da bi prekršio Sporazum o budućnosti i izašao na tivatske izbore. I uz blagoslov mitropolita zaigra za Đukanovića. Mitropolit makar trenutno radi u korist sporazuma koji crnogorskim građanima nudi bolju zemlju.\nPreviše je igrača u sjenci. Zato je važno da se što prije zvanično, transparentno i poštujući ustavne nadležnosti, krene u demontiranje ovog sistema. I iskoristi šansa koju je građani zaslužili. I koju su na izborima tražili.


Jedinstvena Bosna i Hercegovina 2018/05/24\nVALENTIN INZKO KONTRA DRAGANA COVICA\nINZKO KONTRA ČOVIĆA: Trenutni način izbora delegata obezbjeđuje jednakost svih naroda u Federaciji!\nPADDY ASHDOWN OD BRISELA ZAHTJEVA: "NE DAJTE SRBIJI U EU PRIJE BiH, A SRBIMA IZ BiH PASOSE SRBIJE"\n"Mislim da Bošnjaci više nikada neće dopustiti da budu izolovani kao što su bili 1992. godine, okruženi neprijateljima i bez budućnosti u Evropi. Ukoliko ne riješite ovaj problem, ja ne vidim da to onda neće značiti povratak u sukobe", kazao je Ashdown.\nBritanski političar i bivši visoki predstavnik međunarodne zajednice u Sarajevu, Paddy Ashdown, upozorio je Evropsku uniju da bi se ponovo mogla suočiti sa sukobima na Balkanu ukoliko izoluje BiH i predložio Briselu da, u slučaju da Srbija uđe u EU prije BiH, onemogući Srbima iz Republike Srpske i Federacije da koriste pasoše Srbije sve dok i BiH ne pristupi EU. Britanski mediji pišu da je on izjavio da Evropska unija sklopljenih očiju ulazi u novi sukob ukoliko dozvoli da Srbija uđe u EU te na taj način u potpunosti izoluje BiH.\nPristupanje Srbije Evropskoj uniji moglo bi, ptema Ashdownu, da zaustavi reforme u BiH i na kraju BiH pretoviri u konačni cilj država poput Turske i Rusije.\n"Tada će svaki Srbin u Bosni i Hercegovini imati drugi pasoš i moći će putovati po Evropskoj uniji. U tom trenutku uopšte neće biti nikakvog interesa za buduće reforme u BiH", rekao je Ashdown.\nKako kaže, to znači da će Bošnjaci biti jedini narod koji je izostavljen, izolovan i okružen neprijateljima isto kao i 1992. godine.\n"Evropska unija, koju podržavaju zapadne sile, u neznanju realizuje planove Slobodana Miloševića, Franje Tuđmana, Radovana Karadžića i Ratka Mladića.",naveo je Ashdown.\nBritanski Express navodi da EU planira da primi Srbiju i Crnu Goru, Albaniju, Makedoniju, Kosovo* i BiH do 2025. godine, ali da granični sporovi i dalje ostaju neriješeno pitanje.\n"Mislim da Bošnjaci više nikada neće dopustiti da budu izolovani kao što su bili 1992. godine, okruženi neprijateljima i bez budućnosti u Evropi. Ukoliko ne riješite ovaj problem, ja ne vidim da to onda neće značiti povratak u sukobe.",kazao je Ashdown.\n"Hoću reći da bilo koji Srbin u Srbiji, ako bi se pridružila EU, može doći u Evropu na na osnovu njihovog pasoša, ali svako ko ima drugi pasoš u BiH ne može doći u Evropu sve dok BiH ne postane članica EU.", predložio je Ashdown.\nUvjeren je, zaključio je, da u BiH više neće biti rata!.\nMINISTAR DRAGAN MEKTIC: "VLASTI JEDNOG KANTONA POKUSALE SU DA UDARE NA INSTITUCIJE BiH"\n"TUŽILAŠTVO BiH SPORO REAGUJE": "Vlasti jednog kantona pokušale su da udare na institucije BiH, TO JE NEDOPUSTIVO..."\n"Nadam se da će Tužilaštvo reagovati, ali da budem iskren, ja ne očekujem brzu reakciju. Policijske agencije su dokumentovale taj slučaj i sada je sve na Tužilaštvu BiH."\nMigrantska kriza prijeti da ugrozi bezbjednost u BiH, rekao je ministar bezbjednosti u Savjetu ministara BiH Dragan Mektić gostujući na BN TV.\nMektić je naveo da migranti u BiH ulaze ilegalno sa maloljetnom djecom, ne želeći da prijave mjesto boravka u BiH, ali da bezbjednosne službe u BiH trenutno sve drže pod kontrolom.\nPotez vlasti Hercegovačko-neretvanskog kantona koje su vratile migrante u Sarajevo, Mektić je nazvao "udarom na institucije BiH".\nVlasti jednog kantona pokušale su da udare na institucije BiH, a sada se očekuje potez Tužilaštva koje je dužno da zaštiti BiH, kaže ministar sigurnosti BiH Dragan Mektić.\n"Provjeravamo ih kroz posebne baze, posebno kada je riječ o ekstremizmu i terorizmu. Imamo takođe na raspolaganju baze partnerskih službi gdje sve to provjeravamo kroz ogroman broj podataka."\nPRIČA O OTIMAČINI: HRVATSKA RASPRODAJE BH...\nPRIČA O OTIMAČINI: Hrvatska rasprodaje bh ... - Slobodna Bosna\nODGODJENO SUDJENJE ZA ZLOCIN NAD BOSNJACIMA: PRIZNAO ZLOCINE NAD SREBRENICANIMA\nODGOĐENO SUĐENJE ZA ZLOČIN NAD BOŠNJACIMA: Priznao zločine nad Srebreničanima, pa se pokušao ubiti prerezavši vene\nZa ratni zločin protiv civilnog stanovništva u saizvršilaštvu optuženi su - Nedeljko Milidragović, Aleksa Golijanin, Milivoje Batinica, Dragomir Parović, Aleksandar Dačević, Boro Miletić, Jovan Petrović i Vidoslav Vasić\nZa ratni zločin protiv civilnog stanovništva u saizvršilaštvu optuženi su -Nedeljko Milidragović, Aleksa Golijanin, Milivoje Batinica, Dragomir Parović, Aleksandar Dačević, Boro Miletić, Jovan Petrović i Vidoslav Vasić.\nPo optužnici Tužiteljstva za ratne zločine, oni su, zajedno s nepoznatim pripadnicima Specijalne brigade RS, u halama Zemljoradničke zadruge i oko njih u mjestu Kravica 14. jula 1995. godine sudjelovali u ubistvima više stotina Bošnjaka.\nVENECIJANSKA KOMISIJA U BiH: USPOSTAVLJEN OKVIR ZA PREGOVARANJE OKO RJESENJA PITANJA IZBORNOG ZAKONA\nUGLEDNI PROFESOR ZORAN PUSIC: COVICEV POCASNI DOKTORAT SRAMOTA ZA ZAGREBACKO SVEUCILISTE\nZORAN PUSIĆ: "Čovićev počasni doktorat sramota za zagrebačko Sveučilište"\nProfesor na Sveučilištu u Zagrebu Zoran Pusić smatra sramnom odluku Senata da član Predsjedništva BiH iz reda hrvatskog naroda Dragan Čović bude odlikovan počasnim doktoratom.\n"Sraman je i prijedlog da Čoviću bude dodijeljen počasni doktorat, a sramna je i činjenica da dekani nisu imali petlje da pokažu malo više samosvijesti protiv takvog prijedloga", kaže profesor Pusić u razgovoru za Vijesti.ba.\nSpornu odluku inicirao je rektor zagrebačkog Sveučilišta Damir Boras, u čijem prijedlogu, kako mediji prenose, stoji da je Čović započeo karijeru "u teškim trenucima ukidanja Hrvatske Republike Herceg-Bosne".\n"Odlukom o dodjeli počasnog doktorata Čoviću i njenim obrazloženjem, rektor Boras je napravio dvostruku sramotu za Sveučilište. Za Herceg-Bosnu se vezuju koncentracioni logori i druge sramotne stvari. Umjesto da se to raščisti i da se pokaže kako su se u ratu, nažalost, događale takve stvari, Boras sramoti zagrebačko Sveučilište", smatra Pusić.\nKako ističe, ljudi koji su podržali sporni prijedlog, pa i sam rektor Boras, na tragu su politike koja je išla za dijeljenjem BiH i koja je odgovorna za stradanje svih njenih građana, uključujući i Hrvate.\n"Hrvati u BiH stradali su zbog opsesije Herceg-Bosnom, koja je vjerovatno trebalo da posluži onoj poznatoj 'podjeli na salveti' između Tuđmana i Miloševića. Tuđman je bio opsjednut neodrživošću BIH i smatrao da je treba podijeliti. On je bezbroj puta izrekao upravo takve namjere. Nažalost, to nije ostalo samo na izjavama, nego su se desile konkretne stvari koje spadaju u sramotu hrvatske politike", naglašava profesor Pusić.\nOn napominje da je odluka o dodjeli počasnog doktorata Draganu Čoviću "jedan u nizu bisera rektora Borasa".\n"Boras je kao savjetnika za kulturu imenovao Jakova Sedlara, koji ne samo da je krivotvorio istoriju svojim filmom 'Jasenovac', nego je i falsifikovao dokumente pomoću kojih je falsifikovao istoriju", ističe profesor Pusić.\nINZKO O BUDUCNOSTI BOSNE I HERCEGOVINE\nINZKO O BUDUĆNOSTI NAŠE ZEMLJE: "Moramo snažnije insistirati da se evropske vrijednosti njeguju u BiH"\nGOVOR MRZNJE DODIKOVIH UDARNIKA: DUSANKA MAJKIC BOSNJAKE NAZIVA TURCIMA\nNavikli smo već da od Milorada Dodik i drugih rukovodilaca njegove stranke slušamo razne vrste pogrda, psovki i napada na sve pojedince i grupe koje im se suprotstave ili im se iz ovog ili onog razloga nađu na putu. Dodikovog primitivizma nisu bili pošteđeni ni Bošnjaci kao grupa, koje u javnim nastupima redovno voli omalovažavati nazivajući ih po vjerskoj odrednici većine njihovih pripadnika "muslimani", a ne libi se ni umanjivati i nipodaštavati njihovo ratno stradanje, ili davati izjave tipa da "sudije muslimani" njemu ne mogu suditi.\n"Nešto kontam: možda je Sebija jedina mogla da bez tumbe skrati listu kandidata. Što bi rekli: i sve ovce i svi Turci. Osim Zvizdića".\nNe treba puno objašnjavati da je "Turci" krajnje pogrdan naziv za Bošnjake koji služi njihovoj dehumanizaciji i omalovažavanju, te ne treba ni sumnjati da se navedena "izreka" Majkić sasvim sigurno nije slučajno omakla u tvitu. Kome treba dodatno objašnjenje kako se korištenjem ovakve ponižavajuće odrednice za Bošnjake kao turskog ostatka na Balkanu psihološki pripremao teren za zločine etničkog čišćenja i genocida nad ovim narodom, neka pročita presudu prvom predsjedniku RS-a, Radovanu Karadžiću.\nCORAXOV KUTAK: POGLEDAJTE KAKO IZGLEDA LANSIRANJE DODIKA SA VUCICEVOG CELODRUMA\nDodik ima i feder, čisto radi amortizacije\nKarikaturama Predraga Koraksića uglavnom ne treba komentar.\nAli, ponekad nešto i napišemo, tek da ne bude praznog prostora.\nOvoj takođe ne treba ništa. Osim: u glavnim ulogama su predsjednik Srbije i predsjednik RS-a.\nEpizoda se zove: lansiranje Dodika sa Vučićevog čela.\nDOBBERT : RUSIJA TROSI 1.4 MILIJARDE DOLARA NA DEZINFORMISANJE\nDobbert: Rusija troši 1,4 milijarde dolara na dezinformisanje ...\nTOPLO I HLADNO IZMEDJU TRUMPA I KIMA\nAMERIKA JACA VOJNI ANGAZMAN NA BALKANU\nKomitet za vojne poslove Zastupničkog doma američkog Kongresa dao je zeleno svjetlo Nacionalnom odbrambenom aktu za fiskalnu 2019. godinu (NDAA), prenosi Slobodna Evropa.\n"Komitet je ohrabren snažnim partnerstvom koje se nastavlja razvijati između zemalja Zapadnog Balkana sa Sjedinjenim Državama. Ova partnerstva su vitalna za jačanje sigurnosti, stabilnosti i prosperiteta u regionu. Komitet također ohrabruje evropske partnere i saveznike da nastave sa jačanjem veza sa regionom.\nTakođer, komitet se nada i podržava, nastavak rada mnogih u regionu prema ciljevima integrisanja u euroatlansku zajednicu, uključujući NATO i EU. Nastavak napretka ovih zemalja prema pridruživanju u NATO i EU osigurava stabilan okvir kroz koji se može postići veća stabilnost i sigurnost u Centralnoj Evropi. Komitet također primjećuje da bi Ministarstvo odbrane trebalo nastaviti sa pojačanom vojnom saradnjom i angažmanom u regionu", preporuka je Komiteta za vojne poslove, prenosi RSE.\nPARLAMENT FBiH USVOJIO ZAKLJUCKE: DEMOBILISANI BORCI ZADOVOLJNI\nPARLAMENT FBiH USVOJIO ZAKLJUČKE: Demobilisani borci zadovoljni, evo šta im je obećano...


Slobodni radikali - Dejan Jeremić\nKako oni nastaju? Spontano se stvaraju, u tom procesu događa se i nepotpuna redukcija kiseonika, što i uzrokuje nastanak slobodnih radikala. Kako se od njih zaštititi? E, za to se potrudila evolucija, stvarajući antioksidanse za zaštitu od slobodnih radikala. U organizmu, zapravo, postoji stalna borba između slobodnih radikala i antioksidanasa. Danas postoje naučni dokazi da su slobodni radikali povezani sa mnogim bolestima i svako oštećenje tkiva vodi do povećane produkcije slobodnih radikala pa spisak bolesti, nažalost, nije konačan i stalno se dopunjuje.\nDanima su televizijske i novinske vesti bile „vlažne”, „vodene”, mogli ste cediti novine i sušiti ih za dalju upotrebu, stavljati kofu ispod televizora, sve je slutilo na elementarnu nepogodu. Onda su vesti javile i da je konstituisana beogradska skupština te da će gradonačelnik Beograda biti Siniša Mali. To je onaj mali koji je sa Zoranom Mihajlović naumio da Teslu upokoji u Karađorđevom parku kojim se šetaju i kućni ljubimci. A tokom šetnje kućni ljubimci često imaju potrebu da se približe nekom stablu, da podignu zadnju nogu i da… pogađate već šta…\nEvo šta sam još saznao boraveći u poplavljenom gradiću u kom živi Sneža poslastičarka. Tomislav Nikolić – koji ne zna kakvo je zadovoljstvo jesti Snežine krempite (plus limunada s kuglom sladoleda od vanile) – poverio je Aleksandru Vučiću mandat za sastav vlade. Prvi je – i to znamo iz istorije – čuveni četnički vojvoda kog je kum, jedini radikal u ovoj priči koji nije slobodan, odavno ovenčao tom titulom još dok je vojvoda bio slobodan radikal. Drugi nije vojvoda ali je kao slobodan radikal kačio table s natpisom Bulevar Ratka Mladića preko table Bulevar Zorana Đinđića.\nS obzirom na činjenicu s početka ove priče a koja se odnosi na to da slobodni radikali izazivaju Alchajmerovu bolest neka ne čudi to što je raspored snaga na političkoj (poplavljenoj) mapi Srbije takav kakav jeste. Slobodni radikali slobodno vladaju usred poplava.\nObjavljeno na: http://www.istinomer.rs/stav/slobodni-radikali/, 28. april 2014.


Pitanje statusa RS ne smije ostati pod žitom i čekati akcije Bakira Izetbegovića - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nHome»Politika»Pitanje statusa RS ne smije ostati pod žitom i čekati akcije Bakira Izetbegovića\nPitanje statusa RS ne smije ostati pod žitom i čekati akcije Bakira Izetbegovića\n24. januara 2021. 2 Mins Read\nIzjava Bakira Izetbegovića u svakom normalnom društvu i zajednici, trebala je da dovede do zajedničkog odgovora svih partija iz Republike Srpske i demonstracije jedinstva i odlučnosti kako to naš narod i doživljava i traži.\nUmjesto toga kolege iz SDS-a i PDP-a su kao odgovor Bakiru Izetbegoviću ponudili nove napade na Dodika i dalje pokušavaju da međusrpskim svađama dovedu do podjeljenog naroda i društva jer u tome vide jedinu šansu da iz Bakirove čekaonice dobiju poziv postanu vlast u Savjetu ministara i Parlamentranoj skupštini BiH uprkos odluci naroda i glasača da im to povjerenje uskrati.\nZato je njihova kritika Bakira Izetbegovića mlaka i neiskrena baš kao i OHR-a i nekih ambasada, a da ne govorimo o onim koji se nisu ni oglasili i tiho podržavaju fašističke projekcije i prijetnje.\nBošnjački narod je kao i svi drugi narodi dobar i zabrinut za budućnost i na njemu je odluči da li je prihvatljivo to što radi i nudi Bakir Izetbegović a srpski je već odlučio!\nUjedinjena Srpska smatra da pitanje statusa Republike Srpske ne smije ostati pod žitom i čekati akcije Bakira Izetbegovića i onih koji ga podržavaju. Oni hoće sukobe i to pripremaju i o tome javno govore.\nMi ćemo poslati svim partijama predlog da se afirmacija našeg prava na samoopredjelenje ugradi i u partijske odluke svih partija ali i odluke Narodne skupštine.\nPa ako iz BiH bude poruka ljubavi možda se samoopredijelimo da opstanemo i gradimo zajednički život, ali svakako ćemo svoje pravo afirmisati i zadržati po Povelji Ujedinjenih Nacija i svim Evropskim konvencijama!


SDP bez pardona: "Predlaganje ovog zakona prvi je korak ka boljitku i da u 2022. zagarantovana minimalna plata bude 750 KM..."\n23/09/2021 23/09/2021 Tarik Kucevic\nNa sjednici Predsjedništva Socijaldemokratske partije Bosne i Hercegovine zaključeno je da je nedopustiva blokada državnih institucija jer ona proizvodi direktnu štetu građankama i građanima cijele Bosne i Hercegovine.\nSDP BiH još jednom poziva sve političke stranke, a posebno parlamentarne većine, da umjesto prepucavanja putem medija odmah otvore dijalog unutar državnih institucija.\nPredsjedništvo SDP-a je dalo saglasnost klubovima SDP-a u Predstavničkom i Domu naroda Parlamenta Federacije BiH da treći put, nakon pokušaja iz 2017. i 2019. godine, upute u parlamentarnu proceduru Zakon o minimalnoj plati u FBiH koji će osigurati da već u 2022. zagarantovana minimalna plata bude 750 KM.\nUsvajanjem SDP-ovog Zakona o minimalnoj plati bit će osigurano da konačno radnici u FBiH imaju koliko toliko dostojanstvenu platu spram sve većih troškova života kao i povećanja iznosa potrošačke korpe.\nPredlaganje ovog zakona prvi je korak kada je pitanju set zakona koji će SDP uputiti u proceduru, a koji se direktno tiču poboljšanja životnog standarda naših sugradjana.\nOvim putem pozivamo premijera Novalića da osigura kod parlamentarne većine da ispune njegovo javno dato obećanje o povećanju minimalne plate tako što će podržati SDP-ov prijedlog zakona.\nTakodjer, SDP BiH pozdravlja odlučnost Centralne izborne komisije da krene u proces uvođenja elektronskog brojanja glasačkih listića koje će u velikoj mjeri vratiti povjerenje u izborni proces u našoj zemlji koji je u velikoj mjeri kompromitiran konstantnim izbornim kradjama i nakon zatvaranja biračkih mjesta prepravljanjem izborne volje gradjana od strane tzv “brojača”.\nOznačeno Nermin NikšićPlata u FBiHSDP BiH\nSudija Evropskog suda za ljudska prava Faris Vehabović: Apsolutno je neprihvatljivo da su sudske institucije pod kontrolom politike\nBitka sa koronom se nastavlja! Ovo su mjere koje će ostati na snazi još minimalno 14 dana!\nMinistar vanjskih poslova Kanade Marc Garneau: “Stojimo uz Bosnu i Hercegovinu i osuđujemo negiranje genocida!”\nKompanija iz BiH dobila veliki posao u Holandiji


KOLUMNA ka LIBRAR: KAČIĆEV TRG I OKOLICA - mali brat karlo - Blog.hr - komentari na post\nS ovim postom kasnim, ali A. Kačić Miošić i njegov trg u Makarskoj su vječni. Zar ne?\nPotkrao mi se lapsus manus. Naime humanitarni koncert za Haiti u župnoj crkvi Sv Marka održan je 7. veljače.\n05.03.2010. (17:18) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nLijepo je to, u svom gradu sretati ljude koji vole isto što i ti. U Zagrebu, puno je ljudi koji vole neke druge gradove, mada, na sreću, ima nas koji volimo i Zagreb, pa i onih koji su rođeno daleko od njega. Ja sam rođen u Zagrebu, davne 63-će, ali eto, tvoj post potvrđuje da je vrijeme tek neka relativna mjera. U Makarskoj sam bio samo jednom, ali istinski sam i od srca uživao u njenoj nedvojbenoj ljepoti, na moje veliko zadovoljstvo. Puno sam šetao, a još i više plivao. Makarsku okupanu suncem koje izlazi, ili zalazi, najčešće sam promatrao upravo iz mora.\n06.03.2010. (00:32) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nTrg je zaista ponosno lijep i potres koji spominješ je bio strašan, lijepo si to opisao.\n09.03.2010. (22:25) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nOvde ima svega. Lipo!\n16.03.2010. (02:31) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nMa nikad nije kasno prezentirat rodni grad, a ni meni ga pogledat. Nego lipo mi pozdrave sve one koje si objektivom ulovio.\n17.03.2010. (20:22) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n20.03.2010. (18:52) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nLijepih stvari ovdje ima. : )\n21.03.2010. (20:55) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nKako si me živo podsjetio na moju Makarsku :)\n18.04.2010. (10:20) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n...neobični susreti tako gdje ih najmanje očekujemo...polje energije ispred vas sam odmah uočila...u sljedećem trenutku vaša je čaša crnog vina bila na našem stolu...odavno nisam vidjela takvo lice, niste zarobljeni u svome tijelu, sunce vam je u očima...uživajte i dalje...život je radost samo treba znati gledati, osjećati...čini mi se da Vi u tome uspijevate... veliki pozdrav od Antonije ( Makarska, 21.05.2010.)\nNadam se da će nam se slučajni susret još koji put dogoditi, možda vas prepoznam jednom u nekom drugom ( kada me upita da izaberem jedan broj.......)\n05.06.2010. (13:41) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n...neobični susreti tamo gdje ih najmanje očekujemo...polje energije ispred vas sam odmah uočila...u sljedećem trenutku vaša je čaša crnog vina bila na našem stolu...odavno nisam vidjela takvo lice, niste zarobljeni u svome tijelu, sunce vam je u očima...uživajte i dalje...život je radost samo treba znati gledati, osjećati...čini mi se da Vi u tome uspijevate... veliki pozdrav od Antonije ( Makarska, 21.05.2010.)\nNadam se da će nam se slučajni susret još koji put dogoditi, možda vas prepoznam jednom u nekome.. ( kada me upita da izaberem jedan broj.......)\n05.06.2010. (22:50) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n25.06.2010. (13:24) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...