Ristić: Stav patrijarha na temu Kosova i Metohije podjednako i teološki svevremen i savremen - 19.02.2021, Sputnik Srbija\nNovi patrijarh uneće novu energiju i spremnost na dijalog. Osvrt patrijarha na temu Kosova i Metohije podjednako je i teološki i savremen, dakle i svevremen i... 19.02.2021, Sputnik Srbija\n19:40 19.02.2021 (Osveženo: 14:52 30.08.2021)\nUpravo uveden u tron, 46 patrijarh, a 57 poglavar Srpske pravoslavne crkve (SPC), Porfirije će uz nesporan kontinuitet kada su u pitanju religijski i identitetski izvorni principi, uneti novu energiju i spremnost na dijalog o pitanjima koja nas decenijama more kao društvo, ocena je Ristića.\n© Sputnik / Oleg Ivanov / Uđi u foto-galerijuUpravo uveden u tron, patrijarh Porfirije je 57 poglavar Srpske pravoslavne crkve i 46 patrijarh.\nUpravo uveden u tron, patrijarh Porfirije je 57 poglavar Srpske pravoslavne crkve i 46 patrijarh.\nI svevremen i savremen stav patrijarha Porfirija\n„On je ukazao da je spreman na dijalog, što unutar crkve, što unutar našeg društva i našeg naroda, ukazao je na tradicionalne boljke od kojih patimo, od kojih je jedna od najvažnijih nejedinstvo. Pokazao je spremnost da zajedno sa svojom braćom arhijerejima i sa svim pripadnicima srpskog naroda radi na zalečenju tih rana nejedinstva u crkvenom, društvenom i političkom smislu“, ističe naš sagovornik.\n„Jasno je distancirao Srpsku pravoslavnu crkvu (SPC) od politike i naglasio da SPC ne treba da se bavi politikom, kao što ni politika ne treba da se bavi SPC. Takođe je ukazao na to da SPC ne treba da rešava društvene probleme, ali da treba da učestvuje u njihovom rešavanju, da treba da bude tačka susretanja“, ocenio je Ristić.\n© Foto : Instagram/Budućnost SrbijeJasno je distancirao Srpsku pravoslavnu crkvu od politike, ali i ukazao da ona treba da učestvuje u rešavanju društvenih problema.\nJasno je distancirao Srpsku pravoslavnu crkvu od politike, ali i ukazao da ona treba da učestvuje u rešavanju društvenih problema.\nZa njega je potpuno razumljivo i očekivano što će patrijarh Porfirije, kako je rekao u besedi, prve molitve uvek uputiti stradalnom srpskom narodu na Kosovu i Methiji.\nJasno je šta je za nas Kosovo i Metohija\nDecenijama Srbi i srpske svetinje i bogomolje stradaju na tlu naše južne pokrajine, a na karju krajeva on je duhovni poglavar SPC čije je sedište upravo u manastiru svete Patrijaršije u Peći. Isto tako je razumljiv i poziv na rešenje tog gordijevog čvora koji su mnogi zapetljavali, bez želje da se raspetlja na miran, dostojanstven način koji bi omogućio trajan mir na KiM, a ne samo privremeno primirje koje traje od 1999. godine, kaže Ristić.\nPatrijarh, međutim, nije ostavio nikakvu dilemu po pitanju toga šta nama znači Kosovo i Metohija.\nBeseda upućena ljudima\nEnergija najmlađeg patrijarha\n© Tanjug / ZORAN ZESTICPatrijarh Porfirije je ličnost koja je relativno mlada po crkvenim standardima. Ima svega 59 godina i trenutno je najmlađi predstojatelj jedne pomesne pravoslavne crkve na čitavom hrišćanskom istoku.\nPatrijarh Porfirije je ličnost koja je relativno mlada po crkvenim standardima. Ima svega 59 godina i trenutno je najmlađi predstojatelj jedne pomesne pravoslavne crkve na čitavom hrišćanskom istoku.\nIma svega 59 godina i trenutno je najmlađi predstojatelj jedne pomesne pravoslavne crkve na čitavom hrišćanskom istoku. Potpuno je, kaže, razumljivo što se pozvao na svoje velike prethodnike, na njihovu delatnost i podvige, ukazujući u kom pravcu vidi delovanje SPC u narednim godinama. Ipak dodaje da treba sačekati i videti na koji način će političke, društvene i druge okolnosti uticati na mogućnost delovanja našeg patrijarha, na davanje pravog, punog odgovora čitave Crkve i našeg naroda, zajedno sa našom državom, na sve izazove sa kojima se susrećemo.\n„Ukoliko očekujemo klasičan, banalni kontinuitet toga svakako neće biti i nema potrebe da bude nekog rutinskog kontinuiteta. Postoji kontinuitet u izvornim principima, što religijskim, što identitetskim koji su nerazrušivi, koji se ne dovode u pitanje. Ali takođe postoji i potreba da se unese jedna nova energija, spremnost za dijalog, razgovor, za hrabro otvaranje određenih tema i hrabro postavljanje određenih pitanja, odnosno pokušaja da se daju odgovori na neka pitanja koja more naše društvo, narod i državu godinama i decenijama“, rekao je Ristić za Sputnjik.


01.11.2019. 11:01h 01.11.2019. 11:38h\nFudba-ler Real Madrida nedavno je poklonio Sofiji narukvicu od 18.000 evra. Kako je dobro obavešteni izvor naveo, Jović mesečno troši desetak hiljada evra na Miloševićevu, a skupocenu narukvicu poklonio joj je za četiri meseca veze.\n- Luka je znao da je Sofija navikla na život na visokoj nozi i pre nego što je s njom ušao u ozbiljnu vezu. Budući da je ona već bila s nekoliko njegovih kolega, kao is bogatim biznismenima, bilo mu je sve jasno. Upravo zbog toga je od samog starta počeo da je skupim poklonima i putovanjima iznenađuje.\n- Kada su proslavljali četiri meseca veze, želeo je da joi kupi nešto što joj niko od bivših momaka nije kupio i što će nadmašiti sve što joj je on kupio dotad, pa je izbor pao na skupocenu narukvicu od 18.000 evra - ispriča je izvor i otkrio da je poklon oduševio manekenku koja danima posle iznenađenja nije mogla da dođe sebi.\nKurir.rs, MV, Alo / Foto: Damir Dervišagić, Dado Đilas\nSofija MiloševićLuka Jovićmanekenkafudbalerljubavromansaveza


Montana plus – sendviči\nIzaberite tip sendviča\n3 x sir\nUkusna šunka sa šnitama sira i kiselim krastavcima.\nspecijalna vrsta hleba 47%\nsalatni preliv 14%\nkiseli krastavci 11%\nGluten, mleko, jaja, slačica. Može da sadrži tragove celera, ribe, soje i susama.\nNUTRITIVNA VREDNOST ZA 100 G\n1097 kJ /261 kcal\nSočna tuna sa kiselim krastvacima i lukom.\nspecijalna vrsta hleba sa semenkama 56%\nsalatni preliv 18%\nkiseli krastavci 4%\nGluten, mleko, jaja, ribe, slačica, seme susama, sulfiti. Može da sadrži tragove: celera i soje.\n1066 kJ /249 kcal\nŠnite ukusnog pršuta u kombinaciji sa zelenim maslinama i sirom.\nspecijalna vrsta hleba sa semenkama 52%\nsalatni preliv 17%\nzelene masline 10%\nGluten, mleko, jaja, slačica, seme susama. Može da sadrži tragove celera, ribe i soje.\n1260 kJ /294 kcal\nKomadi pečenog pilećeg mesa sa šargarepom i kiselim krastavcima.\nspecijalna vrsta hleba 53%\npečena piletina 20%\nsalatni preliv 19%\nkiseli krastavci 3%\nGluten, mleko, jaja, slačica, celer. Može da sadrži tragove ribe, susama i soje.\n1113 kJ /260 kcal\nŠnite ukusne zimske salame sa šnitama sira i kiselim krastavcima.\nsalatni preliv 16%\nzimska salama 15%\nkiseli krastavci 6%\nGluten, mleko, jaja, slačica. Može da sadrži tragove celera, ribe, susama i soje.\n1338 kJ /312 kcal\nBuđola sa šnitama sira i kiselim krastavacima.\nspecijalna vrsta hleba 51%\nsalatni preliv 15%\n1195 kJ /285 kcal\nRaznolikost ukusa sira sa komadićima pečene paprike na mlečnom namazu.\nspecijalna vrsta hleba sa semenkama 51%\nmlečni namaz 16%\ndimljeni sir 8%\nsir Ementaler 8%\npečena paprika 7%\nGluten, mleko, seme susama. Može da sadrži tragove: celera, ribe i soje.\n1110 kJ /258 kcal\nPočetkom 1998. godine Atlantic trade je kupio manufakturnu proizvodnju sendviča (Gro Grupa d.o.o.) sa samo šest zaposlenih. U to vreme sendvič pod imenom „Zagrepčanec“ mogao je da se kupi samo na nekoliko prodajnih mesta u Zagrebu i okolini, a dnevno su ih napravili otprilike 100. Sendviči „Zagrepčanec“ imali su veoma kratak rok trajanja od samo dva dana.\nAtlantic je prepoznao potencijal koji sendvič zbog opšte prepoznatljivosti i visoke dnevne potrošnje može da ima na domaćem i regionalnim tržištima. Zato je 1999. godine počeo da ulaže u sistematičan razvoj proizvodne linije i opremu potrebnu za proizvodnju i distribuciju sendviča širom Hrvatske, kao i da zapošljava stručne i motivisane ljude stvorivši tako u Hrvatskoj novu kategoriju proizvoda (sendviči produžene svežine, bez dodatka konzervansa) i nov brend.\nDaljim investicijama Atlantica proizvodnja Montane plus preseljena je 2007. godine u novoopremljene proizvodne prostorije sa novom linijom po najvišim standardima tehnologije i higijene u prehrambenoj industriji.\nMontana Plus d.o.o. sa sedištem u Zagrebu je jedini hrvatski proizvođač i distributer sendviča produžene svežine. Reč je o veoma pouzdanoj modernoj fabrici sa visokokvalitetnom tehnološkom i tehničkom opremom čiji proizvodi i usluge zadovoljavaju potrebe najzahtevnijih potrošača i tržišta. U Montani je danas zaposlenih više od trideset ljudi, a sendviče Montana možete da kupite na otprilike hiljadu prodajnih mesta u skoro svim delovima Hrvatske, Slovenije i Srbije.\nMontana Plus d.o.o. je deo Atlantic Grupe, multinacionalne kompanije koja u svom poslovanju udružuje proizvodnju, razvoj, prodaju i distribuciju robe široke potrošnje, a prisutna je na tržištima više od 30 zemalja širom sveta.\nOd oktobra 2004. godine Montana Plus takođe ima sertifikat za međunarodne standarde ISO 9001:2008 i ISO 14001:2004 čime je postala prva evropska proizvodnja sendviča koja ispunjava zahteve pomenutih standarda. Istovremeno je u proizvodnju i distribuciju sendviča Montana Plus uveden sertifikovan međunarodni sistem kontrole kritičnih tačaka HACCP.\nHACCP sertifikat 2013\nISO 9001 2008 Sertifikat 2013\nISO 14001 2004 Sertifikat 2013\nIstoričari se već najmanje tri veka bave pitanjem da li je Džon Montagju, poznatiji pod imenom lord Sendvič, bio kockar ili samo prezaposleni mornarički oficir. No, to je za nutricioniste potpuno nevažno. Važno je samo ono što je pomenuti lord naredio svom slugi, po svemu sudeći sa namerom da ne prekine dugotrajne kockarske seanse. Njegove reči: „Donesite mi komad mesa između dve kriške hleba“ zlatnim su slovima upisane u istoriju jela, koje danas, potpuno razumljivo, nazivamo sendvič.\nBez obzira na to da li je lord Sendvič (1718-1792) bio rastrojeni hazarder, istorija tvrdi da su ga njegovi savremenici itekako uzimali u obzir.\nU poređenju sa lordom Sendvičem, danas nadaleko poznati kapetan Kuk bio je običan anonimac, a činjenica da je upravo Kuk po Sendviču nazvao grupu havajskih ostrva jasno svedoči o tadašnjem odnosu njihovih snaga u medijima.\nNo, ličnost i delo britanskog lorda nisu glavna tema ove priče, a jedini razlog njegovog pominjanja nije ni u kakvoj vezi s njegovim oficirskim, domoljubnim ili vojnim odlikama, već samo s onom rečenicom koju je izrekao svom slugi i iz koje se može zaključiti da je prvenstveno bio veoma praktičan čovek. A taj prvi istorijski sendvič vrlo verovatno je bio i veoma ukusan. O toj poslednjoj misli svedoči i podatak da naš savremenik, Orlando Montagju, direktni potomak lorda Sendviča, kao uspomenu na svog slavnog pretka, a verovatno i radi dobre zarade, i dan-danas u centru Londona drži prestižnu prodavnicu sa sendvičima koja je u vreme ručka puna kao šipak. Naziv lokala? Lord Sendvič, a kako drugačije?\nNaziv sendvič je za označavanje vrste jela takođe prvi put upotrebio Britanac, istoričar Edvard Gibon, i to 24. novembra davne 1762. godine, a u severnoameričkoj kuhinji sendvič se kao jelo prvi put pominje u kuvarici koju je 1827. godine objavila Elizabet Lezli.\nO neskrivenoj ljubavi koju Amerikanci od tog trenutka pokazuju prema dve kriške hleba sa nadevom, mogli bi da se pišu romani. Između ostalog, dovoljno govori i podatak da se u toj zemlji dnevno pojede čak 300 miliona sendviča, što je više od broja stanovnika u SAD-u.\nNa evropskom kontinentu razvile su se posebne verzije te moderne poslastice. Danci su prosto zavisni od svojih jednostranih sendviča koje jedu nožem i viljuškom, pariško jutro, osim kroasanima, miriš i po bagetama punjenim različitim nadevima, najčešće sirom, a Nemci uživaju „belegtes Brotu“...\nSendvič je, jednom rečju, glavna zvezda u životu većine, posebno zaposlenih, a njegovu blještavu slavu nije uspeo da zaseni ni morbidni skeč Mr. Bina, koji je pred milionskom publikom iz svog britanskog trouglastog obroka izvukao list zelene salate i osušio ga u sopstvenoj čarapi kojom je mahao i vrteo je u vazduhu.\nSendvičima su se bavili i takmičari poznate Ginisove knjige rekorda, ali prvo mesto u njihovom konzumiranju i dan-danas pripada Peteru Daudesvelu, koji je 17. oktobra 1977. za samo 17 minuta i 53 sekunde pojeo 40 komada!\nMontana plus sendviče možete naći na većini benzinskih pumpi širom Srbije i u izabranim prodavnicama.\nMontana plus u novom ruhu\nPošto pratimo trendove i za vas neprestano pripremamo novosti, potpuno smo obnovili izgled svojih proizvoda, što ste već mogli da primetite na policama.\nSada možete da si priuštite i istraživanje naših novih veb-stranica na kojima smo pripremili jednostavan pregled kompletne ponude sa svim detaljima koji bi mogli da vas interesuju.\nPriuštite sebi svež, ukusan i zdrav obrok!\n2014 © Montana plus d.o.o. Montana je deo Atlantic Grupe. Pravno obaveštenje\nMontana plus d.o.o.,\nTel.: 0800 200 003\nMontana plus d.o.o. (u daljem tekstu: Montana, odnosno preduzeće) nastojaće da na svojim stranicama pruži tačne i najnovije podatke, pri čemu upozorava korisnike veb-stranica da su tekstovi informativne prirode pa zato ne jemči i ne preuzima nikakvu odgovornost za njihovu tačnost, kao ni za potpunost stranica. Svi korisnici koriste objavljenu sadržinu na svoju odgovornost.\nNi Montana ni bilo koje drugo pravno ili fizičko lice koje je učestvovalo u nastanku i izradi ovih veb-stranica nije odgovorno za povremeno nefunkcionisanje stranica, eventualnu netačnost informacija, kao ni za eventualnu štetu nastalu usled upotrebe netačnih ili nepotpunih informacija pa zato nije odgovorno ni za kakvu štetu ili neprijatnosti koje bi mogle da proizađu iz postojanja veb-stranica, pristupa informacijama i/ili upotrebe i/ili nemogućnosti upotrebe informacija na ovim veb-stranicama i/ili za bilo kakve greške ili nedostatke u njihovoj sadržini bez obzira na to da li su obavešteni o mogućnosti takve štete.\nPošto se na Montaninim veb-stranicama nalaze određene veze do drugih veb-stranica koje nisu povezane sa Montanom i nad kojima Montana nema nadzor, Montana ne može da jemči ni da prima ili prosleđuje žalbe u vezi sa tačnošću sadržina bilo koje veb-stranice do koje nudi vezu ili na koju upućuje i ne preuzima nikakvu odgovornost za zaštitu podataka na tim veb-stranicama.\nMontana zadržava pravo da bilo kada na bilo kakav način bez prethodnog upozorenja delimično ili u celini izmeni, doda ili ukloni sadržine objavljene na veb-stranici www.montanaplus.rs bez obzira na razlog i bez prethodnog upozorenja. Svi korisnici koriste svu objavljenu sadržinu na svoju odgovornost.\nMontana je u najširem smislu nosilac imovinskih autorskih prava na sadržinama (tekstovi, fotografije, skice, karte i planovi, audio-video snimci, računarski programi) objavljenim na veb-sajtu www.montanaplus.rs.\nTo znači da je zabranjeno bilo kakvo kopiranje, prepisivanje, umnožavanje ili distribucija u komercijalne svrhe bez Montanine pismene dozvole, osim u slučaju izuzetaka predviđenih odgovarajućim zakonodavstvom.\nPreduzeće jemči da u skladu sa važećim zakonodavstvom preduzima sve što je u njegovoj moći da zaštiti podatke o ličnosti korisnika ovih veb-stranica.\nTo znači da preduzeće prikuplja podatke o ličnosti samo kada ih korisnik dobrovoljno dostavi i kada dozvoli prikupljanje, čuvanje i obradu podataka o ličnosti. Preduzeće se obavezuje da će prikupljene podatke čuvati i koristiti samo onoliko vremena koliko je potrebno za ispunjenje svrhe u koju su prikupljeni.\nPreduzeće neće dostaviti korisnikove podatke o ličnosti nijednom drugom fizičkom ili pravnom licu. U slučaju saradnje sa drugim preduzećima koja pružaju usluge Montani (npr. priprema i sprovođenje nagradne igre ili izrada veb-stranica), određenim licima zaposlenim u tim preduzećima biće omogućen pristup podacima potrebnim za pružanje njihove usluge. Ta preduzeća se obavezuju da neće zloupotrebiti pristup podacima i da će ih koristiti isključivo za obavljanje svog posla.\nNe/pridržavanje odredaba iz pravnog obaveštenja\nMontana i autori sadržina objavljenih na veb-stranicama očekuju od korisnika da će se pridržavati važećeg zakonodavstva u oblasti zaštite privatnosti, prava intelektualne svojine i autorskog prava. U protivnom će u slučaju otkrivanja zloupotrebe i povrede zakona biti prinuđeni da preduzmu odgovarajuće mere protiv prekršilaca.


UAE proširuju privrednu saradnju sa Srbijom | FOCUS\n« Dan mrmota u Višegradu\nSekirom pretila policajcima »\nUAE proširuju privrednu saradnju sa Srbijom\nUjedinjeni Arapski Emiratim zainteresovani su za proširenje privredne saradnje sa Srbijom.\nKako se navodi, delegacija PKS koja je u radnoj poseti UAE boravila od 31. januara do 2. februara, imala je sastanke sa privrednicima i predstavnicima komora u Abu Dabiju, Dubaiju, Ras Al Kajmahu, a srela se i sa predstavnicima srpske dijaspore u UAE.\nDodaje se da su na tim sastancima razmatrane mogućnosti investicionih ulaganja u domenu poljoprivrede, industrije, infrastrukturnih projekata, kao i mogućnost otvaranja predstavništava banaka čije su centrale u UAE.\n“Na svim sastancima ocenjeno je da sada postoji pun politički i privredni konsenzus u Emiratima da se krene u investicionu ofanzivu u Srbiji”,naglašava se u saopštenju PKS-a.\nPrecizira se da je delegacija PKS koju je predvodio potpredsednik komore Raša Ristivojević posetila i jedan od najvećih farmaceutskih kompleksa “Julphar” gde je razgledala vodeću liniju za proizvodnju biotehnoloških lekova, a posebno insulina.\nDodaje se da je prisustvovala i potpisivanju Memoranduma o razumevanju između kompanije “Unionholding” i “Julphara” o otvaranju u Srbiji predstavništva kompanije, čiji će glavni zadatak biti promocija trgovine između dve zemlje u domenu farmacije.\nOvaj unos je objavljen 3. Februara 2014., 14:55 i pohranjen je kao .. Sve odgovore na ovaj unos možete pratiti pomoću RSS 2.0. Možete preskočiti na kraj i ostaviti komentar. Pinganje trenutno nije dozvoljeno.\nHINDUIZAM (BRAHMANIZAM)/ BUDDHIZAM/ ĐAINIZAM


[es] - PC Press YU Web Top 50\n05.08.2006. Srbija na svetskoj mreži - Najpopularniji domać..\n23.09.2006. lista naj sajtova _webdesign_\nPC Press YU Web Top 50\n[es] :: IT događaji :: PC Press YU Web Top 50\n[ Pregleda: 43127 | Odgovora: 91 ] > FB > Twit\nRe: PC Press YU Web Top 50 08.01.2003. u 12:35 - pre 227 meseci\nU potpunosti se slazem s bluesman-om;)\nSvake godine na toj listi nalaze se isti sajtovi. Uzmite proslogodisnju listu i videcete da je razlika u samo 5 sajta (10%), za sta cete pomisliti: ili nas Net nije uopste "napredovao" ili neko forsira identicne sajtove (cast izuzecima!).\nRe: PC Press YU Web Top 50 08.01.2003. u 12:55 - pre 227 meseci\nKad vidim da je ćirilica.org u top50 listi sve mi je o njoj jasno.\nA sta je tu lose na ***?\nI ti bi Gojko mogao da osposobis *** na ES.\nA na *** ima toliko stvari iz srpske kulture koje na netu ne mozete nigde naci...\n[Ovu poruku je menjao Gojko Vujovic dana 11.04.2004. u 19:24 GMT]\nRe: PC Press YU Web Top 50 08.01.2003. u 21:02 - pre 227 meseci\nMislim da nas ova diskusija vraca na ideju o rangiranju domacih sajtova od strane registrovanih clanova ES-a. O tome se razgovaralo i ranije i iznesena je ideja da se ustanovi "ES znak kvaliteta" ili nesto slicno.\nSmatram da nije najbitnije da ustanovimo nagradu vec da osmislimo sistem rangiranja i prikaza rezultata glasanja.\nSvaki izbor, svaka top lista ima odredjenu dozu subjektivnosti. To se prevazilazi vecim brojem ucesnika u glasanju ili izborom reprezentativnog zirija. ES sa svojih >7k clanova ima dovoljnu masu a mislim da ni kvalitet ljudima koji su clanovi ne fali pa se nadam da ovaj ozbor moze sa vremenom da postane relevantan pokazatelj stanja na domacem Internetu.\nDa li cemo uci u ovo zavisi prvenstveno od Gojka jer je to njemu i ekipi koja aktivno radi na odrzavanju foruma dodatni posao. Pitanje je i koliko bi se resursi foruma opteretili ukoliko bi clanovi krenuli da daju ocene predlozenim sajtovima.\nUkoliko krenemo predlazem da se otvori posebna diskusija u kojoj bi se definisala pravila, nacin predlaganja i glasanja, objavljivanje rezultata, vremenski preseci u kojima bi se birali pobednici, eventualne kategorije i slicno.\nRe: PC Press YU Web Top 50 09.01.2003. u 01:32 - pre 227 meseci\nVerujem da bi to dalo samo jedan rezultat - naglo uvecanje broja clanova ES - kako onih laznih, tako i onih "ej, idi na ovaj sajt, uclani se i glasaj za moj sajt! Reci i ... da ide i glasa". Opet bi se to pretvorilo u pravu jurnjavu za glasovima. Moje misljenje je da to nije izvodljivo, a da rezultat bude stvarno relevantan.\nRe: PC Press YU Web Top 50 09.01.2003. u 06:24 - pre 227 meseci\nEvo jos jedne liste gde je ES na prvom mestu:\nRe: PC Press YU Web Top 50 09.01.2003. u 12:44 - pre 227 meseci\nNe bih baš rekao da bi glasovi članova ES dalo objektivan rezultat. Struktura korisnika to ne osigurava.\nUostalom, svaka top lista sajtova koja nije podeljena u kategorije, ne može po definiciji biti objektivna.\nRe: PC Press YU Web Top 50 09.01.2003. u 13:38 - pre 227 meseci\nNe bih baš rekao da bi glasovi članova ES dalo objektivan rezultat.\nRezultati svakog izbora odslikavaju ukus i misljenje osoba koje u izboru ucestvuju.\nTako bi ovaj izbor odslikavao stav clanova ES-a prema ponudjenim web lokacijama. Ni manje ni vise od toga.\nUkoliko vlasnici dobro rangiranih sajtova budu smatrali (i to im se argumentovano predoci) da je znacajno da na svoje sajtove stave ES top 5 (10) itd markice to moze da bude propaganda za sam forum.\nNaravno da bi sajtovi bili podeljeni u kategorije.\nKako po sadrzaju tako i u kategorije gde bi se ocenjivao dizajn, poslovni model, programersko resenje itd.\nES se formira iz baze sto bi omogucilo da se rejting sajtova konstantno menja kako novi glasovi pristizu.\nTrebalo bi onemoguciti da se sa jednog naloga vise od jedan put glasa za isti sajt i slicne zloupotrebe.\nPonavljam da prvo moramo da procenimo koliko ovaj posao uopste ima smisla zapocinjati i sta bi ustanovljavanje ES top liste donelo forumu.\nRe: PC Press YU Web Top 50 09.01.2003. u 14:35 - pre 227 meseci\nPodržavam ideju, možemo da probamo. Pošto se radi o listi članova ES, neka uslov bude da imaju 20 (?) poruka i da su učlanjeni najmanje 60 (?) dana pre glasanja. Lista treba da bude u par kategorija - predlog:\n1. news (vesti, dnevne novine, tv, magazini, radio)\n2. biz (on-line prodavnice, banke, servisi, kompanije)\n3. edu (fakulteti, muzeji, kultura, umetnost)\n4. chill.out (zabava, druženje, chatovi, opšti forumi, sex, automobili i sl.)\n5. tech (računari, telkom, elektronika, nove tehnologije)\n6. net (pretraživači, direktorijumi, isp-ovi, servisi, druge internet usluge)\n7. e.architect (najbolje prezentacije u smislu dizajna i programiranja)\nS tim što bi neki sajt iz grupe 1-6 mogao da se pojavi i u kategoriji 7.\nZatim treba dati i par smernica za glasanje, na šta treba obratiti pažnju kada glasamo za neki sajt:\n- sadržaj (količina i kvalitet informacija, unikatnost sadržaja, frekvencija update-a)\n- funkcionalnost (preglednost, čitljivost, lakoća upotrebe, pretraga)\n- opšti utisak (dizajn, brzina, originalnost, mrtvi linkovi, količina banera...)\nRe: PC Press YU Web Top 50 09.01.2003. u 16:09 - pre 227 meseci\nMalo je ovih 7 kategorija :)\nUz to ko glasa trebao bi da ima formular i da mora po svakom aspektu da da ocenu sajtu (u opsegu od recimo -10 do -10). nista to uzimanje u obzir, nego spisak karakteristika i za svaku mora da da ocenu. Ali kako god okrenes, opet ce da bude prevara...\nRe: PC Press YU Web Top 50 09.01.2003. u 22:22 - pre 227 meseci\nKod svih ozbiljnih nagrada (pogledati www.webbyawards.com) postoji sistem biranja nagrade od strane širokog auditorijuma (ovo što predlažete), kao i od strane stručnog žirija. Žiri ima striktna pravila po kojima se vrši ocenjivanje lokacija, a za svaki izbor pojedine lokacije trebalo bi da postoji obrazloženje u pisanoj formi. Obrazloženje se piše za lokacije koje na kraju dobijaju nagrade u svojim kategorijama.\nAko se želi ozbiljna nagrada, bilo bi dobro formirati žiri. Hvala Bogu, ovde možete odabrati dosta kriterijuma za odabir ljudi. Može ih biti više - to bolje.\nOvo može biti dobar uvod u formiranje stručne organizacije :)\nRe: PC Press YU Web Top 50 10.01.2003. u 22:16 - pre 227 meseci\nJa mislim da je ta lista vec godinama absolutno subjektivna, da ne koristim grublju rec kao "bezobrazna" jer jedna klika sama sebe uvrstava godinama na vrh svoje liste. Ostali su prijatelji i partneri, a tek ponekad zaluta neko sa strane.\nTo nije, niti je ikada bila, a neće nikada ni biti bilo kakva referenca kvaliteta.\nOvo si zaista dobro primetio... Da mi je znati gde se hostuje većina sajtova, i ko je kome "kum"... ))\nRe: PC Press YU Web Top 50 11.01.2003. u 04:43 - pre 227 meseci\nOK...evo i mene prvi put na ES (malo kasnim).....\nEvo ovako.....Mislim da je PCpress ponovo zeznuo stvar. Suvisno je komentarisati - mada ruku na srce par sajtova zasluzuju da budu na listi.\nGlasanje preko neta(neka vrsta ankete) moze da upali ali to opet ne bi bilo ono pravo. Ipak ljudi koji bi glasali ne bi 100% bili kompetentni da odlucuju o nekoj takvoj stvari.\nSto se tice formiranja neke web organizacije, to je sasvim na mestu, i to u potpunosti podrzavam. Da bi glasanje bilo fer i da bi zadovoljilo vecinu(neko ce uvek biti nezadovoljan) trebalo bi izbrati ziri (najteza stvar) i naravno odrediti pravila. E sad ko ce ovo organizovati i kako, to je vec druga tema.\nVerujem da bi PCpress mogao da uradi dobru stvar ako bi samo ulozio malo vise truda i malo ozbiljnije prisao odabiru najboljih. Ipak su oni medju najuticajnijim casopisima kod nas. Mozda ako neko zna nekoga iz urednistva PC pressa dogovori sa njima da se stvori neka vrsta web organizacije koja bi bila pod okrljem PCpressa. Dobar publicitet za njih i naravno dobra reference lista za nas. Ja stvarno ne znam da li je ovo ostvarljivo jer malo znam o nasoj net sceni, ali mogu da vam kazem da bi bilo OK resenje po meni.\nRe: PC Press Top 50 2005 05.02.2005. u 12:30 - pre 202 meseci\nTaj link koji si dao je lista za 2004. godinu sudeći po onome što sami kažu na mestu gde je to linkovano:\nTako da bih rekao da je subject ove teme pogrešan, izmeni ga ako se slažeš.\nA ES je tu bio i prethodne godine...\nRe: PC Press Top 50 2004 05.02.2005. u 12:41 - pre 202 meseci\nJeste, to su sajtovi koji su bili najbolji za 2004., a objavljeni su 2005. g., zato sam postavio broj 2005. Sada sam ga izmenio, izvinjavam se :)\nRe: ES medju TOP 10 u Srbiji u 2004 06.02.2005. u 13:29 - pre 202 meseci\nPrema PC PRESS-u...medju TOP 50...\npcpress.jpg - 106.06k\nRe: PC Press objavio listu najboljih 50 sajtova u SiCG - Nema Elitesecurity-a 04.02.2006. u 11:56 - pre 190 meseci\nPa jeste . Bas me zanima po kom kriterijumu su birali te "najbolje" sajtove ....\nRe: PC Press objavio listu najboljih 50 sajtova u SiCG - Nema Elitesecurity-a 04.02.2006. u 12:08 - pre 190 meseci\nEvo i odgovornih za ovako jadno i zalosno selektovanje sajtova\nRe: PC Press objavio listu najboljih 50 sajtova u SiCG - Nema Elitesecurity-a 04.02.2006. u 13:32 - pre 190 meseci\nAko bolje pogledate, PC Press je na skoro svim tim forumima istaknut kao top 50 web sajt, pa nije ni cudo sto su uzvratili istom merom, a ako ga stavite i vi, mozda cete uci u prvih ..., a mozda cete morati i da se "pomucite". Uostalom, to je nasa stara boljka da se od boljih bojimo, a ne ucimo. Samo opusteno, matematika je na vasoj (nasoj) strani!!! :)))\nRe: PC Press objavio listu najboljih 50 sajtova u SiCG - Nema Elitesecurity-a 04.02.2006. u 14:04 - pre 190 meseci\nElitesecurity ipak ima previse problema u funkcionisanju da bi bio proglasen jednim od najboljih. A i sta bi bilo najbolje u obicnom forumu?\nRe: PC Press objavio listu najboljih 50 sajtova u SiCG - Nema Elitesecurity-a 04.02.2006. u 14:14 - pre 190 meseci\nNadji mi jedan IT forum sa brojem unikatnih poseta dnevno kao sto ima ES....\nTakodje uopste nije stavljen nijedan forum na top sajtova koji se bave IT-em i internetom.\nRegistrovani: 12 ( rudar64, Shadowed, _deran_, MikiBL, sinpetrovic, mstevic, vjova, aburnaby, Ivan Dimkovic, valjan, BuzzLightyear, bojanum )


VOLONTERI POMAŽU GRAĐANIMA U IZOLACIJI I PENZIONERIMA :: Semberija INFO ::\nVOLONTERI POMAŽU GRAĐANIMA U IZOLACIJI I PENZIONERIMA\nKol-centar Gradske uprave za pomoć licima starijim od 65 godina i licima u izolaciji počeo je sa radom 24. marta. U Centru su angažovana četiri tima koji rade od ponedeljka do subote, u terminu od 08:00 do 16:00 časova.\nPored pripadnika Jedinice za opšte namjene gradske Civilne zaštite, pri Kol-centru radi i 47 volontera. Nakon primljenog poziva u Centru, oni dobiju podatke o licu koje je uputilo poziv i odlaze na teren kako bi pomogli licima koja ne smiju napuštati domove.\nPrvog radnog dana Centra primljeno je 45 poziva. Na 30 zahtjeva upućenih Kol-centru odgovoreno je pozitivno, dok preostalih 15 zahtjeva nije bilo u nadležosti ovih timova.\n- Apelujem na građane da ne zloupotrebljavaju volontere i pripadnike Civilne zaštite koji rade za Kol-centar, jer smo imali situacije da pomoć traže lica koja nisu sama i uz sebe imaju osobe koje im mogu pomoći.\nOsim toga, nije moguće da volonteri podižu penzije za starija lica, već je isključiva namjena ovog servisa pomoć prilikom nabavke hrane i kupovine lijekova onima koji ne smiju da se kreću van svojih kuća i stanova. U slučaju nabavke lijekova, službenici kol-centra se prethodno dogovore o receptima sa ljekarima u Domu zdravlja, a zatim kupuju lijekove i nose sugrađanima koji su to tražili – istakla je Ljubica Mlađenović, koordinator Kol-centra.\nOna je naglasila da svi pripadnici Jedinica za opšte namjene i svi volonteri koji rade za Kol-centar imaju maske i rukavice, odnosno adekvatnu zaštitu i akreditaciju od Gradske uprave.\nBrojevi telefona kol-centra su 055 233 154 i 055 233 155.\nBIJELjINA: Gradonačelnik Mićić u bolničkom karantinu\nŠtab za vanredne situacije Grada Bijeljina: Apel građanima da budu odgovorni i poštuju savjete i odluke\nJZU Bolnica Sveti Vračevi Bijeljina: Do 15 časova 31. marta, nema novih sa potvrđenim KOVID-19\nJEDNO LICE IZ BIJELjINE. JOŠ DEVET LICA PREKRŠILO MJERE SAMOIZOLACIJE\nDUŠKO MILOVANOVIĆ: POD EPIDEMIOLOŠKIM NADZOROM TRENUTNO IMAMO 1041 OSOBU\nDOM ZDRAVLjA BIJELjINA: PREGLEDAJU SE SAMO HITNI SLUČAJEVI\nMALIM POLjOPRIVREDNICIMA 550 PAKETA POMOĆI – PRIJAVA DO 3. APRILA\nSRBIJA: PREMINUO DRŽAVNI SEKRETAR\nUGLjEVIK: NAČELNIK PERIĆ ZAHVALIO GRAĐANIMA JER POŠTUJU MJERE ZAŠTITE\nOtvoreni računi za Fond solidarnosti: SREDSTVA ZA SANIRANjE POSLjEDICA VIRUSA KORONA\nJoš četiri osobe u Bijeljini pozitivne na KOVID 19 (ukupno 9)\nNovi mozaici Natalije Cimeše: ZAVRŠEN MOZAIK ZA CRKVU SVETOG ĐORĐA\nAlen Šeranić, ministar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske: U SRPSKOJ JOŠ 17 LICA ZARAŽENO VIRUSOM KORONA\nZbog nepoštovanja Zaključka Republičkog štaba za vanredne situacije na području Policijske uprave Bijeljina sankcionisano devet lica u protekla 24 časa\nTELEFONSKA LINIJA ZA POVEZIVANjE PROIZVOĐAČA I KUPACA\nPREKIDI ISPORUKE ELEKTRIČNE ENERGIJE - SRIJEDA 1.4.2020.\nInformacija o vodosnabdijevanju – srijeda 01.04.2020.\nINFORMACIJA O VODOSNABDIJEVANjU – UTORAK 31.03.2020.\nFADIL (Salko) BAĆEVAC: NISAM TAJ KOJI JE PREKRŠIO MJERE SAMOIZOLACIJE


FOTO / Za mlade izdvajano kao za spajalice i flomastere - Klix.ba\nVlast troši 700 KM na sat\n/Za mlade izdvajano kao za spajalice i flomastere\n29.9.2010. u 13:00\nZa mlade izdvajano kao za spajalice i flomastere\nALDI: "Ovako smo izabrali prije četiri godine, 3. oktobar je naša nova šansa" (Foto: A. Panjeta/Sarajevo-x.com)\nInstitucije BiH, entiteti i kantoni FBiH u protekle četiri godine "skršili" su 24 milijarde i 718 miliona maraka, od čega su na svoje plate i naknade potrošili 9 i pol milijardi maraka, što zajedno sa troškovima materijala i usluga iznosi 47,9 odsto ukupnih sredstava.\nPomenuti podatak dio je rezultata opsežne analize budžetske potrošnje za period 2006-2010. godina, koju je uradio monitoring tim ALDI BiH, uz podršku Centra civilnih inicijativa.\nDok su za protekle četiri godine političari za svoje plate izdvojili skoro 10 milijardi maraka, u istom periodu za politike zapošljavanja izdvojeno je 367 miliona KM, odnosno tek 1,5 odsto ukupnih budžetskih sredstava. Za poboljšanje položaja mladih izdvojeno je14 miliona KM, odnosno 0,05 odsto ukupnih budžetskih sredstava, dok je za ubrzanje procesa EU integracija izdvojen 31 milion KM, odnosno 0,1 odsto ukupnih budžetskih sredstava.\n"Ukoliko pogledate podatke, vidjet ćete da su institucije imale na raspolaganju skoro šest milijardi maraka godišnje, što je pokazatelj da mi nismo toliko siromašna zemlja koliko se na prvi pogled čini, ali ako skoro polovina sredstava završi na finansiranju rada administracije, jasno je zbog čega imamo ovakvu situaciju", kazao je Dražen Simić, ekonomski analitičar i član monitoring tima.\nSimić je dodao kako je globalna ekonomska kriza bila jako dobar izgovor predstavnicima vlasti za lošu situaciju u BiH.\n"Mi smo pred bankrotom bili i prije dolaska globalne ekonomske krize. S druge strane, ako pogledate ovu analizu, vidjet ćete da je vlast na mlade izdvajala tek 0,05 odsto sredstava, što je u rangu sa izdvajanjima za flomastere i spajalice", kazao je Simić.\nKraćom analizom osnovnih podataka može se izračunati da su protekle četiri godine vlasti u BiH na svim nivoima trošile oko 700 maraka na sat!\nNa pres-konferenciji predstavnici ALDI-a su istakli da "dobijeni rezultati jasno ukazuju da domaće vlasti nisu ispunile obećanja data prihvatanjem Građanske platforme, te da su nastavile sa praksom finansiranja socioekonomskih politika na neefikasan, nepravedan i neodrživ način, koji je doveo do toga da su svojim nemarom ugrozili ukupnu finansijsku stabilnost Bosne i Hercegovine".\n"Posljedice rada vlasti u mandatnom periodu će sigurno biti ogromno breme novim vlastima nakon oktobarskih izbora, koja će, ukoliko želi osigurati napredak, morati napraviti radikalne promjene u strukturi javne potrošnje ili će nastaviti sa dosadašnjom praksom, dovodeći u još neizvjesniju finansijsku situaciju u budućnosti", kazali su iz ALDI-a te građanima uputili jasnu poruku:\n"Ovako smo izabrali prije četiri godine. Treći oktobar je naša nova šansa. Izađite na izbore!"\n"S kojim pravom Boris Tadić učestvuje na mitingu SNSD-a?"\n29.09.2010. u 13:07\n"Nemoguća je nova teritorijalna podjela BiH"\n29.09.2010. u 12:43


MEDIJI U REGIONU BRUJE: Nova premijerka Srbije je Hrvatica i lezbejka, Srbi je ne vole? - Dnevni Žurnal\nMEDIJI U REGIONU BRUJE: Nova premijerka Srbije je Hrvatica i lezbejka, Srbi je ne vole?\n“Ana Brnabić je vredna, poseduje stručne i lične kvalitete i uveren sam da će pokazati poštovanje prema partijama, raditi na boljitku za našu Srbiju”, rekao je Vučić.\n“Odluku sam doneo u u skladu sa interesima Srbije i njenim proklamovanim ciljevima. Od novog premijera očekujem da obezbedi kontinuitet politike koju Srbija vodi, jer se, kako je rekao, ona ne može menjati iz godine u godinu”, istakao je predsednik Srbije.\nVučić je naveo da će lider Socijalističke partije Srbije (SPS) Ivica Dačić “suštinski voditi politički deo”, kao i da će biti promena među ministrima i “jedno ili dva ministarstva više”.\n“Čast je služiti svojoj zemlji i ja ću, ukoliko me Skupština Srbije izglasa, Vladu voditi posvećeno i odgovorno, a svoj posao ću raditi pošteno i sa ljubavlju”, rekla je mandatrka za sastav nove Vlade Srbije za list Blic.


Lazanski o američko-korejskom sukobu: "Ne sluti na dobro" ... | WebTribune\nHome IZBOR Lazanski o američko-korejskom sukobu: “Ne sluti na dobro” …\nLazanski o američko-korejskom sukobu: “Ne sluti na dobro” …\nPosted date: август 14, 2017 In: IZBOR, SPEKTAR\nUN su na podsticaj Vašingtona uvele novi, još oštriji paket sankcija Pjongjangu zbog njegovih raketnih proba.\nDa li najnovija severnokorejska interkontinentalna raketa „Hvasong 14“ može da dosegne do zapadne obale SAD, pa i dalje?\nRusi tvrde da je „Hvasong 14“ još uvek projektil srednjeg dometa, dok američki stručnjaci kažu da ima interkontinentalni domet.\nSudeći po televizijskim snimcima, mobilni lanser te rakete dosta liči na mobilni lanser ruskih interkontinentalnih raketa tipa „Topolj“, ili „Jars“. Čak su i neki uređaji sa spoljne strane kontejnera-lansera na istom mestu kao i kod lansera „jarsa“. Da li je to unapređena verzija već postojećeg interkontinentalnog projektila „Hvasong 13“, odnosno KN-08, šest raketa je operativno, ili je to nova interkontinentalna raketa „Hvasong 14“, odnosno KN-14, teško je oceniti samo na osnovu TV snimaka. Ali da vozilo sa kontejnerom-lanserom deluje moćno, to svakako jeste.\nDruga severnokorejska raketa koja izaziva pažnju Zapada svakako je podmornički projektil tipa „Bukeksong“, odnosno KN-11. Njegov se domet procenjuje na 500 do 1.000 kilometara, i ta raketa je još u razvoju. Na dosadašnjim testovima, 23. aprila 2016. raketa KN-11 „bukeksong“ letela je 30km, 9. jula letela je 10km, a 24. avgusta 2016. preletela je 500km. To su sve bili testovi sa motorom na tečno gorivo. Kako su takvi raketni motori prilično opasni za upotrebu na podmornicama, Severna Koreja sada testira motore sa čvrstim gorivom. Podmornički projektil „bukeksong“, KN-11, testiran na kopnu 16. marta 2016. eksplodirao je na startu.\nStrahovanje Zapada od podmorničkih raketa Severne Koreje su ipak preterana. Naime, domet projektila „Bukeksong“ zasad nije interkontinentalni, a problem je i jedina podmornica na kojoj se testira ta raketa. To je klasična dizel-električna podmornica klase „Sinpo“, koja s obzirom na pogon ima ograničeni borbeni radijus kretanja. Bez nuklearnog pogona, ta podmornica nije nešto posebno borbeno vredna, jer dužina boravka izvan baze joj je ograničena na najviše mesec dana. Osim toga, dosta je bučna, pa japanska, južnokorejska i američka flota mogu lako da je otkriju čim izađe iz matičnih teritorijalnih voda. Šanse takve, klasične podmornice da neopaženo priđe obalama Japana, ili Gvamu, i da lansira rakete „bukeksong“, vrlo su male.\nNo, ako Severna Koreja nastavi razvoj podmorničke rakete KN-11 to znači da je Pjongjang odlučio da napravi i nuklearnu podmornicu, što bi bio tehnološki strateški uspeh ravan proizvodnji atomske bombe. Jer, napraviti atomski reaktor tako male veličine da se smesti u podmornicu dosada je uspelo samo SSSR-u, SAD, Velikoj Britaniji, Francuskoj i Kini. Indija tek sada pokušava da napravi domaću atomsku podmornicu, dosada je koristila rusku na lizing.\nSve to pokazuje da Severna Koreja možda ne zna da pravi dobre automobile, ali rakete raznih tipova i dometa „štancuje“ kao viršle. Tu i tamo poneka i eksplodira na startu, ali to ne zaustavlja programe razvoja, jer raketno-nuklearni projekti stvar su nacionalnog ponosa stanovnika Severne Koreje. Usput su i dobar izvozni proizvod…\nNo, Pjongjang ubrzano razvija i nove jedinice komandosa, ta armija specijalaca broji sada 88.000 pripadnika, svi opremljeni vrlo modernim oružjem. Komandosi sa domaćom verzijom „kalašnjikova“, sa novim šlemovima poput američkih sa optoelektronikom, novim pištoljima, pancirima i uniformama, svi namazani maskirnim bojama po licu i sa tamnim naočarima kao da su američki rendžeri.\nI dok Vašington po stoti put šalje „101. najozbiljnije upozorenje“ Pjongjangu, koncentracija američke vojske na Korejskom poluostrvu se nastavlja. Ipak, po svemu sudeći, Kim Džong Un je dobio ovu rundu igre živaca i odmeravanja snaga…\nIpak, brine me koncetracija tri američka nosača aviona. Poslednji put je to bilo uoči napada na Irak 2003. godine. Pre toga u januaru 1991. pre „Pustinjske oluje“.\nŠojgu: Ruski piloti zavode red, a sirijska armija je postala ozbiljna sila – VIDEO\nZašto moj paradajz ima ukus ribe? Pristižu žalbe a sumnja se na ovo …\nAlbanci besni zbog presude u Makedoniji, spremaju ustanak …\nTrampova pretnja: Ako uvedem vanredno stanje …\nLOŽENJE I PRŽENJE: “Putin šalje još aviona, tenkova i raketa za više stotina miliona evra?”\nElita se sprema za nešto veliko: 7 ključnih događaja koji nas očekuju do septembra\nBEZ PESTICIDA: Nova vrsta krompira osvaja Srbiju\nPutin otkriva zašto je napustio KGB\nNajveći zagađivač na svetu, do 400 godina mu je potrebno da potpuno nestane


Danilo Medaković - Istoričar, publicista, štampar i izdavač | Srpskacafe\nUtorak, 1.12.2020., 08:33 Ponedjeljak, 30.11.2020., 10:49\nSrpski istoričar i publicista Danilo Medaković, veoma zaslužan za širenje knjige u narodu, rođen je 1. decembra 1819. godine.\nU vrijeme revolucije 1848. godine pokrenuo je list “Napredak”, koji je ubrzo zabranjen zbog opozicionog stava prema patrijarhu Josifu Rajačiću, 1851. list “Južna pčela”, a 1852. “Srpski dnevnik” sa književnim dodatkom “Sedmica”. Napisao je “Povesnicu srpskog naroda”.\nDanilo Medaković bio je istoričar, publicista, štampar i izdavač. Bio je sekretar kneza Mihaila i kneza Miloša Obrenovića u Beču.\nMedaković, nakon školovanja, dolazi u Kneževinu Srbiju, gdje se zaposlio kao knežev činovnik u Kragujevcu. Bio je domaći učitelj i pratilac Miloševoj djeci, kneževićima.\nSa knezom Milošem prešao je u Austriju i postao njegov sekretar. Zahvaljujući materijalnoj pomoći kneza Miloša, Danilo Medaković završio je prava u Beču i istoriju na Filozofskom fakultetu u Berlinu. Doktorirao je istoriju 1847. godine u Berlinu.\nPo povratku iz Njemačke, pozajmio je novac od Jevrema Obrenovića i otvorio štampariju u Novom Sadu.\nMedaković je štampao veliki broj književnih dela značajnih za srpsku kulturu: sabrana djela Dositeja Obradovića u 10 knjiga, Daničićev prevod “Pisama o službi Božjoj” Andrije Muravjova, te prvi dio “Istorije književnosti” Božidara Petranovića.\nPorodica Medaković je slavna, obrazovana i preduzetna porodica čiji su pripadnici činili društvenu elitu u sredinama u kojima su djelovali.\nDanilov brat bio je Milorad Medaković, sin Bogdan Medaković, a praunuk Dejan Medaković, nekadašnji predsjednik Srpske akademija nauka i umetnosti.\nDanilo Medaković umro je 1881. godine.


Guča prestonica fudbala za mlađe kategorije: "Trofej Guča - Kup Miljana Miljanića" - Nedeljnik\nGuča prestonica fudbala za mlađe kategorije: "Trofej Guča - Kup Miljana Miljanića"\nPred početak 19. tradicionalnog fudbalskog turnira u Guči, njegov osnivač i fudbalski doajen Ljubodrag Laki Stanić podseća da je kroz ovu manifestaciju prošlo na hiljade talentovane dece, a da su kasnije neki postali vrhunski igrači ili reprezentativci\nPiše Nikola Janković\nVeć osamnaest godina u Guči se tradicionalno održava međunarodni turnir malog fudbala za mlađe kategorije pod imenom "Trofej Guča - Kup Miljana Miljanića", u organizaciji Fudbalskog kluba Guča. U našoj zemlji nema mnogo sličnih manifestacija sa ovakvim renomeom. Do sada je kroz turnir prošlo hiljade igrača, trenera, sportskih radnika, a nemali broj mladih fudbalera postali su kasnije vrhunski asovi i članovi reprezentativnih selekcija Srbije, ali i reprezentacija u regionu.\nPred ovogodišnji 19. turnir, koji počinje razgovaramo sa alfom i omegom ovog turnira, fudbalskim doajenom Dragačeva, osnivačem FK Guča i koordinatorom za bazični fudbal u Fudbalskom savezu Srbije, Ljubodragom Lakijem Stanićem.\nGospodine Staniću, kako se javila ideja da pokrenete ovu manifestaciju?\nIdeja je potekla od moje malenkosti i legendarnog sportskog novinara Mijaila Kostića, rođenog Dragačevca, koji je zdušno i nesebično podržavao i pomagao svaku zdravu sportsku priču. Hteli smo da FK Guča, kao mlad klub, izađe iz anonimnosti i da se naša deca takmiče sa vršnjacima iz naših najvećih klubova i ekipama iz okruženja, kao i da steknu prijatelje za ceo život.\nKada ste krenuli sa ovim projektom, da li ste mogli da zamislite da će turnir prerasti u međunarodni?\nNe, ali smo se nadali da možemo napraviti lepu fudbalsku storiju i tradicionalnu manifestaciju. Imali smo viziju, plan i ideje, a sve preko toga je došlo kao nagrada za minuli rad. Zahvalni smo svima koji su doprineli da turnir prevaziđe okvire naše zemlje i što su nam redovni učesnici klubovi iz Hrvatske, Bosne, Crne Gore, Makedonije, Slovenije.\nUz naziv Trofej Guča dodali ste i ime našeg legendarnog trenera Miljana Miljanića. Možete li nam otkriti kako je došlo do toga?\nNaravno, sa zadovoljstvom. Kako je Miljan bio patrijarh srpskog fudbala, i moj veliki prijatelj, često je dolazio u Guču i otkrivao mlade talente. Od samog začetka, bio je poklonik i promoter turnira, gde god je išao. Miljanić je bio vizionar, i kao takav, uvideo je potencijale našeg turnira i dao nam neprocenjive savete. Nakon njegove smrti, došli smo na ideju da postojećem imenu pridodamo i Kup Miljana Miljanića, što smo i učinili uz saglasnost porodice Miljanić. Tako smo Čiči odali priznanje za sve dobro što je uradio za turnir i Guču!\nZa gotovo dve decenije održavanja turnira, mnogim budućim uspešnim igračima Guča je bila prva afirmacija i odskočna daska za dalju karijeru. Da li možete da se setite fudbalera koji su učestvovali na Trofeju Guča, gde su osvajači svoje prve trofeje, a kasnije postali pravi fudbalski asovi?\nSvakako, Guča je bila pionir u ovakvoj vrsti projekta, pa su od nas mnogi, kasnije, prepisali uspešan model kako treba organizovati slične manifestacije. Kroz turnir je prošlo na hiljade talentovane dece, neki su postali vrhunski igrači i reprezentativci, kao što su Adem Ljajić, Nenad Krstičić, Miralem Sulejmani, braća Sćepović, Đorđe Jovanović, Luka Đorđević, Stefan Babović, Miloš Jojić... Svi oni su učestvovali na Trofeju Guča i napravili ozbiljne karijere. Po tome se naš turnir razlikuje od drugih.\nNa šta ste posebno ponosni za ovih osamnaest godina turnira?\nPonosni smo na popularnost i masovnost, kao i na desetine iznedrenih reprezentativaca. Takođe, i na sklopljena prijateljstva i druženja, a naročito što je i UEFA prepoznala i nagradila naš rad i afirmaciju fudbala, fer-pleja i mladih. Ponosni smo i na izvanrednu saradnju sa svim klubovima i savezima u zemlji i regionu.


BBC: U poređenju sa moskovskim, beogradski Gagarin predstavlja skandal i uvredu - MediaSfera\nSpomenik Juriju Gagarinu, koji su gradske vlasti postavile u ponedeljak na Novom Beogradu, a koji je trebalo, sudeći po datumu uklesanom na postamentu, da svečano otkriju sutra, na godišnjicu Gagarinovog poletanja u svemir 1961, zbog burnih reakcija javnosti uklonjen je danas oko 14 časova.\nNaime, bista Juriju Aleksejeviču Gagarinu, sovjetskom kosmonautu koji je prvi poleteo u svemir, osvanula je u ponedeljak na travnatoj površini na uglu ulice koja nosi njegovo ime, kod tržnog centra „Piramida“.\nSpomenik se sastoji od ogromnog pravougaonog postamenta na čijem vrhu je minijaturna glava. Pa ukoliko zaželite bliže da osmotrite Gagarina, većina ljudi prosečne visine može da mu vidi samo – čelo.\nNovobeogradski Gagarin stigao je i na strane stranih medija, pa je britanski BBC objavio tekst o nedavno postavljenom spomeniku pod naslovom „Beogradska ‘sitnoglava’ statua Gagarina izazvala zaprepašćenje“.\nSpomenik Juriju Gagarinu u Moskvi. Visok 42.5m, napravljen u potpunosti od titanijuma.\nSpomenik prvom čoveku u svemiru u srpskoj prestonici probudio je zaprepašćenje građana zbog svojih smešnih proporcija, preneo je BBC kao i da je statua naišla na lavinu negativnih reakcija. U tekstu BBC navodi i neke komentare sa društvenih mreža, poput: „Mislim da je razlog praktične prirode, da bi se sprečilo da neko ukrade statuu“, ili „Beograd je vetrovit, verovatno da ga vetar ne bi oduvao“.\nIpak, britanski BBC napominje da je „mnogo onih koji smatraju da je ovaj spomenik neodgovarajućim za heroja koji je koji je izašao iz Zemljine orbite 12. aprila 1961“, te da „u poređenju sa moskovskim monumentalnim spomenikom posvećenom prvom putniku u svemir, beogradski prestavlja skandal i uvredu“, zaključuje BBC.\nZbog burnih negativnih reakcija, gradska vlast odlučila je da spomenik skloni odmah narednog dana nakon njegovog postavljanja. Tim povodom obratio se i gradski menadžer Goran Vesić, sa objašnjenjem da će novo obeležje Juriju Gagarinu biti urađeno „uz saglasnost Grada“.\nTagovibeograd Jurij Gagarin spomenik


UNFPA Serbia | Vanredno stanje kroz prizmu očeva\nHome News Vanredno stanje kroz prizmu očeva\nDragan Stanojević je docent na Odeljenju za sociologiju Filozofskog fakuleteta Univerziteta u Beogradu. Doktorirao je 2015. godine na temu “Oblikovanje novog očinstva kroz prakse očeva u Srbiji“, pod mentorstvom prof. dr Smiljke Tomanović. Autor je knjige “Oblikovanje novog očinstva kroz prakse očeva u Srbiji” (Institut za sociološka istraživanja, 2018) i koautor publikacije “Postajanje roditeljem u Srbiji: sociološko istraživanje tranzicije u roditeljstvo” (Institut za sociološka istraživanja, 2016).\nPristao je da u okviru kampanje #tataukarantinu odgovori na pitanja o tome kako vidi uticaj vanrednog stanja u Srbiji (izazvanog pandemijom Kovid 19) na roditelje u Srbiji.\nPrvi put u našim životima nalazmo se u situaciji u kojoj su porodice uglavnom na okupu i provode skoro ceo dan zajedno. Šta mislite kako ta situacija pada muškarcima/očevima? Koji su im najveći izazovi?\nDS: Ključni izazov generalno za sve roditelje danas je zdravlje njihove porodice. Drugi značajan izazov je održavanje “zdravih” porodičnih odnosa u periodu kada je dosadašnja porodična dinamika značajno promenjena.\nKada posmatramo izazove koje intenzivniji porodični odnosi nose sa sobom, treba imati u vidu da inače ne dele svi muškarci isti roditeljski i partnerski model ponašanja. Porodično polje je već neko vreme privlačno i jednom broju muškaraca na novi, netradicionalan, način. Za ove “nove očeve” nova situacija predstavlja predah od ubrzanog ritma u kome se svi inače nalazimo i šansu da više vremena posvete svojoj deci i supruzi / partnerki. Za većinu tradicionalnih očeva ova situacija može da bude veoma izazovna s obzirom na to da je javna sfera (posao) nešto u čemu se bolje snalaze i na čemu počiva njihov identitet – hranioca porodice. U tradicionalnijim porodicama, gde postoji manje-više jasna podela uloga na muške i ženske, ključni izazovi su ponovno promišljanje roditeljskih i partnerskih uloga. Dva su moguća rezultata – pozitivna promena u pravcu veće rodne ravnopravnosti i uključivanja muškaraca u roditeljske i kućne obaveze, ili povećanje porodičnih konflikata i sve veći broj slučajeva porodičnog nasilja.\nDa li se muškarci možda plaše ove situacije kada su sve vreme u porodici? Ako da – čega?\nDS: Imajući u vidu da je i dalje ključna uloga koju gotovo svi muškarci na ovim prostorima obavljaju kao roditelji – hraniteljska, zabrinutost dolazi i sa druge strane – od straha da se ostane bez posla ili bez dovoljnih prihoda za materijalno obezbeđenje porodice.\nDa li postoje razlike u tome kako se muškarci/očevi i žene/majke suočavaju s neizvesnim situacijama, onima koje su izvan naše kontrole? Ko se tu bolje snalazi?\nDS: Mislim da se generalno radi o sličnim dispozicijama, ali ovo stanje je takvo da će se u njemu verovatno bolje snaći žene. Žene su, usled dominantne patrijarhalne kulture, morale da razviju strategije usklađivanja porodičnog i poslovnog sveta na mnogo kompleksniji način od muškaraca. Za razliku od većine muškaraca, koji su u proseku aktivniji na poslu, ali kada dođu kući najčešće se ne uključuju u domaće poslove, a u roditeljsku negu minimalno, žene balansiraju između tri smene – posla, roditeljstva i kućnih poslova. U situaciji kada smo svi upućeni na privatnu sferu žene će se verovatno bolje snaći, ali kao što sam naveo, ovo je šansa za muškarce da otkriju lepe strane domaćeg života i postanu kompetentni akteri u njemu.\nOčevi koji mnogo rade, nisu u kući – da li je ovo prilika za bonding time s decom? I da li možda mogu da se uplaše da se neće pokazati kao dobri očevi sad kada imaju priliku?\nDS: Ovo jeste svakako prilika da očevi otkriju čari intenzivnijih odnosa sa svojom decom. Za one muškarce koji zbog obima posla nisu imali prilike da provode dovoljno vremena sa decom ovo će sigurno biti šansa za uspostavljanjem bližeg odnosa. Porodični odnosi su, usled izolacije, daleko intenzivniji i zahtevaju veću refleksiju roditelja – veću samokotrolu i svest o potencijalnim uticajima njihovih dela na decu. Neki muškarci mogu da se osete nedovoljno spremnim za taj proces s obzirom na to da su primarno bili okrenuti poslu.\nDa li mislite da je ovo prilika za muškarce da malo bolje upoznaju sebe i posvete se svom unutrašnjem svetu? Da li je “karantinska” situacija veći izazov za mentalno zdravlje muškaraca koji se po pravilu ne bave mnogo svojim osećanjima i unutrašnjim svetom?\nDS: Kao i svaka kriza i ova može biti razvojna ukoliko postoje unutrašnji i/ili spoljni kapaciteti da do razvoja dođe. Zato je ovo sada trenutak da se u javnosti što više priča o mentalnom zdravlju, kao i da se pristup uslugama psihološke podrške učini lakšim i dostupnim. O rodnim razlikama prilikom suočavanja sa izolacijom bi verovatno psihološka istraživanja mogla više da kažu, a verujem da će ih biti.\nA šta je s partnerskim odnosima tokom izolacije? Da li se tu nešto menja iz muškog ugla?\nDS: Istraživanja pokazuju da u situacijama kada su partneri u većoj meri upućeni jedno na drugo dolazi do održavanja intimnosti, većeg zadovoljstva vezom, ravnomernije podele kućnih obaveza i roditeljske nege. Za jedan broj parova će ova situacija biti šansa da se ponovo povežu i ojačaju svoj odnos. Na žalost, istraživanja takođe već beleže da jedan broj parova u ovim uslovima ispoljava nagomilano nezadovoljstvo, kao i agresiju, čiji su nosioci uglavnom muškarci.\nAko su roditelji razvedeni, dete po pravilu živi u izolaciji s mamom. Šta može i treba da uradi tata?\nDS: Tata treba da ostane prisutan u životu deteta (kroz viđanja, ali i online komunikaciju) koliko je to moguće u ovim uslovima, i da se ponaša odgovorno u odnosu na situaciju. Nema potrebe za kršenjem karantina i slično da bi se dokazala ljubav prema detetu. Na taj način će poslati dve poruke – da mu je stalo i da je tu za dete, i da dete kao i on treba u ovim uslovima da se ponaša odgovorno.\nSociolozi kažu da ćemo iz ove krize izaći ili s povećanim natalitetom ili s povećanim brojem razvoda. Da li možemo da izađemo s boljom raspodelom poslova u kući između roditelja i pravednijom podelom uloga i poslova u porodici?\nDS: Treba imati u vidu da je ovo neregularno stanje i da bi ono zaista dovelo do značajnije promene društvenih odnosa mora da potraje značajno duže i da dovede do velikog poremećaja ravnoteže sadašnjih rodnih odnosa. Takođe, u kućnoj izolaciji se nalaze kako muškarci tako i žene, pa je verovatnije da se raspodela kućnih i roditeljskih obaveza pre vanredne situacije preslikava i na sadašnju. Ako napravimo paralelu s Drugim svetskim ratom i ulogom koju su žene preuzeli u proizvodnji, da bi mogli da očekujemo značajnije promene u privatnoj sferi muškarci bi morali duže vremena da se sami prihvate kućnih i roditeljskih poslova.\nKako se vi kao muškarac nosite sa ovom situacijom? Koje su vaše brige i dominantna osećanja?\nDS: Kao i kod većine ljudi, osnovna zabrinutost je za zdravlje članova porodice, a posebno roditelja, s obzirom na to da pripadaju rizičnoj grupi. U ovakvim situacijama vidimo gde su sve pukotine u našem društvu, koliko su pitanja solidarnosti zanemarena unutar institucionalnih okvira, koliko su nejednakosti velike ne samo u zemlji nego i u svetu, i da su naše prakse često atomizovane i nepovezane.


sevdalinka | BNN\nZehra Deović, sjećanje na doajenu bosanske ljubavne pjesme sevdalinke\n30.10.2018 - 15:19\nU svom rodnom gradu Zehra je završila osnovnu školu i gimnaziju. Još kao mlada djevojka postala je članica fočanskog Omladinskog kulturno-umjetničkog društva "Jedinstvo". S ovim društvom bilježi prve značajnije nastupe već od 1953. godine kada učestvuje na turneji po većim gradovima tadašnje Jugoslavije, gdje je imala priliku nastupati s tada glasovitim imenima, kao što su Vuka Šeherović, Sofka Lazarević i drugi.\nRežiser Sali Saliji za BNN: Radeći na sevdalinci shvatio sam koliko se ljudi na prostorima bivše Jugoslavije vole\n08.09.2017 - 15:03\nDokumentarni film koji je predstavljen i pred sarajevskom publikom „Sevdalinka, alhemija duše“ priča priču o pjesmi duše, sevdalinci. To je priča bez narativa, gdje gledalac kao da razgovara sa akterima filma. Samo neki od njih su Predrag Cune Gojković, Miroslav Ilić, Mirko Rondović, Rambo Amadeus, dr. Nele Karajlić, Ljubiša Samardžić, Nedžad Salković, Hanka Paldum, Abdulah Sidran...\nPredstavljen film „Sevdalinka, alhemija duše“: Muzika kao sastavni dio života i nepobjedivo oružje\n18.08.2017 - 11:20\n„Muzika je strahovito oružje. Sa njom se rađamo, sa njom se zaprosimo, sa njom se vjenčavamo, sa njom se odlazi u boj ili vojsku, a uz nju se i umire. Znači, muzika je sastavni dio života i nepobjedivo oružje. Ja se borim da muzika pobjedi sve moguće političke gluposti, međunacionalne. Mi smo samo ljudi upućeni jedni na druge, u bilo kog Boga da vjerujemo, jedan je Bog, i ne moramo zato da se ubijamo..\n"Kad sretneš Hanku...": Kako je nastala jedna od najljepših sevdalinki svih vremena\nPrenosi se da je najpoznatniju sevdalinku na ovim prostorima, "Kad sretneš Hanku", napisao jedan od najpoznatijih tekstopisaca narodne muzike BiH u to vrijeme, Rade Jovanović.\n"Jedne večeri, vraćajući se iz kafane, Rade Jovanović je na ulici sreo staricu, prisjetio se ljepotice koju je volio, pa je uz flašu rakije napisao pesmu 'Kad sretneš Hanku', koju je kasnije otpevao Safet Isović", prisjeća se pjesnikova supruga Vukica.\nPredstavljena zbirka '1001 sevdalinka i pjesme za sva vremena'\n25.11.2016 - 20:50\nPromocija ove knjige, kao i koncert sevdaha kojim je obogaćena upriličeni su tuzlanskoj publici povodom Dana državnosti BiH i 19. rođendana BKC-a Tuzla.\n- Sevdalinka je pečat svih naroda BiH, hamajlija BiH, i naša životna pratilja koja pjeva o životu, radostima, tugama, gradovima, rijekama, o pogubljenjima, odlascima u vojsku, o ljubavi, majci, ocu - izjavio je autor Šahbaz Jusufović.\nSevdalinka trajna ljubav i životni izazov harmonikaša Nermina Tulića\n01.10.2016 - 15:17\nRadi kao pedagog, profesor harmonike i klavira u vlastitoj muzičkoj školi "Lasst uns musizieren", usporedo održava Workshops Balkanmuzike te master classe klasične i moderne muzike u muzičkim školama, a radi i kao dirigent Harmonikaškog orkestra HC "Kolliken". Sevdalinka je, kaže, njegova trajna ljubav i životni izazov. Nastupa širom Evrope i tako promovira bosansku muziku, posebno sa svojim sastavom "EtnoSaraj" izvodi starogradske pjesme i bosanski sevdah.\nSevdah: 300 godina konceptualne muzičke forme\n05.12.2015 - 15:22\nMuzičar i autor izložbe "Sevdah, umjetnost slobode" Damir Imamović kazao je u izjavi za Fenu da je zamisao bila da kroz ovaj razgovor uključe zajednicu kojoj je stalo do sevdaha te da razgovaraju o sevdahu na nivou istraživanja i razmišljanja o tome šta sve sevdah može biti. Kako je rekao, razgovor će uključiti ljude koji se sevdahom bave muzički i izvođački, a tema razgovora bit će trendovi u definiranju sevdaha.\nŠehović: Zehra Deović je diva kakvu BiH dugo neće imati\nKomemoraciji je prisustvovao veliki broj prijatelja i kolega ove uvažene Dive sevdaha. Interpretatorka sevdalinki Subhija Šehović kazala je da je vijest o smrti Deović pogodila "kao da je izgubila člana porodice".


diAid – diet Aid\nPsihološki Dijetalni i Velnes Trening\nZdravim duhom do zdravog tela\nPogledajte na YouTube\nDiaid na Facebook-u\nNaučite da budete prijatelj prema svom telu\nProfesionalni dijetalni i velnes trening\nKo je vaš trener? Pogledajte na YouTube\nDa li ste se umorili i obeshrabrili od stalnog držanja dijeta koje ne daju trajne efekte? Pogledajte šta je bolja alternativa\nPsihološkim treningom do smirenog i efikasnog duha i zdravog tela\nDa li ste se umorili od isprobavanja raznih dijeta? Da li stalno iznova ne uspevate da postignete i održite željenu težinu, zdrav način ishrane i uopšte zdrav način života, iako već sve znate o tome šta “treba” a šta “ne treba” da radite? Da li ste se već razočarali u sebe i svoj “slab karakter”? Ako ste se prepoznali, onda je ovo pravo mesto za vas. Ovaj program ima za cilj, ne samo da vam pomogne da postignete i održite željenu težinu, već i da naučite kako da svoj život u celini učinite ispunjenijim i smislenijim.\nPročitajte dalje >>\nKako funkcioniše ovaj trening?\nNakon popunjavanja upitnika o vasem specifičnom problemu u vezi sa ishranom i/ili telesnom težinom, u najkraćem roku ćete dobiti mejl od mene sa savetom koji koraci (kursevi) su lično vama potrebni. Da biste popunili upitnik prvo trebate da kreirate svoj nalog.\nOvaj program je inspirisan standardima pružanja psihološke pomoći u Holandiji. Šta to konkretno znači?\nCena je, imajući u vidu količinu materijala i obim treninga, znatno niža u poređenju sa standardnim radom i satnicom psihologa u kliničkoj praksi. Nakon što kreirate svoj nalog dobićete mejl sa vašom šifrom, te nakon popune ulaznog upitnika dobićete procenu cene treninga koji je vama potreban. Imejl je besplatan!\nOvo je nov i prilično nepoznat koncept pružanja pomoći u dijeti. Slobodno mi postavite pitanja o svemu što vam nije jasno i što biste želeli da saznate. Pogledajte odgovore na, do sada, često postavljana pitanja korisnika.\nZašto su se izgubili poverenje i saradnja?\nKoliko puta ste se, čak i na dnevnom nivou, susreli sa nekom lažnom vešću? Do skora je to bila jako rasprostranjena pojava i u SAD, a kod nas je takva praksa u javnom informisanju i javnom diskursu sveprisutna, i to već duže, i čini se sve intenzivnije. Objave popularnih pojedinaca i raznih organizacija na internetu…\nVelika očekivanja, mali rezultati\nGovor mržnje. Vrlo rasprostranjena pojava i problem u današnjem diskursu, posebno u Srbiji. Niko ga ne voli, a opet, deluje da ga skoro svi upražnjavaju. Zašto je to tako? U ovom tekstu ćemo se pozabaviti nekim mogućim psihološkim uzrocima koji leže u osnovi ove masovne i čini se vrlo ukorenjene pojave. Pokušaćemo da odgovorimo na…\nIzgubljeni u prevodu, ili kako čitati poruke Zapadnjaka\nSpecijalno za Novu ekonomiju Lana Engel, MSc psiholog, ACT terapeut, www.diaid.nl PRVI DEO: ZABLUDE U KOMUNIKACIJI I RAZUMEVANJU DRUGE STRANE Nisam političar. Nisam čak ni politikolog ili sociolog. Povrh toga, već 14 godina ne živim u Srbiji. Pa ipak, čini mi se da, upravo zato što imam dugogodišnje iskustvo saživota sa ljudima iz dve različite kulture,…\nVIŠE NA BLOGU\nHow to Parent Yourself\nWhy Small Pleasures Are a Big Deal\nWhy We Are All Addicts\nGut Bacteria Burn Fat, Thrive on Real Food\nOn Being Out of Touch With One's Feelings\nWhy We Sometimes Don't Feel 'In The Moment'\nWhy is Everyone So Fat, Broke and Busy?\nWhy TED talks don't change your life much\n© 2021 Diaid · Alle rechten voorbehouden.


"Kradljivica knjiga", uspesi i propusti\nAutor: Anja Zlatović Film, Prikazi, kritike & preporuke 02.02.2014.\nUspesi i propusti „Kradljivice knjiga”\nAdaptacija voljenog omladinskog romana diči se bajnom glumom i krasnom fotografijom. Ali šta je “Kradljivica knjiga” kad melodrama zameni crni humor?\nPoster za film, preuzeto sa IMP awards\nZasnovan na međunarodno popularnoj istoimenoj knjizi Markusa Zusaka, film Kradljivica knjiga priču namenjenu mlađoj publici pripoveda na neobičan način: glasom smrti. Junakinju, Lizel, smrt posećuje tri puta i detaljno opisuje te susrete i Lizelin život u nacističkoj Nemačkoj – od momenta kada je usvaja starateljska porodica iz ulice Himel, preko prijateljstva sa nemačkim dečakom i jevrejskim bokserom, pa do njene „karijere”: krađe knjiga. Zusak je u svom romanu uspeo izvanredno da oslika jedno neobično odrastanje, ali koliko je film uspeo da tu sliku prenese na platno?\nRežiser Brajan Persivald i ovde, kao i u uspešnoj britanskoj sapunici Opatija Daunton, pokazuje da ima dara za dočaravanje istorijskih prizora kroz vernu scenografiju, kameru i kostime kojima oslikava običnu nemačku porodicu u ratnom periodu, ali isto tako otkriva i svoju sklonost ka (pomalo prenaglašenoj) melodrami. Roman Kraljivica knjiga, iako potresan, uspeo je da kroz glas smrti dâ mnogo racionalniju notu, dok film nosi sama dramatičnost. Istina je da emocije i pokreću ovu priču kojoj težište nije na radnji, međutim, to mnogo bolje uspeva u knjizi.\nSofi Nelise i Džefri Raš, preuzeto sa The Wrap\nSkupljena je sjajna ekipa glumaca koji izvlače najbolje iz svojih likova. Sofi Nelise definitivno dominira uverljivom glumom i perfektnim dočaravanjem male Lizel, dok Džefri Raš i Emili Votson stvaraju pravu porodičnu atmosferu harmonikaša i njegove žene, Lizelinih roditelja. Ono što pak uništava čar sjajne glume je čudan i poprilično neprirodan engleski sa jakim nemačkim akcentom kojim svi likovi pričaju, sem kada iznebuha počnu da mešaju engleske i nemačke reči, očekujući od publike da se pravi blesava kao što to rade ostali likovi.\nFilmovi nastali iz knjiga umeju da se bolno odvoje od izvornog materijala, ali radnja Kradljivice knjiga iznenađujuće tačno prati pisanu verziju. Filmu ipak nedostaju srdačna atmosfera i blagi crni humor kojim se narator romana koristi, pa od jedne posebne priče o posebnom detetu, mi dobijamo prosečnu priču o nacističkoj Nemačkoj gde devojčica sa čudnim naglaskom povremeno ukrade po koju knjigu. To je šteta s obzirom na vrhunsku glumačku izvedbu.\nLizel i Rudi, preuzeto sa School Library Journal\nProblem filma Kradljivica knjiga nije u konkretnim greškama i falinkama, već u nekorišćenju velikog potencijala Zusakove priče. Knjiga poput ove je svakako problematična za prenošenje na veliki ekran, pa će verovatno oni koji su ranije pročitali knjigu manje uživati u adaptaciji i želeti da se samo vrate pisanoj reči. No, uprkos oštrim kritikama, film kao takav nije ni loš niti dosadan, pa ga vredi odgledati zbog tople, emotivne priče, dobre glume i lepe fotografije. Domaća publika će priliku imati već 1. marta na FEST-u, kada će se premijerno prikazati i kod nas, nakon što je obišao neke od najvećih filmskih festivala.\nadaptacijefilmKradljivica knjigaThe Book Thief\nPrethodni tekstAlis Lidel ili Alisa u Zemlji Čuda\nNaredni tekstMilan Kundera: komunizam, telesnost i banje u Češkoj


Mišel pozvao Bajdena da vrati u normalu odnose Brisela i Vašingtona - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Mišel pozvao Bajdena da vrati u normalu odnose Brisela i Vašingtona\n0Piše: Beta 23. novembra 2020. 22.21\n„Sada je vreme da udružimo snage. U svetu koji se menja, naše partnerstvo će biti značajnije nego ikad pre za zaštitu naših građana, obnovu naših ekonomija, zaustavljanje globalnog zagrevanja i za stvaranje bezbednijeg sveta“, naveo je Mišel u izjavi posle današnjeg telefonskog razgovora s Bajdenom.\nDžozef Bajden, Predsednik Evropskog saveta, Šarl Mišel


Prelaznom vladom želim da spriječim državnu krizu - BIGportal.ba\n22 Maja, 2019 056\nAustrijski kancelar Sebastijan Kurc poručio je danas da je pronalaženjem eksperata koji su popunili ministarska mmesta koja su napustili članovi Slobodarske partije (FPO) spriječio da iz krize jedne stranke nastane državna kriza.\nKurc je na konferenciji za štampu pred prvi sastanak prelazne vlade nakon polaganja zakletve novih ministara rekao da građani imaju šansu na prijevremenim izborima da odluče o budućem kursu.\nKako je rekao, imena novih članova u prelaznoj vladi prvo je saopštio svim parlamentarnim partijama, a prije svih liderki Socijaldemokratske partije (SPO) Pameli Rendi Vagner, te je najavio dalje razgovore sa liderima stranaka.\n– Najpre sam informisao SPO kao najveću opozicionu stranku u parlamentu, a kasnije ostale – objasnio je kancelar.\nKurc je naglasio da prelazna vlada nema iste zadatke kao ona klasična i da će joj je prije svega zadatak da sačuva stabilnost do izbora koji bi trebalo da se održe u septembru.\nKriza u austrijskoj vladi i krah koalicije sa FPO uslijedili su nakon objavljivanja video snimaka na kojima doskorašnji lider slobodaraca Hajnc Kristijan Štrahe jednoj Ruskinji nudi državne poslove u zamjenu za finansijsku pomoć njegovoj stranci.


6 plesnih filmova uz koje ćete sigurno zaigrati – Plezir\nFilmSeptember 3, 2017\n6 plesnih filmova uz koje ćete sigurno zaigrati\nNapraviti listu sa dobrim plesnim filmovima koje većina vas nikada nije pogledala apsolutno je nemoguća misija. Međutim dobra strana ovog žanra je ta da dobar plesni film možemo gledati neograničen broj puta i svakim novim gledanjem postaje nam draži. Naša ideja je bila da vas podsetimo na najbolje od najboljih uz koje će se veče sa kokicama i čašom vina pretvoriti u mini žur. Primetićete da smo bili nostalgični pa je najveći broj ostvarenja iz osamdesetih kada je ovaj žanr beležio ogromne uspehe, a tu su i dva malo svežija naslova za ljubitelje hiphopa i klasičnog baleta. Zaplešimo u ritmu!\nPostoji li neko ko nije plakao uz završni ples Bejbi i Džonija?\nkultna pesma What a Feeling uz koju ne možemo da ne zaigramo čim je čujemo dolazi iz ovog filmskog klasika, a prelepa Aleks u svom plesnom trikou sa grejačima na nogama i širokim džemperom izgleda potpuno neodoljivo!\npriča o rađanju rok muzike uz sjajno đuskanje Kevina Bejkona. Može li bolje?\nFilm u kome smo zavoleli Saru Džesiku Parker (davno pre Seks i Grada), Šeron Doroti i Helen Hant. Ako ste ga kojim slučajem propustili, znate šta vam je činiti!\nhip hop violinista i plesačica klasičnog baleta udružuju svoje talente i magija nastaje. Jedan od retko dobrih novijih filmova ovog žanra.\nproducenti su ponovo napravili neobičan spoj muzike ulice i prefinjenog, klasičnog baleta uz modernizovanu Romeo-Julija zavrzlamu i dobili smo film koji se uspešno izdvojio u moru sličnih koji nisu ostavili apsolutno nikakav utisak.\nTAGS: Dirty Dancingfilmske preporukeFlashdanceFootlooseGirls Just Want to Have FunHigh Strungplesni filmoviPlezirPlezir magazinpreporukaSave the Last DanceTeodora Kovrlijažensko veče


De Laurentisov spisak pojačanja - Sportske.net\nOd kada je pre nekoliko dana izjavio da će Napoli u januarskom prelaznom roku angažovati još trojicu vrhunskih fudbalera, mediji u Italiji su počeli sa špekulacijama koji su to fudbaleri na 'radaru' ekipe Napolija.\nIako dobro guraju na startu šampionata, ovom klubu su očigledno porasle ambicije, pa harizmatični predsednik De Laurentis želi da angažovanjem još nekog fudbalera pojača i onako dosta dobar igrački kadar Napolitanaca.\nJedan od onih koji bi mogao da obuče dres Napolija u januarskom prelaznom roku je mladi fudbaler Liona Gonalon.\n"Gonalon? On je tip fudbalera kopji bi mogao da bude interesantan za naš klub", rekao je De Laurentis.\nPredsednik Napolija je iskoristio priliku da demnatuje pisanja medija o intersovanju njegovog kluba za fudbalera Barse Maskerana.\n"Mogu da potvrdim da nismo zaintersovani da dovedemo Maskerana", dodaje De Laurentis.


Koliko Crna Gora gubi novca bez naših turista? Srbi najviše dolaze, ali i troše - 92putovanja\n/\t utorak, 2.06.2020. / 15:59 -> 08:10 /\tVesti / Komentara: 109\tIzvor: B92\nGraðani iz Srbije i dalje ne mogu da uðu u Crnu Goru. Kako prenose mediji, ova zemlja odluèila je da još uvek ne dozvoljava ulazak graðanima Srbije èak ni sa PCR testom koji je za veæinu drugih zemalja dovoljan.\nIstovremeno, Crna Gora se uveliko sprema za otvaranje turistièke sezone koja je ovoj zemlji, visoko zavisnoj od prihoda koji ostvari zahvaljujuæi dolasku gostiju iz inostanstva, od posebnog znaèaja.\nA prema podacima iz ranijih godina, meðu najèešæim turistima u Crnoj Gori upravo su graðani Srbije.\nNaime, podaci pokazuju da Crnu Goru godišnje poseti više od 2 miliona turista koji ostvare oko 13 miliona noæenja. Od tog broja, više od 400.000 gostiju dolazilo je iz Srbije. Naši graðani u Crnoj Gori ostvarivali su više od tri miliona noæenja svake godine.\nKako je prošle godine za Tanjug reèeno iz Nacionalne turistièke organizacije Crne Gore graðani Srbije u tu zemlju najèešæe dolaze zbog pasivnog odmora i zabave, a u proseku potroše 55 evra dnevno. To bi znaèilo da naši turisti godišnje u Crnoj Gori "ostave" više od 160 miliona evra.\nIpak, ove godine bi zarada crnogorskih ugostitelja od srpskih turista mogla da bude neuporedivo manja jer je za oèekivati da æe se veæi broj ljudi nego ranijih godina odluèiti da odmor provede u zemlji.\nA, dodatno, i dalje je nejasno kada æe i da li æe uopšte Crna Gora otvoriti svoje granice za graðane Srbije.\nInaèe, u aprilu u Crnoj Gori nije zabeležen dolazak turista, dok su u smeštajnim objektima kolektivnog smeštaja bile prijavljene 103 osobe, pokazali su podaci statistièkog zavoda Crne Gore Monstat.\nUsled uvoðenja privremenih mera za spreèavanje unošenja u zemlju, suzbijanje i spreèavanje prenošenja novog korona virusa (COVID-19), koja se odnosi na zabranu pružanja ugostiteljskih usluga u hotelima, osim za prijavljene goste, nije zabeležen dolazak turista u aprilu 2020. godine, saopšteno je iz Monstata.\nPrema podacima Ministarstva unutrašnjih poslova u Crnoj Gori u aprilu 2020. godine broj prijavljenih osoba u smeštajnim objektima kolektivnog smeštaja je bio 103.\nU Crnoj Gori je u martu u kolektivnom smeštaju boravilo 18.930 turista, odnosno 66,3 odsto manje nego u istom periodu prošle godine, prenele su Vijesti onlajn.\nPrema podacima Monstata, broj noæenja bio je 39.730, a od ukupnog broja u kolektivnom smeštaju - 70,7 odsto ostvarili su strani, a 29,3 odsto noæenja domaæi turisti.\nU martu najviše noæenja ostvarili su turisti iz Srbije 10,7 odsto, zatim Rusije 9,1 odsto, Nemaèke 8,7 odsto, Albanije 4,7 odsto, Velike Britanije 3,9 odsto, Francuske 3,6 odsto, Švedske tri odsto, Bosne i Hercegovine 2,7 odsto, Belgije i Danske po 2,2 odsto, kao i Hrvatske 2,1 odsto.\nSUTRA JE SVETA TROJICA: Obavezno uradite jedno i biæe vam oprošteni svi grehovi\nTERZIÆ RASPALIO MAŠTU "ZVEZDAŠIMA": Za nekoliko dana stižu dva pojaèanja!\nstrana 1 od 2184 idi na stranu


Halimi: VV 40 odsto, PDK i LDK u borbi za drugo mjesto | Info-ks.net\n05.02.2021 u 11:58\nIzbori 2021 Halimi: VV 40 odsto, PDK i LDK u borbi za drugo mjesto\nPolitički analitičar Instituta za istraživanje javnog mnjenja (PIPOS) Fisnik Halimi izjavio je za Kosovo Onlajn, da je prema posljednjim rezultatima njihovih predizbornih istraživanja, Pokret Samoopredjeljenje (VV) i dalje najbolje rangirana politička partija, koja će sasvim izvesno zadržati taj rejting do kraja.\n“I dalje Pokret Samoopredjeljenje vodi sa oko 50 poslanika ili 40 odsto glasova, 23 ima Demokratska partija Kosova, Demokratski savez Kosova sa 20 poslanika, dok Alijansa za budućnost Kosova ima između sedam i osam poslanika”, navodi Halimi.\nParlament Kosova ima 120 poslaničkih mjesta, što znači da je Samoopredjeljenje ipak daleko od natplovične većine i da će biti potrebna postizborna koalicija.\nHalimi kaže da, uprkos zvaničnom početku predizborne kampanje, nema nikakvih promjena po pitanju redoslijeda političkih subjekata, ali bi prema njegovim riječima u narednim danima moglo doći do izvesnih promjena koje bi mogle da utiču na drugoplasiranu i trećeplasiranu partiju.\n“Prema našim istraživanjima Demokratska partija Kosova vodi sa najmanje tri poslanika u odnosu na Demokratski savez Kosova. Suštinski se ništa ne može promjeniti za deset dana, ali su moguće blage promjene. Recimo, jedna stranka može da dobije ili izgubi jednog ili dva poslanika u odnosu na trenutnu situaciju”, ističe Halimi.\nOn napominje da u istraživanjima PIPOS, glasovi dijaspore nisu uzeti u obzir zbog nemogućnosti anketiranja građana. Međutim, Halimi ukazuje na to da je na ovim izborima prijavljen rekordan broj glasača koji bi mogli da imaju veliki uticaj na izborne rezultate.\n“Broj birača će biti znatno veći nego na izborima 2019. godine i poznato je da će Samoopredjeljenje dobiti više nego ostale političke partije, ali ne možemo precizno reći šta će se desiti sa tim glasovima”, zaključuje Halimi.\nPo njegovim riječima, srpska zajednica nije obuhvaćena istraživanjima.\n“Unutar srpske zajednice nema demokratskog takmičenja, tačno se zna ko će i koliko glasova dobiti i zbog toga oni nisu atraktivni za naš institut”, objašnjava Halimi.\nFisnik Halimipolitički analitičarVVPDKLDKIzbori 2021\nSekretar stranke Gjoshi: Svaka velika odluka na Kosovu ima pečat PDK i Hashima Thaçija\nKritike na račun vlade PDK i AAK: Kurti griješi u dijalogu, treba od Bidena da traži da se SAD uključe


SVI TEKSTOVI – Stranica 28 – Volim Podgoricu\nHome / SVI TEKSTOVIpage 28\nOvi PODGORIČANI sjutra NEĆE IMATI vodu!\n4 dana ago\tAktuelno, Društvo, NOVOSTI, PG INFO 0\nZbog izvođenja radova na gradskoj vodovodnoj mreži potrošači iz Ulice Vaka Đurovića će sjutra biti bez vode, saopšteno je iz podgoričkog Vodovoda. Potrošači će bez vode biti od devet do 15 sati.\nPrijem u Bakingemskoj palati: Marković večeras kod kraljice Elizabete\n4 dana ago\tNASLOVNA, NOVOSTI, Politika 0\nPremijer Crne Gore Duško Marković večeras će, kako se očekuje, prisustvovati prijemu lidera zemalja članica NATO koji priređuje britanska kraljica Elizabeta II. Prijem se održava večeras u Bakingemskoj palati. Sastanak lidera se održava u Londonu. Upravo je London bio dom prvog sjedišta NATO. U delegaciji sa Markovićem se očekuju ministri …\nVEČERAS POČINJE 4. PFF: Na repertoaru filmovi nagrađivani u Veneciji, Kanu, Berlinu, Sarajevu…\n4 dana ago\tAktuelno, Kultura, Najave, NOVOSTI, PG INFO 0\nČetvrti po redu Podgorica film festival biče otvoren večeras u Crnogorskom narodnom pozorištu u 20h, uz ostvarenje „O beskonačnosti“ Roja Andersona, koji je nagrađen Srebrnim lavom u Veneciji. Ljubiteljima filma tokom šest festivalskih dana biće prikazano 27 filmova od kojih je čak 13 premijera, a nekoliko njih spadaju u …\nAFERA “KRUŠIK” TRESE SRBIJU: Otac ministra kupovao oružje od države po privilegovanim cijenama\n4 dana ago\tNOVOSTI, Region 0\nBranko Stefanović, otac ministra unutrašnjih poslova Srbije Nebojše Stefanovića, putovao je prošle godine u Saudijsku Arabiju kao član delegacije “GIM”-a, privatne kompanije koja se bavi trgovinom oružjem, piše BIRN. Ovaj portal ranije je otkrio da je Stefanović povezan sa “GIM”-om, kao i da je ova firma po privilegovanim cijenama kupovala …\nBEČIĆ PREDSTAVIO ZAKON O VLADI: Da ima najviše 16 ministarstava, 40 odsto žena na ministarskim pozicijama\nPredsjednik Demokrata, Aleksa Bečić predstavio je na današnjoj konferenciji Zakon o Vladi. On je kazao da je njegovo usvajanje potreba i zbog redovnog funkcionisanja, ali i definisanja izvršnog modela kontrole u izbornoj godini. “Kao što znate, prethodnih dva mjeseca smo bili fokusirani na proizvodnju i procesuiranje rješenja koja vode sveobuhvatnoj …\n1000+: POČINJE ČETVRTA FAZA\n4 dana ago\tDruštvo, NASLOVNA, NOVOSTI 0\nBanka za razvoj Savjeta Evrope odobrila je aplikaciju Ministarstva održivog razvoja i turizma da se obezbijede sredstva za realizaciju četvrte faze projekta “Hiljadu plus”, kazao je direktor Direktorata za razvoj stanovanja Marko Čanović. Kroz projekat stambeno pitanje do sada je riješilo 1.185 porodica Kroz projekat stambeno pitanje do sada je riješilo …\n“Nikome NATO nije više potreban nego Francuskoj! Makronova izjava je odvratna”\n4 dana ago\tNOVOSTI, Politika, Svijet 0\nAmerički predsjednik Donald Tramp ocijenio je danas da su komentari francuskog predsjednika Emanuela Makrona o “moždanoj smrti” NATO “veoma uvredljivi” za ostalih 28 članica Alijanse. “Nikome NATO nije više potreban nego Francuskoj”, rekao je Tramp, dodajući da je Makronova izjava o Alijansi “veoma odvratna”, prenosi AP. Makron je u nedavnom intervjuu za “Ekonomist” rekao …\nJOŠ UVIJEK NIŠTA OD GEJ BRAKOVA: DF protiv, Dritan “ZA”, Demokrate nemaju stav…\n4 dana ago\tDruštvo, NOVOSTI, Politika 0\nNajave da bi zakon koji istopolnim parovima omogućava da i zvanično registruju zajednicu mogao biti usvojen u oktobru, ostale su samo obećanja, a o predloženom tekstu, koji ne samo da se još nije našao u Skupštini, nije odlučeno ni na Vladi. Iz Ministarstva za ljudska i manjinska prava (MLJMP) “Vijestima” …\nRast za 12 bodova iz matematičke pismenosti na PISA testiranju\n4 dana ago\tDruštvo, NOVOSTI 0\n„U skladu sa procedurama OECD-a danas saopštavamo rezultate PISA testiranja 2018. godine. Posebno nas raduje napredak iz matematičke pismenosti, bolji smo za 12 bodova, a statistički posmatrano bilježimo trend rasta od početka učešća u PISA testiranju za 31 bod. Rezultati iz naučne pismenosti su za nijansu bolji od prethodnog ciklusa. …\nVLAHOVIĆ POZVAO GLAVNI GRAD: U budžet uvrstiti izgradnju parkova i groblja za kućne ljubimce\nIz nevladine organizacijae Prijatelji životinja Podgorica pozdravili su Odluku o načinu držanja kućnih ljubimaca, koju je donio Glavni grad, ali ipak ukazuju na činjenicu da taj isti Glavni grad nije obezbijedio čak ni osnovne uslove za njenu primjenu. Direktor ove NVO Dragoje Vlahović poziva čelnike Glavog grada da u Plan budžeta za …\nPage 28 of 11.980« First...1020«2627282930\t»\t405060...Last »


HRT: NATO upozorava Rusiju protiv "agresivnih akcija" na ukrajinskoj granici\n14:11 / 15.11.2021.\nGranični prijelaz kod Harkiva\nGlavni tajnik NATO-a Jens Stoltenberg upozorio je u ponedjeljak Rusiju da ne poduzima nove "agresivne akcije" na granici s Ukrajinom gdje su posljednjih tjedana primijećena "velika i neuobičajena" kretanja ruskih postrojbi.\n- Svaka daljnja provokacija ili agresivna akcije Rusije bila bi jako zabrinjavajuća. Pozivamo Rusiju da bude transparentna u pogledu svojih vojnih aktivnosti, izjavio je Stoltenberg na konferenciji za novinare u Bruxellesu održanoj s ukrajinskim ministrom vanjskih poslova Dmitrom Kulebom.\nSjedinjene Države, Europska unija i Francuska su posljednjih dana već izrazili zabrinutost zbog kretanja ruskih postrojbi na ukrajinskoj granici. I Njemačka je u ponedjeljak pozvala Moskvu na "suzdržanost".\n- Moramo spriječiti vojnu eskalaciju, rekao je u Berlinu glasnogovornik njemačkog ministarstva vanjskih poslova i pozvao Rusiju da "dokaže suzdržanost i vrati se za pregovarački stol".\n- Ono što sada gledamo duž granice nije samo vojno pojačanje, jer je Rusija u proljeće dovela armadu na našu granicu i od tada ju nije povukla, rekao je u ponedjeljak Dmitro Kuleba.\n- Sada vidimo pogoršanje situacije u kojoj Rusija pokazuje da može brzo aktivirati postrojbe i opremu i da su na stolu ruskih čelnika sve opcije uključene, dodao je u Kuleba u sjedištu NATO-a u Bruxellesu.\n- Atlantski savez pomno prati situaciju, istaknuo je Stoltenberg i ponovio da saveznici aneksiju Krima smatraju "nelegalnom". Sve zemlje članice NATO-a "jednoglasno osuđuju ponašanje Rusije", istaknuo je.


Gdje su ostali / BiH nije demokratska država jer u njoj nema jednakog biračkog prava | Građanke za ustavne promjene\nGradjankeZaUstavnePromjene / Juli 9, 2018\nBosna i Hercegovina ni više od 20 godina nakon potpisivanja Daytonskog mirovnog ustava nije postala demokratska zemlja, jer u BiH ne postoji jednakost biračkog prava.\nU oktobru 2018. godine bit će održani još jedni opći izbori, ali pripadnici nacionalnih manjina i svi oni koji se ne osjećaju pripadnicima konstitutivnih naroda ne mogu biti birani u institucije poput Predsjedništva BiH, Ureda predsjednika FBiH i na određene druge funkcije.\nBrojne presude Europskog suda za ljudska prava nisu provedene, a njima je dokazana diskriminacija po raznim osnovama.\nKako je za Radiosarajevo.ba izjavio kandidat za hrvatskog člana Predsjedništva BiH iz Naše stranke Boriša Falatar trenutna diskusija u vezi izbornog zakona je predizborna predstava i utvrđivanje pozicija.\n“Niko u tom procesu nema iluziju da se prije izbora moze doći do rezultata. To je još jedan primjer neodgovorne politike i obmane građana. Od odluke Sejdić-Finci, koja predstavlja suštinske vrijednosti modernog društva, pa kroz sve druge presude, pokazuje se politička nezrelost vladajućih elita. Istinske promjene izbornog zakona moguće su samo kroz iskren i inkluzivan dijalog koji će uključiti stručnjake, akademsku zajednicu, nevladin sektor i predstavnike čitavog političkog spektra”, rekao je Falatar.\nFalatar: Elite provode neodgovornu politiku Foto: Igor Huzbašić\nPrema njegovoj ocjeni, taj proces mora početi odmah nakon ovih izbora i kroz novu i otvorenu atmosferu trebaju biti stvorena adekvatna i civilizacijski prihvaćena rješenja.\nProfesor na Pravnom fakultetu Univerziteta u Tuzli Zlatan Begić pojašnjava za Radiosarajevo.ba da smo daleko od pravne države i da nam je potrebna jedna velika reforma Ustava BiH i zakonodavstva koja garantuje ljudska prava.\n“Temelj demokratskog društva je biračko pravo iz kojeg izvire legitimitet javne vlasti. Vlast koja je izabrana na principima jednakosti biračkog prava treba ući u reforme svih drugih zakona kojima se ograničavaju ljudska prava i slobode u BiH a takvih zakona je mnogo”, rekao je Begić.\nSpomenuo je samo neke primjere kršenja ograničavanja prava kao što su prava na sindikalno udruživanje i ograničavanje prava trudnicama pa i porodiljama na obavezno zdravstveno osiguranje i zdravstvenu zaštitu.\n“Problem u BiH je takav da je fokus maksimalno stavljen na ono šta su etnička pitanja, a u svemu tome čovjeka nema nigdje. Ovdje se ne zna ko je više diskriminiran. Etnička ravnopravnost u savremenom demokratskom društvu je nešto što je kompatibilno sa građanskom ravnopravnošću. Kod nas se ta etnička ravnopravnost ostvaruje na pogrešan način”, kazao je Begić.\nGušenje biračkog prava\nNaglasio je da etnička ravnopravnost ne smije ograničavati prava građanina putem biračkog prava, jer svi moraju imati jednako biračko pravo.\n“Bez jednakog biračkog prava nema demokratije. Etnička ravnopravnost se može ostvarivati kroz institucije sistema, odnosno mehanizmima odlučivanja. Kao što već imamo zaštitu vitalnog interesa konstitutivnih naroda. Ne može se etnička ravnopravnost ostvarivati na način da su diskriminirani svi oni koji ne pripadaju konstitutivnim narodima, svi konstitutivni narodi zbog toga što imaju pogrešno mjesto prebivališta”, precizirao je naš sagovornik.\nNapomenuo je da međunarodno pravo ovdje poznaje državu Bosnu i Hercegovinu i nacionalnost vezuje za državljansku pripadnost.\n“Po međunarodnom pravu mi ovdje imamo samo jednu naciju, imamo tri etničke skupine. Problem je što bi neki teritorijalizirali etnički interes, pa bi unutrašnjim pravom nacionalizirali konstitutivne narode, koji su etničke skupine, pretvorili u nacije, a sve to zapravo pokazuje da se mnogi ovdje nisu odrekli svojih ratnih politika u smislu podjele države i uspostavljanja nacionalnih država Bošnjaka, Srba i Hrvata na području današnje BiH”, dodaje Begić.\nIstiče da ne može neko tražiti građanski koncept i boriti se za jednako biračko pravo glasa na nivou lokalne samouprave, na nivou entiteta tražiti etnički koncept, a na nivou države BiH nešto sasvim treće.\nBegić: Etničkim konceptom guše biračka prava građana FOTO: Facebook\n“Imate hrvatske etničke političke elite koje se bore za jednakost biračkog prava u gradu Mostaru, na nivou entiteta su striktno za etnički koncept, na nivou BiH ni njima nije jasno šta hoće. S druge strane, imate etničke političke elite koje zastupaju srpske interese. Oni su na području Republike Srpske isključivo za jednakost biračkog prava i taj građanski model, dok na nivou BiH su striktno za etnički koncept. Isti slučaj imate sa bošnjačkim političkim elitama koje su na nivou BiH i na nivou entiteta FBiH isključivo za građanski koncept i jednakost biračkog prava, a u gradu Mostaru su i u RS su za čisto etnički koncept. To tako ne može”, izričit je Begić.\nPodcrtao je da je prvo slovo demokratije je jednakost biračkog prava.\n“Plaćam isti porez kao i svi, a ne mogu biti biran za člana Predsjedništva BiH, ne mogu biti biran za predsjednika i podpredsjednika FBiH. Pitam se jesu li to onda demokratske institucije? Prema mom mišljenju, problem su prvi napravili mentori iz međunarodne zajednice, koji su taj model prihvatili kod potpisivanja Washingtonskog i Daytonskog sporazuma. Daytonski sporazum posjeduje pravne mehanizme kojima je bilo moguće u 20 godina uspostaviti jaku državu koja je zasnovana na demokratskim principima”, ocijenio je Begić.\nUpitan da ocijeni HDZ-ov prijedlog izmjena izbornog zakona u FBiH, Begić je rekao da je on nedemokratski, segregacijski sa namjerom pooštravanja mjera secesionističke politike koje HDZ od svog osnutka pa do danas provodi.\n“To je suprotno demokratskim principima, suprotno Daytonskom mirovnim sporazumu, suprotan Europskoj konvenciji o ljudskim pravima, a na liniji secesionističke politike. Ustavni sud BiH po presudi u slučaju Božo Ljubić, jednostavno ignorira i određene odredbe Ustava BiH, a pogotovo ignorira praksu Eurospkog suda za ljudska prava, pred kojim su već vođeni mnogi postupci na ovu tematiku. Riječ je o biračkim pravima i gdje su donesene odluke Europskog suda za ljudska prava koje Ustavni sud BiH koje u potpunosti ignoriše u svojoj praksi”, objašnjava Begić.\nTekst je nastao u saradnji portala radiosarajevo.ba sa Inicijativom Građanke za ustavne promjene.\nJuli 9, 2018 in Vijesti.\n← Zaključci Vijeća EU o Bosni i Hercegovini\nOrodnjavanje ustavnih promjena: Centar ženskih prava iz Zenice organizirao uličnu akciju →


Gledaćete je uskoro u VAŽNOM FILMU: Katarina (17) neverovatno liči na Brižit Bardo - lepa je da se i svetske zvezde postide - Zena.rs\nNastavljeno je danas na Belom dvoru u Beogradu snimanje filma "Proleće na poslednjem jezeru", scenariste Vuleta Žurića i reditelja Filipa Čolovića, posle prve klape na Palićkom jezeru koja je pala 1. oktobra. U priči koja nam dočarava deo života Ive Andrića, glumi i ona, Katarina Marković.\nKatarina Marković Foto: Mitar Mitrović / RAS Srbija\nKatarina Marković ima 17 godina, u filmu joj je pripala uloga najmlađe Jelene Šumenković.\nKatarina sa Natašom Tapušković i Borisom KomnenićemFoto: Mitar Mitrović / RAS Srbija\n"Čast mi je da igram sa svim ovim glumcima (u filmu igraju Tihomir Stanić, Marija Vicković, Branislav Trifunović, Boris Komnenić, Nataša Tapušković, Nebojša Milovanović, Olga Odanović, Dragan Petrović Pele). Svi su me jako lepo prihvatili. Divno i potpuno novo iskustvo za mene", rekla nam je Katarina koja je učenica četvrtog razreda srednje škole i koja izgledom baš podseća na slavnu koleginicu iz Francuske Brižit Bardo.\nKatarina na setuFoto: Mitar Mitrović / RAS Srbija\n"Planiram da i u filmu kao i u stvarnosti proslavim 18. rođendan", dodala je Katarina kojoj je ovo prva filmska uloga.\n"Pozvala me je Milica Lipović kod koje sam pre godinu dana išla na časove glumce i sa kojom sam radila Nušićevu predstavu i pitala da li sam raspoložena za ovu ulogu. Nisam verovala da ću je i dobiti, a ovako nešto je oduvek moja želja. Nazvao me je zatim reditelj Filip Čolović, pročitala sam scenario, njemu se to dopalo i dobila sam ulogu. Zaista sam presrećna".\nKatarina nam je rekla da nije sigurna da li će upisati Fakultet dramskih umetnosti, ali da bez sumnje želi da nastavi da se bavi glumom.\nKatarina na Belom dvoruFoto: RAS Srbija\nTalenat ima, kao i nesvakidašnju lepotu. Tu je i želja da se bavi glumom, a početak dosta obećava.\nBILO BI LEPO I DA SE POJAVI DEVOJKA KOJA LIČI NA SOFIJU LOREN:\nRadnja filma Proleće na poslednjem mostu" odvija seu godinama Drugog svetskog rata, kada su diplomate i diplomatsko osoblje iz jugoslovenskih misija iz zemalja koje je okupirao Treći rajh, a među kojima je bio Nobelovac, deportovani u hotel na Bodenskom jezeru.


Buš ponovo pozvao Teheran da prestane da obogaćuje uranijum\nPredsednik Buš kaže da Iran ima pravo na civilni nuklearni progam sve dok uvozi gorivo za reaktore. U suprotnom, Buš kaže da nema poverenja u Teheran da će razvoj nuklernog programa dobiti isključivo mirnodopskim potrebama.\nIran tvrdi da je njegov nuklerani program isključivo mirnodopski – ali SAD i brojne druge zemlje tvrde da Iran želi da postane nuklearna sila. Buš je u razgovoru sa koleginicom Setare Derakšeš iz Persijskog servisa Glasa Amerike, kazao da solucija za problem ipak postoji.\n"Verujem u mirnodopsku upotrebu nuklerane energije. Iran je suverene država i na to ima pravo. Problem je to što ne verujemo vlastima u Teheranu jer nisu bile iskrene u vezi sa programom obogaćivanja uranijuma. Smatram da je ruska ponuda da permanetno snadbijeva Iran nuklearnim gorivom način da se problem reši."\nSpor je ovoga meseca bio ponovom pred Savetom bezbednosti koji je odlučio da po treći put pooštri sankcije Teheranu. Najnovije kaznene mere će, između ostalog, pojačati monitoring iranskih finansijskih institucija i biće zamrznuta sredstva svih pojedinaca i institucija koje su povezane s kontroverznim nuklearnim programom.\nU intervjuu Glasu Amerike Buš je okrivio iranske lidere zbog politike koja je izolovala njihovu državu.\n"Iranski lideri u želji da obogaćuju uranijum, izolovali su državu. Izlaz postoji, iranski lideri znaju gde je. Problem se može rešitit tako što će se suspendovati obogaćivanje uranijuma i program staviti pod nadzor međunarodne zajednice i Saveta bezbednosti UN, na primer."\nNakon glasanja na prošlomesečnim parlamentarnim izborima, iranski predsednik Mahmud Ahmadinedžad je ponovo odbacio sankcije Saveta bezbednosti, optuživši zapadne saveznike da nemaju razumevanja za njegovu zemlju. Teheran kaže da će sarađivati sa Međunarodmom agencijom za atomsku energiju, ali ne i sa Savetom bezbednosti.\nIntervju predsednika Buša Persijskom servisu Glasa Amerike poklopio se vremenski sa početkom iranske nove godine. Tim povodom, američki predsednik imao je i posebnu poruku za Irance:\n"Amerikanci poštuju iranski narod, njegove tradicije i istoriju. Naši stavovi se razlikuju od stavova vlade u Teheranu, ali poštujemo narod kome želimo da živi u slobodi."\nU anketama, Iranci od nove godine očekuju bolji život i ekonomski napredak.


Moguće niže cijene nafte do kraja godine - Klix.ba\n12.8.2011. u 20:54\nNafta bi do kraja ove godine mogla da pojeftini na 80 dolara za barel, prognozirao je u petak direktor ruskog Instituta za energetske strategije Vitalij Bušujev, uz napomenu da su već iscrpljeni svi faktori koji bi mogli da utiču na rast i stabilizaciju njene cijene.\nEpoha efikasnog naftnog biznisa se polako gasi, rekao je Bušujev na pres-konferenciji u Moskvi i dodao da se može očekivati skoro odustajanje od "crnog zlata" kao energenta, prenosi ruska agencija Finmarket.\nOn je primjetio da se Evropa, Amerika i druge zemlje okreću drugim energetskim izvorima, posebno obnovljivim, kao i uljnim škriljcima i uglju.\nSuprotan stav iznio je zamenik generalnog direktora Ruske agencije za energetiku Leonid Grigorjev, koji procjenjuje da će cijena nafte do kraja godine biti na nivou od 100 dolara za barel, uvjeren da će OPEK zadržati cijene u tim granicama.\nNajvažnija energetska sirovina, koja je prošlog mjeseca bila na nivou od 100 dolara za barel, značajno pojeftinjuje pod uticajem zabrinutosti investitora zbog dužničke krize i usporavanja privrednog rasta SAD-a. Cijena sirove nafte se jutros, tokom elektronskog poslovanja u New Yorku, spustila ispod 85 dolara za barel.\n12.08.2011. u 20:31


HUMANITARNI KONVOJ – Radio Orašje\nNedjelja 26 svibanj 2019 / 4:36\nOko 08.30 sati jutros i posljednji kamioni, koji su dovezli humanitarnu pomoć, i koji su zahvaljujući birokraciji zaustavljeni na graničnom prijelazu Orašje, te na istom proveli više od 19 sati,…\nNa MGP Orašje 11.5.2016. u večernjim satima prilikom ulaska u BiH kontrolom 13 teretnih motornih vozila njemačkih registarskih pločica policijski službenici utvrdili su da vozači kamiona ne posjeduju dozvole za obavljanje…\nTumačenje zakonskih odredbi u BiH postaje najveća noćna mora. Tako i tumačenje Zakona o međunarodnom i međuentitetskom cestovnom prijevozu kaže jedno, a njegovo tumačenje odgovornih za provedbu istog kažu drugo….\nIako smo javili da je humanitarni konvoj koji dolazi iz Njemačke i koji je humanitarni dio roba ostavio u Šibeniku, ušao u BiH, jutros doznajemo kako je konvoj parkiran pred…\nZbog problema na jednom kamionu koji prevozi humanitarnu pošiljku iz Njemačke, a koji je jutros krenuo iz Šibenika, humanitarni konvoj je stao kod Novske. Čim se problem otkloni konvoj će…


SDA Sandžaka predlaže formiranje potpune koalicije - SDA Sandžaka\nSDA Sandžaka predlaže formiranje potpune koalicije\nOvo je Vlada kontinuiteta sa politikom '90.-tih 29 Oct 2020\nStav Stranke demokratske akcije Sandžaka je da se problemi u funkcionisanju vlasti u Novom Pazaru hitno moraju prevazići kako bi se izmirila ogromna dugovanja grada Novog Pazara od preko milijardu dinara i kako bi se, u najhitnijem roku, isplatile zaostale plate svim zaposlenim u gradskoj upravi, javnim preduzećima i ustanovama u gradu.\nStranka demokratske akcije Sandžaka želi da otkloni štetne posljedice po Grad zbog nesavesnih i nezakonitih radnji gradonačelnika u proteklom periodu, prekomernog zapošljavanja bez saglasnosti Vlade i nekontrolisanog zaduživanja Grada. Insistirat ćemo na zakonitom poslovanju grada i poštovanju dostojanstva svakog zaposlenog i javan transparentan, zakonit i javan rad rečeno je danas na konferenciji za novinare Stranke demokratske akcije Sandžaka.\n„Stranka demokratske akcije Sandžaka poziva sve stranke koje su dobile mandate od građana Novog Pazara da potpišu Koalicioni sporazum o formiranju potpune koalicije svih političkih stranaka koje imaju odbornike u Skupštini grada Novog Pazara i da zajedno podijele odgovornost u skladu sa izbornim rezultatima. Ovako formirana koalicija obezbjedila bi otklanjanje problema u kojima se trenutno nalazi grad Novi Pazar. Stranka demokratske akcije Sandžaka, kao predlagač ovog sporazuma, predviđa da jednu četvrtinu nadlježnosti i odgovornosti povjeri predstavnicima srpskog naroda.“ – zaključili su u SDA Sandžaka\nStranka demokratske akcije Sandžaka poziva sve političke stranke koje imaju odbornike u Skupštini grada Novog Pazara da prihvate i potpišu ovaj sporazum i time podijele odgovornost u skladu sa izbornim rezultatima i u tom smeru su vođeni razgovori sa ostalim političkim partijama koje imaju odbornike u Skupštini grada Novog Pazara.\nMogućnosti zajedničkih nastupa na trećim tržištima i pogodnosti koje omogućavaju bilateralni sporazumi Srbije i Turske, sa posebnim osvrtom na Sporazum o slobodnoj trgovini, bile su glavne ...


Vesti online / Vesti / Svet / Putin: Teškoće su ujedinile Rusiju\nPutin: Teškoće su ujedinile Rusiju\nZdravica za narod rusije: Vladimir Putin\n- Godina 2016. odlazi. Bila je teška, ali teškoće sa kojima smo se suočili su nas ujedinile, podstakle na otvaranje ogromnih rezervi naših mogućnosti da krenemo napred. Glavno je da verujemo u sebe, u svoje snage, u svoju zemlju. Mi radimo, radimo uspešno i mnogo ostvarujemo - istakao je Putin.\nOn se zahvalio Rusima za "pobede i dostignuća, za razumevanje i poverenje, za pravu, iskrenu brigu o Rusiji“.\n- Imamo ogromnu, jedinstvenu i prekrasnu zemlju! Spajaju nas zajedničke brige i zajedničke radosti, okuplja nas duga, dobra tradiciju dočeka Nove godine u krugu porodice, sa nadom u najbolje - dodao je ruski predsednik.\n- Veliki broj naših građana, uključujući i one daleko od kuće, obezbeđuju sigurnost Rusije, rade u fabrikama i dežuraju u bolnicama, upravljaju vozovima i avionima. Svima koji trenutno rade i ispunjavaju vojne obaveze, želim sve najbolje u narednoj godini - naveo je Putin.\nSVET Putin upozorio ministre: Ako nećete da radite, ima ko hoće\nEKONOMIJA Putin pravi novo čudo na Dalekom istoku\nSubota 31.12.2016. 16:31\nko sta tebe pita kurtonu jedan...u stvari ko si bre ti prvutu..gowance kokosje..ono crno ispod nokte..idi jebbise sa tom amerikom u prkkno kolko oces sta me smaras ovde sa nekim reportazama i izmisljotinama..i koga to uopste interesuje baljego jedna suva i promrzla..pored puta..matter ti jebbem.\nSreda 04.01.2017. 21:49\nNarodu bratske Rusije i njenoj pravednoj Vladi upucujem svoje licne zelje za uspenu i pravdoiljubivu Novu 2017 godinu. Da nije vas I vase mocne vojske, mi bimo danas svi bili uvuceni u novi zapadni fa-sisticki rat. Hvala vam sto sprecavate ratove, koje Amerika vodi neprekidno vec trideseatk godina.