Na kraju mjeseca svjedočit ćemo najčudnijoj pojavi koja se nije desila zadnjih 150 godina! - Mega Giga\nHome / Zanimljivosti / Na kraju mjeseca svjedočit ćemo najčudnijoj pojavi koja se nije desila zadnjih 150 godina!\n4 weeks ago\tZanimljivosti Comments Off on Na kraju mjeseca svjedočit ćemo najčudnijoj pojavi koja se nije desila zadnjih 150 godina! 1,458 Views\nNeke pojave su zaista fascinantne. Ova pojava će se desiti jednom u 150 godina, a desit će se 31. januara.\nRadi se o pojavi označenoj kao “krvavi Mjesec”.Tada će doći do potpunog pomračenja Mjeseca što će dovesti do toga da će poprimiti crvenu ili narandžastu boju.\nOvo će se dogoditi 31. januara ili 1 februara, u zavisnosti u kojem dijelu planete se nalazite. Crvena boja Mjeseca nastaje zato što se Zemlja tada nalazi između Sunca i Mjeseca i blokira svjetlost koja ide prema Mjesecu.\nZaista bi bilo fascinantno da vidimo ovu pojavu. Dijelovi planete koji imaju veliku šansu da vide ovo pomračenje do kraja su SAD, Australija, Istočna Azija.\njanuar krvavi mjesec mjesec\t2018-01-21\nTags januar krvavi mjesec mjesec\nPrevious Mnogi ne znaju za zastrašujući rizik korištenja aluminijske folije! Evo koliko je štetna za vas…\nNext Postanite pravi zavodnik: Radeći ovih 8 stvari natjerat ćete svaku djevojku da se zaljubi u vas!


Celitin – Zdrava Hrana\n– Poboljšanje mentalnih performansi\n– Održavanje mentalnog blagostanja\n– Regulacija holesterola\n– Prevencija ateroskleroze i infarkta\n– Staračke tegobe\n– Snižava nivo stresa, umora i iscrpljenosti\n– Podržava kvalitet kose i noktiju\nCategories: Prirodni Suplementi, Biljna apoteka\n– Poboljšava protok krvi kroz mozak i ćelije mozga snabdeva kiseonikom\n– Poboljšava funkcije mozga – pamćenje, planiranje, koncentraciju, učenje i pažnju\n– Štiti i hrani omotač nervnih vlakana\n– Pomaže predilaziti umoru i iscrpljenosti, povećava otpornost na stres i pomaže kod napada anksioznosti i depresije\n– Pogodan kao dopunska terapija Parkinsonove i Alzheimerove bolesti, senilnosti, demencije i poremećaja pamćenja\n– Pomaže kod migrena\n– Poboljšava prokrvljenost, pozitivno deluje na srce i cirkulaciju krvi\n– Sprečava pojavu trombova, preventivno deluje protiv ateroskleroze, tromboze, šloga, infarkta, reguliše krvni pritisak\n– Reguliše nivo holesterola u krvi, pozitivno utiče na metabolizam masti\n– Utiče na kvalitet noktiju i kose, sprečava opadanje kose i nastanak peruti\n– Poboljšava kvalitet kože i sluznica\n– Pogodan kod poremećaja sluha, ravnoteže i vida\n– Pomaže izbacivanje kamena u žuči i bolesti jetre (uključujući i masnu jetru)\nLecitin je masna supstanca (fosfatidilholin). Nalazi se u svim ćelijama ljudskog tela i uključena je u sve bitne životne procese. Značajan je njegov uticaj na metabolizam holesterola. Štetan holesterol transformiše na bezopasan i time pomaže predilaziti ateroskleroze i infarktu.Koristi se kod dijabetesa, poremećajima jetre, problema sa kamenom u žuči i glaukoma.\nNervne i moždane ćelije za regeneraciju i održavanje zahtevaju veliku količinu fosfatidilholina. Time se čuva njihova struktura i funkcije. Fosfatidilholin hrani omotače nervnih vlakana i glavni je izvor acetilholina, to je materija koja prenosi nervne impulse. Starenje uzrokuje slabljenje ovih veza i grananja. Smanjuje broj neurotransmitera, kao što je acetilholin, što predstavlja jedan od uzroka poremećaja pamćenja. Prilikom uzimanja Lecitina dolazi do poboljšanja pamćenja, aktivira se mozak i usporavaju se degenerativni procesi u mozgu.\nVećina holina prisutnog u našoj redovnoj ishrani se nalazi u obliku lecitina, i to u hladno ceđenim uljima semenki i žitarica i u neobrađenim namirnicama, koje sadrže ulje. Jako malo ljudi crpi dovoljnu količinu holina i fosfatidilholina samo iz ishrane. Zbog toga su suplementi lecitina tako popularni.\nGinkgo Biloba je od pamtiveka glavna biljka kineske biljne medicine. Ginkgo povećava protok krvi kroz mozak i tako omogućava nervnim ćelijama da apsorbuju više kiseonika. Štiti krvne sudove od grčeva i gubitka elastičnosti, ima opuštajući efekat na zidove krvnih sudova. Deluje kao barijera protiv nastanka krvnih ugrušaka u arterijama i venama. Snižava krvni pritisak. Koristi se kao dopunska terapije za mnoge bolesti. Tu spada senilnost, nagluvost, bolesti krvnih sudova povezane sa dijabetesom, očne bolesti, potencija kod muškaraca. Kod zdravih ljudi, posebno kod jačeg doziranja, ginkgo doprinosi izrazitom poboljšanju čulnosti i boljim reakcijama na stimulanse.\nGotu Kola je u Kini smatrana za preparat koji podmlađuje, u Indijskoj ayurvedi znama i kao Brahmi i kultna je biljka joga majstora.\nMeđu aktivne materije Gotu Kole spadaju triterpene, konkretno asiatikozidi.Oni poboljšavaju pamćenje, koncentraciju i pažnju. Stimulišu centar za govor, oživljavaju um i poboljšavaju mentalne funkcije. Dokazano odličan preparat posle preležanog infarkta i šloga. Kliničke studije su pokazale pozitivan uticaj ovih materija na prokrvljenost ekstremiteta i celokupne cirkulacije. Pomažu kod anksioznosti, depresije i napada panike.\nDoziranje: 1 kapsula 1x dnevno\nPrilikom uzimanja Celitina se može očekivati značajno povećanje moždane aktivnosti. Ukoliko to želite iskoristiti tokom dana, uzmite 1 kapsulu nakon doručka. Međutim može se uzeti i pre spavanja.\nDostava nije uključena u cenu, za porudžbine preko 5.000 je dostava GRATIS\nUlje karanfilića 1,200.00дин.\nUlje koštice kajsije 900.00дин.\nUlje koštice grejpfruta 1,000.00дин.\nUlje četiri lopova 1,200.00дин.\nUlje brami 1,300.00дин.


U Slovačkoj zabranjen prosvjed protiv Hu Jintaoa - tportal\nU Slovačkoj zabranjen prosvjed protiv Hu Jintaoa\nSKUP ZA LJUDSKA PRAVA U KINI\nZadnja izmjena 18.06.2009 08:30\nObjavljeno 18.06.2009 u 08:27\nSlovačke vlasti su zabranile prosvjed kojim se trebalo pozvati na poštivanje ljudskih prava, predviđen u sklopu posjeta kineskog predsjednika Hu Jinatoa kojeg u četvrtak i petak očekuju u Bratislavi, doznaje se u u srijedu u Bratislavi\nJedan dužnosnik slovačkog ogranka Amnesty Internationala je rekao da se manifestacija trebala odvijati ispred predsjedničke palače, ali ju je gradsko vijeće zabranilo jer je to mjesto već rezervirao ured predsjednika.\nNa poziv Amnesty Internationala, pokret Falun Gong, Prijatelji Tibeta i još tri nevladine organizacije, manifestacija se trebala odvijati u vrijeme razgovora Hu Jintaoa s slovačkim kolegom Ivanom Gašparovićem.\nŠest nevladinih organizacija pozvale su tom prigodom najviše slovačke dužnosnike da postave pitanje ljudskih prava u Kini.\nGašparovićev glasnogovornik Marek Trubac je rekao da Slovačka kao članica EU poštuje strateško partnerstvo EU-Kina, te se unatoč različitim stajalištima u pogledu ljudskih prava, ni Slovačka ni EU se neće miješati u unutrašnje poslove Kine.


“Aladin” proglašen za najbolju predstavu prema oceni publike – KRUŠEVAC.LINK\nOvde si trenutno: Home / KULTURA / “Aladin” proglašen za najbolju predstavu prema oceni publike\nU žestokoj konkurenciji pet briljantnih pozorišnih ostvarenja, ocenom 4,91 najmlađa zaječarska publika ocenila je predstavu “Aladin” u režiji Zorana Lozančića i izvođenju glumaca Кruševačkog pozorišta, te je ovaj komad proglašen za najbolji prema oceni publike na 8. Međunarodnom pozorišnom festivalu za decu “ZajeČAR”.\nJago ptica……………………….Stevan Zdravić\nVerglaš, mudrac, stražar……..Predrag Milenković\nŽena 1……………………………Biljana Jocić Savić\nŽena 2……………………………Slađana Nestorović Ristić\nŽena 3……………………………Jovanka Andrić\nTag Aladin festival Zaječar


"Apartman Savoja" odiše novskim pečatom - Herceg Novi Cool\nPredstava „Apartman Savoja“ koja će se u režiji Slobodana Milatovića sutra premijerno prikazati u Kraljevskom pozorištu „Zetski dom“ ima izrazito jak pečat hercegnovskih umjetnika. Naime, predstava je nastala po adaptiranim tekstovima hercegnovske dramaturškinje Marije Čolpe i Sandre Vujović, a u predstavi glumi Hercegnovljanin Miloš Pejović.\nTekstovi su rezultat jednogodišnje radionice pisanja pod pokroviteljstvom “EU Creative Europe”, u cilju promocije zajedničkog stvaranja, kolektivnog pisanja na važne teme, tako su spojene dvije različite forme u jednu cjelinu – jednočinka „Apartman Savoja“ Sandre Vujović i kratka priča „Punktiranje duše“, Marije Čolpa.\n„Na radionici za pisanje kratke priče pod nazivom „Kratki rezovi“ Kraljevskog pozorišta Zetski dom 2016-2017 na Cetinju sam došla po pozivu. Pored Ognjena Spahića koji je mentorstvom vodio sesije „od ideje do ralizacije“, susrela sam pisce, dramaturge, građane zainteresovane za ovu – procesiju od priče. Vodili smo se temom Jelene Savojske, o kojoj smo znali premalo, za bilo kakvo spisateljsko ispisivanje. No, svako od nas se kretao nekom svojoj nevidljivom putanjom, pa smo iz mjeseca u mjesec sklapali tekstove u finalnu verziju buduće publikacije u sklopu najprestznijeg fonda za kulturu“, kazala je za Herceg Novi Cool Marija Čolpa. Sa rediteljem Milatovićem, Marija je sarađivala i u realizaciji njene poznate predstave „Plan B“, a rad sa poznatim crnogorskim rediteljem kroz saradnju u Hercegnovskom pozorištu, poznat je i Miošu Pejoviću.\n„Mogu reći da se Slobo Milatović i ja dobro poznajemo, ni ova nam saradnja neće predstavljati nikakav problem. Mislim da ćemo se od početka razumjeti, tako da nećemo imati nekih velikih problema u radu, pa ni onih kreativnih“, rekao je Miloš ranije za Radio Herceg Novi. Pored Pejovića u predstavi igraju Ana Vučković i Momčilo Pićurić. Dramaturgiju potpisuje Božo Koprivica.\nU Apartmanu Savoja sudare se potpuno različiti životi. Starac Nikola zaglavljen u prošlosti, nemoćan da prihvati novo doba i njegova surova pravila. On opsesivno čuva predmete iz prošlosti. Tu je i bračni par, lik Petra kao simbol novih pravila u modernom vremenu. Pokazuje se slika odnosa prema tradiciji i njenog sukoba sa novom modernom. Kraljica Jelena se ne pojavljuje na sceni u prvom dijelu komada, ali je prisutna u ispovijesti starca Nikole\nPrethodni članakSuđenje karnevalu i koncert Van Gogh-a za kraj Mimoze\nSljedeći članakVečeras na repertoaru hercegnovskih mini bioskopa


MULTIMEDIJALNI CENTAR - Fakultet umetnosti u Nišu\nMultimedijalni centar je resurs savremenih servisa komunikacione i informacione tehnologije, čijom implementacijom se dodaje novi kvalitet akademskom okruženju. Ovaj centar podržava akademsku zajednicu u prikupljanju i prenošenju stručnog znanja radi unapređenja obrazovanja, istraživanja, kulture, umetnosti i nauke.\nDelatnost centra se ostvaruje kroz nove modele prezentacije kulturne delatnosti, vodeći računa, pre svega, o kvalitetu. Raznovrsnim programima – koncertima, društvenim i naučnim tribinama, scenskim, muzičkim, likovnim programima, multimedijalnim i interdisciplinarnim projektima Centar mora po svojoj otvorenosti i prijemčivosti pratiti nove tendencije u kulturi i umetnosti. Multimedijalni centar svoju delatnost obavlja u Koncertno izložbenom prostoru u okviru kojeg je i Tonski studio Fakulteta sa savremenom opremom za snimanje i tonsku produkciju.\nKoncertno - izložbena sezona FU\nViši stručnotehnički saradnik za poslove Multimedijalnog centra\nStručni saradnik za izdavaštvo\nIdeja realizovanja koncertne sezone je promocija studenata i prezentacija profesora Fakulteta umetnosti u Nišu, kao i gostujućih umetnika iz zemlje i sveta. Koncertna sezona se održava u Koncertno – izložbenom prostoru – ul. Knjaževačka 2a. Sezona je podeljena na prolećni deo mart – jun, i jesenji deo oktobar – decembar. Sezona počinje revijalnim koncertom “Damama na dar” dok je zatvaranje sezone rezervisano za tradicionalni Novogodišnji koncert studenata i profesora FU.\nOficijalni sajt Koncertne sezone FU\nCilj izložbene sezone je promocija studenata i prezentacija profesora Fakulteta umetnosti u Nišu, kao i gostujućih umetnika iz zemlje i sveta. Izložbena sezona realizuje se na više lokacija.\nKoncertno-izložbeni prostor FU – ul. Knjaževačka 2a\nGalerija Savremene Likovne Umetnosti – Kej Kola Srpskih Sestara 1/II\nGalerija Srbija – Trg oslobođenja br. 13\nPaviljon u Tvrđavi – nekadašnji turski arsenal\nSalon 77 – Beli begova džamija u Tvrđavi iz 1523. godine\nDruštvo arhitekata Niša – ul. Generala Milojka Lešjanina br.52\nOficijalni sajt Izložbene sezone FU\nFakultet umetnosti u Nišu poseduje Koncertno-izložbeni prostor koji je jedan od najopremljenijih, najboljih i najmodernijih u ovom delu Srbije. U okviru Koncertno-izložbenog prostora je i Tonski studio sa savremenom opremom za snimanje i tonsku produkciju. U ovom prostoru svoju delatnost obavlja Multimedijalni centar Fakulteta umetnosti.\nU Koncertno – izložbenom prostoru realizuju se Koncertna sezona i Izložbena sezona Fakulteta umetnosti u Nišu kao i tonsko snimanje i produkcija.\nIdeja i cilj Koncertne i Izložbene sezone FU su promocija studenata, prezentacija profesora Fakulteta umetnosti u Nišu ali i gostujućih umetnika iz zemlje i sveta.\nKoncertno – izložbeni prostor se nalazi u ulici Knjaževačka 2a, pored Osnovne škole “Njegoš”.\nU neposrednoj blizini nalazi se gradska autobuska stanica koja, linijom Bubanj – Donja Vrežina (D. Vrežina), povezuje Koncertno – izložbeni prostor sa centrom i ostalim delovima grada.\nIzuzetno akustična sala ima kapacitet do 250 sedišta. Na prostranoj bini nalaze se dva koncertna klavira (Yamaha, Kawai). Visoki i široki zidovi, uz kvalitetan sistem za postavljanje slika i šinsku rasvetu, pogodni su i za postavljanje radova velikih formata. Prostor je opremljen klima rashladnim sistemom i parnim grejanjem, a na raspolaganju je i parking prostor.\nOgrađivanjem bine panelima za zvučnu izolaciju, dobija se profesionalni tonski studio sa savremenom opremom za studijsko snimanje i tonsku produkciju.\nMultimedijalni centar zadužen je za ažuriranje internet prezentacija kao i oficijelnih prezentacija na društvenim mrežama.\nFakultet umetnosti u Nišu (ćirilica)\nFakultet umetnosti u Nišu (latinica)\nFakultet umetnosti u Nišu (engleski jezik)\nMeđunarodno internet takmičenje “Konstantin Veliki” (srpski jezik)\nMeđunarodno internet takmičenje “Konstantin Veliki” (engleski jezik)\nMagazin umetnosti “Aperto nuovo”\nDigitalna biblioteka Fakulteta umetnosti\nFacebook prezentacija Fakulteta\nInstagram profil Fakulteta\nYouTube kanal Fakulteta\nFacebook prezentacija magazina “Aperto nuovo”\nFacebook prezentacija Takmičenja komplementarnog klavira


Uporedite cene za Samsung 850 EVO (MZ-M5E500BW), Samsung 850 EVO MZ M 5E 500BW komentari\nSamsung SSD, Interni, 500 GB kapacitet skladištenja, mSATA interfejs, 540 MB/s brzina učitavanja, 520 MB/s brzina rezanja, Format mSATA, Bafer 512 MB\nSamsung SSD, Interni, 500 GB kapacitet skladištenja, mSATA interfejs, 540 MB/s brzina učitavanja, 520 MB/s brzina rezanja, Format mSATA, Bafer 512 MB... info\nCene Samsung 850 EVO (MZ-M5E500BW)\nSAMSUNG 500GB mSATA MZ-M5E500BW 850 EVO Series SSD\nSSD SATA3 2TB Samsung EVO 860 3D NAND 550/520MB/s, MZ-76E2T0B\n17.490 din -3%\nSSD M.2 500GB Samsung 970 EVO V-NAND NVMe 3400/2300MB/s, MZ-V7E500BW\nUpozorenje: cene, linkovi i specifikacije proizvoda za Samsung 850 EVO (MZ-M5E500BW) su postavile naše listane online prodavnice. Molimo obavestite nas ukoliko naiđete na neku grešku.\nPregled: Samsung 850 EVO (MZ-M5E500BW)\nPronađite najbolju ponudu za Samsung 850 EVO (MZ-M5E500BW) (500 GB kapacitet skladištenja, Interni, mSATA interfejs, 540 MB/s brzina učitavanja, 520 MB/s brzina rezanja, Format mSATA) na portalu ShopMania. Možete kupovati Samsung 850 EVO (MZ-M5E500BW) u stotinama pouzdanih online prodavnica koje isporučuju na teritoriji cele Srbije, po najboljim cenama za Samsung 850 EVO (MZ-M5E500BW). Pročitajte komentare kupaca u našoj grupi, pogledajte slike Samsung 850 EVO (MZ-M5E500BW) i informišite se o svim njihovim karakteristikama. Samo na portalu ShopMania se mogu pronaći najbolji popusti i rasprodaje upoređujući ponude kategorije ssd, i kupite po najnižim mogućim cenama Samsung 850 EVO MZ M 5E 500BW i hiljade drugih sličnih proizvoda.\nSamsung 850 EVO MZ M 5E 500BW - Slična pretraga: Samsung 850 EVO MZ M 5E 500BW, Samsung 850 EVO MZ M 5 E 500 BW, Samsung 850 EVO MZ M5 E500 BW, Samsung 850 EVO MZ M5E500BW\nKarakteristike: Samsung 850 EVO (MZ-M5E500BW)\nWith a 500 GB capacity, this SSD offers you enough room to store movies and music, but also to install more complex software applications. With a 540 MB/s reading speed, this SSD can access the stored data extremely fast. With a 520 MB/s writing speed, this SSD stores data fast.


Ciklonizacija kreće u novi krug borbe sa rečnim komarcima - Novi Sad\n19:08:00 11.08.2020, Komentara: 0\nNovi Sad - Zbog novog, značajnog, porasta vodostaja Dunava, neuobičajenog za ovo doba godine, u narednim danima očekuje se ponovno aktiviranje izvorišta rečnih komaraca na velikim površinama izliva na obe obale. Zbog toga je „Ciklonizacija“ pripremila tretmane koji će biti izvedeni u narednim danima.\n- U skoro 50 godina, koliko se „Ciklonizacija“ bavi suzbijanjem komaraca u Novom Sadu, nije zabeleženo da je sredinom avgusta bilo potrebe za ovako sveobuhvatnim tretmanima protiv rečnih ili ruralnih komaraca. Međutim, ove godine u Evropi su u proteklom periodu zabeležene ekstremne količine padavina za ovo doba godine i to je dovelo do talasa koji je podigao nivo Dunava do mere da puni izvorišta komaraca na velikim površinama. Naši stručnjaci već dve nedelje prate vodostaj Dunava u Mađarskoj i na vreme su predvideli i porast kod nas, te mere koje ćemo morati da preduzmemo. Dunav je već napunio izvorišta, a vrh ovog talasa očekujemo sutra. Za sada projekcije su da će povlačenje ići relativno brzo, ali mi smo spremni i za teži scenario u kojem bi se ova visoka voda zadržala i u dužem periodu - objašnjava Dario Aćimović, menadžer za odnose sa javnošću „Ciklonizacije“.\nKako kaže, protiv ove vrste komaraca već su startovali larvicidni tretmani sa zemlje i sa vode, a narednih dana počeće i tretmani protiv odraslih formi. Tretmani će biti sprovedeni sa zemlje ULV generatorima na terenskim vozilima, sa vode čamcima i amfibijama, a ukoliko bude potrebe izvešće se i vazdušni tretmani iz helikoptera i aviona. Istovremeno, „Ciklonizacija“ sprovodi planirane tretmane protiv kućnih ili urbanih komaraca, kao i porotiv invazivnih azijskih tigrastih komaraca.\nPet 6° - 15° Promenljivo oblačno\nSub 9° - 16° Moguća kiša


Mirišljavi peruanski narcis-Himenokalis Festalis\nod Admin Uto Jan 21, 2014 8:03 pm\nHimenokalis Festalis je višegodišnja lukovičasta biljka, s lukovicom do 10 cm u prečniku. Cveta od maja do septembra, često dva puta, a period mirovanja je u toku zime. Ovoj vrsti himenokalisa listovi odumiru u vreme mirovanja lukovice. Uglavnom se gaji kao baštenska biljka. Traži svetlo ocedno mesto u bašti, zaštićeno od vetra i najjačih direktnih sunčevih zraka.\nUjesen lukovice treba da izvadite iz zemlje i preko zime da ih čuvate na prohladnom i tamnom mestu. U predelima sa blažom klimom lukovice mogu da prezime i u bašti, uz deblji sloj malča i zaštitu od preterane vlage preko zime.\nLukovice u martu možete da zasadite u manje saksije i držite na temperaturi od oko 20 stepeni. Lukovice mogu da prezime i u saksijama ili pokrivene tresetom. Isto važi i za Sparxis, jer nije rustičan i vrlo lako može da istruli. Ako i preživi zimu, može da se dogodi da ne cveta na proleće. Možete da ih sadite u bašti sa debelom zimskom zaštitom (zaštićen položaj i pod uslovom daje zemlja dobro drenirana). Možete da ih zasadite i u saksiju, koju ćete tokom zime držati pored prozora i na proleće ih posaditi u baštu direktno.


Zanatstvo - Usluge Archives - Oglasi Oglasi\nSvi oglasi u Zanatstvo - Usluge (49)\nRadimo sve vrste građevinskih usluga. Projektovanje, adaptacija starih objekata, zidanje, betoniranje, krovovi\nukupno pregleda: 63, danas: 1\nTrubači, pogrebni orkestar, muzika, sahrane Beograd ” Muzika i veselje dočekuju čoveka pri rođenju, pesma ga prati kroz život i na kraju ona je opet […]\nLepljenje tapeta – molerski radovi\nLepljenje svih vrsta zidnih tapeta, fototapeta, krečenje, gletovanje, Neša BGD\nBeka Music Sound – Klavijaturista & Pevač – One Man Band\nMuzika za svadbe, krštenja, rodjendane i ostale proslave, vokalni solista & Klavijaturista sa višegodišnjim iskustvom i širokim repertoarom pesama učiniće da vaša proslava bude zapamćena […]\n‼‼‼‼‼‼‼GOLD IPTV PAKET‼‼‼‼‼‼‼ ✅SVI DOMACI I STRANI KANALI KOJE ZELITE! ✅NAJBOLJA VIDEOTEKA NA BALKANU (NETFLIX, APPLE++..)! ✅NAS PLAYER ZA POTPUNO UZIVANJE U GLEDANJU PAKETA! ✅PODRSKA […]\nPrevodnje tehnicke dokumentacije iz oblasti masinstva. Sa engleskog na srpski jezik\nPrevodjenje tehnicke dokumentacije sa engleskog na srpski jezik , iz oblasti masinstva.Tu skolu sam zavrsio.Mainstvo. Preveo sam 4 knjige : ingeniouous mechanisms 4 books Petrovic […]\nBrzo, efikasno i veoma povoljno vršimo: Adaptaciju starih kupatila i izgradnju novih Postavku nove cevne instalacije Postavku sanitarija Iskop i postavku kanalizacije Za više informacija […]\nVip Only Rent A Car flota sačinjena je od premium brendova: Jaguar, Range Rover, Mercedes,Audi i BMW. Premium flota za VIP uslugu i klijente, u […]\nČASOVI I OBUKA ZA: SOLIDWORKS, CATIA, AUTOCAD Časovi SolidWorks, Catia, Autocad za mašince, inzenjere, studente, tehničare. Po mogućstvu drzim online ako ste negde dalje (EX-YU, […]\nKompletna obrada spaletni posle zamene stare stolarije sa nasim materijalom od 7-10 e/m. Tel. 063/477-673 ili 064/52-45-640\nNAJKVALITETNIJE TAPACIRANJE uz odabir mebla po zelji vaseg stilskog, klasicnog, modernog ili kancelarijskog namestaja……..Auto/moto i nauticka tapetarija…….Opremanje ugostiteljkih i slicnih objekata…….Sivenje prekrivaca i navlaka po […]\nInstalacija svih tipova grejanja Centralno, etazno, solarno, podno toplotne pumpe i jos mnogo toga Servisiranje, dodavanje i premestanje radijatora Zamrzavanje cevi na instalaciji grejanja bez […]\nBušenje (Kopanje) bunara\nBušenje (Kopanje) bunara, izrada projektne dokumentacije, opremanje bunara, izrada crpnih stanica,kap po kap zalivanje Sremakva doo 063/85-888-13 , 063/83-73-630 [email protected]\nIzrada WEB sajtova, email reklama\nIzrada e-mail reklama: 40 evra Izrada WEB sajtova: -jedna strana: 50 evra – tri strane: 100 evra Komleksniji WEB sajtovi: dogovor Način plaćanja: gotovinom, firma, […]


Srbiju volimo - Ljupko selo Klatičevo\nPitomo selo Klatičevo je udaljeno 6 km od Gornjeg Milanovca, u dolini reke Dičine, sa predivnim pogledom na obližnja šumovita i valovita uzvišenja. Boravak u seoskom turistickom domaćinstvu sumadijskog stila u selu Klatičevu pruža izuzetne mogućnosti za okrepljenje, podmlađivanje i pravi odmor, zahvaljujući visokom kvalitetu usluga smeštaja i ishrane i blagotvorenom okruženju. Do ovog prijatnog seoskog turističkog domacinstva se jedinostavno stize Ibarskom magistralom iz Beograda prema Uzicu, posle oko 130 km, kroz prekrasne predele Šumadije.\nOvo ljupko seosko domaćinstvo i šumadijska okolina pred stavljaju pravu bajku i tokom zime, kada zimske večeri uveseljava pucketanje vatre iz kamina. Gosti se u ovo veselo seosko domaćinstvo sa radošću vraćaju, da ponovo dožive nezaboravan odmor, obogaćen užicima….koji je uvek novo iskustvo za pamćenje…\nAktivnosti : šetnje kroz šumu ili prostranim livadama punim poljskog cveća, vožnja biciklom, muža koza, sakupljanje lekovitog bilja, pecanje, lov, boćanje…


DIDS2018 – o internet identitetu ličnosti, baštine i poslovanja DIDS2018 – o internet identitetu ličnosti, baštine i poslovanja – Personal magazin\nDeveta godišnja konferencija o Internetu u Srbiji – DIDS 2018, pod sloganom „Čuvari internet identiteta“, održana je 6. i 7. marta u organizaciji Fondacije „Registar nacionalnog internet domena Srbije“ (RNIDS).…\nU panel diskusiji, koju je vodio Radomir Lale Marković, ove rezultate prokomentarisali su i vlasnici .RS domena iz sveta biznisa. Dragana Sandića, vlasnika „Iskon mode“, iznenadio je podatak da ovako mali broj kompanija u poslovanju koristi Internet, a posebno kad su u pitanju vlasnici mladih kompanija, za koje se pretpostavlja da su „digitalni urođenici“. Taj trend je objasnio Vladimir Elesin, vlasnik kompanije „Tegla’s“, rečima da su današnji mladi od ranog uzrasta bili usmereni na društvene mreže te da im je prirodnije korišćenje istih. Međutim, prema njegovim rečima, ovo nije dobra praksa jer se vebsajtom može ostvariti bolje pozicioniranje ali i privući veći broj zainteresovanih klijenata.\nI za industriju igračaka je bitno prisustvo na Internetu, potvrdila je Biljana Branković iz kompanije „archi PLAY“ koja proizvodi arhitektonske edukativne igračke. Da nije bilo Interneta, ona se ni ne bi upustila u ovaj posao, u kojem je potrebno klijentima detaljno predstaviti prizvod i njegovu namenu. Slični su utisci i Dragana R. Sajića iz kompanije „Garden“ koja se bavi uzgojem i negom biljaka i uređenjem vrtova i bašti. Sajić tvrdi da su sajmovi prošlost, jer sada sve klijente privlače preko Interneta, pa čak i one iz inostranstva.\nDIDS2018 – o internet identitetu ličnosti, baštine i poslovanja was last modified: March 7th, 2018 by Redakcija


In medija - Selo Donji Lipovac u opštini Brus blokirano usled nevremena\nSelo Donji Lipovac u opštini Brus blokirano usled nevremena\nU petak 02. avgusta, u popodnevnim satima, veći deo Srbije je zahvatilo veliko nevreme koje je načinilo veliku štetu u pojedinim krajevima zemlje ali i delovima opštine Brus.\nNevreme je obalilo stabla na puta od sela Donji Lipovac prema Brusu blokirajući saobraćaj to veče.Već naredno jutro, 03. avgusta, meštani su se odazvali na poziv predsednika MZ Donji Lipovac Milomira Grčaka Moše kako bi raščistili i odblokirali put za saobraćaj znajući da će dosta njihovih zemljaka koji žive u Brusu doći u selo da obiđe svoja imanja ali i da obave poljoprivredne radove.\n"Nevreme je bilo kratkotrajno, veoma jako i strašno. Naneto je dosta štete naročito seoskim putevima jer je u kratkom periodu pala velika količina kiše stvarajući bujične potoke. Takođe malo je čudno da je ovoliko stabala palo pored puta i reke jer to seljani ne pamte. Organizovali smo se kako bi oslobodili puta za nas ali i naše zemljake koji dolaze u selo. Ostaje da sagledamo posledice nevremena i preduzmemo mere za njihovo otklanjanje." - rekao je predsednik MZ D. Lipovac Moša Grčak.


Astrology Srbija - moda, lepota, lifestyle, horoskop... - Klasika 80-ih: kolekcija Max Mara na Milan Fashion Week-u - donnasfreeastrology.info\nMODA MORE / Piste / Klasika 80-ih: kolekcija Max Mara na Milan Fashion Week-u\nKlasika 80-ih: kolekcija Max Mara na Milan Fashion Week-u\nMax Mara u kolekciji jesen/zima reinterpretira kultnu estetiku 80-ih i sopstvene kodove brenda.\nU periodu između 80-ih i 90-ih, italijanski dizajneri i brendovi (uključujući Max Maru) aktivno su oblikovali stil koji danas poznajemo kao „moć žena“. Idealni odevni komadi koje su nosile poslovne, samopouzdane žene, postali su klasika i vratili se na modnu scenu 30 godina kasnije.\nAli, u naše vreme "biti jaka žena" – ne znači samo "uspešno izgraditi karijeru". Junakinja jesen/zima kolekcije brenda stremi ka postizanju uspeha u svim sferama, te je stoga važno naglasiti individualnost.\nU kolekciji su korišćeni klasični materijal - kao što su tvid, crna koža, karirani uzorak, pruge i animal štampa. Ova odeća je izgledala sjajno na supermodelah 90-tih godina, ali nije ništa manje relevantna za milenijalce kao što su Điđi Hadid i Kaja Gerber.


Negativan utjecaj visokih temperatura na domaće životinje – Radio Orašje\nIz Odsjeka poljoprivredno-savjetodavne službe ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva ŽP, uputili su informaciju o utjecaju visokih temperatura na domaće životinje. U dopisu Ureda za informiranje Županije Posavske stoji: U posljednjoj deceniji utvrđeno je značajno globalno zatopljenje, koje za posljedicu ima promjenu klime i u našoj zemlji. Na domaće životinje, negativan utjecaj imaju visoke temperature, posebno u ljetnom periodu i u suštini domaće životinje su osjetljivije na više, nego na niže temperature. Na termoregulaciju životinja značajan utjecaj imaju temperatura, vlažnost i strujanje zraka. Životinje se mogu duži period držati u uvjetima visoke temperature pod uvjetom da je relativna vlažnost zraka niska, jer u uvjetima visoke vlažnosti zraka odavanje toplote je otežano i u organizmu životinja dolazi do nakupljanja viška toplote. Kao posljedica ovih nepovoljnih čimbenika može doći do toplotnog udara – toplotni stres, jer pri visokoj vanjskoj temperaturi i vlažnosti zraka svi mehanizmi koji treba da obore temperaturu tijela nisu u stanju da to ostvare.\nNepovoljno djelovanje visokih temperatura na domaće životinje ogleda se kroz promjene i narušavanje produktivnosti, reprodukcije ishrane ponašanje i dr. Kod visoko produktivnih krava dolazi do pada proizvodnje mlijeka i do 50% uslijed smanjenog apetita, životinje ubrzano dišu imaju povišenu temperaturu i uočavaju se uznemirenost i nervoza, slična situacija je i sa ostalim vrstama domaćih životinja. Ukoliko to okolnosti dozvoljavaju veoma je korisno hlađenje životinja koje se obavlja prskanjem raspršenim mlazom vode.


Najviše žalbi na obuću, mobilne telefone i komunalije | Novosadski informativni portal 021\nNajviše žalbi na obuću, mobilne telefone i komunalije\nPotrošači u Srbiji su, zahvaljujući Zakonu o zaštiti potrošača, sada u daleko povoljnijoj situaciji nego ranije kada roba ili proizvod koji su kupili prestane da radi ili radi drugačije nego što bi trebalo.\nInfo 05.11.2017. | 09:34 > 09:00\nDok se pre nekoliko godina o povraćaju novca ili zameni robe nije ni govorilo, sada se sve češće izlazi u suret kupcima i veoma često prigovori i ne stignu do nadležnih institucija, već se sve reši između kupaca i trgovaca jer se, otkako se Zakon o zaštiti potrošača primenjuje, reklamacije češće usvajaju, veliki broj potrošača zna kako može da ostvari svoja prava. I trgovci su toga svesni, piše Dnevnik.\nI dok je u odnosu na prošlu godinu broj prigovora nešto manji, gotovo da se nije ništa promenilo kada je u pitanju vrsta proizvoda na koje se kupci najčešće žale. Tako je i prošle godine od ukupnog broja prigovora najviše žalbi bilo na obuću i mobline telefone, a procenti su identični kao i ove godine – 20, odnosno 12 odsto. Oko sedam odsto prigovora odnosilo se na računare, šest na belu tehniku, a po četiri odsto na odeću, nameštaj i televizore.\n05.11.2017 • 11:22\nLaz. U Winwinu ti na reklamaciju daju opet falican proizvod jos dva puta. Proveteno, na zalost. Patrijotska posla. Malo im je gaxda dobio od zandara.\nNaravno da ima najvise zalbi na obucu kad nam prodaju najnekvalitetniju na svetu! Kad moram da kupim novu obucu smuci mi se jer zbog toga moram dobro da se zamislim koliko novca mi se isplati da za istu potrosim. Svakako mi se ne isplati da dam vise od 3000 - 4000 dinara jer mi niko ne moze garantovati da ce mi obuca kupljena u prodavnici po ceni vecoj od navedene trajati duze nego obuca kupljena na pijaci za 2000 dinara! Kada god u prodanici vidim obucu sa cenom vecom od 10000 dinara dodje mi da upitam prodavacicu/prodavca sta nam njihove firme, uopste, prodaju po toj ceni. Kvalitet sigurno ne, a brend cisto sumnjam da vredi te pare! Ne znam da li ste vi primetili ali, meni barem, duze traju pertle nego sama obuca! Ima li to imalo smisla?!\n05.11.2017 • 10:16\nKad je roba loseg kvaliteta sve krs na krsu neka 4 klasa a nemate kome da se zalite


Vakcina Pfizer protiv Delte efikasna 64 %? - Ekonomske Vesti\nVakcina Pfizer protiv Delte efikasna 64 %?\n5. jul. 2021 5. jul. 2021 Andrija Matić 0 Comments\nMinistarstvo zdravlja Izraela je saopštilo da je u toj zemlji proteklih nedelja pala efikasnost vakcine BioNTech/Pfizer protiv Covid-19 dok se paralelno širi agresivna Delta – varijanta koronavirusa.\n„Od 6.juna efikasnost vakcine u sprečavanju infekcije pala je na 64 odsto. To je takodje slučaj kod sprečavanja obolevanja sa simptomima. Medjutim, vakcinacija veoma dobro štiti od teške bolesti i potrebe za hospitalizacijom – naime, 93 odsto“, navodi se u tom saopštenju a prenosi ARD.\nSkreće se pažnja da su podaci još nedovoljni i studija prethodna, ali odstupanje od ranijih podataka.\nARD podseća da je još u februaru 2021.godine Ministarstvo zdravlja Izraela saopštilo da vakcina BioNTech/Pfizer sprečava obolevanje od Covid-19 95,8 odsto. Simptomi kao temperatura i teškoće s disanjem sprecavaju se 98 odsto, a potreba hospitalizacije, težak tok bolesti i smrt 99 odsto.\nIako je Izrael po procentu vakcinisanog stanovništva u svetskom vrhu, tokom poslednje dve nedelje raste broj novoinfuciranih, najveći deo novih infekcija u vezi je sa Delta virusom, mnogi inficirani su mladi ljudi, a 50 odsto novoinficiranih su vakcinisani.\nNemački Robert Koh institut, medjutim, oslanja se na studije obavljene u Velikoj Britaniji prema kojima vakcinacija sa obe doze vakcine BioNTech/Pfizer ili AstraZeneka štiti od Delta varijante gotovo s istom efikasnošću sa kojom štiti od Alpha varijante koronavirusa.Ali taj Institut tvrdi da je, pri prisustvu Delta virusa, potrebno da vakcinisano bude najmanje 85 odsto populacije od 12 do 59 godina, a medju starijima još više kako bi se najesen izbegao četvrti talas epidemije.\n← Advokati : Nastavićemo da ukazujemo na svako kršenje Ustava RS\nGotovo – blagostanje bez dolara! →


"MINIMALIZAM ME JE PROMENIO: 7 stvari koje me više ne impresioniraju" - Bizlife.rs\n“MINIMALIZAM ME JE PROMENIO: 7 stvari koje me više ne impresioniraju”\n12:45 Beograd, 01/11/2017\n„Minimalizam me je promenio. Ono što je počelo kao namera da posedujem manje stvari promenilo je način na koji vidim sebe i svet koji me okružuje, i to na vrlo značajan način. Počeo sam sa drugačije tačke gledišta da posmatram kako društvo meri uspeh. Često oni koji zarađuju, troše, i štede više, automatski postaju „uspešni“.\nAli to je loše. Znam nekoliko divnih ljudi koji su odlučili da se ne fokusiraju više na materijalne stvari – i zato se ne smatraju uspešnima.\nTa zavisnost od javnog odobravanja duboko je ukorenjena u našim umovima. Zato mnogo ljudi traga za „vrednom“ preokupacijom, gradeći samo lice uspeha.\n1.Imena brendova vaše odeće.\nJedno od najvažnijih poglavlja u mojoj novoj knjizi „Only What Matters: The Life-Giving Benefits of Owning Less“, sadrži priču o Brajanu i Nikol. Brajan i Nikol u braku su pet godina, i, i dalje se žrtvuju kako bi otplatili dug – odnosno venčani prsten koji Nikol nosi. Možda neko još obraća pažnju na veličinu kamenčića na prstenu, ali većina to ne radi.\nPoenta bilo kog četvoročkaša jeste da bezbedno preveze neku osobu od tačke A do tačke B. Pouzdanost je važna, kao i komfor. Ali najluksuzniji modeli automobila nisu više prevozno sredstvo. Oni postaju predmet koji oličava uspeh i pomaže da se bude primećen – čak i kad to znači impresionirati stranca 60 sekundi na crvenom svetlu.\nKada sam bio sa decom u parku, nisam mogao a da ne čujem razgovor njihovih prijatelja – „Koji iPhone imaš?“, „Koji je to model iPoda?“, „Pogodi ko je dobio novi iPhone za rođendan?“, itd. Bilo je vrlo uznemirujuće čuti decu, koja nemaju ni 10 godina, kako upoređuju svoje uređaje. I čim sam zaustio da nešto kažem, shvatio sam da se ni mi stariji mnogo ne razlikujemo – gledamo veličinu televizijskih ekrana u drugim domovima ili brzinu kompjutera.\nVećina postavlja neverovatne slike online – od nove odeće, do hrane u restoranu, provoda, odmora… Ove fotografije su namerno odabrane da bi odslikale nečije uzbudljive delove života. I dok se licemerno zgražavamo nad fotošopiranim slikama (npr časopisa), i sami biramo i ulepšavamo svoje živote na društvenim mrežama.\nHajde da prestanemo da impresioniramo druge stvarima koje posedujemo, i da pokušamo da ih inspirišemo životom koji živimo.“\nPOKRET O KOME SE PRIČA: Minimalisti – bogatiji sa manje stvari\n„Pio sam mnogo i konzumirao droge. Radio sam sve više, ali sam osećao da stagniram. Živeo sam američki san, ali iznutra sam\nBIZLife - 20/11/2015\nI kakve veze ima Tom Hardy (na slici koja prati članak) sa tekstom?\n01/11/2017 u 23:03\nA dalmatinac? Rasno kuce nije minimalizam.\n02/11/2017 u 09:25\nTom Hardy glavom a posebno bradom\nZnaci nisam lud. Jos se mislim, vidi ga ovaj, isti Tom Hardy… 😀\n02/11/2017 u 20:31\nTo nike Dalmatinac\n02/11/2017 u 21:02\nTo je doga. Mislim da je bar duplo veca od dalmatinca.\n02/11/2017 u 22:32\nNema veze sa Hardijem. Pobrkao nešto…\n04/11/2017 u 13:52\nNije dalmatinac vec doga harlekin ;).\n02/11/2017 u 22:37\nI to nije njegova doga, vec je slika iz emisije koju mozete naci na you tubu, gde su mu dovodili tri psa da se slika sa njima…Tom udomljava i spasava pse, i ne pati od “etikete” .\n03/11/2017 u 15:36\nA sto volim te sto imaju debeo bankovni racun i ne znaju sta ce od sebe , pa seru !\n03/11/2017 u 15:45\npa ja ovako gledam na svet celog zivota i ne mislim da sam ‘minimalista’ nego normalno bice a ne snob..al dobro, zapadnjacima se sve meri materijalnim stvarima\n03/11/2017 u 16:34


Tenis / 13.01.2021.\nI ove godine Novak Đoković će jurišati na istoriju!\nNovak Đoković je u 2020. godini obarao rekorde, a obaraće ih i u 2021. godini!\nSada juri šest istorijskih dostignuća, a ukoliko bilo koje dostigne to će biti još jedan dokaz da je najbolji teniser u istoriji!\nSezonu će početi na Australijan Openu, a već posle ovog turnira bi verovatno najbitniji rekord morao da padne! Onaj rekord koji trenutno juri i koji je verovato i najbitniji u svetu tenisa.\nNovak je prešao cifru od 300 nedelja na prvom mestu i sada samo treba da sačeka 8. mart kada će i zvanično prestići Rodžera Federera. Od tada, ima samo trku sa samim sobom i pitanje - na kojoj će se brojci zaustaviti.\nDugo se mislilo da će ovaj rekord Rodžera Federera ostati večan, ali je jasno da to neće biti slučaj!\nSamo je Rodžer Federer pobedio na više od 300 grend slem mečeva i trenutno je na brojci od 362. grend slem pobede. Novak je do sada imao 296 pobeda i postaće drugi ikada koji je stigao do ove magične brojke. No, ako se Federer ne oporavi, a Novak dogura daleko na sva četiri najvažnija turnira - moglo bi i prvo mesto po broju pobeda da se "uzdrma".\nOvo je teoretski moguće, ali nije realno očekivati da Novak dođe do brojke od 1.000 pobeda u karijeri. Za sada su to učinili samo Džimi Konors, Rodžer Federer, Ivan Lendl i Rafael Nadal prošle sezone.\nĐoković je pobedio na 934 meča i teško da će odigrati dovoljno turnira da bi dostigao magičnih 1.000 pobeda. Ipak, sledeće godine bi i ova brojka morala da se premaši!\nNadal i Federer su izjednačeni po broju grend slem titula i imaju osvojenih 20 trofeja. Novak je na 17 i nekoliko puta je istakao da mu je najveći cilj da sustigne svoja dva najveća rivala. S obzriom da je na tri od četiri grend slema sezone najveći favorit, nije nemoguće da stigne bar Federera ove sezone.\nDa nije bilo izbacivanja sa US opena sve bi bilo mnogo lakše, ali šta je tu je.\nSve grend slemove osim jednog Novak je osvajao po dva puta. Ako mu uspe da sa šljake pomete Rafaela Nadala, ali i Dominika Tima kome je ovo najbolja podloga, postaće prvi teniser u istoriji koji je dva puta osvajao svaki grend slem u sezoni.\nAko mu ovo uspe, teško da će iko smeti da porekne da je najbolji teniser u istoriji.\nIako nema zlato na Olimpijskim igrama u karijeri, Novak je zapravo jedan od najboljih tenisera ikada kada su OI u pitanju. Ima devet pobeda na olimpijskim turnirima, što je četiri manje od rekorda koji drži Rodžer Federer.\nUkoliko ostvari veliki cilj i donese Srbiji zlato - mogao bi da postane i teniser sa najviše trijumfa na OI!\nŠta mislite, koliko će od nabrojanih rekorda Novak oboriti ove sezone?\nKošarka / 23.01.2021\nSVE JE PROTIV PARTIZANA! 4 potencijalna ogromna problema za crno-bele u nastavku sezone\nNadajmo se da do toga neće doćiNajgora stvar...\nFudbal / 23.01.2021\nKATASTROFA ZA MILAN PRED ZVEZDU: Ubedljiv poraz, pad forme i ČETVORICA povređenih igrača!\nAtalanta na San Siru savladala Milan, a poraz nije jedini...\nOstali sportovi / 23.01.2021\nPOTRES U HRVATSKOJ POSLE ŠOKANTNOG PORAZA: Optužili selektora da ne zna imena igrača, on se povukao posle meča!\n"Kauboji" su pred ispadanjem!Pred početak Svetskog prvenstva u...\nKOLIKO JE OZBILJNA KORONA U PARTIZANU? Koliko su jaki simptomi igrača, koliko ih ima?\nMoraćemo da sačekamo bar do sutra na sve...


Popuštanje mjera u Tivtu i Budvi, dodatno zatvaranje Nikšića, zabrana ulaska i izlaska u Bijelom Polju i Mojkovcu – Portal Nikšić\nPopuštanje mjera u Tivtu i Budvi, dodatno zatvaranje Nikšića, zabrana ulaska i izlaska u Bijelom Polju i Mojkovcu\nMinistarstvo zdravlja i Institut za javno zdravlje održavaju konferenciju za medije na kojoj predstavljaju nove epidemiološke mjere.\nKako je najavljeno, na konferenciji koji počinje u 15 sati, govore Borko Bajić, državni sekretar u Ministarstvu zdravlja, Marija Božović, epidemiološkinja u Institutu za javno zdravlje i Zoran Terzić, medicinski direktor Kliničkog centra Crne Gore.\nEpidemiološkinja u Institutu za javno zdravlje Marija Božović kazala je da nove mjere važiće od 18. do 24 marta.\nIz Podgorica, Cetinje, Budva, Tivat, Nikšić, Plužine, Herceg Novi, Bar, Kotor, Pljevlja, i Bijelo Polje i Mojkovac – zabrana ulaska i izlaska\n“Nove mjere će biti efikasne samo ako damo svi doprinos i budemo odgovorni prema sebi i drfugima“, kazala je Božović.\n“Odlučeno je da se ide na pooštravanje mjera za NK, MK I BP, a za opštine gdje imamo trend opadanja na dnevnom nivou BD i Tv da pređu u kategoriju opština gdje su na snazi manje restriktivne mjere“, kazao je državni sekretar u Ministarstv zdravlj Borko Bajić.\nU KC 86 životno ugroženih pacijenata\n“Hospitalizovano u KCCG 149, 86 je životno ugroženo“, kazao je medicinski direktor Kliničkog centra Zoran Terzić.\n“Cilj imunizacije je da se odvija po nacionalno planu i prioritetnim grupama. Imunizovali smo po tom planu osobe – štićenike domova za stare, medicinske radnike… Više puta smo pominjali da tempo i brzina vakcinacije zavisi od zahtjeva i količine raspoloživih vakcina. Dosad distribuirano oko 7.000 doza vakcine sputnikV. 5.730 je ukupan broj dosad apliciranih doza“, kazao je Bajić.\n“Opštine dobijaju doza koliko je procijenjeno naspram veličine populacije same opštine. Pojedine opštine brže potroše vakcine, sve je podložžno dostupnosti vakcina. Zasad je siutuacija takva ali se očekuje pristizanje većeg broja doza vakcina.Kada dođemo u tu situaciju, promijeniće s ei sam kontinuitet. – vakcinacija će teći u kontinuitetu a biće vjerovatno prošiuren i broj punktova za vakcinaciju“, kazala je Božović.\nŠkole ne rade, a sportisti treniraju\n“Jasno je kome su dozvoljeni treninzi – prof, sportistima koji se takmiče i redovno testiraju. Što se tiče domova zdravlja u kojima su distribuirane vakcine, Min zdr. nedjeljno 2x održavaju onlajn sastanke. Vakcinacija je počela u cijeloj CG u prioritetnim grupama. Ako mislite na to da li je krenula imunizacija grupe starijih od 80 godina, stav je bio da se što prije krene sa tim. To zavisi od broja prijavjenih pacijenata“, kazao je Bajić.\nO organizaciji vakcinacije\n“Organizovano je da predstavnici domova zdravlja, odnosno tim izabranog ljekara, prije svega medicinska sestra prima pozive preko platforme napraveljene sa Fondom, i zakazuje akcinaciju. Problem je opterećenost lejkara u primarnoj zrav. zaštiti ali dobrom organizacijom se to postiže. Redovi i čekanja će se ponovo riješiti zaazivanjem koje je bilo stavljeno u drugi plan. Podsjećam građane da svako čekanje u redu, naročito ispred ambulanti, povećava rizik od zaražavanja tako da vas molim da držimo distancu jer smo imali razgovore na komisiji i prepoznat je problem gužvi koje se prave oko zdravstvenih ustanova. To je nešto na čemu radimo“, saopštio je Bajić.\n“Što se tiče ljekova i distribucije, Ministarstva zdravlja je u svakodnevnoj komunikaciji sa Domovima zdravlja. Antibiotici, antikoagulansi i drugi ljekovi koji se koriste u avakodnevnoj terapiji koriste se u velikim količinama u čitavom svijetu i nije nekad lako obezbijediti te nabavke, ali mi se trudimo da na vrijeme obezbijedimo dovoljne količine medikamenata“, naveo je on.\nO nestašici ljekova\n“U KCCG nismo imali neku nestašicu koja je vezana za duži period. To se moglo desiti za rukavice, mantile koje smo istog dana nabavili a to je zbog velikog broja korišćenja toga, mnogo toga se troši. U tim situacijama se to svakodnevno nadoknađivalo i dešavalo se da radimo hitne isporuke tokom dana, ali se nije dešavalo da nema“, saopštio je Terzić.\n“Što se tie ljekova – ja bar da znam, što se tiče KCCG, nije bilo nestašice“, dodao je on.\n“Situacija u Budvi i Tivtu je situacija koja može da služi za primjer. Došlo je do zaključavanja opština, ali samo to zaključavanje nije dovelo do pada oboljelih već je do pada oboljelih dovelo poštovanje osnovnih preventivnih mjera“, saopštila je Božović.


Bosna i Hercegovina Arhive | Adria Daily\nTakmičenje u igri League of Legends, u organizaciji KUVO TV-a je završeno spektakularnim okršajem u Banjoj Luci. Nakon napete borbe u finalu, „Luzeri“ su...\nTim Elektrotehničkog fakulteta prvi je finalista velikog finala Esport Lige powered by Klika koje je zakazano za nedelju, 25.04. u 18:00 časova, a čiji ćete...\nMuzika • Bosna i Hercegovina\nNovi spot Revolta nastao u saradnji sa studentima novosadske Akademije umjetnosti\nBanjalučka grupa Revolt predstavila je novi singl, a u pitanju je numera „Bijes je za dar“ za koju je snimljen i prateći video-spot. Nova pjesma je...\nNikad posebniji Sarajevo Film Festival i ove je godine brojne zaljubljenike u film, glumce, redatelje, producente i filmske zvijezde diljem svijeta okupio na...\nČuveni „Variety“ najavljuje svetsku premijeru filma reditelja Borisa Miljkovića „Povratak kući – Marina Abramović i njena...\nLaboratorija inovacija za mlade “Kreaktivator” realizuje regionalnu UPSHIFT radionicu u okviru zajedničkog regionalnog programa “Dijalog za budućnost:...\nŠesti međunarodni sajam energetike, vode i zaštite okoliša – RENEXPO® BiH u Sarajevu, Bosna i Hercegovina, najznačajnije je mjesto susreta ključnih...\nStari grad Pset kao savršena kulisa modne bajke Đenane Mesić\nSvečano veče „Čarobna noć“ na Starom gradu Pset u Bosanskoj Krupi koje je ambijentalno opravdalo naziv, otvoreno je spektakularnim puštanjem deset...\nSvako kome je Banja Luka draga srcu sada će imati još jedan način da izrazi i podeli ljubav prema gradu na reci Vrbas. „Viber” paket stikera Grada Banja Luke...\nDruštvo • Bosna i Hercegovina\nBesplatan mentoring za mikro, mala i srednja preduzeća i preduzetnike u Republici Srpskoj – po japanskoj metodi\nRepublička agencija za razvoj malih i srednjih preduzeća Republike Srpske (RARS) objavila je Javni poziv za provođenje standardizovane usluge mentoringa za...\nDruštvo • Bosna i Hercegovina • Srbija\nU Sarajevu je počelo snimanje pet kratkih filmova koji će otvoriti ovogodišnji program Cannes Directors’ Fortnight 2019 (Quinzaine des réalisateurs). Filmovi...


Facebook za najmlađe: Predstavljen Messenger Kids – Jabuka.tv\nFacebook je do sada bio namijenjen samo korisnicima starijim od 13 godina, a od ovog tjedna Zuckerbergova kompanija “otvara se” i djeci od šest godina. Oni, naravno, neće moći otvoriti profil na Facebooku, no moći će koristiti novu aplikaciju Facebook Messenger Kids (koja je trenutno dostupna samo korisnicima iOS uređaja u SAD-u) koja će im omogućiti komunikaciju s rodbinom i prijateljima. Nakon instalacije aplikacije na telefon ili tablet, roditelji moraju odobriti kontakte s kojima njihovi najmlađi mogu komunicirati.\nOvako djecu neće moći kontaktirati, niti će oni moći komunicirati s nepoznatim ljudima (i seksualnim predatorima koji vrebaju na internetu i društvenim mrežama), već samo s kontaktima koje dopuste njihovi roditelji – na početnom ekranu nalazi se popis (dopuštenih) kontakata i oznaka koja pokazuje jesu li online.\nOsim dopisivanja, Messenger Kids omogućuje i slanje fotografija i videozapisa, videorazgovore (uključujući i grupni video chat) te korištenje GIF-ova, naljepnica i filtera za lica. Iako su iz Facebooka naglasili kako s ovom aplikacijom žele stvoriti sigurnu virtualnu okolinu za djecu u kojoj će moći komunicirati s najbližima bez straha, jasno je kako je jedan od ciljeva ove kompanije “uvući” ih u svoj ekosustav kako bi, kad navrše 13 godina, otvorili profil na Facebooku, a ne npr. na Snapchatu ili nekoj drugoj mreži.\nAplikacija je napravljena u suradnji s brojnim stručnjacima i nakon razgovora s tisućama roditelja, a kako su u pitanju djeca, unutar ove verzije Messengera neće se prikazivati oglasi, niti će se koristiti informacije o djeci za prikazivanje oglasa na drugim stranicama., prenosi Zimo.co\nDruštvene mreže Facebook Facebook Messenger\nXyz o Vlasniku “Violete” u Hrvatskoj zaglavila investicija teška 20 milijuna eura\nMarabella o Francuska: Pred crkvom iz sačmarice pucao u pravoslavnog svećenika pa pobjegao\nZa 18:22 o Povijesna deklaracija 32 države predvođene SAD-om: “Vlade imaju suvereno pravo zakonom zaštiti nerođeni život”\nMiki o Alen Jurilj slomio Olimpik u završnici utakmice za vrlo bitnu pobjedu Širokog


Medvedev: Za napad će odgovarati uprava aerodroma - Klix.ba\nDan nakon terorističkog napada Medvedev: Za napad će odgovarati uprava aerodroma\nMedvedev: Za napad će odgovarati uprava aerodroma\n25.1.2011. u 08:33\n1/8 Aerodrom Domodedovo 25. januara (Foto: Reuters)\n2/8 Aerodrom Domodedovo 25. januara (Foto: Reuters)\n3/8 Aerodrom Domodedovo 25. januara (Foto: AP)\n4/8 Aerodrom Domodedovo 25. januara (Foto: Reuters)\n5/8 Aerodrom Domodedovo 25. januara (Foto: Reuters)\n8/8 Dmitry Medvedev (Foto: AP)\nRuski predsjednik Dmitry Medvedev kazao je da će uprava aerodrom Domodedovo odgovarati za napad u kojem je poginulo 35 osoba, a više od 100 ranjeno, jer su propusti u osiguranju omogućili najmanje jednom bombašu da aktivira eksploziv.\n"Sigurnost na aerodromu nije bila na nivou", izjavio je Medvedev.\nJoš nije jasno koliko je bilo napadača, jer ruski mediji različito izvještavaju o jučerašnjoj eksploziji pozivajući se na izvore iz službe sigurnosti. Neki dužnosnici tvrde da je bilo troje, dok drugi tvrde da je napad izvelo dvoje terorista. Oboje su stradali u eksploziji.\n"Eksplozija je odjeknula kada je žena teroristkinja otvorila torbu. Zajedno s njom je bio muškarac, čija je glava otkinuta u eksploziji", rekao je neimenovani izvor, koji nije isključio mogućnost da su napadači željeli ostaviti torbu u aerodromskom holu, ali da je bomba detonirana slučajno ili daljinskim upravljačem.\nJedan izvor iz policije rekao je da je služba sigurnosti znala da teroristi planiraju napad na aerodromu, ali da nije uspjela locirati i privesti troje osumnjičenih za kojima je tragala.\n"Svi oni koji imaju odgovornost, koji donose odluke i uprava aerodroma moraju da odgovaraju. Riječ je o činu terora, tragediji", rekao je Medvedev.\nMeđu poginulima u napadu nema državljana Bosne i Hercegovine. Kako su izvijestili ruski dužnosnici, za sada je poznato da su među ubijenima Njemac, Bugarin, dvoje Britanaca, te Uzbekistanac, Kirgistanac, Tadžikistanac i Ukrajinac, prenosi AP.\nZa teroristički akt sumnjiče se čečenske militantne grupe. Podsjetimo, u martu prošle godine dogodio se jedan od najvećih bombaških napada u zemlji, kada su dvije žene-samoubice aktivirale eksploziv u moskovskom metrou i ubile 40 osoba.\nBomba je eksplodirala jučer u sali za međunarodne odlaske aerodroma Domodedovo.\nNeimenovani svjedok tvrdi da je bombaš, prije detoniranja 7 kilograma eksploziva vrištao: Sve ću vas pobiti!", prenosi BBC.\nMedvedev smatra da su za napad odgovorni teroristi iz Sjevernog Kakvkaza, te je priznao da su siromaštvo, korupcija i sukobi u toj regiji najveći unutrašnji problem Rusije.\nRuski predsjednik je naložio povećanje mjera sugurnosti u cijeloj Moskvi, pogotovo na prometnim tačkama.\nPodršku Rusiji u borbi protiv terorizma do sada su već dale brojne zemlje, među kojima su i Velika Britanija, Sjedinjene Američke Države, ali i Evropska Unija.


Nikolaj Vasiljević Gogolj prvu scenu svog čuvenog djela Revizor počinje riječima gradonačelnika: „Pozvao sam vas, gospodo, da vam saopštim veoma neprijatnu vijest. Dolazi nam revizor“. Ovu rečenicu u uređenim državama ponavljaju ne samo glumci na pozorišnim daskama već i oni koji upravljaju državnim novcem.\nZakon o Glavnoj državnoj kontroli, usvojen je na prijedlog Državnog savjeta i objavljen je 15. maja 1901. god. u „Glasu Crnogorca“\nAutor: Branislav Radulović, predsjednik Udruženja pravnika Crne Gore\nReformišući finansijski sistem, Knjaževina Crna Gora na početku XX vijeka, uvela je u pravni poredak Glavnu državnu kontrolu kao poseban računsko-sudski organ kontrole javnih finansija, sa zadatkom da vrši „pregled svih državnih računa“.\nZakon o Glavnoj državnoj kontroli, usvojen je na prijedlog Državnog savjeta i objavljen je 15. maja 1901. god. u „Glasu Crnogorca“.\nDatum usvajanja ovog zakona Senat DRI proglasio je za dan Državne revizorske institucije Crne Gore koja je, kao organ eksterne vrhovne državne revizije, ponovo uvedena u pravni poredak Crne Gore 2004. godine.\nSorbonski diplomac – prvi revizor\nZa prvog predsjednika Glavne državne kontrole bio je izabran Lazar Mijušković, koji je studije za rudarskog inženjera završio u Parizu (Sorbona).\nMijušković je prethodno bio crnogorski konzul u Skadru, a zatim je 1903. godine biran za ministra finansija, a kasnije je u dva navrata, 1906. i 1916. godine, bio je i predsjednik crnogorske vlade.\nLazar Mijušković, prvi predsjednik Glavne državne kontrole\nKnjaževina Crna Gora je usvajajući Zakon o Glavnoj državnoj kontroli dobila, za to vrijeme vrlo napredan zakon o državnoj eksternoj reviziji i uz Zakon o državnom budžetu koji je stupio na snagu 1. maja iste godine, napravila značajan iskorak u reformi svog finansijsko-pravnog sistema.\nPojam „Glavne kontrole“ kao državnog organa revizije završnog računa budžeta u crnogorskoj pravnoj literaturi prvi put se pojavljuje u dokumentu pod nazivom „Popis državnog uređenja Crne Gore“ iz 1873. godine.\nProjektom reformi državne uprave Knjaževine Crne Gore iz 1879. godine Glavna kontrola, iz ruku suverena prelazi na posebno tijelo koje ima pet članova, koje je imenovao Knjaz Nikola I. Zadatak Glavne kontrole, kao kolegijalnog organa, bio je da pregleda svake godine u novembru račune „sviju odjeljenja državne uprave“ i podnese izvještaj Knjazu. Pored ustanovljene obaveze redovne godišnje kontrole ona je mogla, u pojedinim odjeljenjima i „iznenadno zahtjevati račune na pregled“.\nOgledalo javnih finansija\nPrva ozbiljnija kontrola državnih finansija u Crnoj Gori izvršena je 1891, kada je Državni savjet donio odluku da se izvrši kontrola finansijskog poslovanja „u svu državu“. Ministarstvo finansija izradilo je posebno uputstvo po kome se kontrola sprovodila, tako da je i pored nepostojanja prethodno obučenih kontrolora ona dala rezultate. Otkrivene zloupotrebe u finansijskom poslovanju dovele su do toga da je nekoliko kapetana i državnih službenika otpušteno iz službe ili penzionisano.\nInače, prvi javni budžeti u Crnoj Gori ustanovljavaju se statutima gradova Kotora (1458. god) i Budve, a prvi državni proračun srednjevjekovne Crne Gore vezuje se za vladiku Danila i potiče iz 1723. godine, koji je u osnovi bio spisak dužnika.\nStatutom grada Budve bilo je uređeno da „ukoliko je nekome povjereno da ubira neki opštinski porez, naređujemo da je obavezan da ga ubira pravilno i po uputstvima i da o tome položi račun sudijama i vijećnicima. Ukoliko ne položi potpuni obračun, plaća na ime kazne četiri perpera i naknađuje štetu, a da više ne može dobiti državnu službu“.\nPrva revizija finansijskog poslovanja i budžetskih sredstava u Crnoj Gori, urađena od strane Glavne državne kontrole, obuhvatila je period od 1890. do 1902. godine. Najveće nepravilnosti otkrivene su u radu Ministarstva finansija, Ministarstva pravde i Sanitetskog odjeljenja Ministarstva unutrašnjih djela. Posebno su bile izražene pronevjere u Upravi pošta, telegrafa i telefona gdje je nađen manjak od 163.442 krune. Odlukom Državnog savjeta upravnik je suspenodavan sa službe, a za naknadu duga sekvestrirana mu je imovina, od koje je kasnije jedan dio prodat za 70.000 kruna. Prof. dr Mirčeta Đurović u svom dijelu „Crnogorske finansije“ posebno navodi ovaj slučaj pronevjere državnih sredstava i njihovog otkrivanja u postupku državne revizije.\nPregled državnih računa\nZakonom o Glavnoj državnoj kontroli, koji je imao 47 članova, podijeljenih u VIII glava, data su ovom ogranu vrlo velika ovlašćenja u postupku kontrole javnih finansija. On je imao zadatak da „pregleda, ispita i likvidira račune, vodi brigu o realizaciji budžeta, da se ne prekorači ni jedan izdatak po budžetu i da se ne dozvoli prenošenje budžetskih iznosa iz jedne budžetske partije u drugu“.\nSvi državni organi bili su dužni da zaključe svoje godišnje račune i dostave ih Glavnoj kontroli koja je imala pravo „da sudi i rješava o nedostacima“. Glavna državna kontrola trebala je da omogući valjanu primjenu Zakona o budžetu, da obezbijedi dosljednu realizaciju budžetskog sistema i da bude jedna od poluga u konstituisanju sistema samofinansiranja crnogorske države.\nKontrolu su vršili ,,računoispitači“, kako je zakon imenovao tadašnje državne revizore, koji su bili dužni svoje nalaze dostaviti članovima Glavne kontrole radi ,,nadrevizije“. Zakonom su bili uređeni postupci redovne kontrole kao i postupci ,,vanrednog pregleda kasa“.\nUstavno uređenje Glavne kontrole\nU Ustavu za Knjaževinu Crnu Goru iz 1905. godine Glavna državna kontrola bila je posebno normirana u zasebnom dijelu XI Ustava (čl. 170 – 175). Inače, ovaj Ustav imao je posebne djelove koji su tretirali „Državne finansije“ i „Državno imanje“ i u tom pogledu, kao i po pitanju ustavne definicije i normiranja vrhovne državne revizije, bolji je ustavni tekst od ustavnog rješenja koje je u crnogorski pravni poredak uvedeno 2007. godine.\nUstav iz 1905. godine posebno normira djelokrug Glavne države kontrole\nUstavna definicija ovog organa u čl. 170 glasila je: „Za prijegled državnijeh računa u Crnoj Gori postoji Glavna državna kontrola. Ona je zasebno državno nedleštvo i računski sud“.\nGlavna državna kontrola imala je predsjednika i dva člana koje je birala Narodna Skupština sa kandidacione liste, koju je sastavljao Državni savjet i na kojoj je predlagano dvaput onoliko kandidata, koliko je imalo „praznijeh“ mjesta. Predsjednik i članovi Glavne državne kontrole mogli su biti samo oni crnogorski državljani koji su navršili 30 godina života, koji su redovno završili fakultet ili višu stručnu školu koja je u rangu fakulteta i koji su proveli 10 godina u državnoj službi. Predsjednik ili jedan od članova Glavne državne kontrole morao je redovno završiti pravni fakultet.\nZadatak Glavne državne kontrole bio je da pregleda, ispravlja i likvidira račune državne administracije i „svijeh“ računopolagača prema državnoj kasi. Ustav je normirao da „Ona motri da se ne prekorači ni jedan izdatak po budžetu, završuje račune svijeh državnijeh uprava i dužna je prikupljati sve potrebne dokaze i obavještenja. Opšti račun državni podnosi se Narodnoj Skupštini sa primjedbama Glavne državne kontrole i to najdalje za dvije godine od završetka svake budžetske godine.“\nDRI – sljedbenik Glavne državne kontrole\nZakonsko uređenje Glavne državne kontrole i posebno njeno definisanje u Ustavu iz 1905. god. predstavlja i za današnje vrijeme primjenjiv i vrlo kvalitetan pravni dokument.\nSavremena Crna Gora na ponovno uvođenje državne revizije u svoj pravni i institucionalni poredak čekala je čitavih 103 godine. Usvajanjem Zakona o Državnoj revizorskoj instituciji 2004. god. ustanovljen je organ vrhovne državne revizije sa kolektivnim organom upravljanja (Senat), a 2007. god. ustavno je DRI definisana kao vrhovni organ državne revizije i u savremenoj klasifikaciji pripada četvrtoj - nezavisnoj kontrolnoj grani vlasti.\nTrendovi globalizacije uslovili su da se i u oblasti državne revizije postavi pitanje standardizacije postupaka revizije javnog sektora, institucija za reviziju i izvještaja o izvršenim revizijama. Vizija i potreba objedinjavanja iskustava, metoda i procesa rada dovela je do osnivanja Međunarodne organizacije za koordinaciju razvoja revizije rashoda, kao nezavisne asocijacija najviših nacionalnih institucija državne revizije. Međunarodna organizacija za koordinaciju razvoja revizije rashoda – MOVRI (izvorna skraćenica za INTOSAI) nastala je na I kongresu asocijacije održanom 1953. godine na Kubi i u trenutku osnivanja imala je 34 članice.\nDeklaracija o smjernicama za vršenje revizije - okvirna konvencija o smjernicma i pravilima državne revizije, (Magna Carta državne revizije) usvojena je u oktobru 1977. godine na IX Kongresu INTOSAI-a u Limi (Peru). Ovaj dokument značajan je za sve vrhovne revizorske institucije, koje su okupljene u organizaciji INTOSAI-a, jer predstavlja okvirni standard za postupanje u reviziji i imala je odlučujući uticaj na razvoj revizije javnog sektora.\nDržavna revizorska institucija Crne Gore na XIX Kongresu INTOSAI-a održanom u glavnom gradu Meksika primljena je novembra 2007. god. u punopravno članstvo svjetske organizacije državnih revizora, koja se održava svake treće godine i okuplja predstavnike nacionalnih vrhovnih državnih revizija, a po pravilu kongresima prisustvuju i predstavnici Ujedinjenih nacija i Svjetske banke. Kongresi INTOSAI održavaju se pod sloganom „Experientia Mutua Omnibus Prodest“ - zajedničko iskustvo benefit svih.\nDRI je u junu 2008. godine, na VII Kongresu EUROSAI u Krakovu, primljena u punopravno članostvo EUROSAI, od kada održava dobre profesionalne odnose sa Evropskim revizorskim sudom i nacionalnim vrhovnim revizorskim institucijama Evrope, što je omogućilo jačanje međunarodne saradnje, punu implementaciju međunarodnih revizorskih standarda za oblast javnog sektora i uspješnije osposobljavanje državnih revizora u Crnoj Gori.\nStoga, podsjećanja na institucionalne početke državne revizije u Crnoj Gori i dan objavljivanja prvog zakona o državnoj reviziji iz 1901 god. – 15 maj, vrijedi obilježiti ne samo kao dan Državne revizorske institucije Crne Gore i time, makar simbolično, napraviti vezu sa ovim vrijednim državno pravnim nasljeđem Crne Gore, već pritom i podsjetiti na osnovnu misiju i ulogu vrhovne državne revizije.\nMisao škotskog ekonomiste Dejdiva Hjuma koji je zapisao da „samo kontrola ljudskih radnji obezbjedjuje dobru vladavinu“ ili hrvatskog književnika Ivana Raosa „kad se vadi iz državne kase ne boli srce ni najveću škrticu“, potrebu ovog oblika kontrole slikovito najbolje opisuju i objašnjavaju.


RTS :: "Lavrov u Srbiju donosi poruku mira"\nPolitika "Lavrov u Srbiju donosi poruku mira"\nsreda, 21. feb 2018, 08:30 -> 09:25\nGlavna i odgovorna urednica "Sputnjika" u Srbiji Ljubinka Milinčić kaže za RTS da šef ruske diplomatije Sergej Lavrov u Srbiju dolazi sa porukom prijateljstva, mira, dobrih mamera.\nLjubinka Milinčić je, gostujući u Dnevniku RTS-a, rekla da su odnosi između Srbije i Rusije toliko dobri da se ne može reći da se mogu unaprediti.\n"To je ono razumevanje koje se ne očekuje, navikli smo na ultimatume, ucenjivanja i onda se teško navikavamo na činjenicu da neko može da nas posmatra prijateljski", napominje urednica Sputnjika.\nGovoreći o Lavrovljevoj izjavi da se pribojava da u Srbiji može doći do ukrajinskog scenarija, urednica Sputnjika navodi da je ta izjava naišla na nerazumevanje u jednom delu srpskih medija i političkog establišmenta.\n"Ona je krajnje jasna, Srbija je zemlja u kojoj veliki broj ljudi želi prijateljstvo sa Rusijom, ali i EU, jer smo mi u centru Evrope, mnogi od nas su se školovali u Evropi", ukazuje Milinčićeva.\nUkrajina je, objašnjava, drastičan primer.\n"Ukrajina je bila proruska i imala je manji deo evropski nastrojenih političara, kad su dovedeni u situaciju da moraju da se odluče, izašli su na ulice, ne slučajno, i desilo se šta se desilo. Snajperima su ih gađali kako bi izdržali otpor", navodi Milinčićeva.\nPrema njenim rečima, u odnosima Srbije i Rusije nema šumova.\n"Centar u Nišu nije problem, ali ga Zapad posmatra kao špijunski centar i smešno je da to čine oni koji imaju Bondstil na 100 kilometara odatle", navodi urednica Sputnjika.\nRusija na nas, kaže, ne vrši pritisak po tom pitanju.\n"Volela bih da se to reši, Rusija traži status koji ima Crveni krst. To je potrebno jer se za humanitarne potrebe uvoze razne stvari i prolazi se kroz administrativne procedure koje nisu potrebne", ukazuje Milinčićeva.\n1 Haradinaj sutra o novim merama protiv Srbije\n2 Ljajić: Priština radi na daljoj političkoj radikalizaciji\n3 Takse zbog kojih trpe svi\n4 Studenti nastavili mirne proteste u Kosovskoj Mitrovici\n5 Gazivode isporučuju vodu, prekid bi značio humanitarnu katastrofu


Meštani Vareva uskoro dobijaju asfalt - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovnaVijestiMeštani Vareva uskoro dobijaju asfalt\nMeštani Vareva uskoro dobijaju asfalt\nNovi Pazar – Meštani Vareva uskoro dobijaju asfalt. Brojna mehanizacija angažovana je na pripremnim radovima na deonici od 1900. metara lokalnog putnog pravca, koji će ovo naselje, asfaltnim putem spojiti sa Hercegovačkom ulicom.\nSedamdesetpetogodišnji Sait Škrijelj, jedan je od radosnih meštana Vareva, koji se nada da će poživeti dovoljno dugo kako bi osetio prednosti asfaltnog puta ispred svoje kuće. Zahvalan je, kaže, Gradskoj upravi i svima koji su dali doprinos da ovo naselje, asfaltnim putem povežu do Novog Pazara.\nI školarci iz Vareva, na svoj način se raduju asfaltu, jer znaju da će, istim putem, ali na brži i čistiji način stizati do škole.\nPripremne radove na lokalnom putnom pravcu Varevo – Novi Pazar, izvodi novovaroško preduzeće ”Putevi – Zlatar”. Kako najavljuju nadležni, ukoliko vremenski uslovi dozvole, asfaltiranje ovog putnog praca, u dužini od skoro dva kilometra, trebalo bi da počne u ponedeljak.\nPrethodni tekstU Beogradu promovisan novi BMW X6 (foto)\nSledeći tekstEuforija u Novom Pazaru pred Partizan navijači “slavili bakljama” (video)


Porodična kuća 220m2, Daljam - Podgorica - Domus Nekretnine | Krov vaše budućnosti\nPorodična kuća 220m2, Daljam – Podgorica\tDaljam\nVrsta nekretnine Kuća\tGrad Podgorica Naselje Mareza Cijena 170,000 € Blizu aerdromaPodgoricaPovršina (m2)220Sobe4Kupatila2Površina zemljišta550Sprat1Veličina garaže66Parking4Godina izgradnje2014OrijentacijaJugNamještenDaStruktura nekretnine4\nPorodična kuća na prodaju u naselju Daljam, blizu imanja Knjaz.\nKuća se sastoji iz prizemlja i jednog sprata, površine 220m2 i nalazi se na placu od 550m2. Iza kuće se nalazi garaža od 66m2 za 2 vozila. Kuća je stara 5 godina, potpuno je opremljena i veoma moderna.\nNa prizemlju se nalaze dnevna soba, trpezarija sa kuhinjom, hodnik, ostava, radna soba, kupatilo i vešeraj, dok se na prvom spratu nalaze 3 spavaće sobe sa terasama, hodnik i prostrano kupatilo sa djakuzijem.\nKroz cijelu kuću je sprovedeno parno grijanje na pelet, a uskoro bi trebalo da budu postavljene kamere. Udaljenost od imanja Knjaz je 2km, od hotela Hilton 10km.


Hezbolah stigao i do Europe | Politika | DW | 06.02.2013\nPrema informacijama bugarskih vlasti i Europola, iza napada na autobus u kojem su se nalazili turisti iz Izraela, izvršenog u srpnju 2012. godine, najvjerojatnije stoji libanonski pokret Hezbolah.\n„Dvojca osumnjičenih koji su sudjelovali u atentatu su pripadnici oružanih postrojbi libanonskog pokreta Hezbolah“, izjavio je bugarski ministar unutarnjih poslova Zvetan Zvetanov. Prema njegovim riječima, ova dvojca su između 2006. i 2010. godine živjeli u Libanonu, posjedovali su kanadsku i australsku putovnicu. Osim ove dvojce, osumnjičena je još jedna osoba. Sva trojca su posjedovala i krivotvorene vozačke dozvole, navodno izdane u Sjedinjenim Američkim Državama a u Bugarskoj, gdje su živjeli u trenutku napada, bili su prijavljeni pod lažnim imenima.\nNeposredno nakon napada u kojem je stradalo 6 osoba\nIzraelski premijer Benjamin Netanjahu zatražio je od Europske Unije da, kada je riječ o djelovanju Hezbolaha, „povuče konzekvence“. Time je još odlučnije zatražio od EU-a da Hezbolah proglasio terorističkom organizacijom. „Međunarodna zajednica mora konačno Hezbolah nazvati pravim imenom: to je teroristička organizacija. Europa mora o tome diskutirati i poduzeti prave korake, jer Hezbolah ima samo jedan cilj – teror“, rekao je Netanjahu. Drugim riječima, izraelski premijer smatra kako razlikovanje Hezbolaha kao političke snage u Libanonu i Hezbolah kao terorističke grupe jednostavno više nije održivo.\nAutor Christian Wagner / Željka Telišman\nKljučne riječi hezbolah, Libanon, Bugarska, Izrael, terorizam\nIzrael između sunitsko-šijitskih sukoba 19.11.2017


Klimatske promene – Страна 22 – Meteologos\nMeteorološke pojave su prirodne pojave\nBy Vladimir Bilak 26. јуна 2013. Klimatske promene\nKao što je svakoj (normalnoj i razumnoj) osobi poznato, klima se menja, ili bolje rečeno – fluktuira, varira ili osciluje. Znači, svi meteorološki parametri (klimatski elementi), odnosno sve meteorološke pojave (klimatski procesi) se ponašaju na isti način, i u savršenom su skladu sa svim ostalim (prirodnim) pojavama, što sve zajedno čini jedan prelepi mozaik savršenstva\nBy Vladimir Bilak 12. јуна 2013. Globalno zagrevanje, Klimatske promene\nDa li znate da je decembar 2010. godine bio drugi najhladniji mesec u Velikoj Britaniji od 1659. godine, odnosno od početka instrumentalnih merenja na tom području (???). Da, dobro ste pročitali – drugi najhladniji mesec, sa srednjom mesečnom temperaturom od -0,7 stepeni Celzijusa. Hladniji od njega je bio samo decembar iz 1890. godine, sa srednjom\nNeki zaključci o meteorološkim pojavama i učestalosti njihovog javljanja\nBy Meteologos 3. јуна 2013. Klimatske promene\nIzvedeni zaključci iz sledećih meteoroloških radova Nedeljka Todorovića, objavljenih u 6. svesci BEOGRADSKE ŠKOLE METEOROLOGIJE, 2013. godina: Podaci u tabeli 1 jasno pokazuju da poslednjih decenija, u periodu „klimatskih promena“, nema značajnih pomeranja analiziranih datuma. Srednji datum poslednjeg padanja snega u periodu od 1991. do 2013. godine, u poređenju sa podacima stogodišnjeg niza (1887-1986), praktično\nDinamika tropskih ciklona i globalno otopljavanje\nBy Meteologos 2. јуна 2013. Globalno zagrevanje, Klimatske promene\nOsnovni cilj ovog rada je da se utvrdi da li postoji veza između učestalosti tropskih ciklona i globalnog otopljavanja. Podaci za period 1970-2012. pokazuju da se broj tropskih ciklona na Zemlji smanjuje. Trend povećanja broja ciklona u severnom Atlantiku nije statistički značajan i posledica je metodoloških nepouzdanosti. Trendovi tropskih ciklona ne ukazuju na dominaciju rastućeg\nMeteorološke zablude, obmane i neistine_4\nBy Vladimir Bilak 28. маја 2013. Klimatske promene\nJoš jedan od medijskih nastupa (klimatskog alarmiste) gospođe Verice Gburčik, u kome ona govori o navodnom smanjivanju ukupnih količina padavina u Srbiji i u regionu jugoistočne Evrope, što naravno, nikako ne odgovara istini. Jer, meteorološki podaci govore upravo suprotno od njenih tvrdnji – ukupna količina padavina se u Srbiji povećala tokom poslednje decenije (2001-2010). Ali,


ANDREJ KOBJAKOV: SVETSKA KAPITALISTIČKA EKONOMIJA I NJEN SUMRAK | Naša Revolucija\nANDREJ KOBJAKOV: SVETSKA KAPITALISTIČKA EKONOMIJA I NJEN SUMRAK\n29 oktobar 2014\nAmerička elita smatra da će spasiti svoj položaj na račun vezivanja Evrope za sebe i njenog izvlačenja iz aktivnih veza sa Evroazijom, što bi kasnije, moguće je, isprovociralo sveobuhvatan konflikt između Rusije i Kine.\nNa pitanja odgovara kandidat ekonomskih nauka, predsednik uprave (direkcije) Instituta dinamičkog konzervatizma Andrej Kobjakov.\nAndrej Borisovič, prošle godine smo razgovarali o tome da SAD pokušavaju da nađu izlaz iz ekonomske krize pomoću započinjanja lokalnih ratova (Libija, Sirija). Od tada se situacija pogoršala. Ratovi se vode ne samo na Bliskom istoku, nego i u Ukrajini.\nZaista svet je u krizi. Situacija liči na Veliku depresiju 30-tih godina prošlog veka, koja je završena Drugim svetskim ratom. Ispada da stojimo na pragu Trećeg svetskog rata. Malo me teši prisustvo atomskog oružja. Ta činjenica koči (uzdržava) SAD da započne totalni rat protiv svojih konkurenata. Mada, ako se setimo istorije, oružje za masovno uništavanje je ponekad isklјučivano iz velikih vojnih poduhvata. Nemačka u vreme Drugog svetskog rata nije koristila hemijsko oružje, mada ga je u toku Prvog svetskog rata koristila više puta, kao, uostalom, i druge zemlјe. Zasad ne znamo za slučajeve upotrebe atomskog oružja u lokalnim ratovima. Ratovi se vode u Evroaziji, tako da SAD uz njihovu pomoć pokušavaju da oslabe svoje konkurente – Kinu i Rusiju. Shodno teoriji ekonomskih ciklusa Nikolaja Kondratjeva, depresivna faza razvoja svetske ekonomije će trajati otprilike do 2025. godine, tako da ćemo videti zaoštravanje konflikata. ...\nTo jest razgovori o postepenom izlasku svetske ekonomije nude želјeno za stvarno?\nDa. Ako pogledamo objektivne podatke, onda vidimo da nije došlo ni do kakvog pobolјšanja u svetskoj ekonomiji u poslednjoj godini. Posebno, ako se uzme u obzir nezaposlenost u SAD, po njihovim starim metodama, koje su bile preispitane 1990. godine, pokazuje se da broj nezaposlenih već premašuje 20% radno sposobnog stanovništva. Savremene metode brišu iz broje nezaposlenih one lјude, koji su oficijalno prestali da traže posao (izgubili svaku nadu). Vlasti SAD smatraju, da su ti lјudi prešli na samoosiguranje (samoobezbeđenje) (obrađuju svoj vrt ili prose milostinju). Istovremeno, u ekonomiji SAD duvaju se „baloni“. Prometi na berzanskom tržištu tuku rekorde, tako da se tamo lјulјaju ogromne sume. SAD-u je to potrebno da bi demonstrirale svoju snagu. Vidimo da svetski hegemon koji se gasi preduzima očajničke napore da sačuva svoj položaj i da se ne sruši. Upravo zato SAD i njeni saveznici vrše takav pritisak na Rusiju. Američka elita smatra da će spasiti svoj položaj na račun vezivanja Evrope za sebe i njenog izvlačenja iz aktivnih veza sa Evroazijom, što bi kasnije, moguće je, isprovociralo sveobuhvatan konflikt između Rusije i Kine. Pa i u prvoj polovini 20. veka Velika Britanija i SAD borile su se sa naglo ojačanom Nemačkom uz pomoć Rusije.\nAmerički analitičari ne skrivaju da je glavni njihov košmar savez Rusije s industrijski razvijenom Kinom i Nemačkom, kojima su životno potrebni ruski prirodni resursi.\nTo je zaista tako, jer bi takav savez postavio krst na američku svetsku prevlast. Upravo zato vidimo da SAD primoravaju Nemačku i EU da uvode sankcije Rusiji. Ja često komuniciram sa predstavnicima nemačkog biznisa, koji ili već rade, ili žele da rade sa Rusijom. Sprovodi se niz mera, koje ujedinjuju predstavnike ruskog i nemačkog biznisa. Nemačke kompanije su pokušale da se suprotstave uvođenju sankcija protiv Rusije. Informisani Nemci su mi anonimno to ispričali, da su predstavnici američke ambasade u Nemačkoj dolazili kod šefova najvećih korporacija i pretili im problemima na američkom tržištu ako oni „dobrovolјno“ ne ograniče svoju saradnju s Rusijom. Biznis ne želi konflikte, ali na njega se vrši ogroman pritisak. U politici je situacija još složenija. Oni lјudi, koji su raspoloženi za partnerstvo s Rusijom, u većini evropskih zemalјa su u opoziciji. Očigledno je – da je danas kancelar Nemačke Gerhard Šreder, bila bi sasvim druga situacija i SAD bi se morale ponašati uzdržanije.\nAli borba se nastavlјa. Nadajmo se da će zdrav razum pobijediti. Ako je reč o Kini, onda u uslovima pogoršanja odnosa Rusije sa SAD i EU ova zemlјa otkriva perspektivu za sebe. Kineske kompanije, prirodno, žele da ojačaju svoje pozicije na ruskom tržištu. Analogna mišlјenja iskazuju predstavnici zemalјa Latinske Amerike, a takođe Turske i Irana.\nA i sa Kinom će pokušati da nas posvađaju.\nHoće, naravno. Ali i mi ovde moramo štititi svoje interese, da se ne bismo ugušili u čvrstom zagrlјaja Kine. Očigledno je, Kina ima i novac i iskustvo realizacije ogromnih infrastrukturnih projekata, i tehnologije koje su oni prikuplјali od zemalјa Zapada. U poslednje vreme Rusija pokušava da stvori Evroazijski savez, zasad od zemalјa koje su ranije bile u sastavu SSSR. Ali, tu se već sudaraju naši interesi sa kineskim. Posebno je to primjetno u Centralnoj Aziji. Kirgizija, Uzbekistan, Kazahstan, Tadžikistan i Turkmenistan sarađuju, kako sa Rusijom, tako i sa Kinom. Pri tom, Kina se ovde ponaša mnogo aktivnije. Da bi se sačuvao balans interesa i da se ne dopusti rusko-kineski konflikt, treba iskoristiti sve mogućnosti. Tu mislim i na razvoj saradnje u okviru BRIKS i ŠOS (Šangajske organizacije saradnje).\nU poslednje vreme mnogo se razgovara o stvaranju finansijskog sistema, alternativnom dolarskom. Da li je moguća pojava takvog sistema?\nTakav sistem već postoji. Kina ga je stvorila na bazi juana. Nedavno se, na primer, pojavila informacija da je Šangajska berza počela trgovati fjučersima za zlato. Dakle, Kina će učestvovati u formiranju svetske cijene za taj strateški aktiv, koji se odavno smatra osiguranjem valute. Kina stalno kupuje ogromne količine zlata na svetskom tržištu. Pri to informacije o zalihama zlata Kine nisu obnavlјane već nekoliko godina. Mene neće začuditi ako u najskorije vreme bude objavlјeno da zalihe zlata Kine iznose 4-5 hilјada tona, a ne 1 hilјada tona kako se smatra. Na taj način, Kina će doći na drugo mesto posle SAD po količini zaliha.\nOvih dana ministar finansija Velike Britanije je izjavio da juan ima sve šanse da postane nova svetska rezervna valuta i Englezi su odlučili da u tome učestovuju. Naročito su raspodelili obligacije, koje se nominuju u juanima. A ako pogledamo zemlјe koje su lideri po obimu trgovine za juane, onda tu vidimo istu tu Veliku Britaniju, a takođe Nemačku i Francusku. Prijašnji lider Singapur zauzima tek četvrto mjesto. Juan je već postao svetska trgovinska valuta. Uskoro će on biti i rezervna valuta, budući da će biti osiguran zalihom zlata Kine. Ogromni obim neosiguranih dolara guši svetsku ekonomiju. U najskorije vrijeme videćemo pokušaje Kine da veže juan za zlatni standard. Kako je poznato, SAD su napustile osiguranje dolara zlatom početkom 70-tih godina. Rezultat toga je da virtuelnog novca u svetu ima sto puta više, nego robe koja se za njih može kupiti.\nKakva je perspektiva ruske rublјe?\nHajde da budemo realni. Udeo ruske ekonomije u svetskom BDP-u iznosi, prema raznim ocjenama, 2-4%. Spajanje sa našim pokazatelјima Kazahstana i Belorusije neće značajno pobolјšati situaciju. Očigledno je da su nam potrebni jaki saveznici, da bi igrali značajnu ulogu u svetu. Takvi saveznici mogu biti Iran, Vijetnam, Turska, a zatim i Indija. Te zemlјe pokazuju jako interesovanje za integracione inicijative Rusije. U tom centru moći može početi da cirkuliše valuta, koja je potencijalno sposobna da postane svetska. Danas je rublјa regionalna valuta. U Evroazijskom savezu na njoj se obnavalјa više od 90% robne razmene. Nije tajna da Rusija ima mnogo sirovina uglјovodonika, metala, među njima i zlata. Ti resursi u celosti mogu postati osiguranje rublјe, posebno u uslovima svetske ekonomske krize.\nA kako zemlјe Zapada mogu rešiti problem svoje ogromne zaduženosti? Da li će objaviti bankrot?\nPre računaju na hiperinflaciju. Tim putem one već idu. Inflacija će se posmatrati na razne načine. Dok postoje zemlјe sa jeftinom radnom snagom, potrošačke robe su jeftine, ali to ne znači da inflacije nema. Ako pogledamo na umetnička dela ili kolekcionarska vina, videćemo da njihova cijena stalno raste. SAD ne mogu objaviti bankrot, budući da njihovo mesto u svetu brzo može zauzeti Kina. Bankrot SAD je moguć samo u slučaju nekog globalnog rata, kada saveznici budu prinuđeni da se drže Amerikanaca.\nAmerički analitičari se nadaju da će Kina pre ili kasnije uroniti u ambis nestabilnosti. Oni stalno računaju na nemire u Kini.\nNestabilna Kina bi zaista pomogla SAD da zadrže svoj dominantan položaj u svetu. Ali ja ne mislim da ćemo u skorije vreme videti nestabilnu Kinu. Kineska elita je mnogoslojna, armija, na primjer, nikada neće dopustiti građanski rat.\nSAD same preživlјavaju probleme sa unutrašnjom stabilnošću. U poslјednje vreme broj stanovnika raste isklјučivo na račun crnaca (Afroamerikanaca). Prema prognozama 2050. godine crnci će postati većina u SAD. Kao rezultat toga, zemlјa se suočava sa snažnim socijalnim konfliktom: većina penzionera će biti belci, a izdržavaće ih latino-amerikanci i Crnci. Već sada često čujemo o oružanim sukobima u SAD na rasnoj osnovi. Osim toga, u susednom Meksiku faktički se vodi građanski rat. Pritom rat se vodi u regionima pograničnim sa SAD, a ne u unutrašnjosti zemlјe. Od 2006. do 2013. godine, u toku sukoba narko-kartela i vojnih jedinica, ovdje je poginulo više od 70 000 lјudi, među njima oko 100 građana SAD. Nestabilnost se iz Meksika u potpunosti može preneti na južne države SAD, gdje već ima više Latino-amerikanaca nego belaca. Kako je poznato Teksas i Kalifornija su ranije ulazile u sastav Meksika i osvojeni su od strane SAD u 19. veku. Mnogi istraživači smatraju da, prije ili kasnije, ove države mogu tražiti nezavisnost od SAD. 2013. godine u Teksasu je proizvedeno više od 35 % nafte SAD. A Kalifornija, sa svojom Silicijumskom dolinom, je centar razvoja visokih tehnologija. Kako je poznato u Kini nema američke dijaspore, a kineska dijaspora u SAD je veoma mnogobrojna, tako da je to veliko pitanje ko koga destabilizuje.\nAmerikanci su gajili veliku nadu da će uspeti da destabilizuju finasijski sistem Kine kada ona postane potpuno otvoren. Ali, zasad, Kinezi otvaraju svoje finasijsko tržište veoma oprezno i uspevaju da iskoriste svetski finasijski sistem za svoje interese. Mada u Kini ima problema u finasijskom sektoru, posebno, veoma značajan dio pripada takozvanim lošim dugovima.\nMalo njih danas mogu da zamisle realni obim ekonomije Kine. Realni kineski BDP u najmanju ruku duplo premašuje američki. Shvatate, kada je kupovna cena velikog plazma televizora iznosila 120 dolara, u SAD su ga prodavali za 3, 500 dolara, a na kineskom tržištu takav televizor se mogao kupiti za 400 dolara. To govori o tome da BDP Kine, izračunat prema paritetu kupovne moći, može biti znatno viši nego u SAD ili u EU. Pri tom, ekonomski rast za 7,2 % na godinu dovodi do udvostručenja BDP-a za 10 godina. Raste za 7,5 % godišnje, a SAD praktično tapkaju u mestu. Nije tajna, da 80 % BDP-a SAD pripada sektoru usluga. Činjenično SAD nije više velika industrijska država. Jedini sektor industrije, u kome su Amerikaci sačuvali liderstvo, je proizvodnja oružja. Upravo zbog toga oni stalno započinju ratove – bombe i rakete moraju eksplodirati, inače oni će veoma brzo napuniti sva skloništa.\nU vezi s tim, očigledno je, Amerikanci će pokušati da destabilizuju situaciju u Rusiji.\nNaravno, hoće. U ratu kao u ratu.\nPrevod: Milana Babić


Sten Vavrinka neočekivano poražen u 1. kolu turnira u Rimu! | Meridian Sport - Najnovije sportske vijesti\nNaslovna Tenis Sten Vavrinka neočekivano poražen u 1. kolu turnira u Rimu!\nSten Vavrinka doživio veliku blamažu. Trostruki gren slem šampion je ispao u 1. kolu Mastersa u Rimu od 249. tenisera svijeta i to na dodatno šokantan način. Sten je bio toliko loš da je prvi set protiv Italijana Lorenca Musetija izgubio rezultatom 6:0! Museti je slavio 2:0, a u drugom setu je bilo dosta više borbe – 7:6.\nProsto je nevjerovatno da je 18-godišnji Italijan u prvom setu dopustio tek 13 poena Vavrinki i napravio takozvani “krompir” na semaforu.\nVavrinka je prethodnih nedelja igrao čelendžere u Pragu, gde je jedan turnir i osvojio ali se pokazalo da mu to nije bilo dovoljno. Museti je igrao perfektno i zabiljeležio najveću pobjedu u svojoj karijeri.\nMuseti je rođen 2002. godine, te godine kada je Sten Vavrinka postao profesionalac i prvi put se upisao na ATP listu.\n18-year-old 🇮🇹 @lorenzomusetti_ was born the year Stan Wawrinka turned pro in 2002.\nLast night in Rome, he beat the 3x Grand Slam champ 6-0, 7-6. How's that backhand 😳 #IBI20 pic.twitter.com/jFNVWabxpH\nLorenca Musetija u drugom kolu čeka Kei Nišikori, pa ostaje da vidimo hoće li mladi Italijan moći do nove pobjede.\nPrethodni tekstĐoković kreće po novu titulu!\nSledeći tekstPred sami start u Rimu, Novak ima lijepu poruku na svom instagram profilu!\nSofro 16 septembra, 2020 At 11:19\nJa se od sramote neko vrijeme ne bih pojavljivao,smijesno sta mu je mali uradio\nMatija 16 septembra, 2020 At 11:27\nGledao sam meč, i nevjerujem svojim očima. Kao dvije lijeve ruke!\nSutjeska 16 septembra, 2020 At 11:31\nSport je to…Dešava se ovakvi porazi….Svaka čast klincu što se nije uplašio već je izašao da odigra najbolje što umije i zna na kraju je dobio meč….Treba mu čestitati nevezano na trenutni rejting.\nAleksa 16 septembra, 2020 At 11:31\nAli bitno je da je u top 11 najzanimljivijih igraca, kao sto rece novinar Tajmsa. Sto ne moze da osvoji gem je manje bitno.\nMaradona 16 septembra, 2020 At 11:32\nVavrinka jeste izgubio,ali on je velik teniser i nikada ga ne treba omalovazavati.Sport je to,desava se.Vavrinki ocigledno nije fokus tenis vec nesto drugo.Vavrinka kada igra svoju igru muku muce njegovi protivnici.\nDzordz 16 septembra, 2020 At 13:09\nSten ne lici na sebe .\nNemaju način da ga pobijede na terenu pa blistaju na Twitter-u!\nLucija Anđelić - 23 aprila, 2020 7


View Profile: zokis - PES Serbia\n3253 replies | 283829 view(s)\n804 replies | 121587 view(s)\nProbaj jos da ocistis komp od virusa,ali generalno problem je do u.srane igre. Ja I ne igram pes svaki dan,pa opet mogu da Kazem da ima dosta meceva gde veza nije kako valja. Ne vredi se nervirati,ili nadji drugu igru,ili drugu zanimaciju :) . Evo mec od juce : https://www.youtube.com/watch?v=PZlUtfyfyQg Evo speed test uradjen,sa sve pokrenutim...\nDLC 4.00 Changelog: New players: 240 http://pesdb.net/pes2019/?page=dlc4-new-players Modified players: 5100 http://pesdb.net/pes2019/?page=dlc4-modified-players Transfered players: 437 http://pesdb.net/pes2019/?page=dlc4-transfered-players\nZbog virusa( nije A(H1N1) :) ) koji mi je komp pokupio mozda necu moci da odigram sve meceve! Koliko znam uprava je dala obavestenje da se nece pisati sluzbeni ovu sedmicu,ali eto lakse mi je ovako da obavestim sve menadzere nego da pojedinacno odgovaram I objasanjavam sve na pm. Posto se verovatno radi o svchost.exe virusu, nije ga lako...\n112 replies | 5601 view(s)\nLoki87 replied to a thread Glas naroda in Menadžer Liga\nNi ja nisam vidio ovo za pakete sto je gustavo naglasio. Nego pored toga,ja cu da izdvojim jos neke stvari. Pokusao sam da nadjem da li je uopste negde i pomenuto to oko paketa I primetio sam da kada se ide na Pravila igre->pa na forum da se pogledaju poslednje promene, link vodi na pravila igre vezane za ps4. Takodje,prvi put sam u barazu,i vidim...\n274 replies | 12786 view(s)\npilojac85 replied to a poll Anketa 2 in PSML PS4\nKad bi ovo postalo praksa mislim da minimum jedno 5-6 ljudi ne bi "imalo vremena" da igra sa Krletom. Uvek problemi sa povezivanjem i ulaskom u sobu. Iz 10 puta mora da se pokušava ili da on napravi sobu pa onda protivnik uđe pa Krle izađe pa opet uđe, kad je gost. Posle naravno kašnjenje komandi po pola sekunde itd. Po testiranju ima odličan net,...\n41 replies | 2340 view(s)\nThanked 446 Times in 237 Posts


Direktni prenosi mečeva 23.kola Prve lige Srbije\nPred nama su mečevi 23.kola Prve lige Srbije u takmičarskoj sezoni 2018/19, a na programu su u sredu. Ovoga puta bićete u prilici da pratite jedan direktan televizijski prenos, meča Metalac – Sloboda.\nMETALAC – SLOBODA (sreda 27.februar, 18:00 časova, TV Arena sport 2)\nEkipa Metalca iz Gornjeg Milanovca u okviru 23.kola Prve lige Srbije na svom stadionu dočekuje goste iz Užica, ekipu Slobode. Domaći tim je tokom jesenje polusezone ostvario deset pobeda, uz osam remija i četiri poraza, pa sa 38 bodova na svom kontu trenutno zauzima 6.mesto na tabeli. Gosti su tokom jesenje polusezone ostvarili samo tri pobede, uz četiri remija i čak petnaest poraza, pa sa 13 bodova na svom kontu trenutno zauzimaju pretposlednje 15.mesto na tabeli. Prethodni susret ova dva rivala odigran u Užicu završen je pobedom ekipe Metalca, a rezultat je bio 0:2 (0:0). Obezbeđen je direktan televizijski prenos ovog susreta na drugom programu TV Arena sport, sa početkom u 18:00 časova.\n1 Kabel 5 15\n2 Radnički 1923 5 13\n3 Kolubara 5 12\n4 OFK Žarkovo 6 12\n5 Borac 1926 6 10\n6 Grafičar 6 8\n7 Jagodina 5 8\n8 Železničar 5 7\n9 IMT 5 7\n10 Budućnost D. 5 7\n11 Radnički P. 5 7\n12 Trayal 5 6\n13 Loznica 5 5\n14 Zemun 5 4\n15 Radnički SM 6 3\n16 Dubočica 5 3\n17 Dinamo 5 3\n18 Sloga 5 1\n(5.Kolo) 14.09.2020 19:00\n(5.Kolo) 14.09.2020 17:00\n(5.Kolo) 13.09.2020 16:30\n(5.Kolo) 12.09.2020 19:30\n(5.Kolo) 12.09.2020 16:30


Dojče vele: Spoljna politika Zelenih izaziva raskole u nemačkoj vladi\n„Berbok želi mnogo toga da promeni, da politici ljudskih prava i i zaštite klime da novu ulogu. S druge strane, kancelar Olaf Šolc iz SPD preferira kontinuitet, nastavak politike Angele Merkel“\nNova nemačka ministarka spoljnih poslova Analena Berbok započela je mandat bez oklevanja i s mnogo elana. Ali u perspektivi, njena politika bi mogla da izazove mnogo svađa u novoj vladi, smatra novinar DV Jens Turau.\nZa novu nemačku ministarku spoljnih poslova Analenu Berbok iz Zelenih se zaista ne može reći da joj nedostaje elana. Tek što je preuzela funkciju, a već je krenula u akciju: nastupne posete Parizu, Briselu i Varšavi, sastanak ministara spoljnih poslova G7 u Liverpulu, konferencija o razoružanju u Švedskoj.\nMinistarka zna da bude i energična. Nakon presude za ubistvo u berlinskoj četvri Tirgarten, u kojoj se izričito navodi da je ubica delovao u ime ruskih vlasti, Berbok je dvojicu službenika ruske ambasade proglasila nepoželjnim i pozvala ambasadora Rusije na razgovor. Četrdesetogodišnja političarka Zelenih skreće pažnju na sebe.\nPromene protiv kontinuiteta\nČini se da će spoljna politika postati stalna mesto sporova unutar nove nemačke tzv. „semafor-koalicije“, koju čine socijaldemokrate (SPD), Zeleni i liberali (FDP). Grubo govoreći, linije sukoba idu ovako: Berbok želi mnogo toga da promeni, da politici ljudskih prava i i zaštite klime da novu ulogu. S druge strane, kancelar Olaf Šolc iz SPD preferira kontinuitet, nastavak politike Angele Merkel. Pre ili kasnije doći će do svađa.\nPrimer Kine: kabinet kancelara ne poriče da je Šolc još sredinom oktobra, mnogo pre nego što je zvanično izabran za novog šefa vlade, obavestio rukovodstvo u Pekingu da će se malo toga promeniti u nemačkom kursu prema Kini. Ekonomski interesi su u fokusu, navodno je glasila ta poruka. Prema pisanju nekoliko novina, poruku je – opet navodno – preneo predsednik Saveta EU Šarl Mišel. Da podsetimo, Zeleni i FDP uspeli su da obezbede da se u koalicionom sporazumu nemačke vlade eksplicitno spomenu kršenja ljudskih prava, na primer u Hongkongu.\nBerbok se zalaže za politiku koja se zasniva na vrednostima, ali ostaje nejasno šta to konkretno znači. Moćni šef poslaničke grupe SPD u Bundestagu, Rolf Micenih već je pokazao novoj ministarki spoljnih poslova gde su njene granice onda kada je, na ogorčenje Zelenih i FDP, rekao da se spoljna politika u velikoj meri određuje u kabinetu kancelara. To je, pogotovo u evropskoj politici Nemačke, jednostavno činjenica – koliko je samo ministara spoljnih poslova to moralo bolno da iskusi pod Angelom Merkel…\nPrimer Rusije: oštra reakcija Analene Berbok nakon presude za ubistvo u Tirgartenu sigurno će naići na odobravanje svih članova nemačke vlade. Međutim, uopšte nije jasno da li se već završeni gasovod Severni tok 2, kako to misli ministarka, zaista neće pustiti u rad. Naravno, ako Rusija napadne Ukrajinu, to onda jeste opcija za Evropljane. Ali tek tada.\nSocijaldemokrate su bili i ostali pobornici poslovanja sa Rusima kada je reč o gasu. Kancelar Šolc je po pitanju gasovoda kratko izjavio da to više nije politički problem i je pitanje samo da li će nadležne službe da ga odobre ili ne. Šolc pritom dobro zna da će Nemačkoj biti potreban gas kada se iduće godine ugase i poslednje nemačke nuklearne elektrane, a ekspanzija obnovljivih izvora energije ne bude ubrzana onim tempom kako to žele Zeleni.\nKlima postaje zadatak nemačke diplomatije\nPrimer nuklearnog razoružanja: Berbok se zalaže za manje nuklearnog oružja, što je ponovila i u Švedskoj. Ali u Nemačkoj je još uvek stacionirano američko nuklearno oružje koje bi, u slučaju nužde, moglo da se lansira i iz nemačkih aviona. To se u žargonu NATO zove „Nuclear sharing“ i to će tako ostati i pod novom vladom. Nemci čak žele da za to kupe i nove avione. Zalaganje za manje nuklearnog oružja ostaje, dakle, samo apel nove ministarke i ništa više.\nIpak, pametan je potez to što je Analena Berbok preuzela odgovornost za međunarodne pregovore o klimi – to je u Nemačkoj do sada uvek vodilo Ministarstvo zaštite životne sredine. To sada daje novu vrednost Ministarstvu spoljnih poslova i logičan je korak za jednu ministarku iz redova Zelenih.\nSve u svemu, nemačka spoljna politika sada je uzbudljivija nego što je donedavno bila i to se može samo pozdraviti.\nIzvor Dojče vele, 21. decembar 2021.\nPreporučujemoAnalena BerbokDojče VeleZeleniJens TurauNemačkaOlaf ŠolcSPDspoljna politika Nemačke


Словеначки лист: ЕУ личи на Југославију уочи распада - Јадовно 1941. - КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nSlovenački list: EU liči na Jugoslaviju uoči raspada\nSlovenački poslovni dnevnik “Finance” ocijenio je danas da Evropska unija trenutno podsjeća na Jugoslaviju uoči raspada.\nEU Foto: RTRS\nLjubljanski list u uvodniku iznosi sliku o EU “uoči predstojećeg referenduma o odlasku Britanije iz tog bloka, uspona radikalnih političkih snaga, manje ili više nasilnih izmjena granica u susjedstvu i savršeno mirnog ponovnog uvođenja granica u nekada otvorenoj evropskoj zoni”, prenosi STA.\n“Izgleda da više niko ne vjeruje u takvu EU. Čak ni predsjednik Borut Pahor kao vječiti optimista ne krije sumnju da EU može da opstane ovakva kakva je”, piše list, a slovenačka agencija podsjeća da je Pahor prošle nedjelje govorio na skupu posvećenom produbljivanju evropske integracije.\nPahor je, međutim, govorio i o svojoj viziji o “ujedinjenim evropskim državama”, za koju slovenački list ocjenjuje da danas zvuči izvodljivo koliko je 1989. godine to bio plan o reformi jugoslovenske federacije koji je iznio njen posljednji premijer Ante Marković.\nJoš jedna stvar, podsjeća ljubljanski dnevnik na vrijeme koje je prethodilo raspadu Jugoslavije, a to je debata o fiskalnoj uniji.\nBaš kao što su slovenački poreski obveznici svojevremeno opravdano dovodili u pitanje korist o izdvajanju novca za Kosovo i druge siromašnije dijelove federacije, mnoge bogate države članice EU se danas pitaju zašto bi trebalo da izdvajaju novac za neke siromašne zemlje, a da čak ne znaju ni gdje se one nalaze, navodi STA.\n“Jedna od njih je susjedna Austrija, gdje je kancelar Verner Fajman juče podnio ostavku zbog loših izbornih rezultata, dok krajnjoj desnici ide na ruku ovakva situacija. Sumnjam da iko ko u Sloveniji pamti vrijeme od prije 25 godina, može da zavidi Britancima, Nijemcima ili Austrijancima na njihovom pragmatičnom samoljublju”, stoji u tekstu.\nAko slovenačke kompanije mogu da prežive lakrdiju vlade Mira Cerara, preživjeće i izlazak Britanije iz EU, ocjenjuje slovenački list u zaključku komentara pod naslovom “Ko može da preživi Cerara, ne boji se Bregzita”, navodi STA.