Perspertiva pazarske ekonomije - Stranica 3 - Biznis-Ekonomija - Otvoreni Forum - Novi Pazar\nPetak, 15. Maj 2009\nLOKACIJA TEKSTILNOG KOMBINATA NAJPOVOLJNIJA\nNovopazarska gradska uprava „kandidovala“ je imovinu Tekstilnog kombinata „Raška“ za novu industrijsku zonu. Na 16 hektara moglo bi da se smesti najmanje osam novih investitora i otvori se nekoliko stotina novih radnih mesta.\nU ovom gradu se očekuje da Vlada Srbije donese odluku o podržavljenju ovog nekada najvećeg novopazarskog kolektiva. Po mišljenju Ramiza Paljevca, načelnika Gradskog odeljenja za privredu, podržavljenje TK Raška, gde bi 51 odsto kapitala država bila vlasnik, i davanje na upravljanje gradu bila šansa da se na tom prostoru gradi industrijski park jer „nemamo drugog prostora da se grade industrijske zone“.\nJedna od važnih tema koje je gradsko rukovodstvo pokrenulo u razgovoru sa Vericom Kalanović, ministarkom za NIP, bila je upravo finansijska pomoć za izgradnju industrijske zone i opet se kao najpovoljnije rešenje nametnula lokacija Tekstilnog kombinata. Kako je rekla ministarka Kalanović „treba da se izvrši detaljan uvid u infrastrukturu, pa ćemo moći da predvidimo šta ona znači za budućeg investitora“. Istim povodom u Novom Pazaru su boravili predstavnici konsultantske firme koju je angažovala Agencija za privatizaciju za izradu projekta razvoja industrijskog parka tekstilne industrije. Zoran Anđelković, predstavnik te konsultantske kuće, rekao je da će najverovatnije u narednih mesec dana biti oformljeno preduzeće za upravljanje parkom. „To je dug proces, zasnovan na imovini TK „Raška“, koja prethodno treba da se očisti od dugova, koji će biti isplaćeni na osnovu prodaje dela imovine Tekstilnog kombinata“, naglasio je Anđelković. Nije rekao kolika su dugovanja ovog kolektive jer „nije njegova nadležnost“.\nZa industrijsku zonu nudi se i lokacija na kojoj se nalazi preduzeće „Vojin Popović“, koje je u stečaju od novembra 2005. godine. Oba preduzeća imaju izgrađenu infrastrukturu, ali je dotrajala i morala bi da pretrpi dodatne radove. Slobodnih površina ima u okolini grada, ali ne poseduju nikakve infrastrukturne objekte i ulaganja u izgradnju industrijske zone na tom prostoru iziskivalo bi znatna sredstva, kojih u gradskoj kasi nema.\nE. HALILOVIĆ | 28. 01. 2010. - 11:01h | Komentara: 0\n- Do sada, nažalost, nemamo nikakvu privrednu saradnju sa arapskim svetom, ali pokušavamo da je uspostavimo. Pre dva meseca jedan bogati biznismen izrazio je želju da iz našeg kraja kupuje zdravu hranu, pre svega meso i mesne prerađevine. Pokušavamo da naše firme „Alivo“ i „Turković“ povežemo sa Dubaijem kako bi izvezli svoje kvalitetne mesne proizvode - kaže Šefkija Halilović, koordinator ekonomske agencije SEDA, dodajući da se u Dubai mogu izvesti sir i bivoleći kajmak za koji su Arapi posebno zainteresovani.\nI trgovci iz Alžira su se nedavno preko agencije SEDA interesovali za uvoz nameštaja. Tutinski i novopazarski proizvođači nameštaja („Tahirović“, „Numanović“, „Avis“, „Dalas“, „Elan“...) među boljima su u Srbiji, ali do sada nisu izvozili u arapske zemlje.\n- Imao sam pregovore sa biznismenima iz Libije, ali kod njih nisam prepoznao poslovnost i ozbiljnost, tako da posao nije realizovan - rekao je direktor „Elana“ Medžid Fakić.\nVlasnik fabrike nameštaja „Avis“ Merfaz Kurtanović kaže da je glavni problem nedostatak kontakata.\n- Imamo kvalitetan nameštaj koji odgovara svim svetskim standardima. Nije teško ni transportovati robu u arapske zemlje, imamo i pristojne cene, ali nemamo prave kontakte, nemamo nekoga ko bi nas povezao sa ozbiljnim uvoznicima - smatra Kurtanović.\nKoordinator NVO „Građanski forum“ Dejan Mihajlović smatra da bi i sami privrednici morali da učine korake ka strancima koji bi eventualno kupovali robu iz našeg kraja.\n- Pravo je pitanje zašto naši privrednici ne učestvuju na sajmovima u bliskoistočnim zemljama ili da odu i obiđu eventualne kupce, jer je došlo vreme velike svetske konkurencije, pa bi i sami proizvođači morali da nađu način da priđu kupcima, čak i na drugim kontinentima - zaključio je Mihajlović.\nProsto se covek zapita sta rade ona dva "nasa"ministra,trista puta su bili u Tursku,ali izgleda samo turisticki,jer u suprotnom bi ova firma danas dala oglas da trazi 500 radnika iz Pazara a ne Leskovca.\nSramota,zalosno,da covek pukne...\n@ Tashke: Neverovatno !! Stvarno da covek ne poveruje.\nMakar ce Leskovac profitirat.\nČetvrtak, 20. Januar 2011\nA oni nasi futovi se onoliko ufulavase turcima i opet nista! U pravu je nas Muftija sto je organizovao proteste tog dana!!! Cim je policija njih cuvala to znaci da je na nasoj strani bila pravda!!! Video i erdogan da se tu radi o laznim srbima pa je poslao svoje preduzetnike kod pravih, a za nas ga bas briga!!! Sledeci put mu je bolje da ne dolazi, napravicemo blokadu grada da ne moze da udje! A suljovci nek se dobro pripaze, onaj jedan sto je dobio po tintari je samo primer! Nama treba samo Muftija i NIKO vise!\nOtvorićemo veliku fabriku u Leskovcu i u prvoj godini zaposliti oko 500 ljudi, a ukoliko posao krene dobro, u drugoj godini povećaćemo broj zaposlenih možda i do 1.500 - kaže za „Blic“ Taner Bujkačin, vlasnik istanbulske kompanije za proizvodnju odeće od džinsa „Jeanci Istanbul“, posle jučerašnjeg razgovora sa gradonačelnikom Leskovca i predstavnicima Tržišta rada i Škole za tekstil i dizajn.\nBujkačin kaže da je njegova kompanija, za koju u Turskoj radi tri hiljade ljudi, izabrala Leskovac i Srbiju u konkurenciji od nekoliko zemalja, kao što su Egipat, Sirija i Ukrajina.\n- Za Leskovac smo se odlučili zato što smo naišli na dobar prijem gradonačelnika i njegovih saradnika, a znamo da je ovaj grad kolevka srpskog tekstila i da ima mnogo nezaposlenih.\nOvde mi je rečeno da ima 1.500 nezaposlenih tekstilaca, a nama treba mnogo više. Mi smo kompanija sa tradicijom dugom preko 50 godina. Došli smo ovde da ostanemo i da širimo proizvodnju, zato Leskovčani mogu da nam veruju - objašnjava vlasnik firme koja je u prošloj, kriznoj godini ostvarila dobit od 11 miliona evra.\nVlasnik „Jeanci“, koji u Leskovcu boravi po drugi put sa svojim timom, kaže da će danas potpisati ugovor o zakupu pogona tekstilne fabrike „Leteks“, koja se nalazi na spisku za stečaj, i da će u njoj krajem februara ili početkom marta krenuti probna proizvodnja sa 70 radnika. Proizvodnju će nastaviti u tekstilnoj fabrici „Sintetika“, koju namerava da kupi.\n- Mi smo spremni da dovedemo u Leskovac i druge turske investitore iz drugih oblasti baš zbog ovakve predusretljivosti vlasti.\nJer, ne zaboravite da je turska ekonomija jedna od najbrže rastućih u svetu - dodaje Bujkačin i napominje da će svaki budući radnik ove kompanije u Leskovcu morati da prođe kroz dodatnu obuku.\nDovoljno je da procitamo boldirane recenice i mozemo kolektivno da se ubijemo.Znaci covek ce zaposliti skoro 1500 radnika,a dovesce i druge investitore u Leskovac,sto je uobicajena praksa u svetu biznisa(primer Fiat-a,dosao u Kragujevac a za njim jos 5 kompanija iz italije koje ce otvoriti preko 1000 radnih mesta).\nPazar je sto se tekstila u ogromnoj predosti u odnosu na Leskovac,i po radnoj snazi koje ima mnogo vise,i po strucnosti te radne snage,ima i veliku kompaniju u stecaju(Tk Raska) i + ima jos uvek kakvu takvu privatnu tekstilnu pproizvodnju,dok je Leskovac pakticno mrtav sto se te grane tice vec 20 godina i nema ni priblizno mlade radne snage kao sto je imamo mi...\nMozda su ustvari nasi ministri dobro obavili posao,doveli su turske privrednike,a za koga rade i kako se ponasaju normalno je da Turci onda i nisu dosli kod nas nego u leskovac.\nGrad Leskovac ce za par godina siguran sam,dobiti dva pocasna gradjanina zbog zasluga u njihovom razvoju...a mi cemo morat da sacekamo neke stvarno "nase"ministre...\nSedam novopazarskih proizvođača tekstila potpisaće ugovor sa poljskom kompanijom „Prelic“, kao ekskluzivnim distributerom proizvodnog asortimana ovih firmi na tržištu Poljske.\nUgovor kojim se firmama Maxers, Stig, Benneli, Clašix, Big Boys, Bros i Exact omogućava ulazak na tržište Poljske, biće potpisan tokom Međunarodnog Robnog Sajma u Poznanu, na kojem će od 1. do 3. marta izlagati sedam kompanija, članica Asocijacije tekstilnih proizvođača iz Sandžaka (ASSTEX).\nProgram za jačanje ekonomske sigurnosti Američke agencije za međunarodni razvoj (USAID) potpisao je prethodno ugovor sa ASSTEX, po kojem je za sedam kompanija, članica Asocijacije obezbeđeno strateško partnerstvo i logistička i finansijska pomoć kako bi došlo do realizacije ovog ugovora.\nKao rezultat programa za podršku razvoju preduzeća koje sprovodi USAID, tekstilna preduzeća koja učestvuju u ovim programima ostvarila su čak i tokom ekonomske krize rast prodaje od 14 odsto u periodu od 2007. do 2009. godine, saopštio je USAID.\nOd 2008. godine do danas kompanije koje učestvuju u aktivnostima Programa za jačanje ekonomske sigurnosti USAID uspele su da ostvare prodaju u iznosu od 10 miliona američkih dolara.\nProgram je svojim aktivnostima pomogao da 120 kompanija iz ova dva regiona(juzne i zapadne srbije) osvoje nova tržišta u Turskoj, Češkoj, Rusiji, Belorusiji i sada u Poljskoj.


Blažeković, P. (2021). Uloga percepcije regulatornog okvira i zabrinutosti za privatnost kod mladih potrošača prilikom kupovine u digitalnom okruženju (Master's thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:148:111889\nBlažeković, Petra. "Uloga percepcije regulatornog okvira i zabrinutosti za privatnost kod mladih potrošača prilikom kupovine u digitalnom okruženju." Master's thesis, University of Zagreb, Faculty of Economics and Business, 2021. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:148:111889\nBlažeković, P. (2021). 'Uloga percepcije regulatornog okvira i zabrinutosti za privatnost kod mladih potrošača prilikom kupovine u digitalnom okruženju', Master's thesis, University of Zagreb, Faculty of Economics and Business, accessed 23 May 2022, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:148:111889\nBlažeković P. Uloga percepcije regulatornog okvira i zabrinutosti za privatnost kod mladih potrošača prilikom kupovine u digitalnom okruženju [Master's thesis]. Zagreb: University of Zagreb, Faculty of Economics and Business; 2021 [cited 2022 May 23] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:148:111889\nP. Blažeković, "Uloga percepcije regulatornog okvira i zabrinutosti za privatnost kod mladih potrošača prilikom kupovine u digitalnom okruženju", Master's thesis, University of Zagreb, Faculty of Economics and Business, Zagreb, 2021. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:148:111889\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:148:111889\nTitle Uloga percepcije regulatornog okvira i zabrinutosti za privatnost kod mladih potrošača prilikom kupovine u digitalnom okruženju\nTitle (english) The role of regulatory framework perceptions and privacy concerns among young consumers when shopping in the digital environment\nAuthor Petra Blažeković\nCreated on 2021-10-02 15:05:10


KONKURS: Koordinator/ka programa KOMS-a | KOMS\n24/05/2017 24/05/2017 by KOMS Comment ClosedKategorija: Konkursi, Vesti\nobjavljuje konkurs za poziciju\nKOORDINATOR/KA PROGRAMA KOMS-A\nBroj izvršilaca/teljki: 2\nRealizacija godišnjeg plana rada KOMS-a (predlaganje, planiranje i implementacija projekata i aktivnosti KOMS-a, prikupljanje i analiza relevantnih podataka, angažovanje i saradnja sa ekspertima i partnerima, monitoring i evaluacija projektnih aktivnosti i programa u celini, izveštavanje o sprovedenim aktivnostima);\nRazvoj partnerstava sa institucijama, orgranizacijama, donatorima i drugim relevantnim akterima omladinske politike;\nUnapređivanje sektorske i međusektorske saradnje u oblasti omladinske politike;\nMesečno izveštavanje o realizovanim aktivnostima;\nStručna i logistička podrška radu saveta i organa KOMS-a;\nSpremnost na prihvatanje promene prioriteta u obavljanju zadataka u svom delokrugu rada, usled novonastalih okolnosti u radu organizacije.\nKome ste odgovorni: Generalnoj sekretarki neposredno, a Upravnom odboru i Skupštini KOMS-a posredno.\nRelevantno iskustvo u radu sa mladima i za mlade (prepoznavanje potreba, položaja i mogućnosti);\nVSS ili VŠS iz oblasti društvenih nauka (poželjno, ne i obavezno);\nPoznavanje konteksta, terminologije i aktera omladinske politike u Srbiji, regionu i Evropi;\nPoznavanje i relevantno iskustvo u projektnom menadžmentu;\nDobro poznavanje rada na računaru (Microsoft Office, internet);\nSistematičnost i organizovanost u radu i poštovanje rokova;\nMogućnost efikasnog rada u dinamičnom okruženju i kratkim vremenskim rokovima;\nSpremnost na preuzimanje inicijative i odgovornosti;\nKonstruktivno rešavanje kriznih situacija.\nTip angažovanja: Ugovor o radu na određeno.\nPeriod angažovanja: 7 meseci (uz mogućnost produženja ugovora).\nOčekivani početak radnog angažmana: 19.06.2017. godine.\nSvi zainteresovani kandidati i kandidatkinje treba da pošalju svoj CV, dva pisma preporuke i motivaciono pismo (do 500 reči) na konkurs@koms.rs sa naznakom „Prijava za radno mesto Koordinator/ka programa KOMS-a“ najkasnije do 7. juna 2017. godine (do 23:59h). Sve neblagovremene prijave neće biti uzete u obzir prilikom selekcije.\nKandidati/kinje koji/e prođu u uži krug biti pozvani/e na razgovor pred komisijom koji će se obaviti 10. i 11. juna 2017. godine u Beogradu.\nRezultati selekcije se očekuju do 14. juna 2017. godine.\nSve dodatne informacije o konkursu možete dobiti putem email-a office@koms.rs.\nKonkurs u PDF formatu možete preuzeti ovde.


3 meter hydraulic 200 ton NC - prodaja hidraulične kočnice - Bambeocnc\n1, Potpuno EU moderan dizajn, Monoblock od robota za zavarivanje i aparata i proces oslobađanja od stresa postupkom žarenja.\n2, sve mašine su dizajnirane pomoću SOLID WORKS 3D programiranja i napravljene sa poboljšanim ST44-1 kvalitetnim čelikom sa najnovijom tehnologijom.\n3, CNC sinhronizovane serije spadaju među najviše ocenjene mašine koje će vam pomoći da povećate vašu produktivnost i održite troškove na minimalnom nivou sa svojim jednostavnim CNC regulatorom i jeftinim održavanjem hidraulike.\n4, Visokokvalitetno i ponavljajuće savijanje se postiže upotrebom sinkroniziranih cilindara i ventila.\n5, Automatsko pozivanje osi i kalibracija kada je mašina uključena.\n1, ESTUN E21 upravljanje sa standardnom 2 osi\n2, linearne skale visoke preciznosti za mjerenje dubine hoda montiranog na bočnim okvirima radije nego na gornjoj gredi kako bi se spriječilo bilo kakvo izobličenje u točnosti kada je zrak pod opterećenjem\n3. Čelična monoklubovna konstrukcija\n4. Polirani kromirani i brušeni cilindri\n5. Dugi hod i velike otvorene dimenzije visine\n6, Dva mikrometarska prstena se zaustavljaju sa bočnim podešavanjem\n7. Visoka brzina prilaza i povratka za savijanje proizvodnje.\n8. Držači alata sa brzim otpuštanjem u Euro stilu sa posrednicima uključujući klinove za krunisanje.\n9. Gornji alat od 88 stepeni sekulariziranog guščjeg vrata\n10. 4-struki donji alat za višestruko razdvajanje\n11. Kontrola dvostrukih nožnih prekidača i kontrolne ručice tipa privjeska.\n12. Električno zaključane bočne zaštite\n13. Električno zaključana vrata za čitanje\n14. 2 klizna prednja potporna kraka s linearnim vodilicama za bočno podešavanje i ručni kotač za podešavanje visine, 380mm dugačak od središta donjeg alata.\n15. Bočni štitnik je standardan prema CE propisima.\nE21 Funkcije CNC sistema upravljanja\n1, Backguage i blok kontrola;\n2, Upravljanje općim AC motorima, pretvarač frekvencije;\n3, Inteligentno pozicioniranje, brojač zaliha;\n4, Podešavanje vremena zadržavanja / dekompresije;\n5, programska memorija do 40 programa do 25 koraka po programu;\n6, pozicioniranje na jednoj strani, funkcija povlačenja;\n7, Jedan ključni backup / vraćanje parametara;\n8, mm / inča, kineski / engleski\nE21, E210, DA41, DA52S, DA56S, DA66T, DA69T itd\nStavka: 200tonova kočnica\nUpotreba: Metalni lim za savijanje\nDebljina savijanja: 10mm\nDužina savijanja: 3200mm\nDubina grla: 350mm\nDimenzije: 3400 * 1800 * 2550mm\nIme Value Jedinica\nNominalna sila 2000 KN\nDužina radnog stola 3200 Mm\nUdaljenost između kolona 2500 Mm\nDubina grla 350 Mm\nKlizni pokreti 250 Mm\nOpseg podešavanja klizača 200 Mm\nMax otvoren 480 Mm\nVisina radnog stola 800 Mm\nMaksimalni pritisak 22 Mpa\nBrzina kretanja klizača Prazno opterećenje 60 Mm\nNa poslu 8 Mm\nPovratak 75 Mm\nGlavni motor Model Y160M-4\nBrzina okretanja 1440 r / min\nMotor za podešavanje klizača Model YS-5624\nBrzina okretanja 1400 r / min\nMotor zadnjeg koloseka Model Y2802-6\nBrzina okretanja 950 r / min\nAksijalna klipna pumpa Model 63MCY14-1B\nFlow 63 L / min\nPritisak 31.5 Mpa\nDimenzije (D × Š × V) Length 3400 Mm\nVisina 2550 Mm\nTežina mašine 11200 Kg\nStandardno pakovanje: kočnica za presovanje je omotana plastičnom folijom i fiksirana čeličnim žicama u kontejnerima.\nVeličina: 3400 * 1800 * 2520mm\nOpcionalno pakiranje: Mala mašina može napraviti metalnu kutiju prema zahtjevu kupca.


Android revija » Nova KICK fudbalska aplikacija iz Samsunga Nova KICK fudbalska aplikacija iz Samsunga – Android revija\nPomoću nove fudbalske aplikacije korisnici će biti u toku sa svim najnovijim fudbalskim vestima i rezultatima\nKompanija Samsung Electronics predstavila je novu fudbalsku aplikaciju KICK koja nudi trenutne fudbalske statistike, podatke, vesti i komentare za najjače evropske lige. Imajući u vidu da, prema istraživanju koje je sproveo Samsung, jedan od šest fudbalskih navijača širom Evrope proverava šta se dešava u svetu fudbala makar jednom u sat vremena, ova aplikacija omogućiće im pristup podacima i vizualima u realnom vremenu.\nKako ažurira podatke i vizuale u realnom vremenu, aplikacija pruža sažete fudbalske informacije za sve lokalne evropske fudbalske ligaške i turnirske mečeve, kao na primer o engleskoj Premijer ligi, italijanskoj Seriji A, francuskoj Prvoj ligi, nemačkoj Bundesligi i španskoj La Ligi. KICK aplikacija je dostupna na Samsungovim tablet računarima, smart telefonima i na modelima smart televizora iz 2014. godine, a može se besplatno preuzeti sa Google Play-a i Samsung GALAXY Apps-a.\nKICK je ujedno prva fudbalska aplikacija koja je kompatibilna sa Smart TV uređajima. Korisnici mogu da prebace statistike i podatke o igračima sa svog tableta ili telefona na ekran Samsung Smart TV-a i da istovremeno gledaju utakmicu i vide statistike tima i pojedinačnih igrača uživo, dok se odvija utakmica.\nUz KICK aplikaciju navijači mogu da uživaju u editorijalima koji se ažuriraju na svakodnevnom nivou, video pregledima i komentarima, tabelama, rezultatima, statistikama tima i pojedinih igrača uživo, glavnim statistikama mečeva, sezonskim statistikama, upoređivanju igrača i timova, 3D analizi i u 2000 poteza loptom po utakmici. Preko KICK aplikacije ljubitelji fudbala imaće pristup informacijama koje su prethodno bile dostupne samo vodećim medijskim kućama Sky, BBC i CNN.\nPrema sprovedenom istraživanju, prosečan evropski ljubitelj fudbala provede skoro šest sati nedeljno diskutujući o toj igri sa prijateljima i kolegama.Italijanski navijači su najviše verbalno angažovani i priznaju da provode osam sati nedeljno u priči o fudbalu, dok čak\ntrećina fudbalskih navijača u Evropi smatra da dovoljno dobro poznaje fudbal i može da bude vrhunski profesionalni fudbalski trener. Najvatreniji navijači su Španci, najnervozniji Francuzi, dok navijači u Velikoj Britaniji najlakše dođu na ivicu suza zbog fudbala.\nNova KICK fudbalska aplikacija iz Samsunga was last modified: September 18th, 2014 by Goran Aničić\nRATEL registrovao neovlašćeno postavljene repetitor/pojačavače signala mobilne telefonije\nPovećana učestalost krađe mobilnih uređaja utiče na IT bezbednost kompanija


[ Pregleda: 61784 | Odgovora: 271 ] > FB > Twit\nRe: Dinama kao elektromotor 28.10.2013. u 10:05 - pre 96 meseci\nNema problema drugar. Ni ja nisam bolji sa vremenom, pa kradem od sopstvenog spavanja za pisanje po forumu.\nSamo polako. Svega će biti, samo nas jednog dana neće biti...\nPretpostavljam da je razlog što pokušavaš da napraviš rotacionu mašinu verovatno taj što već poseduješ većinu potrebnih elemenata, umesto da kupiš dobru i modernu čopersku napravu (dobre i nisu baš jevtine).\nAko sam u pravu sa pretpostavkom, verovatno ćeš doći do uređaja za zavarivanje za malo novca, a pri tom ćeš mnogo naučiti i lepo se poigrati.\nRe: Dinama kao elektromotor 28.10.2013. u 11:31 - pre 96 meseci\nPozdrav drugari, Ivane da li moze neka fotka da vidimo tog junaka. Ako mogu da se vide cetkice. Kako si zamislio da uradis prenos,kaisevima ili elasticnom spojnicom?\nRe: Dinama kao elektromotor 28.10.2013. u 22:46 - pre 96 meseci\nPa motor kao motor ne moze se u nista drugo iskoristiti osim u bakar znaci idealan za ucenje.\nPrvenstveno da bi naucio nesto novo prosirio znanje ukapirao princip rada itd a ako se pokaze bas da radi mislio sam naci kasnije jedan Lombardini dizel motor i direktno vezati preko elasticne spojnice pa kad zatreba negde gde nema struje ili nestane struje itd ali otom potom vreme ce pokazati sta naleti zanimljivo za taj generator.\nInace imam veliki klasican sa tockom za regulaciju trofazan aparat sa diodama mislim da je Rade Koncar i da je negde oko 400A nema nikakve oznake pa ne znam tacno.\nZa test sam mislio bez opterecenja da koristim radialnu busilicu jer ima menjac sa brzinama od 67 do 2800 obrtaja\nKvacilo joj nije povezano pa mi bas i nije svejedno da je startujem direkt na vece obrtaje jer je predvidjena da vrti sigurno manje od 20kg burgije tako da ne znam kako ce se menjac pokazati videcu sta mi je ciniti.\nA sa opterecenjem da koristim trofazni motor od 11kw i 3000o/min.\nBice slika nema problema.\nRe: Dinama kao elektromotor 28.10.2013. u 23:52 - pre 96 meseci\nTeoretski bi mogao da veze dosta jakih dioda ne red,ili dosta tranzistora na hladnjaku koji je potopljen u tu vodicu? :)\nMože, samo je cena malo drugačija.\nRe: Dinama kao elektromotor 28.10.2013. u 23:57 - pre 96 meseci\nKako mogu izmeriti potreban napon spulne kvacila ako nemam ama bas nikakvih podataka jedino da izmerim otpornost unimerom odnosno vire samo dve zice i nista vise.\nAko je ta električna spojnica-kvačilo prečnika stotinak milimetara i debela par desetina milimetara (ona strana gde je namotaj), teško da može podneti više od 10-tak W trajno, pa na osnovu otpora možeš izračunati i napon.\nČesto su na 24VDC, gde se na kratko pokrenu direktno sa 24V, a posle par trenutaka kroz neki otpornik koji umanji struju na oko 1/2.\nRe: Dinama kao elektromotor 29.10.2013. u 01:14 - pre 96 meseci\nEvo malo literature o DC motorima raznih tipova:\nRe: Dinama kao elektromotor 29.10.2013. u 10:14 - pre 96 meseci\nMa da bi je izvadio moram rasturiti 80% menjaca a namotaj je spakovan i sakriven tako da ne moze uci ulje jer taj deo je podlozan prskanju ulju tako da se namotaj ne vidi ali je garant mali.\nA sto se tice otpora ima 27 oma i vidim da izlaze neke tanke licnaste zicice tako da nije neki potrosac po zicama.\n[Ovu poruku je menjao Ivan 89 dana 29.10.2013. u 20:53 GMT+1]\nRe: Dinama kao elektromotor 29.10.2013. u 17:30 - pre 96 meseci\nRe: Dinama kao elektromotor 30.10.2013. u 18:48 - pre 96 meseci\nKonacno sam napravio neki pomak konacno napravljena osovina sa nutevima i sklopljen generator.\nKolektor na rotoru poravnat izduvan od prasine (neopisivo pun prasine bio) i podmazani lezajevi.\nStator izvucene obe zice za pobudu i zavijene na ploci za vezivanje kablova isto i druge cetkice postavljene\nNisam radio na izgledu pa kad proradi lako padne jedno dobro peskarenje i farbanje a sad mi je naj bitniji vitalni delovi koji se ticu rada.\nPoceo sam praviti sant pa me zanima koliko je bitna duzina provodnika od konektora do konektora za vezivanje kablova mislio sam da radim od licni od kablova pa sa dodavanjem i oduzimanjem licni da probam da ga izbazdarim koliko toliko i da dodam jedan ventilator koji bi duvao i hladio sant da ne bi mnogo variralo merenje.\nMalo mi zakazao foto aparat pa trenutno ima samo 2 slike a sutra bude za spojnicu\n[Ovu poruku je menjao Ivan 89 dana 30.10.2013. u 20:09 GMT+1]\nphpMlvBtKPM.jpg - 395.16k\nphpILaNRHPM.jpg - 431.9k\nRe: Dinama kao elektromotor 30.10.2013. u 19:13 - pre 96 meseci\nZnaci ovaj moj motor je u stvari kombinacija izmedju snage i stabilnosti brzine koliko sam ja razumeo.\nRe: Dinama kao elektromotor 30.10.2013. u 21:42 - pre 96 meseci\nTrebalo bi da mu je paralelna pobuda dominantna, osnovna, na osnovu pozamašne snage (80V 37 ohm).\nNa tim gabaritima motora teško da se može odvesti toplota od preko 200W na statoru.\nIz toga pretpostavlajam da je serijski namotaj tu radi povećanja momenta i "sređivanje" bolje krive RPM-moment, odnosno da je njegovo učešće u pobudi svega oko trećine polja u normalnom radu.\nSve su to pretpostavke. Kompaund motori mogu biti izrađeni u veoma širokoj skali kriva RPM-moment, od malenog paralelnog namotaja koji samo ograničava konačan broj obrtaja, pa do malenog serijskog namotaja gde se malo promeni nagib krive u određenom delu.\nPrvo merenje će nam već dati veoma značajne podatke o tome. Posle ćemo smisliti strategiju.\nBilo bi dobro da izvučeš oba kraja serijskog dela pobude napolje da bi ga mogao po potrebi vezati ili ne, takođe ako treba opoziciono.\nRe: Dinama kao elektromotor 03.11.2013. u 23:39 - pre 95 meseci\nNe ne nisam odustao malo me zezaju amperi al dok to ne resim evo merenja napona bez opterecenja sa razlikom pobude i obrtaja.\nSa vezanim rednim namotajem.\nTabela.xls - 8.5k\nRe: Dinama kao elektromotor 08.11.2013. u 00:33 - pre 95 meseci\nJos malo tablica direktnog spoja i izlaza struje i napona iz generatora bez pobude.\nA vodeni otpornik u subotu bi trebao probati.\nTestirano sa rednim namotajem.\nTest generatora.xls - 9k\nRe: Dinama kao elektromotor 08.11.2013. u 00:45 - pre 95 meseci\nMalo sam u gužvi još par dana. Pogledaću i razmotrićemo to. Pokušaj da nabaviš za pobudu do tih punih 80V.\nTo za sada izgleda vrlo pristojno.\nRe: Dinama kao elektromotor 09.11.2013. u 11:13 - pre 95 meseci\nKao opterecenje moze da iskoristi onaj tvoj 4Q recovery.Sta mislis?\nRe: Dinama kao elektromotor 09.11.2013. u 12:29 - pre 95 meseci\nVidecu veceras sta mogu izvesti za tih 80v\nRe: Dinama kao elektromotor 09.11.2013. u 21:20 - pre 95 meseci\nŠta ti misliš da li može? :-)\nPa za takve svrhe sam ga i konstruisao sinak.\nNaravno snažniji, jer onaj koji sam priložio je 0,6KVA.\nRe: Dinama kao elektromotor 09.11.2013. u 21:21 - pre 95 meseci\nMoći ću sutra da pogledam malo oko toga što si snimio.\nRe: Dinama kao elektromotor 09.11.2013. u 21:33 - pre 95 meseci\nRe: Dinama kao elektromotor 09.11.2013. u 23:18 - pre 95 meseci\nEvo dopunjena tabela sa 80V a sa hho nisam stigao cackati da ne bude ka BOOM jel mi trebaju dugacki kablovi kako bi tu napravu postavio napolje.\nTest generatora dopuna.xls - 9.5k\nRegistrovani: 10 ( bojanum, kizadj, dooksy, B3R1, Ivan Dimkovic, Shadowed, milosajac, yz7myg, gti2, dj90 )


Banjska stena – vidikovac za romantične trenutke - OGLASNA TABLA - INFO\nBanjska stena – vidikovac za romantične trenutke\n10 јуна, 2019 0586\nBanjska stena u Nacionalnom parku Tara uglavnom se najčešće pominje kao najlepši srpski vidikovac a poslednjih dana je još aktuelniji od kako su slike mladenaca koji se venčavaju na ovom mestu izašle u javnost. Ovo nije prvi put da mladi parovi pred matičarem na kamenju Banjske stene staju na „ludi kamen“ ali su fotografije dva para iz Subotice izazvale najviše pažnje.\nAutor fotografija Zoran Spasojević iz foto studija „Forma Photo“ kaže za Drina Info da je reč o dva para iz Subotice koji su preko interneta videli fotografije Banjske stene i poželeli da baš tu zaplove u bračne vode. Pred matičarem opštine Bajina Bašta oba para su se venčala na ovom čuvenom vidikovcu a jedni drugima su bili i kumovi prilikom venčanja. Spasojević kaže da su mladenci i njegov foto studio takođe pronašli preko interneta i angažovali ga da ovekoveči ove lepe trenutke.\nIz Nacionalnog parka „Tara“ kažu da se već godinama brojni parovi venčavaju na Banjskoj steni ali i na drugim atraktivnim lokacijama ove planinske lepotice. Očigledno je da su ova dva para izazvala najveću pažnju i da će Banjska stena posle ovih fotografija postati još atraktivnija za ovakve romantične trenutke.\nUžas u Prijepolju: Devojčicu ujeo pas lutalica za uvo dok je vezivala pertlu, otac jedva uspeo da je spase\nLeto stiglo i pre kalendara: Pred nama je sunčan i topao dan, a lepo vreme opstaće do kraja sedmice


ZBOG NJEGA ĆE SVE DEVOJKE BITI PRED MALIM EKRANIMA! Lunin drug pred ulazak u Zadrugu otkrio šta sprema, a onda progovorio o blogerki! (FOTO)\n06.09.2018. 16:32h 06.09.2018. 17:24h\nJoš jedan učesnik "Zadruge 2", koji će svojom pojavom, šarmom i sjajnim vokalom prikovati gledaoce, naročito pripadnice nežnijeg pola, za male ekrane je Pinkova zvezda, Aleksa Savić.\nPromene ? #changes\nA post shared by Aleksa Savic (@savicaleksa) on Jul 29, 2018 at 3:29am PDT\nOn je pred ulazak u ovaj šou program, koji preti da sruši sve rekorde glednosti i postavi nove standarde na medijskom nebu Srbije, za portal Pink.rs, otkrio šta od njega možemo očekivati, a odmah na početku razgovora istakao je da jako dobro poznaje svoju buduću cimerku, Lunu Đogani.\n"Sa Lunom sam išao u isto odeljenje u srednjoj školi, za nju mislim sve najbolje, nadam se da ćemo se družiti", rekao je Aleksa.\nManeken da budem ?? Hvala @studiomagic_fotovideo ?#photoshoot #singer #muzickamasina @muzickamasina_bend ??\nA post shared by Aleksa Savic (@savicaleksa) on May 29, 2018 at 5:01am PDT\nNa žalost mnogih devojaka, ovaj srcelomac je u srećnoj vezi, a da li će neka zadrugarka uspeti da skrene njegove misli, saznaćemo već večeras.\n"Ja sam zauzet, imam devojku, dugu vezu od tri i po godine. Od mene možete očekivati dobro zezanje, dobar provod, sve zavisi od ekipe koja bude tamo", istakao je Savić.\nA post shared by Aleksa Savic (@savicaleksa) on Sep 30, 2017 at 11:23am PDT\nOn je naveo i da je veoma pozitivan, uvek raspoložen za dobar provod i zabavu, ali i da će odgovoriti svakome ko bude pokušao da ga vređa.\n"U suštini, ja nisam impulsivan, ali ne dozvoljavam da me drugi ljudi maltretiraju, verbalno. Ne volim da se svađam ali ako me neko bude dirao naravno da ću uzvratiti", završio je pevač.\nMiki brat ? @muzickamasina_bend\nA post shared by Aleksa Savic (@savicaleksa) on Apr 1, 2018 at 4:28am PDT\nBLIZNAKINJE BROJE SITNO DO POČETKA ZADRUGE, IMAJU PAKLENU TAKTIKU: Otkrile da spremaju HAOS, a onda progovorile o SEKSU pred kamerama! (FOTO)\nZadruga 2ZadrugarijalitiAleksa SavićLuna Đogani


Veliki potencijal dijaspore neiskorišten |\nVeliki potencijal dijaspore neiskorišten\n2015-01-18 | Filed underBosna i Hercegovina | Posted by admin\nPolovina ukupnog broja stanovnika Bosne i Hercegovine živi u inostranstvu. Prema službenim podacima, svake godine bosanskohercegovačka dijaspora u Bosnu i Hercegovinu pošalje oko 1,5 milijardu eura, što predstavlja 13,4 posto bruto domaćeg proizvoda. To već godinama spašava bh. politički i privredni sistem od propasti, a taj novac građani BiH koriste za puko preživljavanje.\n“Da nam nije njih, bilo bi skroz loše. Snalaze se relativno dobro tako da nam uveliko pomažu. Pare koje nam pošalju, uglavnom odu na namirenje penzija jer od penzija moramo kupovati lijekove, plaćati režije i slično”, kaže Josip.\nSvake godine, bosanskohercegovačko iseljeništvo u zemlju uloži ogroman novac, koji prevazilazi sve kredite koje Bosna i Hercegovina pozajmljuje od međunarodnih institucija.\n“U BiH uđe oko tri milijarde. To je nekoliko puta više od ukupnih međunarodnih investicija u BiH”, riječi su Šefike Muratagić, direktorice Centra za lokalni razvoj i dijasporu.\n“Pomažu kad dolaze i pošalju kad god zatreba. Kad god im se obratim, oni pošalju. Snadbijevaju me garderobom za djecu. Nikad im ništa ne kupujem u Bosni, sve pošalju. U inostranstvu imam stričeve, tetku, tetića. Primanja imam, ali to je minimalac, a sa minimalcem je jako teško ovdje živjeti. To ne stigne da pokrije ni sve troškove režije. Za opremanje djece u školu, za ljekara također, jer mi u Ključu imamo samo Dom zdravlja, pa smo često primorani ići u Bihać ili Banja Luku za neke preglede. Čisto da se preživi, kad mjesec dana nema plate”, ističe Rasema.\n“Puno ostave novaca kada dolaze ovdje za godišnje odmore. Puno pomažu i Općini Ključ. Ključ ima dobru saradnju sa udruženjem Ključana u dijaspori u Švicarskoj, koji često pomažu općinu. Sad su donirali auto za Dom zdravlja i vatrogasni kamion”, navodi Rasema.\n“Svaki put, kad se pojavi neko od političara kaže – pustite vi tu priču i dajte nam investitore. Pa ne možemo mi navući investitora, koliko političari mogu rastjerati. Ne mogu ja svoj teško stečeni ugled u stranoj zemlji prodati zato da nekom političaru dovedem investitora, kojeg će on prevariti, oguliti i otjerati. Tim je sav ugled, koji sam ja godinama sticao, potrošen”, kaže Dragutin Dadi Mraz, sa stalnom adresom u Švedskoj.\n“Znam šta čovjeka čeka u BiH jer tu poslujem. Pola godine godišnje provodim u BiH i znam s kim imam posla. Nažalost, dok su ovakvi političari na vlasti, sdruženi i umreženi sa ekstremno korumpiranim inspekcijama, ne bih ni neprijatelja poslao da investira u našu zemlju, koju volim iznad svega”, objašnjava Mraz.\nProcjenjuje se da u inostranstvu, na svim kontinentima, živi gotovo dva miliona građana BiH i oni čine bosanskohercegovačku dijasporu za koju sva evropska i svjetska istraživanja kažu da je izrazito finansijski moćna. Doznake u BiH, samo one koje knjiži Centralna banka BiH, iznose više od 1,5 milijardi eura.\nPosted by admin on 2015-01-18. Filed under Bosna i Hercegovina. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0. Both comments and pings are currently closed.


Korona virus: Skoro 1.000 novih slučajeva u Srbiji, medicinska sestra u Nemačkoj ubrizgavala fiziološki rastvor umesto vakcine | Luftika\nKorona virus: Raste broj zaraženih u Srbiji, u Americi odobrena treća…\nKorona virus: Raster broj zaraženih u Srbiji, u Americi odobrena treća…\nU poslednja 24 časa u Srbiji od posledica korona virusa preminuo jedan pacijent, a zabeležena su 983 nova slučaja. Prema zvaničnim podacima, do sada je preminulo 7.152 ljudi.\nPrema najnovijim podacima, u Srbiji je u poslednja 24 časa preminuo jedan pacijent, a zabeležena su još 983 nova slučaja zaraze od 11.413 testiranih.\nOd početka epidemije zvanično je potvrđeno 729.150 slučajeva zaraze, a preminulo je 7.152 ljudi, prema podacima sa sajta covid19.rs.\nU bolnicama je trenutno 823 ljudi, a na respiratorima je 23.


Lekić: Tvrdnja Pompea o Crnoj Gori je u suprotnosti sa stavovima EU | Aktuelno\nNaslovna POLITIKA Lekić: Tvrdnja Pompea o Crnoj Gori je u suprotnosti sa stavovima EU\nLekić: Tvrdnja Pompea o Crnoj Gori je u suprotnosti sa stavovima EU\nInteres je crnogorskih građana ali i američke strane da se ovdašnjoj javnosti potvrdi ili demantuje, evenetualno pojasni navodna izjava o Crnoj Gori kao lideru u borbi protiv korupcije\nObjavljena tvrdnja američkog državnog sekretara Majka Pompea o Crnoj Gori kao lideru u borbi protiv korupcije, i jačanja pravne države i slobodi medija, ma koliko izgledala sarkastično šaljiva jeste u direktnoj suprotnosti sa zvanično objavljenim stavovima Evropske unije koja kritički ocjenjuje upravo te tri oblasti državnog i društvenog života, smatra lider Demosa Miodrag Lekić.\nInteres je crnogorskih građana ali i američke strane da se ovdašnjoj javnosti potvrdi ili demantuje, evenetualno pojasni navodna izjava o Crnoj Gori kao lideru u borbi protiv korupcije.\nAko je tačno citiranje jednog od punktova informacija vlasti, po kojoj je državni sekretar SAD Pompeo tokom kraće posjete Podgorici izjavio “da je Crne Gora lider u borbi protiv korupcije, jačanju pravne države i slobodi medija” – sa žaljenim uočavamo da bi to predstavljalo bruku za zemlju Dzefersona i drugih očeva američke demokratije koji i na ovim prostorima kod ozbiljne javnosti predstavljaju simbole demokratije, pravde i istine.\nAli dok američka strana preko ambasade ili izjave nekog zvaničnika ne potvrdi ili demantuje citirane navode ostaju nesumnjive činjenice poznate crnogorskoj javnosti da se nepodnošljivom lakoćom gotovo svakodnvno dešavaju korupcinaške afere i manifestacije nepravne države.\nTeško je povjerovati da oni koji su pripremali informacije i javno citiranu izjavu svom državnom sekretaru ne znaju za korupcionašku realnost, sada već sistemskog i hibridnog u Crnoj Gori, pa je iznenađujuće i toliko potcjenjivanje domaće javnosti ovom navodnom i nevjerovatnom tvrdnjom. Da ne govorimo o efektima ohrabrenja razgranatim nosiocima korupcije u zemlji.\nPompeo: Dok sam bio direktor CIA sarađivao sam sa Rusijom\nTramp neće da razgovara sa Si Đinpingom: Razočaran sam ponašanjem kineskih vlasti


Svetski dan borbe protiv dijabetesa – Usmeri oči ka dijabetesu\nUsmeri oči ka dijabetesu\nSvetski dan borbe protiv dijabetesa (šećerne bolesti) obeležava se 2016. godine pod sloganom ”Usmeri oči ka dijabetesu”. Ove godine kampanja je usmerena na promociju značaja skrininga dijabetesa i njegovih komplikacija. U Svetu:\n- 1 od 11 odraslih osoba ima dijabetes (415 miliona)\n- Svakih 6 sekundi jedna osoba umre od dijabetesa (5 miliona umrlih),\n- Do 2040. godine 1 od 10 odraslih osoba (642 miliona) će imati dijabetes,\n- 1 od 7 živorođene dece je izloženo dijabetesu tokom trudnoće njihovih majki.\nKljučne su dve poruke ovogodišnje kampanje:\n1. Skrining dijabetesa tipa 2 može značajno promeniti tok bolesti i smanjiti rizik za nastanak komplikacija. To je veoma važno zbog toga što je dijabetes ogroman, rastući javnozdravstveni problem: 2015. godine u svetu je 415 miliona odraslih osoba imalo dijabetes, a očekuje se da će do 2040. godine svaka deseta odrasla osoba ili 642 miliona ljudi živeti sa ovom bolesti. Zbog toga je veoma važno istaći dve činjenice: prva je da jedna od dve odrasle osobe obolele od dijabetesa nema otkrivenu bolest, a druga činjenica je, posledično tome, da veliki broj obolelih duži vremenski period živi sa tipom 2 dijabetesa, a da toga nije svesno. Zbog toga, komplikacije često mogu biti prisutne već u trenutku postavljanja dijagnoze bolesti. Slično globalnoj situaciji u svetu, tako i u Evropskom regionu 36% obolelih nije svesno svoje bolesti. Ona se otkriva slučajno, kada je uznapredovala i komplikacije nastupile.\nUsvajanjem zdravog načina života, do 2040. godine bi se mogao sprečiti ili odložiti nastanak tipa 2 dijabetesa u 70% slučajeva, odnosno kod preko 160 miliona osoba. Sa porastom učestalosti nepravilne ishrane i fizičke neaktivnosti kod dece, tip 2 dijabetesa u detinjstvu ima potencijal da postane globalni javnozdravstveni problem, koji će dovesti do ozbiljnih posledica. Takođe je važno istaći da 12% globalnih troškova u zdravstvu nastaje tokom lečenja odraslih osoba sa dijabetesom. Globalni troškovi lečenja dijabetesa i njegovih komplikacija su 2015. godine procenjeni na 673 milijarde dolara. Ekonomski siromašnija društva nose veći teret, i takav trend će se održati jer će broj ljudi sa dijabetesom u zemljama sa niskim i srednjim prihodom nastaviti da raste, predstavljajući na taj način pretnju za održivi ekonomski razvoj. Zabrinjavaju statistički podaci koji ukazuju da sve veći broj ljudi oboljeva i živi sa tipom 1 dijabetesa.\n2. Skrining komplikacija dijabetesa je esencijalna komponenta kontrole ove bolesti, bez obzira na tip. Jedna od dve osobe obolele od dijabetesa nema dijagnostikovanu bolest, što pogoduje nastanku komplikacija koje su značajan uzrok invaliditeta i prevremene smrti. Kasno otkrivanje tipa 2 dijabetesa je razlog što će mnogi od njih u trenutku otkrivanja bolesti imati najmanje jednu komplikaciju. Već sada je u mnogim zemljama dijabetes vodeći uzrok slepila (dijabetesna retinopatija kod trećine obolelih), kardiovaskularnih bolesti, bubrežne slabosti i netraumatskih amputacija donjih ekstremiteta. Više od polovine umrlih osoba, koje su obolele od dijabetesa, umrlo je zbog srčanog ili moždanog udara.\nSkrining komplikacija je važan deo efikasnog menadžmenta svih tipova dijabetesa, kako bi se postigao što bolji ishod lečenja i kvalitet života obolelih. Kontrola dijabetesa i njegovih komplikacija počinje u primarnoj zdravstvenoj zaštiti. Veoma je značajan skrining dijabetesne retinopatije, a rano otkrivanje i pravovremeno lečenje može da spreči oštećenje i gubitak vida, što značajno smanjuje uticaj dijabetesa na pojedinca, njegov posao, porodicu i društvo u celini.\nU Srbiji je dijabetes peti vodeći uzrok umiranja i peti vodeći uzrok opterećenja bolestima. Prema podacima Instituta za javno zdravlje Srbije ”Dr Milan Jovanović Batut” u našoj zemlji približno 710.000 odraslih osoba ima dijabetes. Pri tome, 465.000 ili 8,1% odraslog stanovništva zna za svoju šećernu bolest. Procenjuje se da još 245.000 osoba nema postavljenu dijagnozu bolesti i ne leči se. Prema podacima Registra za dijabetes u Srbiji, gotovo 1/3 pacijenata već ima jednu ili više kasnih komplikacija u trenutku otkrivanja bolesti. Ove komplikacije značajno utiču na kvalitet života obolelih i glavni su uzrok privremene ili trajne nesposobnosti, i prevremene smrti.\nZahvaljujući ovakvim posledicama, dijabetes je izuzetno skupa bolest i predstavlja veliki ekonomski teret ne samo obolelim osobama i njihovim porodicama, već i zdravstvenom sistemu i društvu u celini. Procenjuje se da su direktni troškovi lečenja dijabetesa u Srbiji 2013. godine iznosili 490 evra po pacijentu ili 230 miliona evra u godini.\nOhrabruje činjenica da se stope oboljevanja i umiranja od dijabetesa mogu smanjiti primenom preventivnih intervencija kod osoba sa visokim rizikom za tip 2 dijabetesa. Ranim otkrivanjem i dobrom kontrolom bolesti mogu se sprečiti ili odložiti brojne komplikacije. U tom smislu je veoma važno redovno kontrolisati svoje zdravlje kod izabranog lekara, koji će proceniti rizik za tip 2 dijabetesa, zatim promeniti sve za zdravlje loše navike i usvojiti zdrav način života. Oboleli od dijabetesa treba redovno da kontrolišu nivo šećera u krvi i uzimaju propisanu terapiju, da poštuju savete lekara, budu fizički aktivni, prilagode svoje navike u ishrani, da isključe duvan i duvanski dim, savladaju veštinu kontrole i upravljanja stresom, uz dovoljno noćnog sna i odmora. Loša kontrola bolesti imaće za posledicu povećan rizik za nastanak akutnih i hroničnih komplikacija, kao i rizik od prevremene smrti.\nPodaci o mortalitetu od šećerne bolesti u Severnobačkom okrugu, za 2015. godinu su sledeći:\n- Osnovni uzrok smrti kod 83 osobe, 34 muškog i 49 ženskog pola;\n- Predhodni uzrok smrti kod 21 osobe, 10 muškog i 11 ženskog pola.\nPrema starosti posmatrano ~ učestalost umiranja raste sa godinama starosti, značajno posle 70 godine.


Njemica ugradila čipove u ruku: Jedan čip za vrata, drugi za računar a treći za plaćanje FOTO | BL Portal\nNjemica ugradila čipove u ruku: Jedan čip za vrata, drugi za računar a treći za plaćanje FOTO\n24. Juna 2021. 14:17\nČipovi Julijane Ohes djeluju poput sobne kartice u hotelu, ako se drže pored izvora energije, emituju svoje podatke, a rade bez baterije.\nTo nekako i dalje zvuči potpuno futuristički, ali sve više Njemaca dobrovoljno nosi implantate (mikročipove) pod kožom kako bi si olakšali svakodnevni život.\nJoš 2019. godine je ugradila čak tri mikročipa u ruku: jedan čip otvara ulazna vrata, drugi otključava računar, a treći koristi za beskontaktno plaćanje u prodavnici.\nMikročipovi ispod kože ljudi koriste za beskontaktno plaćanje, ali ih često odlučuju ugraditi i ljudi sa raznim zdravstvenim stanjima kako bi u hitnim slučajevima mogli brzo “prenijeti” svoju medicinsku dokumentaciju.\nProcjenjuje da 20.000 do 30.000 ljudi već živi sa čipovima pod kožom i da se svakodnevno javlja sve više ljudi s pitanjima i željom za ugradnju.\nFoto: Philipp Schulze/DPA/PIXSELL\nTags: Čipovi, nauka, Njemica, zanimljivosti\nVlada RS odlučila: Nerazvijenim opštinama 750.000 KM, a ko je dobio najviše!?\n“Mama, mama…”: Severina poslije dužeg vremena objavila snimak sa sinom (9)\n23. Jula 2021. 19:42\n23. Jula 2021. 19:30\nAmerikanci izveli vazdušne udare u Avganistanu, talibani prijete\n23. Jula 2021. 19:18\nWindows 11 sređuje nered: Novi meniji, opcije i prečice\n23. Jula 2021. 19:13\nŠpanski hirurg izveo tri operacije na UKC-u: Đajić istakao da je edukacija kadra jedan od prioriteta\n23. Jula 2021. 18:56\nĐerlek o borbi protiv korone: Komitet za imunizaciju preporučio i treću dozu vakcine\n23. Jula 2021. 18:49\nDodik brani Vučića: Srbi se samo jedinstvom mogu oduprijeti pritiscima\n23. Jula 2021. 18:40\nAlžirac odustao od takmičenja na Igrama: Ne želim da ruke uprljam sa Izraelcem\n23. Jula 2021. 18:29\nDodikov poziv svima u skupštini: Spreman sam da proglasimo samostalnost već iduće sedmice\n23. Jula 2021. 13:25\nDiže se oblak dima iz haube: Zapalio se auto u naselju Borik FOTO\n23. Jula 2021. 9:15\nZa negiranje genocida najmanje tri godine zatvora: Incko nametnuo zakon, na snagu stupa odmah\n23. Jula 2021. 11:19\nRješava se veliki problem na ulazu u grad: Počela obnova dionice puta Banjaluka-Toplice\n23. Jula 2021. 15:11\nStanivuković predstavio nove saradnike: Kresojević postao gradski menadžer\n23. Jula 2021. 12:42\nČuveni grudni hirurg u posjeti UKC-u: Dolazak od izuzetnog značaja za zdravstvo Srpske\n23. Jula 2021. 9:28\nStanivuković: Kukavički potez Valentina Incka, odluka je nesprovodiva\n23. Jula 2021. 14:26\nHumanost za Mirjanu: Samohranoj majci iz Banjaluke potrebna pomoć VIDEO\n23. Jula 2021. 10:18\nPar vjeruje da im je stan uklet: Više od mjesec dana spava na balkonu\n23. Jula 2021. 17:39\nNajljepši skok sa Starog željezničkog mosta u Užicu: “Anđo, udaj se za mene!”\n23. Jula 2021. 14:03\nMaskirao se u svoju suprugu: Indonežanin pozitivan na virus korona, otkriven tokom leta\n23. Jula 2021. 11:47\nPrespora vožnja: Izvor frustracija i problema u saobraćaju\n23. Jula 2021. 8:53\nLežerno kao da je stanje redovno… Mečka povela mladunčad na plažu da se kupaju VIDEO\n22. Jula 2021. 21:35\nAtmosferski fenomen! Pješčana pijavica “progutala” sudiju na utakmici VIDEO\n22. Jula 2021. 19:51\nNajmanja krava na svijetu: Životinja postala senzacija na društvenim mrežama VIDEO\n22. Jula 2021. 18:45\nUrnebesni četvoronožac! Pas pokazao kako se zapravo treba spuštati niz stepenice VIDEO\n22. Jula 2021. 15:58\nArhive Odaberite mjesec Juli 2021 Juni 2021 Maj 2021 April 2021 Mart 2021 Februar 2021 Januar 2021 Decembar 2020 Novembar 2020 Oktobar 2020 Septembar 2020 August 2020 Juli 2020 Juni 2020 Maj 2020 April 2020 Mart 2020 Februar 2020 Januar 2020 Decembar 2019 Novembar 2019 Oktobar 2019 Septembar 2019 August 2019 Juli 2019 Juni 2019 Maj 2019 April 2019 Mart 2019 Februar 2019 Januar 2019


Vlast da ne laže javnost o broju zaposlenih u projektu Rio Tinto! | Sremska Mitrovica - Info\nVlast da ne laže javnost o broju zaposlenih u projektu Rio Tinto!\nUdruženja građanja Pakt, ne damo Jadar i Koalicija organizacija protiv korupcije u životnoj sredini zatražili su od vlasti Srbije da prestanu da „zamajavaju“ ljude o broju zaposlenih na projektu Rio Tinto, jer će prema Elaboratu o rezervama, do kojeg su došli, u rudniku u podzemnim radovima biti zaposleno 347 radnika.\nU saopštenju ove organizacije traže da ministarka Zorana Mihajlović i predsednik Aleksandar Vučić hitno prestanu sa obmanjivanjem javnosti oko projekta Rio Tinta, jer „nigde u svetu ne postoji fabrika baterija i automobila u zemlji u kojoj se eksploatiše ruda“.\nU istom dokumentu, kompanija iznosi podatak da je analizirala zakonske odredbe u Srbiji i maltene sa žalošću konstatuje da po važećim zakonima nije dozvoljen prekovremeni rad više od osam sati u toku radne nedelje, kao i da je ograničen podzemni rad u toku jedne smene na 10 časova, dodaje se u zajedničkom saopštenju.\nPotpisnici saopštenja su došli i u posed informacije da pojedine inostrane firme pripremaju ponudu na poziv Rio Tinta za izgradnju rudnika, što navodi na zaključak da je kompanija unapred sigurna da će rudnik graditi i pored obećanja Mihailović i Vučića da nikakvo odobrenje za rudarenje neće biti izdato dok se ne usvoje sve predviđene Studije procene uticaja.\nOve organizacije zatražile su i odgovor na pitanje ko se to „u vreme sastanka Vučića i ministra odbrane Ujedinjenog Kraljevstva Bena Volasa šetao po dolini Jadra“.\nObezbeđenje kompanije upadljivo patrolira dolinom Jadra u džipovima, čime dodatno zastrašuju meštane i ugrožavaju njihovo pravo na mirno uživanje imovine, dodaje se u saopštenju.\nRelated Items:broj zaposlenih, Featured2, projekat, rio tinto


„Happy Kids Daycare“ – Dan očeva u prirodi\nHome Novosti Gradske novosti „Happy Kids Daycare“ – Dan očeva u prirodi\nDvojezični vrtić i produženi boravak “Happy Kids” u svom radu sa djecom prati preporuke programa i sistema koji čine da djeca budu što samostalnija u radu i obavljanju svih radnji primjerenih njihovom uzrastu, a ujedno da budu i funkcionalan član svoje male zajednice.\nInovativan i interaktivan odnos prema radu učinili su “Happy Kids” drugačijom ustanovom za brigu, vaspitanje i obrazovanje mališana od ostalih, jer se svakog mjeseca trude da organizuju neke specijalne događaje, koje će mališani pamtiti, u kojima će svi imati posebnu ulogu, a roditelji i vaspitači biti podrška.\nTokom ove sedmice, u kojoj se u brojnim zemljama obilježava Dan očeva, i “Happy Kids” mališani su zajedno sa svojim očevima na veoma zanimljiv način proslavili ovaj dan. Naime, u kompleksu Brezičke doline, organizovali su druženje sa tatama koje je uključivalo sportske aktivnosti i nadmetanja timova u nekoliko disciplina, igru u prirodi, druženje, šetnju i naravno roštilj.\nIako je mališanima svaki sat boravka u “Happy Kids” kući ispunjen, ipak su šetnje, obilasci znamenitosti, organizacija i institucija, druženje u prirodi i dr., događaji koji obogaćuju dječije znanje i odnos prema okolini.\nBoravak na otvorenom, posebno u prirodi, višestruko pozitivno utiče na djecu, ali sigurno i na odrasle. Rezultati brojnih istraživanja pokazali su da nesputano i spontano igranje u prirodi poboljšava učenje, pamćenje, kreativnost i uopšte duševno blagostanje. Igranje u zelenilu donosi napredak i u međuljudskim odnosima. Učesnici bilo koje aktivnosti u prirodi postaju kooperativniji i tolerantniji, odnosno veseliji i spremniji za brojne izazove i zabavu.\nZato su i u “Happy Kids Daycare” mišljenja da je povezanost ljudi i prirode neodvojivi dio pravilnog rasta i razvoja, te koriste svaku priliku da na ovaj način pozitivno utiču na zdravlje mališana, poboljšanje međusobnih odnosa i njihovo srećnije odrastanje.\nJ. J. Zmaja 48, Srpska Varoš, Brčko\nPrethodni postOdržana radionica za mala i srednja preduzeća i radionica o „zelenoj ekonomiji“\nSledeći postMeđunarodna “Vidovdanska trka” Brčko 2018 za dva dana – prijave od danas\nSkupština usvojila Odluku o privremenom finansiranju budžetskih organizacija\nUrednik - December 19, 2018 0\nSkupština Brčko distrikta BiH usvojila je Odluku o privremenom finansiranju odjeljenja i institucija Brčko distrikta BiH od 1. januara do 31. marta 2019. godine...


Prva vožnja u Frankfurtu: redizajnirana Opel Astra | Auto magazin\nPočetna strana » Najnovije » Prva vožnja u Frankfurtu: redizajnirana Opel Astra\nČisto i efikasno\nPre zvanične svetske premijere, na Međunarodnom salonu automobila u Frankfurtu, imali smo priliku da, u istom gradu, vidimo i isprobamo restilizovanu Opel Astru.\nOpelu je Astra drugi po redu model po prodajnim rezultatima, odmah iza „korse“, što jasno govori kolika je važnost ovog automobila.\nZa četiri godine postojanja Astra K ostvarila odlične tržišne rezultate čime su nam se naši domaćini odmah pohvalili. Cilj fabrike je da se i sa ovom verzijom taj trend nastavi.\nNajmanje izmene su one koje možete videti golim okom. Blago izmenjenu prednju masku i odbojnike jedva da možete da primetite. Međutim, uz promenjeno podvozje ove „sitnice“ su bitno uticale na aerodinamiku.\nKoeficijent otpora vazduha smanjen je na 0,26 kod hečbeka i 0,25 kod sports turera odnosno karavana.\nKrunisana kraljica aerodinamike među Opelima tri decenije bila je Calibra koja je sada presto ustupila „astri“. Otpor vazduha ima značajnu ulogu pri potrošnji goriva i emisiji CO2.\nUpravo su potrošnja i niska emisija štetnih gasova najvažnije stavke nove „astre“. Ali, da krenemo redom. Restilizovani model stiže sa sasvim novim motorima po EURO 6 D-TEMP standardima.\nSvi motori su trocilindrični; benzinci 1,2 i 1,4 i jedini dizelaš u ponudi od 1,5 litra. Ako mislite da su benzinski motori preuzeti iz PSA grupacije, nećete biti u pravu. Proces razvijanja novih motora Opel je započeo pre prodaje Pežo Sitroen grupi.\nNajmanji u ponudi novih motora je 1,2 benzinac. Dostupan je u tri nivoa snage – od 110, 130 i 145 konjskih snaga.\nOvaj motor uparen je sa šestostepenim manuelnim menjačem i sve tri verzije imaju emisiju od 99 grama CO2 po pređenom kilometru.\nDrugi benzinac ima zapreminu od 1,4 litra i nudi se sa automatskim CVT menjačem i samo u verziji od 145 KS.\nNišta manje zanimljiv je i jedini dizel u ponudi. Dolazi kao zamena za četvorocilindrični 1,6 motor i ima 107 i 122 KS.\nSnažnija verzija se može nabaviti i sa devetostepenim automatskim menjačem, što „astru“ čini jedinstvenom u C segmentu automobila.\nObe verzija snage uparene sa manuelnim menjačem imaju emisiju štetnih gasova od 95 grama po kilometru.\nPo završetku predstavljanja automobila od strane čelnika Opela došao je red da sednemo za volan nove „astre“.\nNa parkingu nas je sačekala flota automobila a mi smo najpre odabrali Sports Tourer sa 1,4 litarskim benzinskim motorom i automatskim CVT menjačem.\nOdmah po ulasku u automobil vidimo i da je unutrašnjost unapređena i sliči onoj iz „insignije“. Ima digitalnu instrument tablu sa osmo inčnim ekranom osetljivim na dodir.\nOvaj automobil je imao najjači paket opreme pa su se u njemu našli i bežični punjač za telefon i Bouz ozvučenje.\nOva verzija je i najsportskija – 145 KS i 285 Nm pri 1500 do 3500 obrtaja u minutu. Simbioza ovog motora i automatskom menjača se pokazala kao veoma dobra.\nNajpre smo je testirali po auto-banu, a zatim i po isplaniranoj trasi po šumovitim predelima oko Frankfurta. Zvuk jeste nešto grublji ali je to nekako i očekivano.\nUpravo on nas tera da budemo nemilosrdni prema papučici gasa, a voznja po auto putu vam izaziva osmeh na licu.\nOvaj automobil je imao opciono sportsko ogibljenje koje je doprinelo udobnosti tokom vožnje po krivudavim predelima i veoma dobre absorbcije centrifugalne sile.\nRed je došao na hečbek sa 1,2 litarski benzincem od 130 KS. „Astra“ sa 1,2 motorima je dostupna isključivo uparena sa šestostepenim manuelnim menjačem.\nMislili smo da će nas slabija verzija nakon najsnažnije razočarati, međutim to se nije dogodilo. Za svakodnevnu upotrebu ovaj automobil je više nego dovoljan.\nKo nema prevelike apetite biće sasvim zadovoljan onim što ovaj motor nudi, kako na otvorenom putu tako i u vožnji po gradskoj gužvi.\nNajveći plus je ovaj automobil upravo i dobio zbog svog ponašanja u špicu kroz centar Frankfurta i veoma dobroj ponudi snage pri niskim obrtajima.\nNažalost, zbog velikog broja novinara ostalimo smo uskraćeni da se nađemo za volanom dizel verzije, ali ćete o njemu detaljnije moći da čitate kada nam stigne u redakciju na test vožnju.\nPrema onome što smo imali prilike da vidimo i iskusimona ovoj prezentaciji stičemo utisak da se Opel veoma dobro snašao u ovom periodu tranzicije i da će restilizovana verzija nastaviti sa dobrim prodajnim rezultatima.\nAstra će se u prodaji pojaviti početkom zime a očekuje se da će početna cena za benzinske verzije biti nešto niža od 20.000 evra dok će cena dizela biti hiljadu evra veća.\nBogata ponuda opreme\nOd opreme kojom je obogaćena nova Astra izdojićemo napredniju generaciju prednje kamere koja blagovremeno upozorava na pešake i automobile, digitalnu kameru za vožnju unazad, LED matriks svetla koja utiču na uštedu energije, bežični punjač mobilnog telefona, sedišta sa funkcijom masaže sasvim novi infotejment sistem, kao i otvaranje gepeka na senzor kod spors turera.\nAstra je direktan potomak legendarnog Opelovog modela Kadett koji je počeo da se proizvodi 1936. godine.\nDo početka Drugog svetskog rata, proizvedeno je 100 hiljada „kadeta“. Oporavkom nemačke auto industrije Kadett nastavlja da se proizvodi od 1962. pa sve do 1991. kada menja ime u Astra.\nZa dosadašnjih 83 godine postojanja prodato je više od 23 miliona automobila.\nMario Mioč November 24, 10:43


Menadžer Albert Grosman je u gradiću pod nazivom Vudstok stvorio utočište za muzičare, međutim, samo se nekolicina izvukla odatle neozleđena. Ovo je recenzija knjige Varoške priče: Bob Dilan, „Bend“, Van Morison, Dženis Džoplin, Džimi Hendriks i „Frends“ tokom divljih godina u Vudstoku.\nVaroš pod nazivom Vudstok nalazi se na dva sata vožnje od Njujorka, na Katskilskim planinama. To je sklonište za umetnike još od 1902. godine, kada je sin vlasnika mlina iz Mančestera stvorio koloniju inspirisanu Pokretom umetnosti i zanata. Šumovita brda Vudstoka bi možda ostala tajno utočište za kreativne Njujorčane da je Bob Dilan malo bolje vozio motor. Posledica nesreće 1966. godine u blizini mesta gde je kasnije bila njegova vikendica, bila je to da se skoro sasvim povukao: tokom narednih osam godina pojavio se samo četiri puta.\nVeći deo tog vremena Dilan se skrivao u Vudstoku, snimivši više od stotinu pesama u demo verziji, uključujući i „The Mighty Quinn“, „All Along the Watchtower“ i „This Wheel’s on Fire“. Kada su delovi ovih pesama počeli da se pojavljuju – prvo tako što su ih snimali drugi umetnici, a zatim i na nelegalne načine, Dilan se od zvezde preobrazio u legendu.\nZatim je njegova misteriozna prisutnost pretvorila Vudstok u centar za muzičare. Džordž Harison, Džimi Hendriks, Van Morison i Erik Klepton su krenuli tamo na hodočašće kako bi pronašli izvor te nove muzike: stvorene električnim instrumentima, a opet tako neiskvarene i tipično američke i sa određenom dozom ozbiljnosti, za razliku od kalifornijskog psihodeličnog roka. Zatim je došao Festival muzike u Vudstoku 1969. godine, zbog kog je gradić postao nadaleko poznat (iako je, u stvari, festival održan oko 100 km dalje, pošto organizatori nisu uspeli da dobiju dozvolu da smeste festival u samom Vudstoku).\nMuzički pisac Barni Hoskins je živeo u Vudstoku tokom devedesetih i prisustvovao je 25-godišnjici festivala 1994. godine, koja ne samo što je održana u pravom Vudstoku, već su napravili mesta i za Dilana, koji je kraj originalnog festivala sačekao na Ostrvu Vajt. Hoskinsova knjiga Varoške priče je biografija grada koja ima za cilj da Vudstok pretvori u glavnu zvezdu – ali to je jako teško izvesti. Pisci često pričaju o pretvaranju grada u lik, međutim, jedino su, možda, Rejmond Čendler sa Las Vegasom i Džejms Džojs sa Dablinom uspeli u tome. Avaj, ovde, u knjizi koja prečesto podseća na tradicionalnu istoriju roka, Vudstok ostaje neuhvatljiv.\nHoskins je najbliži tome da potpuno prebaci čitaoca u to vreme i mesto kada usmeri pažnju na najživopisnijeg stanovnika, Alberta Grosmana, Dilanovog menadžera. Ovde možemo videti obrise odlične gotičke priče: Grosman je bio Građanin Kejn folka i rokenrola, a Vudstok njegov Ksanadu. Grosman ga je stvorio, a on je uništio i njega i skoro sve ostale koji su bili uvučeni u njegove krugove.\nGrosman je bio tridesetpetogodišnji vlasnik kluba iz Čikaga te 1961. godine, kada se pojavio u Njujorku kako bi održao audiciju za pevače za grupu koja će postati trio „Piter, Pol i Meri“. Meri Travers je rekla: „Nije bio baš najfinija osoba, ali sam ga jako volela“. U filmu „U glavi Luina Dejvisa“ braće Koen, koji predstavlja istraživanje ove ere, F. Meri Ejbraham tumači lik zasnovan na Grosmanu, koji kratko kaže Dejvisu, pevaču u problemima: „Ja ovde ne vidim mnogo novca“.\nGrosman je bio sumoran, ćutljiv čovek sa žicom za mračnu romantiku, nemilosrdan u poslovanju, ali popustljiv prema svojim umetnicima i osoba koju su privlačile krhke, povređene osobe. Tokom ranih šezdesetih, Dilan je često ostajao s njim u njegovom utočištu u Vudstoku. Plivao bi u Grosmanovom bazenu sa Džoan Baez ili bi išao na čašicu razgovora sa Alenom Ginsbergom u Grosmanovu kuhinju.\nDilan je kasnije kupio sebi kuću u blizini, međutim, u raju se pojavila i zmija: novac. Do sredine šezdesetih, bitka oko autorskih prava je pokvarila njihov odnos. Usledio je žučan razlaz, a Hoskins je povukao fascinantne paralele između svega ovoga i teksta jedne od Dilanovih najzagonetnijih pesama, „Duž osmatračnice“: „poslovni ljudi, oni piju moje vino“ (All Along the Watchtower: businessmen, they drink my wine...).\nGrosmanov lični život je bio jednako haotičan. Njegova prva žena je bila heroinski zavisnik. Obožavao je svoju drugu ženu, ali su postali skoro potpuni stranci. Bilo mu je draže da hibernira i prejeda se u Vudstoku, nego da juri za njom.\nNjegovo poslednje veliko delo je bila Dženis Džoplin. Javljao bi se na njene pozive u svako doba dana i noći, a ipak je, hladno, nakon otkrića da nije uspela da se oslobodi svoje loše navike, tajno uzeo polisu osiguranja njenog života koja bi mu donela 200 hiljada dolara kada ona umre.\nDilan, Džoplin, njegova žena: izgleda da je svako od njih iznova slomio srce Grosmanu.\nU Hoskinsovom izveštaju, Vudstok se javlja kao gradić koji se vrteo oko ove usamljene, povređene osobe- kao mesto gde su mnogi muzičari koji su je pratili mogli da učine mnogo toga što su želeli, sem, možda, da pobegnu i oporave se.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: DF: Nijesmo uspjeli da dođemo na Cetinje\n09. 05. 2022. 20:43 >> 20:45 9\nZBOG BLOKADA PRILAZA\nDF: Nijesmo uspjeli da dođemo na Cetinje\nLideri i poslanici Demokratskog fronta (DF) koji su bili pozvani da na Cetinju prisustvuju proslavi Dana Evrope i pobjede u Drugom svjetskom ratu u organizaciji ambasadorke Evropske unije u Crnoj Gori Oane Kristine Pope nisu uspjeli da dođu na Cetinje, napisali su iz te koalicije.\nIz DF-a su naveli da su prilazi Cetinju bili blokirani na dva mjesta.\n"Ovo je još jedan incident kojim ekstremisti iz ovoga mjesta pokazuju da su sebe ogradili od ostatka Crne Gore i da su u sukobu ne samo sa sobom i svojom tradicijom, nego sa svima koji im se pričinjavaju da su neprijatelji. Ovo je važna poruka za EU, a mi pozivamo sve međunarodne organizacije sa sjedištem u Crnoj Gori da važne datume obilježavaju u Podgorici ili nekom drugom gradu, koji će ih dočekati bez mržnje, kao domaćin i gdje su svi dobrodošli", napisali su na Fejsbuku.\nCetinje, kako kažu. nije ništa od toga već "lokacija koja je odabrana za stjecište ekstremista i fašista".\nPoručuju da je Prijestonica iznjedrila nekad najveće ljude u Crnoj Gori, a sada je tužna varoš koja tone u svom besmislu i utapa se u mržnji.\n"Iskreno se nadamo da će generacije koje dolaze vratiti Cetinje tradiciji, čojstvu i pravim vrijednostima, a mi se izvinjavamo delegaciji EU što nismo bili u mogućnosti da prisustvujemo jednom važnom događaju", napisali su iz Demokratskog fronta na Fejsbuk stranici.\nDemokratski front Cetinje\n"Izbor Ćetkovića za člana Sudskog savjeta alarm za slobodoumnu javnost"\n12. 06. 2022. 2


Igor Crnadak danas u Bukureštu | BN\nIgor Crnadak danas u Bukureštu\nMinistar inostranih poslova u Savjetu ministara BiH Igor Crnadak učestvovaće danas u Bukureštu, u okviru predsjedavanja Rumunije Savjetom EU, na neformalnom sastanku ministara inostranih poslova Unije, Balkana i Turske.\nBosna i Hercegovina 01.02.2019 | 08:13\nDomaćin sastanka je rumunski ministar spoljnih poslova Teodor Meleškanu, a predsjedavaće visoki predstavnik EU za spoljne poslove i bezbjednosnu politiku Federika Mogerini.\nTema neformalnog radnog ručka biće "Budućnost regiona zapadnog Balkana, jačanje dijaloga i unapređenje regionalne saradnje u kontekstu globalnih izazova", a među učesnicima skupa je i ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić.\nDačić će na marginama skupa učestvovati i na neformalnom radnom ručku na poziv Mogerinijeve i ministra spoljnih poslova Rumunije Teodora Meleškanua, saopšteno je iz Ministarstva spoljnih poslova Srbije.\nRumunija je 1. januara preuzela šestomjesečno predsjedavanje Savjetu EU.\nКao prioritete svog predsjedništva je navela jačanje kohezije između država članica EU, očuvanje bezbjednosti i jačanje uloge Unije kao globalnog lidera, te politiku proširenja EU na Balkan.\nOvaj se ne odrice 5000,00 KM plate! Ne da lola ni po koju cijenu. Jos samo ova zemlja, pa jos samo , ma samo ova....dajte ljudi jos samo malo da dobijam 5000,00 KM.\nProputovao skoro cijeli svijet za vrijeme mandata, to nikad nije mogao ni sanjati. Zaradio dobre pare, a ništa nije uradio. Nije naučio ni jedan svjetski jezik, a ministar vanjskih poslova. To je moderni BH političar. Samo naprijed...


Izrazila je uveravanja da će Srbija ovom zadatku nastaviti da daje najveći piroritet i značaj.\n- Nijedan napor ne može biti prevelik kada je cilj ovako plemenit - poručila je Vučić na onlajn konferenciji "Baza retkih bolesti 2020" koja je okupila relevantne sagovornike iz celog regiona na temu retkih bolesti i značaja umrežavanja kako lekara, tako pacijenata i udruženja pacijenata.\nOna je navela da se u Srbiji u poslednjih osam godina svake godine povećavaju sredstva namenjena pomoći i lečenju pacijenata sa retkim bolestima.\nVučić kaže da je broj obolelih koji se leče iz sredstava budžeta povećan više od 30 puta, a da je broj retkih bolesti koje se leče iz sredstava obezbeđenih budžetom povećan sa dve na 22 vrste retkih bolesti.\n- I pored svih ulaganja, dobre volje i iskrenog razumevanja rezultat nije uvek nasmejano lice, a jedan od glavnih razloga zašto je to tako je vrlo jednostavan, ne možemo sami, niko ne može sam - rekla je Vučić.\nPoručila je da je okupljanje regiona oko humanog napora da se uspostavi i unapredi proces ujedinjenja naših snaga u borbi za živote dece obolele od bolesti koje su teško dijagnostikuju način da kažemo da verujemo u saradnju i ujedinjene napore.\nTamara Vučić u poseti deci Kuršumlije\nNavela je da je svaka osoba svet za sebe, da je je njen ili njegov zizvot ceo svet za to jedno ljudsko biće, a da nam je svima sveta dužnost da se o tom jednom životu brinemo kao da je u njemu sadržan čitav svet.\nNaglasila je važnost ujednjenja napora da se objedine svi podaci, sva stručna zanja i prakse, koncentrišu potrebni resursi naučnog kapitala i svi oblici podrške koji se mogu pružiti kako bi svi oni koji su previše dugo čekali na definicje svoje bolesti ostvarili pravo na dijagnozu, lečenje i život dostojan čovek.\nIzrazila je nadu da će ceo region ostati privržen ideji ujedinjenja svih napora i razvitku umrežavanja, razmeni stručnih podataka i podrške kako među medicinskim timovima koji se retkim bolestima bave tako i među ljdima pogođenim samim problemom.\n- Jedino svest o postojanju problema i zajednička aktivnost na njegovom prevazilazenju mogu dovesti do cilj, a to znači do prihvatanja realnosti da se ova deca i osobe nalaze tu oko nas i da je naša obaveza da im pomognemo - naglasila je Vučić.\nTamara Vučić otkriva nepoznate detalje iz detinjstva, šta voli da sluša i da čita, a njene modne tajne DOPAŠĆE SE ŽENAMA U SRBIJI\nPOSETA KALEMEGDANU I INSTITUTU ZA MAJKU I DETE Kako je izgledalo druženje prvih dama Srbije i Turske tokom posete Erdogana\nTamara Vučić u Njujorku o autizmu i osnaživanju roditelja (VIDEO)\nIzrazila je nadu da će se u toj nameri svakim novim okupljanjem pridružiti makar još jedna zemlja ili bar još jedan stručnjak i da ćemo se tako ujedninjeni u ne tako dalekoj budućnosti pridružiti Evropskoj referentnoj mreži iako nismo članice EU.\nKoncentracija znanja, iskustva i prakse celog našeg regiona, kako je navela, biće veći izazov za obogaćenje i evropskog naučnog fonda.\nNapomenula je predanost, rad i nezamenljivu posvećenost Bojane Mirosavljević iz Udruženja građana za borbu protiv retkih bolesti kod dece "Život" i njenog tima, čiji je rezultat portal baze retkih bolesti koji sadrži katalog sa više od 4.000 stručno prevedenih popisa različitih bolesti.\nDodala je da je na portalu otvoren i izuzetno važan forum za lekare za koji navodi da može biti od presudnog značaja za razmenu stručnog iskustva.\nNa prvoj regionalnoj konferenciji "Baza retkih bolesti 2020" učestvuju predstavnici zdravstvenih ustanova, nadležnih institucija i udruženja pacijenata iz Srbije, Crne Gore, Severne Makedonije, Hrvatske i Republike Srpske.\nVLADA SRBIJE OBEZBEDILA SREDSTVA Za lečenje retkih bolesti u ovoj godini 2,4 MILIJARDE DINARA\nU kovid objektima Kliničkog centra Niš hospitalizovano je 225 pacijenata, a kod 166 pacijenata potvrđen je kovid-19.\nNaslovna za 21.1.\nSUMNJIV SUSRET U KOTORU Radoje Zvicer u Kotoru ugostio Velju Nevolju i njegovog najbližeg saradnika, pa svi zajedno završili u policiji\nDžo Bajden i prva dama Džil STIGLI U BELU KUĆU: Novi predsednik će uskoro potpisati svoje prve odluke (FOTO, VIDEO)


Wellness coach - nova profesija, - Mali oglasi Biznis i zaposlenje\nMali oglas: Wellness coach - nova profesija,...\nWellness coach - nova profesija, mega trend, budite prvi i najbolji, part time - full time, rad od kuce, obuka online, telefonom ili licno. Evropske zarade, putovanja, mogucnost karijere, javite se odmah, CV emailom. Sportski studio Canepa.\nIdentifikacioni broj oglasa: - 20080309074512\nLink oglasa: https://www.inter.rs/mali-oglasi/20080309074512\t/\nSlični mali oglasi - wellness, obuka, najbolji, coach, profesija, budite, trend, online


SAD: Ruski lovci izveli napad na konvoj u Siriji | Rat u Siriji Vijesti | Al Jazeera\nNajmanje 20 civila i član osoblja sirijskog Crvenog polumjeseca ubijeni su dok su iskrcavali nužnu humanitarnu pomoć iz kamiona blizu Halepa (AP)\nSjedinjene Države smatraju Rusiju odgovornom za zračni napad na humanitarni konvoj u Siriji što je “velika humanitarna tragedija”, rekao je u utorak Ben Rhodes, zamjenik savjetnika za nacionlnu sigurnost u Bijeloj kući.\nNajmanje 20 civila i član osoblja sirijskog Crvenog polumjeseca ubijeni su dok su iskrcavali nužnu humanitarnu pomoć iz kamiona blizu Halepa nakon čega je UN prekinuo svaku dostavu humanitarne pomoći u Siriji.\n“Smatramo rusku vladu odgovornom za zračne udare u tom području uprkos njihovom obećanju u sporazumu o prekidu vatre da će prekinuti zračne operacije za vrijeme dostave humanitarne pomoći”, rekao je Rhodes novinarima.\nAmerički obavještajni zvaničnik rekao je za agenciju Reuters, pod uvjetom da ostane neimenovan, da su dva ruska bombardera Su-24 bila iznad konvoja u trenutku napada i da samo Rusi ili sirijski vojnici mogu biti odgovorni, prenosi Reuters.\nRusija i Sirija odbacile su optužbe, a ruski general čak je izrazio sumnje da je konvoj bio pogođen. Kremlj je zatim najavio da ruska vojska provodi istragu o tome šta se dogodilo.\nZvaničnik sirijske opozicije Riad Hijab, koordinator Visokog pregovaračkog odbora također je optužio Damask i Moskvu i da za to raspolaže sigurnim informacijama.\nS druge strane, Rusija i Sirija bijesne su prema Washingtonu zbog zračnog napada koalicije u kojem su u subotu ubijeni deseci sirijskih vojnika, za što je SAD priznao da je bila riječ o pogrešci, prenose agencije.\nSjedinjene Države smatraju da treba produžiti prekid vatre u Siriji, ali su zabrinute jer Rusija ne pokazuje dobru volju, rekao je Rhodes.\nWashington i Moskva su 9. septembra zaključili sporazum o primirju, koje je u ponedjeljak propalo kada ga je sirijska vojska proglasila nevažećim, ali uprkos tome i ministri vanjskih poslova Međunarodne grupe za podršku Siriji (ISSG) i dalje ustraju na nastavku primirja.\nGeneralnom skupštinom Ujedinjenih naroda koja je počela u utorak u New Yorku dominira rat u Siriji u kojem je poginulo više od 300.000 osoba, od kojih gotovo 87.000 civila a među njima 15.000 djece od izbijanja u martu 2011, prema podacima Sirijske opservatorije za ljudska prava.\nTokom tih ratnih godina 54 zaposlenika i dobrovoljaca sirijskog Crvenog polumjeseca izgubilo je život za vrijeme izvršavanja dužnosti.\nUred za koordinaciju humanitarnih poslova UN-a zatražio je “istragu” o tom napadu u ponedjeljak u pokrajini Halep dok su UN i sirijski Crveni polumjesec raspolagali svim potrebnim dopuštenjima za upućivanje pomoći za 78.000 osoba u Urm al-Kubri.


Jedan od simbola australijske divljine predstavlja skup masivnih stena na Severnoj Teritoriji, današnjoj federalnoj jedinici koja će uskoro postati sedma država Australije. Ogromne granitne strukture Varumungu Aboridžini nazivaju Karlu Karlu, ili Đavolji mermer.\nStvorene su tokom erozija koje su se dešavale milionima godina i variraju u veličini od 50 cm do preko 6 metara. Neke od njih prirodno balansiraju na drugoj steni, a neke izgledaju kao da ih je neko precizno podelio sečivom. Iako se čini da su pažljivo aranžirane, ili da su došle izdaleka sa poplavnom bujicom glečera, zapravo su formirane erozijom stena koje su iz zemlje izbile na površinu.\nPre mnogo miliona godina, nagomilane mase istopljenih stena su se proširile pod zemljom, i naselile se u čvrst sloj Zemljine kore. Nakon nekog vremena, tektonske sile su izazvale preklapanje kore u toj oblasti, što je izazvalo da se granit slomi u ogromne kvadratne blokove. Pod uticajem vode i vetra, komadi granita su dobili oble ivice i postali glatke stene koje vidimo danas.\nEkstremne temperaturne razlike između dana i noći u suvoj pustinjskoj oblasti dovodile su do konstantnog širenja i skupljanja stena. Vremenom, neke od njih su pucale na pola.\nKarlu Karlu stene imaju veliki značaj za Aboridžine i zaštićene su Aktom o aboridžinskim svetim mestima Severne Teritorije. U njihovoj mitologiji stene Đavoljeg mermera predstavljaju jaja Dugine zmije, a mnoge tradicionalne priče australijskih urođenika su povezane sa ovim mestom.\nPo jednoj legendi, Arange, čovek-đavo je prolazeći kroz ovu oblast pravio traku od kose, tradicionalni ukras aboridžinskih vođa. Dok je uvrtao pramenove da napravi traku, nešto njegove kose ja palo na zemlju. Gde god je pao pramen kose, stvorila se ogromna crvena stena. Arange se vratio na brdo Aileparantehe gde, kako legenda kaže, živi i danas.\nizvor: Travel Outback Australia, Southside Travel\nSopček Đura, 16 Oct 2016\nIMPRESIVNO!!! Posebno sam zadivljen stenom na trećoj fotografiji: kao da će svakog trenutka da se nagne na levu stranu...\nFrancusko ostrvo gde magarci nose pižame\nViktorijini vodopadi, svetsko čudo „dima koji grmi”\nĐavolji kotao u Ekvadoru - jedan od najlepših vodopada sveta\nLegenda o Sedam Junaka, kamenih giganata Urala\nTajna spojenih srca na Pengu ostrvima


U pripremi TV adaptacija romana "Pustoš" - MediaSfera\nU pripremi TV adaptacija romana „Pustoš“\nPhoto © Fredrik Hjerling\nKako je ekskluzivno objavio poznati američki veb-sajt Deadline Holywood koji se bavi vestima iz oblasti filma i televizije, britanska producentska kuća Sid Gentle Films planira da, nakon svetski uspešne TV-serije Killing Eve, ponovi uspeh sa još jednom adaptacijom krimi-romana.\nU pitanju je Pustoš, prvi roman iz serijala Berger & Blum švedskog autora Arnea Dala. Sid Gentle Films su prava na ekranizaciju ovog romana kupili odmah po njegovom objavljivanju u Velikoj Britaniji, 2016. godine (tamo je izašao pod nazivom Watching You). Kako je sada i zvanično potvrđeno, Pustoš će za televiziju adaptirati Vivijen Harvi, koja je do sada bila angažovana u pisanju scenarija za serije Harlots (Hulu) i The Indian Detective (Netflix), čime Sid Gentle Films nastavlja tradiciju angažovanja ženskih scenarista – nakon Fibi Voler-Bridž koja je radila na prvoj sezoni Killing Eve i Emerald Fenel, na drugoj.\nPustoš nam pripoveda priču o detektivu Samu Bergeru i njegovim pokušajima da, nakon nestanka 15-godišnje devojke, pronađe serijskog ubicu. Ovaj detektiv koji ima haotičan privatni život i koga muče demoni prošlosti, glavni je junak i sledeća tri romana u serijalu, a u aprilu ove godine u Švedskoj se očekuje izlazak petog po redu, pod nazivom Friheten (Sloboda).\nInače, ovo neće biti prva TV adaptacija nekog od romana Arnea Dala – njegov kriminalistički serijal Intercrime je bio ekranizovan u Švedskoj pod nazivom Arne Dahl (kod nas se ova serija emitovala na RTV Vojvodina), i to od strane iste producentske kuće (Filmlance) koja je bila odgovorna za jednu od najboljih skandinavskih serija svih vremena, Most.\nTagoviPustoš roman tv adaptacija


PROJEKTI | Udruženje3e\nUSAID - NALED\nUsled razumevanja aktuelnih potreba, udruženje „3e“ i Mreža inspektora MINS u saradnji sa USAID i Naledom, pokrenuli su projekat za zajednički dijalog i inicijativu da zaštite i očuvaju vodu i vodene tokove kojima preti potpuno zagađenje.\nSISTEM REGULACIJE OTPADNIH VODA I OČUVANJE PRIRODE REPUBLIKE SRBIJE\nU saradnji sa Sekretarijatom za zaštitu životne sredine grada Beograda i Udruženja "3e“, sproveden je projekat „Znanjem čuvamo prirodu“. Cilj projekta je bio motivisanje dece, stvaranje uslova za aktivno uključivanje učenika osnovne škole „Radoje Domanović“ u njegovu realizaciju, u cilju podizanja svesti i važnosti o zaštiti prirode i okoline koja ih okružuje.\nUdruženje 3e u saradnji sa Sekretarijatom za zaštitu životne sredine grada Beograda, sproveo je projekat edukacije lokalne samouprave kroz 10 opština grada Beograda. Edukacija se sastojala od predavanja eksperata iz oblasti upravljanja otpadnim vodama - zakonska regulativa i načini rešavanja problema sanitarnih otpadnih voda.\nU saradnju sa organizacijom Everwave iz Nemačke, pokrenuta je misija čišćenja reke Dunav. Po najnovijim istraživanjima Dunav je najzagađenija reka Evrope. Ovom misijom, želimo da podignemo svest građana, pokažemo bolji i kvalitetniji način sakupljanja plutajućeg otpada, kao i da pokažemo nove tehnologije koji idu u cilju razvijanja cirkulane ekonomije u Srbiji.\nUdruženje 3e u saradnji sa Sekretarijatom za zaštitu životne sredine grada Beograda, sproveo je projekat edukativnih radionica, namenjenih deci školskog uzrasta ,na temu zaštite životne sredine i očuvanja prirodnih resursa, u skladu sa podrškom globalnom projektu zaštite životne sredine. Cilj projekta je bio motivisanje dece za usvajanje znanja o zaštiti prirode i prenošenje znanja na njihovu okolinu.


Početak identiteta Cambridge Blockchain zatvara finansiranje od 2 miliona dolara | BS.democraziakmzero.org\nBlockchain identitet startup Cambridge blockchain završi podizanje $ 2m u finansiranju okrugli podržan VC firmi Partech Ventures i Digital valuta Grupe.\nInvesticija dolazi tek nešto više od godinu dana nakon Cambridge blockchain uhvatila prvo mjesto na blockchain pokretanja takmičenje održano u Banco Santandera rizičnog kapitala ruku, koja je uključivala 15.000 $ nagrade.\nCoinDesk reportedlast nedelje da je preduzeće sa sjedištem u bila u procesu prikupljanja kapitala.\nU intervjuu, izvršni direktor Matthew Commons rekao je da je pokretanje planira da iskoristi sredstva za gorivo u toku tehnologije pilota provodi sa nekim od svojih klijenata. Dok je u padu u ovom trenutku imenovati kompanije koje se bave, on ih je opisao kao "velike finansijske institucije".\n"Želimo da se kroz neke pilota i doći do komercijalne raspoređivanje do kraja 2017. Godine, tako da je to zaista cilj. Da bi se to postiglo, tu je plate, najam, pravne troškove, i takve stvari."\nFokusirajte se na usklađenosti\nPrema Commons pokretanja cilja veliku bol tačka za finansijske institucije da se nada da posluju sa: usklađenosti.\nOn je tvrdio da, danas, banke završiti u poziciji u kojoj troše vrijeme i resurse vođenje koje su u suštini suvišne provjere identiteta korisnika.\n"Pravi problem ove institucije imaju je da oni troše mnogo novca na proces provjere znanja i vaše kupce", rekao je on. "Ponekad to može biti na stotine miliona dolara za velike banke koja troše o usklađenosti.\nCEO naveo Evropske General zaštitu podataka Uredbe, niz regulatornih odredbi u EU koji će stupiti na snagu sredinom 2018.. To će uskladiti pravila o zaštiti podataka preko ekonomskog bloka, u nastojanju da se uspostavi kontrola podataka natrag u rukama korisnika, a istovremeno oštrenje pravila za firme nadležno za postupanje u tu informaciju.\nCommons je rekao da su pravila u toku su "bio jedan od najvećih vozača za naše tehnologije".\n"Oni su veliki katalizator za ono što radimo", nastavio je da kaže. "Ova nova pravila mogu imati kazne za kršenje privatnosti podataka do 4% prihoda diljem svijeta, tako da je zaista velika stvar."\nGde su svi brzi pobednici za Blockchain?\n5 Bitcoin i Blockchain startupa za Watch u 2018\nZašto će 2017. Dokazati Blockchain biti loša ideja\nBitcoin i Litecoin Top izvori WikiLeaks donacija\nNovi Chicago Blockchain centar pokreće uz podršku vlade\nZašto bi Quiet Blockchain Consortium uskoro mogao napraviti buku\nBitcoin cijena Otporna kao Antonopoulos na meti Mt. Gox Debacle\nLibertarska partija Teksasa održaće rezultate izbora na tri bloka\nDa li su Sidechains bolje rešenje za Bitkoinovo skaliranje debata?\n2017: Regulatori godine uključuju Blockchain


Agent/Agentica prodaje nekretnina, Niš (03-1702535) - Oglasi.rs\nBela tehnika (957)\nSve za stan, kuću, baštu (4654)\nMašine i alati (3309)\nObnovljen: 27.08.2021. 08:02:55\nNaziv radnog mesta: Agent/Agentica prodaje nekretnina\nNaziv kompanije: Agencija za posredovanje u prometu nepokretnosti „Avenija nekretnine”\nRok za konkurisanje: 12.04.2021.\nMinimalni stepen obrazovanja: Srednja škola\nRadno vreme: Puno radno vreme ( 09-17h, subotom radno vreme je od 09-14 h), sa mogućnošću rada i od kuće\nZarada: Nudimo korektne procente za realizaciju posla za kandidate koji poseduju znanje, iskustvo i licencu a za početnike moguć radni odnos nakon završetka obuke koju organizujemo, nakon čega će novi zapsoleni imati mogućnost zarade u procentu koji zavisi od realizacije poslova.\nUkoliko smatrate da ispunjavate navedene zahteve i želite da postanete deo našeg uspešnog tima, pošaljite nam svoju biografiju sa fotografijom na mail adresu: avenijanekretnine.posao@gmail.com\nŠifra oglasa: 03-1702535


SVE JE SPREMNO ZA SPEKTAKL: Srbin na Rusa za titulu! - Boks\nPrethodna vest STEFAN MITROVIĆ OTVORENO: ‘Poštujem Ronalda, ali se videla nervoza!’\nSledeća vest KOPAČKE NA LICITACIJI: Stefan Mitrović spasio Srbiju, pa sad želi da pomogne i malom Gavrilu! (FOTO)


DVA SMRTNA SLUČAJA: U Srpskoj još dvije osobe pozitivne na virus korona | Banjaluka.net\nOd posljednjeg izvještaja o epidemiološkoj situaciji u Republici Srpskoj, u posljednja 24 časa, u Institutu za javno zdravstvo Republike Srpske, Univerzitetskom kliničkom centru Republike Srpske, Univerzitetskoj bolnici u Foči i u bolnicama Sv. Vračevi u Bijeljini i Sv. apostol Luka u Doboju izvršeno je testiranje 237 laboratorijskih uzoraka, a novi virus korona (SARS-CoV-2) potvrđen je kod 2 osobe.\nRadi se o 1 muškoj i 1 ženskoj osobi starije životne dobi iz Banjaluke i Bijeljine.\nU posljednja 24 časa, Institutu za javno zdravstvo Republike Srpske prijavljena su dva smrtna slučaja kod kojih je potvrđeno prisustvo virusa korona. Radi se o osobama starije životne dobi iz Banjaluke i Broda.


Top 3: Najlepši i najtraženiji modeli kaputa za jesen i zimu 2018!\nNaslovna | Moda | Trendovi | Top 3: Najlepši i najtraženiji modeli kaputa za jesen i zimu 2018!\nTrendovi kada je reč o kaputima menjaju se svake sezone, ali postoje modeli koji nikad ne izlaze iz mode, kao i oni koji se pojave diktirani od strane trenutnog hype-a.\nNiti jedna jesenja i zimska sezona ne može stilski da se zamisli bez KAPUTA.\nGlavni ogrtač aktuelne sezone doživeo je poslednji niz godina velike transformacije, ali nekako uvek su se iskristalisala bar tri modela koja su must-have.\nOve sezone, dva klasika su tu i jedan "uljez" kog diktira najveći trend sezone, animal print.\nCamel ili nude\nOvaj klasik u svom ormaru imaju baš sve modne blogerke te mu se u ovo doba godine uvek rado vraćaju. Kaput u boji kamilje dlake modni je klasik koji nikad ne izlazi iz mode, stoga je investicija u koju se isplati uložiti jer ćete ga nositi godinama.\nDa ne pominjemo kako je camel boja jedna od onih koje daju vašem komadu taj skupoceni efekat.\nOmiljeni dezen svake zime je tartan ili ti karo.\nOve sezone čuveni uzorak nosimo ne samo u klasičnoj kolor varijanti koja podrazumeva sivkaste i smeđe nijanse u tkanju, sa crnim diskretnim koncem, već kombinacije jarkih nijansi vatrenocrvene, modroplave i neon zelene koja je posebno u trendu poslednji niz meseci.\nMi vam ipak savetujemo da ne birate modele u tako drastičnom koloritu, jer je karirani kaput takođe jedan od modela koji se redovno vraća te samim tim i dobra investicija. Naš savet je da odaberete neki u teget boji sa diskretnim smeđim i sivim tkanjem, strukiran i dužine do iznad kolena ili se opredelite za širi, sivkaste podloge.\nGlavni trend sezone diktira trendove unutar svakog basic komada, pa i kaputa.\nI tu su se pojavile varijacije te imamo kapute sa zebrastom teksturom, apstraktnom tigar šarom (koji je sve popularniji i super se kombinuje iz all black look), klasikom unutar animal printa - tim leopardom, i za malo odvažnije tu je drska piton koža.\nIako je animal print vrlo diskutabilan prilikom kombinovanja, imajte na umu da je kaput sa ovim dezenom savršen statement komad, ali i da ukoliko odaberete neki sa zagasitijom šarom to ne znači da ćete ga samo nositi ove sezone, već i narednih.\nJer iako to mnogi žele da opovrgnu - animal print spada u klasične, basic dezene koji se stalno "vrte" u ovom ili onom obimu.\nKaput Animal print jesen/zima Trend Novi trendovi


Ponedeljak, 21. maj 2018. u 20:40\nKada su subvencije u poljoprivredi u pitanju, Opština Kučevo ima vrlo visok stepen iskorišćenja, čak 93 procenta, što je znatno više u odnosu na korišćenje podsticaja u poljoprivredi sa lokalnog nivoa, bar kada je prošla godina u pitanju.\nNaime, u 2017. godini Opština Kučevo je samo za razvoj stočarstva, kroz tri konkursa opredelila blizu četiri miliona dinara, od čega je iskorišćena tek polovina, tačnije, svega 52 odsto.\nZa nabavku kvalitetnih priplodnih junica, ili simentalskog govečeta opština je odobravala povraćaj maksimalno sto hiljada dinara po grlu, s tim što je i moglo da se konkuriše samo za jedno grlo.\nZa nabavku ovaca bilo je opredeljeno milion dinara, odnosno 7,5 hiljada po grlu, medjutim i tu je postojao uslov da ukoliko se nabavlja od 1-5 grla, sva mogu biti ženska, a u slučaju nabavke od 6-10, jedno mora biti muško.\nTreći konkurs odnosio se na subvencije za osemenjavanje i ukupan budžet po ovom osnovu bio je 950 hiljada dinara. Za grlo koje se osemenjava prvi put visina subvencije je iznosila dve hiljade dinara, a drugi put, hiljadu dinara, s tim što je jedno poljoprivredno domaćinstvo moglo da konkuriše maksimalno sa pet umatičenih grla.\nI upravo navedene kriterijume, kao i kasno raspisivanje konkursa, Miloš Radovanović, savetnik za poljoprivredu u Opštini Kučevo, navodi kao jedan od razloga slabog odziva poljoprivrednika?! Prema njegovim rečima, generalno nezainteresovanost poljoprivrednika da dodju u opštinu i informišu se o subvencijama koje se nude, i sušna godina, odnosno slab rod kukuruza, koji se u ovoj sredini koristi kao glavna prihrana stoke, doprineli su slabom, tek polovičnom iskorišćenju prošlogodišnjih sredstava namenjenih razvoju stočarstva. Upravo stoga, navodi Radovanović, umesto 3 miliona 950 hiljada, koliko je za te namene izdvojeno iz opštinskog budžeta u prošloj godini, u ovoj će za razvoj stočarstva biti izdvojeno 2,7 miliona dinara i od toga najviše, milion dinara (milion manje u odnosu na 2017.) za veštačko osemenjavanje, za šta je i bilo najveće interesovanje u prošloj godini.


Rogozin zamolio Vučića: Nađite mi čukundedin grob\nPotpredsednik Vlade Rusije Dmitrij Rogozin zamolio je predsednika Vlade Srbije Aleksandra Vučića da nađe mesto gde je sahranjen njegov čukundeda, general-major nekadašnje carske ruske vojske.\nGeneral Vladimir Lazarević: Odbranio sam čast Srbije\nGeneral Vladimir Lazarević vratio se u Niš posle odluke Međunarodnog suda za ratne zločine da se prihvati njegov zahtev za uslovni otpust. U pritvorskoj jedinici u Sheveningenu proveo je tačno...\nAmerički general No.1: Ruski medvedi nas gledaju izbliza!\nNačelnik generalštaba vojske SAD general Mark Majli nazvao je Rusiju najvećom pretnjom za SAD zbog posedovanja nukleranog oružja i mogućnosti da ga koristi.\nAmerika htela građanski rat\nVojni vrh je 4. oktobra, dan uoči "revolucije" u Srbiji 2000. godine, predlagao Slobodanu Miloševiću niz radikalnih mera, pa čak i hapšenje lidera tadašnjeg DOS-a, kako bi se u Beogradu...\nGeneral brani državu od bele kuge\nČesta i sumorna upozorenja stručnjaka da se broj stanovnika u Srbiji svake godine smanjuje za broj stanovnika jednog omanjeg grada i da će do 2050. godine u Srbiji biti gotovo pola miliona manje...\nHrvatska još ne traži izručenje generala Đukića\nObama postavlja marinca veterana na čelo vojske\nGeneral Džozef Danford biće novi načelnik Glavnog štaba Vojske SAD. Radi se o vojniku sa direktnim ratnim iskustvima, što pokazuje budući smer američke politike, procenjuju vojni stručnjaci.


Jelen Music Show Live ovog vikenda u Bijeljini! - Jelen Music Show\nJelen Music Show Vijesti Muzički lonac Jelen Music Show Live ovog vikenda u Bijeljini!\nJelen Music Show Live ovog vikenda u Bijeljini!\nPredstojećeg vikenda nas očekuje nastavak „Jelen Music Show Live“, muzičkog karavana! Ove subote 26. oktobra nas očekuje nastup benda „Firma“ u Jelen pubu Bijeljina, uz rashlađeno Jelen pivo. Od 21 sat nas očekuje nastup prepun pozitivnih vibracija, uz najbolju muziku. Članovi benda obećavaju rasplesanu noć u kojoj nećete sjediti ni trenutka!\nPrisutne očekuju i aktivacije, uz koje će prisutni imati priliku da osvoje i vrijedne nagrade. Zabavi se i uživaj u kvalitetnom zvuku.\nPruži podršku domaćoj muzičkoj sceni i proširi vijest o svirci svima u svom okruženju. Obećavamo, ovo će biti koncert za pamćenje, poručuju članovi benda, kao i organizatori! Vidimo se ove subote na novoj stanici našeg muzičkog karavana!\nJMS 21 Oct, 2019 Muzički lonac\nThe Shejvers predstavili novi singl!\nEmberdown i “Cape of Gray” na vrhu “Top 10” liste!\nLejla Dolores prva pobjednica regionalne “Top 10 liste”11/10/2021\nMuzičar Zlatan Karić objavio novi single “Wipe yo ego”13/09/2021\n“Anarhija” i dalje na “Vrućem tronu”17/08/2021


ZAČINITE SVOJ LJUBAVNI ŽIVOT: Rešite probleme u krevetu i povećajte strast na ovaj jednostavan i efikasan način!\nSve češće se dešava da zbog stresa, briga i svakodnevnih obaveza dolazi do smanjena seksulane želje.\nPrema statistici, svaki treći muškarac stariji od 40 godina ima problem sa potencijom, 33% ima razne teškoće sa seksualnom funkcijom, a čak oko 40% žena ima upravo smanjenu seksualnu želju.


Rabljeni FTG fb90 obrada drveta, struganje i recikliranje oglasi na prodaju - Hrvatska - Mascus Hrvatska\nRabljeni FTG fb90 obrada drveta, struganje i recikliranje\nOvdje je kompletna lista lista polovnih FTG fb90, FB 90 obrada drveta, struganje i recikliranje za prodaju. Ako zelite da vidite neki oglas, kliknite na polje za potvrdu pored tog oglasa, dodajte ga u omiljene oglase ili ga uporedite sa nekim drugim oglasom. Ako zelite detaljniju pretragu, idite na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.


► Nemačka: Demokratski eufemizam\nPiše: Jelena Volić Helbuš, specijalno za NM iz Berlina\nVanredna stanja u Nemačkoj, kojih je u posleratnoj istoriji bilo nekoliko, po pravilu su periodi političke sloge, tzv. “mira na dvoru” – korona kriza je dobar primer za ovo pravilo. Poslednja inicijativa “drastičnog redukovanja socijalnih kontakata među građanima” u Bundestagu je, navodno, jednoglasno izglasana.\nOpozicija je ovih dana izuzetno štedljiva sa svojim inače glasnim i džangrizavim kritikama, što je zapravo i njena osnovna delatnost po pravilima demokratskog višeglasja. “Naravno da ćemo kritikovati vladu kada to bude neophodno, ali saradnja je trenutno mnogo bitnija”, izjavila je šefica poslaničkog kluba Zelenih Katrin Gering Ekart. U poslednje vreme nesložna velika koalicija praktikuje složnost po svim pitanjima života u kriznim uslovima.\nSUDAR DVA POLITIČKA EGOIZMA: U ovakvoj atmosferi “nacionalnog spasa” začuđuje, a ne bi trebalo, svađalačka bura na najvišem političkom nivou među članovima i pokrajinskim premijerima vladajuće stranke hrišćanskih demokrata. Pri izglasavanju jedinstvenih mera u cilju zauzdavanja pandemije koronavirusa javno su ušli u konflikt premijeri dve najveće nemačke pokrajine – Armin Lašet iz Severne Rajne-Vestfalije i Markus Zeder iz Bavarske, jedan član Hrišćanske demokratske partije, a drugi predsednik sestrinske Hrišćanske socijalne unije, koja je aktivna samo na području Bavarske, pokrajine koja najviše insistira na svojoj političkoj nezavisnosti.\nKancelarka Angela Merkel morala je da preuzme ulogu medijatora. Žuta štampa u Nemačkoj sumnja da se iza toga krije sudar dva politička egoizma, dva alfa-mužjaka i želja za političkim profilisanjem u predfazama borbe “za presto”, koja je, virus tamo ili vamo, već počela – predsedavajuća stolica hrišćanskih demokrata posle ostavke Anegret Kramp-Karenbauer ispražnjena je, a odluka o kandidatu konzervativaca za predstojeće savezne izbore još nije doneta.\nIzborna trka je de fakto počela, i to žestokom diskusijom oko titulisanja mera opšteg naloženog karantina – pojma “zabrane socijalnih kontakata” ili “ograničenja kretanja”, a sve u cilju “očuvanja najviših principa demokratskih sloboda”. Markus Zeder se poslednjih nedelja istakao “državničkim stavom” i “političkom stamenošću” u upravljanju svojom pokrajinom, koja je teško pogođena virusom i koja prednjači u rigoroznosti mera za obuzdavanje pandemije. Politički apetiti Zedera jasni su od samog početka – kancelarska stolica, što bi bio presedan u istoriji nemačke državnosti.\nLašet kao premijer najmnogoljudnije nemačke pokrajine smatra da njemu po pravilu pripada tron. Druga dva kandidata, koja su sve do korona krize smatrani favoritima, Fridrih Merc i Norbert Retgen potpuno su nestali iz javnog života Nemačke.\n“SHUT DOWN” MODUS: Na današnji dan, 23. marta, Nemačka broji 29.000 obolelih od virusa i 119 smrtnih slučajeva. Zemlja je u potpunom “shut down” modusu – kretanje je dozvoljeno samo u grupama od po dvoje ljudi, javni život se odvija u medijima, samousluge su kompletno opskrbljene, panične kupovine posle prvog šoka redovno izostaju, bolnice su spremne i rade punim kapacitetima.\nProblem je klinički personal, o čemu se već godinama vodi debata. Taj problem neće biti lako rešen, pošto je neophodno uvesti hiljade i hiljade medicinskog pomoćnog osoblja, a zakoni za to još uvek nisu pripremljeni. Proizvođači respiratora i kreveta za intenzivnu negu su domaći, izvoz je prekinut, pošto su granice zatvorene. Kolone prevoznika na granici između Poljske i Nemačke beskrajne su.\nMinistar finansija i zamenik kancelarke iz redova socijaldemokrata Olaf Šolc i njegov kolega Peter Altmajer, ministar privrede iz redova hrišćanskih demokrata, u utorak 24. marta predstavili su paket pomoći vlade ugroženim građanima u vrednosti od 156 milijardi evra.\nNema sumnje, Nemačka dokazuje da je dobro organizovano društvo, ali ni ona nije sigurna od ambicija pojedinaca iz redova sopstvenih profesionalnih političara. Čuju se glasovi upozorenja, nema ih malo, veoma moderatni i uravnoteženi, koji ukazuju na svojevoljno i mirno predavanje demokratski zagarantovanih sloboda zarad “preživljavanja”, “zaštite”, “očuvanja” i “solidarnosti”.\nISTORIJSKI ZADATAK: Građani su spremni da bez reči žrtvuju slobodu. To je činjenica. Pitanje je koliko dugo. “Mi smo demokratija. Ne živimo od prinude već od znanja koje delimo i zajedničkog delovanja. Ovo je istorijski zadatak i samo ga zajedno možemo rešiti”, rekla je kancelarka Angela Merkel, obraćajući se 18. marta naciji. Zbog toga je danas na snazi “ograničavanje socijalnih kontakata građana”, a ne “ograničenje kretanja”.\nSloboda misli nalaže konstantno stanje sumnje u izrečeno. Nameće se pitanje prioriteta u jednom slobodnom demokratskom društvu – da li budućnost dočekujemo uplašeni ili spremni da se suočimo sa stanjem koje smo sami proizveli u svom obesnom uživanju u bezgraničnim slobodama jednih, a na leđima bezgranične nemaštine i patnje drugih.\n“Mi smo demokratija” podrazumeva i brisanje teme migranata s političkog dnevnog reda, ponovno uspostavljanje nacionalnih korpusa i granica u Evropi, za koju smo se borili, uvođenje policije i vojske u svakodnevni život, čime se ekzekutivi daje opasna prednost nad legislativom. Zabrana svakog oblika građanskog okupljanja i samoorganizovanja.\nHoćemo li tako rešavati sve probleme koje 21. vek stavlja pred čovečanstvo? Znanje svaka generacija mora da stiče, ono se, nažalost, ne prenosi genetski. Sloboda se svakodnevno brani, kao i demokratija. Mislim da bi upravo zemlje Evrope to morale dobro da znaju, one su to iskustvo platile krvlju.\nPandemija koronavirusa primorala je kompanije širom sveta da organizuju rad zaposlenih od kuće što se kao neplanirani, veliki eksperiment pokazalo dovoljno dobrim te mnoge firme, a i mnogi...


Le Pen: Makron je marioneta finansijskog sektora\nMarin Le Pen i Emanuel Makron\nKandidatkinja krajnje desnice Marin Le Pen za predsednika Francuske optužila je danas svog protivnika u drugom krugu Emanuela Makrona da je marioneta sveta finansija i islamskih fundamentalista. Le Pen, koja se nada da će pobediti populističkom kampanjom poput američkog predsednika Donalda Trampa, uporedila je Makrona s Trampovom protivnicom Hilari Klinton, prenosi Asošijeted pres.\nOna je više puta osporavala Makronov argument da predstavlja promenu i nazvala ga pudlicom nepopularnog odlazećeg predsednika Fransoa Olanda. Le Pen je kazala da je Makron kandidat "kavijar levice" i "moralizatorskih snobova" i upozorila da njegova politika usmerena ka preduzetnicima neće stvoriti nova radna mesta u Francuskoj već u inostranstvu i da će ostaviti francuske radnike gladne.\nNa današnjem skupu Le Pen severno od Pariza čula su se skandiranja protiv imigranata i uzvici "Marin predsednica".\nGlavni kandidat za predsednika Frnacuske, Emanuel Makron izjavio je za BBC da je reforma Evropske unije neophodna, jer će u suprotnom uslediti i „Fregzit“ i Nacionalni front.\nIako su pojedini mediji njegovu izjavu u finišu izborne kampanje ocenilikao šokantnu i iznenađujuću, ili čak zaokret, Macron je za britanski javni servis samo „naglasio ono što je očigledno“.


Uloge: Daniel Radcliffe, Samara Weaving, Rhys Darby, Ned Dennehy\nZemlja: Njemačka, Novi Zeland, Engleska\nSažetak - Guns Akimbo\nMiles je zaglavio na poslu kojeg ne voli, još uvijek zaljubljen u svoju bivšu djevojku Novu. Ono što Miles ne zna jest da banda imena Skizm organizira smrtonosno natjecanje u njegovom gradu u kojem se potpuni stranci bore do smrti, a sve s ciljem zabavljanja milijunske publike koja natjecanje prati putem Interneta. Miles se ubrzo nađe u igri, prisiljen boriti se kako bi preživio.