07 May 2014 "LO�E KOM�IJE" se useljavaju u bioskop pokraj vas 08. maja.26 Mar 2014 "NOJE" VEČERAS PREMIJERNO U SAVA CENTRU u 20.30. Karte su u prodaji.03 Mar 2014 SVE JE IZGUBLJENO (All is Lost) danas na repertoaru Festa u Sava Centru (16.30) i Dvorani Doma sindikata (20h)02 Mar 2014 ZVONČICA I VILA GUSARKA premijerno 15.03. u 17h u bioskopu Cineplexx Delta City!29 Nov 2013 NIKO 2 - MALI BRAT, VELIKA NEVOLJA od 28.11. u svim bioskopima. Kliknite na vest i pogledajte trejler!31 Oct 2013 TOR - MRAČNI SVET - Počela je prodaja karata za premijeru filma 6.11. u bioskopu Cineplexx Delta City u Beogradu.25 Sep 2013 GROZAN JA 2 će premijerno biti prikazan u petak 27.09. u bioskopu Cineplexx Delta City! Karte su u prodaji.22 Aug 2013 PRE PONOĆI - PREMIJERNO U KOLOSEJU 28.08. - Karte su u prodaji!22 Jul 2013 Diznijevi "Avioni" poleću premijerno 31. avgusta u bioskopu Cineplexx Delta City. Karte su u prodaji!25 Jun 2013 U PRODAJI KARTE ZA PREMIJERU FILMA "USAMLJENI REND�ER"! Premijera će se odr�ati 3. jula u bioskopu Kolosej. 10 Jun 2013 PROČI�ĆENJE OD 13.06. U BIOSKOPIMA\nFilm D�emsa Demonaka sa Itanom Hokom i Linom Hedi u glavnim ulogama proteklog vikenda je zaradio 36,7 miliona dolara u američkim bioskopima. Ovo je neobični triler o Americi u bliskoj budućnosti kada je nivo kriminala sveden na nulu, a nezaposlenost na minimum i sve to samo zato �to je jedne noći dozvoljeno svako nasilje bez mogućnosti da se pozove policija ili hitna pomoć. 04 Jun 2013 SVETSKI RAT Z - KARTE U PRODAJI!\nSVETSKI RAT Z je premijerno prikazan u Londonu. Kod nas će premijeru imati 18. juna na reviji BLOCKBUSTER i u bioskopima lanca Cineplexx. 04 Jun 2013 ZNOJEM DO LOVE 6. JUNA U BIOSKOPIMA\nAkciona komedija prolsavljenog reditelja Majkla Beja od cetvrtka u nasim bioskopima. “ZAČARANA ŠUMA“ NA VELIKIM PLATNIMA OD 15. JANUARA\n„Začarana šuma“ je moderna verzija voljenih bajki braće Grim, sa isprepletanim zapletima nekoliko priča koja istražuje posledice želja i misija glavnih likova. Duhoviti i emotivni mjuzikl prati dobro poznate priče o Pepeljugi (Ana Kendrik), Crvenkapi (Lila Kroford), Džeku i magičnom pasulju (Danijel Hatlston) i Zlatokosi (Mekenzi Mozi), a sve su one povezane originalnom pričom koja se vrti oko pekara i njegove žene (Džejms Korden i Emili Blant), njihovoj želji da osnuju porodicu i njihovoj poseti veštici (Meril Strip) koja je bacila kletvu na njih.\nUZBUDLJIVI TRILER “HAKER“ JE U NAŠIM BIOSKOPIMA\nSmešten u svet globalnog sajber-kriminala, film HAKER prati zatvorenika kome je dozvoljeno odsustvo kako bi se sa njegovim američkim i kineskim partnerima udružio i krenuo u lov na sajber-kriminalnu mrežu najvišeg nivoa od Čikaga i Los Anđelesa preko Hong Konga do Džakarte. Film je na redovnim repertoarima od 22. januara.\n“DEČKO IZ KOMŠILUKA“ VAS ZAVODI U BIOSKOPIMA OD 29. JANUARA\nDženifer Lopez glumi Kler Piterson, profesorku književnosti u srednjoj školi koja se s mukom vraća u svet zabavljanja posle rastave od svog muža koji je prevario, Gereta (Džon Korbet) s kojim je provela 18 godina u braku. Dok se njen sin tinejdžer, Kevin (Ian Nelson) bori sa maltretiranjem koje trpi u školi, delovaće kao da su se Klerine molbe uslišile kad se zgodni i harizmatični 19-godišnji Noa (Rajan Guzman) sprijatelji s Kevinom. On se useljava u kuću pored da se stara o bolesnom stricu, nakon tragične pogibije njegovih roditelja. Iako će se sprijateljiti s Kevinom, biće više nego jasno da će mu se Kler dopasti na prvi pogled. Nema toga što je neodoljivije, nesmotrenije i opsesivnije od jake želje. Ali, kod nekih ljudi ta želja postaje opsesija.\n“7.PATULJAK” NA VELIKOM PLATNU OD 29. JANUARA!\nLegendarni patuljci: Bobo, Kolačić, Sunčani, Brzi, Čako, Ralfi i Oblačni dobijaju svoju filmsku avanturu! Kompjuterski animirani i u 3D-u, oni će krenuti na misiju spašavanja princeze Ružice koja je zarobljena u zamku Fantabularase pod uticajem smrtonosne kletve. Međutim, zbog različitih karaktera, oni se neće baš složiti oko toga kako je najbolje to uraditi. Ovu simpatičnu 3D sinhronizovanu animiranu avanturu možete pogledati u bioskopima od 29. januara.\n“PEDESET NIJANSI - SIVA” PREMIJERNO 11. FEBRUARA U NAŠIM BIOSKOPIMA „Pedeset nijansi - Siva“ je željno iščekivana filmska adaptacija bestselera koji je postao svetski fenomen. Od izdavanja, trilogija „Pedeset nijansi“ prevedena je na 51 jezik i prodata je u preko 100 miliona primeraka čime je postala serijal koji je najbrže prodat u najviše primeraka.\nGlavne uloge Kristijana Greja i Anastazije Stil, koji su postali ikone milionima čitalaca, poverene su Džejmiju Dornanu i Dakoti Džonson. Obezbedite svoja mesta na vreme – karte su u prodaji!\nNOVE AVANTURE ZVONČICE SAMO U BIOSKOPIMA OD 19. FEBRUARA „Zvončica i čudovište iz Nedođije“ vodi Zvončicu i Diznijeve vile na epsku akcionu avanturu prepunu emocija i napetih scena. Zabavna i talentovana životinjska vila Lana, veruje da ne treba suditi o knjizi na osnovu korica – niti o životinji na osnovu očnjaka – pa će se zato sprijateljiti sa ogromnim i misterioznim stvorenjem po imenu Groza. Mada Zvonce i njene drugarice nisu toliko sigurne u ovaj strašni dodatak Vilinskoj dolini, elitne vile skauti okupiće se da bi zarobile čudovište pre nego što ono uništi njihov dom. Lana će morati da veruje u svoje srce i da ga slepo prati ako misli da okupi devojke i spasi Grozu. „Zvončica i čudovište iz Nedođije“ zarežaće u bioskopima od 19. februara.


Mit o nekažnjavanju lezbejki - XXZ Portal\n17.11.2017. - 15:23\nPhoto: Jean-Léon Gérôme\nPisao: Louis Crompton\nStandardna istorija zakona protiv homoseksualaca tvrdi da ni u srednjem ni u kasnijim vekovima nije bilo zakona koji su propisivali kazne za činove lezbejstva. U ovom će članku biti ponuđeni dokazi o postojanju smrtne kazne za takve činove u Evropi i Americi od 1270. godine naovamo. Ti zakoni su u najvećoj meri bili motivisani Pavlovom kritikom iz Prve poslanice Rimljanima, 26. Sve do 1400. godine lex foedissimam, edikt imperatora Dioklecijana i Maksimijana izdat 287. godine, bio je interpretiran kao opravdanje za smrtnu kaznu. U Nemačkoj, Francuskoj, Italiji, Švajcarskoj i Španiji izvršen je veliki broj pogubljenja. U članak je uvršteno i kratko istraživanje o oko 400 do sada poznatih slučajeva smaknuća muškaraca u Evropi i Severnoj i Južnoj Americi. Ovo se istraživanje poziva na kanonsko pravo i tumačenja pravnika kao što su Cino da Pistoia, Saliceto, Lopez, Gomez, Farinacio, Cotton, Carpzow, Sinistrari, de Vouglans, i Jousse. Biće analiziran i zapisnik procesa održanog u Nemačkoj 1721. godine koji je za posledicu imao pogubljenje žena.\nMalo je toga napisano o lezbejstvu i zakonima sa istorijske tačke gledišta. Zaista, nisam čuo za postojanje niti jednog modernog eseja na tu temu, a i vrlo retko nailazim i na kraće reference . Derrick Sherwin Bailey je 1955. u svojoj studiji, koja se još uvek smatra standardnom studijom ranog antihomoseksualnog zakonodavstva, kategorično ustvrdio da je čin lezbejstva „ignorisan kako u srednjevekovnom tako i u modernom zakonodavstvu" Jasno je da je ta tvrdnja potpuno neistinita, u šta ćemo se uveriti kasnije. Navedena tvrdnja proizilazi iz Baileyevog neopravdanog generalizovanja situacije u Engleskoj. Istina je da je engleski tradicionalni „sodomitski" („buggery") zakon, donet 1533. za vreme Henrija VIII (i važeći do 1967), koristio terminologiju koja nije interpretirana kao inkriminacija odnosa među ženama. Američka je zakonodavna tradicija sve do 20. veka nastojala slediti engleski primer, s jednom bitnom razlikom koju ćemo kasnije detaljnije razmotriti. Što se Evrope tiče, u zemljama kao što su Francuska, Španija, Italija, Nemačka i Švajcarska čin lezbejstva je, sve do Francuske revolucije, pred zakonom bilo jednak činu muške sodomije i shodno tome kažnjavan smću. Žene su osuđivane na smrt i ubijane. Cilj ove studije jeste analiza tradicije smrtne kazne, otkrivanje njenih izvora, te navođenje konkretnih primera izvršenja smrtne kazne vešanjem, spaljivanjem, utapanjem i odrubljivanjem glave. Studija takođe predstavlja i uvod u zapisnik važnog suđenja održanog 1721. godine u nemačkom gradu Halberstadtu.\nPoznato je da je kažnjavanje muške homoseksualnosti smrću bilo prisutno i u judeo-hrišćanskoj tradiciji o čemu svedoči Leviticus 20:13. Čini se ipak da stari Jevreji lezbejstvo nisu smatrali naročito ozbiljnim prekršajem. Ono se ni na jednom mestu u Starom zavetu ne navodi kao zločin. U vavilonskom Talmudu citira se odluka rabina Huna (živeo do 296. p.n.e.) po kojoj „žene koje se odaju razvratu jedna s drugom gube pravo da se udaju za sveštenika". Ipak, Talmud odbacuje i tu blagu kaznu okrećući se stavovima rabina Elazara (150. p.n.e.) po kome to ne bi trebalo da predstavlja prepreku za brak sa sveštenikom, „budući da je pomenuti čin najobičnija opscenost. "\nStoga je sasvim logično zapitati se zbog čega je judaizam imao tako destruktivan stav prema muškoj homoseksualnosti a bio potpuno ravnodušan prema lezbejstvu. Razlog za to najverovatnije leži u činjenici da je muška homoseksualnost bila religijska praksa „svetih ljudi" kaananskih kultova (kedeshim) koji su se kosili s učenjem ortodoksnog jahvizma, pri čemu „svete žene" (kadeshah) tog kulta nisu bile lezbejke, zbog toga što je u njihovom slučaju religijska praksa podrazumevala ulazak u heteroseksualnu vezu. Tako u prevodu 5. Mojsijeve knjige (Deuteronomy 23,17) kralja Jamesa možemo pročitati da „neće biti kurvi (kadeshah) među kćerima Izraela niti sodomita (kadesh) među sinovima Izraela." Čini se da je posledica tog religijskog animoziteta bila zabrana muške ali ne i ženske homoseksualnosti, te njeno svrstavanje u zločine koji po levitskom kodeksu podležu smrtnoj kazni; veruje se da je odluka doneta tokom 6. veka p.n.e. i da je bila primenjivana samo na muškarce.\nApostol Pavle u 1. Rimljanima 26, osuđuje žene koje su „prirodne običaje zamenile onima koji su prirodi protivni". Naposletku će ta Pavlova osuda odigrati presudnu ulogu u konačnom statusu lezbejki u okviru hrišćanskog zakonodavstva. Iako prvi rimski hrišćanski carski zakoni - Konstantinov i Konstansov edikt iz 342 p.n.e. i Teodosijev edikt iz 390 p.n.e. - koriste terminologiju kojom se eksplicitno preti smrću samo u slučaju praktikovanja muške homoseksualnosti, srednjovekovni su pravnici, kako što ćemo kasnije videti, opseg zakona iz 342 p.n.e. (cum vir) naknadno proširili i na žene. Oba zakona su na kraju inkorporirana u Codex Iustinianus. Kasniji zakon, Justinijanov Novella 77 iz 538. p.n.e, proglašava prestupima „činove protivne prirodi", dok Novella 141, koja je izdata šest godina kasnije, pominje samo „skrnavljenje muškaraca" (de stupro masculorum). Ne znamo kako je tumačen Novella 77, ali do danas nismo uspeli naći dokaze o tome da je interpretiran na način koji je uključivao i lezbejke.\nMeni najraniji poznat svetovni zakon koji eksplicitno pominje seksualne odnose među ženama pojavljuje se u francuskom zakoniku s područja Orleana poznatom kao Li Livres di jostice et de plet, za koji se smatra da potiče iz 1270. U njemu su navedene sledeće kazne:\n22. Onome za koga se pouzdano zna da se bavio sodomijom biće odstranjeni testisi. U slučaju da prestup bude ponovljen, biće mu odstranjen i ud. Nastavi li s prestupom, biće spaljen.\n23. Ženi će svaki put biti odstranjen ud. U slučaju da prestup ponovi i treći put, biće spaljena. (Feme qui le fet doit a chescune foiz perdre membre et la tierce doit estre arsse.)\nIzraz „perdre membre" iz 23. stavke sigurno se odnosi na ruku ili nogu; kako bilo, činjenica je da se u obe stavke koristi isti termin, s tim što je u stavci 22 jasno da se misli na penis. Čini se očiglednim da ovaj zakon predviđa odstranjenje klitorisa, mada nije jasno kako se takav zahvat može ponoviti. Retko kad je zakon koji je predviđao kažnjavanje muških prestupnika na groteskan način primenjivan i na žene. Iznenađuje to što je Bailey preveo oba zakona ne dodajući nikakvo pojašnjenje u vezi s lezbejkama.\nIdeja o lezbejstvu kao zločinu koji sa sobom povlači smrtnu kaznu najverovatnije vuče svoje korene iz narodnih verovanja. Osnovu za to verovanje predstavlja francuska priča o dve žene kojima je prećeno lomačom, napisana pre 14. veka. Reč je o priči o princezi Idi, koja ulazi u sastav legende Huon du Bordeaux. Princezi Idi, koja se borila prerušena u muškarca, zbog ratničkih zasluga Imperator nalaže da se oženi njegovom ćerkom. Iako se žene, sudeći po engleskom prevodu Lorda Bernersa iz 17. veka, ograničavaju na „pipkanje i ljubakanje", Imperator, otkrivši da je Ida žensko, „rešava da stavi tačku na to ruglo", naloživši da i „Ida i njegova ćerka budu spaljene na lomači". Bogorodica spasava devojke od smrti tako što odgovara na Idine molitve i nju pretvara u muškarca.\nJevrejska je tolerancija kasnije ustupila mesto stavu da je lezbejstvo grozan zločin, loš koliko i muška homoseksualnost, te da zbog toga i ono zaslužuje smrtnu kaznu. Čime objasniti takvu promenu stava? Čini se da je to rezultat promene u logici hrišćanske moralne teologije, u trenutku kada je racionalizacija zakona prirode zamenila kultnu problematiku. Obuhvatnije viđenje zločina protiv prirode, kažnjivih zbog predavanja seksualnom zadovoljstvu koje za cilj nije imalo prokreaciju, potisnulo je ranije kultne prestupe vezane za mušku sodomiju. Nema sumnje da je osuda svetog Pavla u Prvoj poslanici Rimljanima najzaslužnija za proširenje domena smrtne kazne za sodomiju i na žene. Iako su moderni analitičari ukazivali na nejasnost Pavlovih reči, koje su se mogle odnositi i na žene koje su se predavale heteroseksualnoj sodomiji, analizom Pavlovih ranijih komentatora došlo se do zaključka da je on zaista nazivao „lezbejkama" one žene koje su se „udaljile od prirodnih običaja". Na primer, sveti Jovan Hrizostom, najuticajniji od grčkih otaca, govoreći o Poslanici Rimljanima, 26, 27 u Antiohiji oko 390. godine n.e., parafrazira odeljak govoreći da su čak i u Pavlovo vreme „žene grešile sa ženama, a ne samo muškarci. A muškarci su išli na druge muškarce i na žene, kao što je slučaj sa noćnim borbama." Tako je đavo pokušavao ,,da uništi Ijudski rod". Jedno latinsko tumačenje iz istog perioda, koje se pripisuje svetom Amvrosiju, navodi sledeće Pavlove reči: ,,On svedoči o tome da, budući da je Bog bio Ijut na ljude zbog njihove idolatrije, dolazi do toga da žena oseća grešnu požudu pre- ma ženi." Početkom 12. veka sveti Anselmo Kanterberijski na sledeći način tumači Pavlove reči: „Zbog toga su žene zamenile prirodne običaje onima protiv prirode, činivši sramna dela s drugim ženama." Nekoliko godina kasnije Pjer Abelar Pavlov osudu žena koje greše protiv prirode čini još strožom: „Protiv prirode, to jest, protiv prirodnog poretka koji je ženske genitalije stvorio da bi bile na raspolaganju muškarcima, a ne da bi ih koristile druge žene." Većina se tumačenja Pavlove poslanice ne bavi seksualnošću; u svakom slučaju, detaljna istraživanja ranih komentara do danas nisu pružila dokaz o tome da je neki od komentatora zaključio da se Poslanica ne odnosi na lezbejke.\nNe čudi, stoga, što je lezbejstvo bilo izdvojeno kao greh u mnogim pokorama, naročito onoj Teodora Tarsijskog, arhiepiskopa kanterberijskog, nastaloj oko 650. godine, kao i onoj Bede Venerabilisa iz 734. godine. Još su dva teksta, koja će kasnije postati glavna odrednica hrišćanske moralne teologije, lezbejstvo smeštale na istu ravan s muškom sodomijom. Gracijanov se Decretum smatrao standardnim kanonskim zakonom sve do 1917. godine. U njegov je sastav ulazio i tekst Contra Jovinianam, koji se pripisuje Avgustinu: „Činovi protivni prirodi uistinu su uvek nezakoniti, i nesumnjivo najsramniji i najgrešniji, njih je Sveti Apostol osudio i kod žena i kod muškaraca smatrajući ih težim od bludničenja i preljube počinjenih u skladu s prirodom." Iako su njegove reči, kao i Pavlove, uslovno dvosmislene, bile su izrečene tako da se odnose na lezbejstvo. Drugi srednjovekovni autoritet, čiji je uticaj na katolički moral do dan danas ostao neprevaziđen, jeste sveti Toma Akvinski. Delo Summa Theologica, napisano između 1267-1273. godine, opisuje četiri vrste „neprirodnih poroka". Treći porok predstavlja „kopulaciju s neodgovarajućim polom, muškarci s muškarcima i žene sa ženama, kao što navodi Apostol (Rimljanima I, 27): taj se porok naziva sodomijom (Pt. II—II, Qu. 154, Art. 11)". Tako je Toma Akvinski dao svoj pečat postojećim interpretacijama Pavlovih reči svrstavajući lezbejstvo u istu moralnu kategoriju s muškim odnosima. Kanonsko pravo i katolička moralna teologija imali su veoma velik uticaj na formiranje srednjovekovnog sekularnog prava. Neki su karolinški kraljevi kanone donete na crkvenim većima usvajale kao kraljevske.\nJoš jedan od bitnih momenata u srednjem veku bio je povratak na Rimsko pravo, započet u 11. veku u Bolonji. Tekstovi pravnika koji su se bavili Rimskim pravom ubrzo su dobili izuzetnu težinu u čitavoj Evropi. Kako bi argumentovale kažnjavanje lezbejki, vlasti su se najčešće pozivale na dvojicu pravnika: Cina da Pistoiu, prijatelja Dantea, i Bartolomeja iz Saličeta (Bartholomaeus de Saliceto), bolonjskog profesora iz 14. veka. Cino da Pistoia, u svojim Komentarima Justinijanovog zakona objavljenim 1314. godine, daje interpretaciju carskog edikta iz 287. godine tvrdeći da se odnosi na lezbejke. Taj je zakon, potpisan od strane oba imperatora, Dioklecijana i Maksimiana, kasnije, kao 20. zakon, ušao u sastav Lex Julia adulteriis (knj. IX, pogl. IX), deo Zakonika koji se odnosio na seksualne prekršaje. Imperatori su u Zakonik uključili mnoštvo dopuna kako bi usavršili i precizirali postojeće zakone. Lex foedissimam, kako je zakon nazvan u uvodnom delu, bavio se zaštitom prava žrtava silovanja, tako što ih je uklanjao iz klase nečasnih žena (prostitutki, itd), kojima se pripadnici viših klasa po zakonu nisu smeli ženiti. Ne postoji razlog da verujemo da je prvi deo zakona, koji je potpuno ambivalentan po pitanju ženskih seksualnih prestupa, zamišljen tako da rezultira kreiranjem novih prestupa ili bude korišten umesto drugih statuta. On je jednostavno implicirao da stari zakoni ne treba da budu povučeni, već samo izmenjeni u onim delovima koji su se odnosili na silovane žene. Iz zakona se zaključuje da su kontroverzije oko prava tih žena (i muškaraca koji su se hteli njima oženiti) bile česti problemi tadašnjih sudova, te su Imperatori zbog toga odlučili da osiguraju mere kojim bi se tim ljudima izašlo u susret. Budući da je reč o rimskom statutu na osnovu koga su srednjovekovni pravnici, tokom najmanje pet vekova, slali lezbejke na lomače i u tamnice, smatram da zaslužuje da bude citiran u celosti: Zakon kažnjava najteže izopačenosti žena (foedissimam nequitiam) koje svoju čast žrtvuju tuđoj pohoti, smatra ipak da one žene koje su tuđoj pohoti žrtvovane protiv svoje volje, ne treba da budu lišene svoje reputacije, te da brak sa njima ne treba da bude zabranjen.\nŠta god se u 3. veku mislilo, Cino de Pistoia daje jasnu interpretaciju termina foedissimam po kojoj se zakon odnosi na lezbejke: „Ovaj se način može interpretirati na dva načina: prvi, kada žena pretrpi sramotu predajući se muškarcu, i drugi, kada sramotu trpi predajući se drugoj ženi. Jer postoje izopačene žene koje osećaju požudu prema drugim ženama i udvaraju im se na način na koji to čine muškarci." Cino da Pistoia ne citira svoje prethodnike i tek će kasnije analize interpretacija Cinovih prethodnika pokazati da li je on samo prenosio postojeće tradicije ili je uneo i neke novine.\nBartolomej iz Saličeta se u svojim Predavanjima iz 1400. godine poziva na ranija tumačenja lex foedissima (koja su mogla biti i ona Cinae de Pistoia) koja se odnose na primenu zakona u slučaju skrnavljenja žena od strane drugih žena. On se ne zaustavlja na postojećem, već ide korak dalje propisujući smrtnu kaznu koju pravda referencom na cum vir (knj. 9, pogl. 9, zakon 31.) po kojoj se čin muške homoseksualnosti kažnjavao „osvetničkim mačem". Bartolomejeva su tumačenja služila kao standardna referenca sve do 18. veka. Kako su, sudeći po rimskoj tradiciji, nalazi poznatih pravnika bili relevantni koliko i zakoni, bilo je moguće na osnovu njih zahtevati smrtnu kaznu u slučajevima lezbejstva čak i u onim delovima kontinenta u kojima nisu postojali nacionalni ili lokalni zakoni. U Italiji je Rimsko pravo imalo apsolutnu prevlast; na njemu su bili bazirani i španski Pardidas; francuski su kraljevi podržavali njegov povratak na snagu; čak je i u Nemačkoj, nakon 1500. godine, i Škotskoj nakon 1600. ono nastavljalo uživati neverovatnu nadmoć. Zbog svega toga su, tokom srednjeg veka i renesanse, evropski advokati, stručnjaci u oblasti Rimskog prava, u gradske, lokalne i carske zakone ukjlučivali ukaze za smrtne kazne za lezbejstvo bazirane na Levitikusu i Pavlovim poslanicama.\nDa li su se ta smaknuća zaista dogodila? Derrick Shervvin Bailey u jednom tekstu iz 1955. godine sistematski ublažava posledice crkvenih zakona koji su za slučajeve sodomije predviđeli smrtnu kaznu. Još jedan takav primer predstavlja i inače veoma kvalitetna studija Verna Bullougha naslovljena Sexual Variance in Society and History, u kojoj Bullough nekritički privata Baileyeve zaključke. Kako bilo, do danas je sakupljeno dovoljno dokaza koji potvrđuju da se značajan broj pogubljenja muškaraca i žena zaista dogodio. Henry Lea beleži oko 12 spaljivanja na lomači naređenih od strane španske Inkvizicije. G. Ruggero govori o pogubljenju šesnaestorice mladih venecijanskih plemića tokom 1406 - 1407. godine, dok Clark Taylor daje podatke o spaljivanja u Meksiko Sitiju 1658. godine. Monterova studija o Švajcar- skoj iz 16. i 17. veka beleži još 28 pogubljenja. Pozivajući se na jednu Van Roemerovu studiju, sastavio sam listu imena i zanimanja šezdesetorice muškaraca pogubljenih u Holandiji 1730. godine, dok sam zahvaljujući statističkim podacima britanske vlade ustanovio da je u toj zemlji u periodu od 1806. do 1835. zabeležen isti broj kazni vešanjem. Arthur Gilbert, nakon analize sudskih dosijea, dolazi do podataka o još 45 vešanja unutar britanske mornarice između 1703. i 1829. godine. Archives de l'homosexualite Claudea Courouvea navode podatke o 30 pogubljenja obavljenih u Francuskoj između 1317. i 1783. godine; kako bilo, analizom neobjavljenih žalbi došlo se do podataka o izvršenju 77 smrtnih kazni potvrđenih od strane Parlamenta između 1565-1640 godine, što znači da je broj pogubljenja u tom periodu bio osam puta veći od onog do koga je Courouve došao analizirajući objavljene dosijee. Koliko sam upoznat, ne postoji nijedna takva analiza za područje Skandinavije, Rusije, Italije (osim Venecije i Ferare) i Nemačke. Tokom svog istraživanja došao sam do podataka o oko 400 smrtnih kazni izrečenih u osam država. Isto tako sam siguran da je to samo mali deo onoga što se zaista desilo.\nNajranije pogubljenje do koga sam uspeo da dođem jeste pogubljenje John de Wettrea, „proizvođača malih noževa", koji je osuđen u Genhtu, 8. septembra 1292. godine, i „spaljen na stubu pored crkve Svetog Petra". Pogubljenja žena bila su, naravno, mnogo ređa, međutim u tekstu Rudolpha Hisa Das Strafrecht des deutschens Mittelalters postoje podaci o jednoj devojci iz Speiera koja je 1477. godine zbog lezbejstva osuđena na smrt davljenjem. Antonio Gomez beleži da su u 16. veku dve kaluđerice bile osuđene na smrtnu kaznu zbog „upotrebe određenih instrumenata". Francuz Jean Papon opisuje sudski proces protiv dve žene, Francoise de l'Etage i Catherine de la Maniere, održan u Bordou 1533. godine, kao i njihovo mučenje. Žene su na kraju oslobođene zbog nepostojanja dokaza. Henri Estienne govori o ženi iz Fontena koja se, prerušivši se u muškarca, venčala s drugom ženom, da bi 1535. završila na lomači zbog „pokvarenosti kojom se poslužila kako bi mogla obavljati dužnosti muža". Montaigne u svom Dnevniku o putovanjima kroz Italiju govori o kazni vešanjem izvršenoj 1580. godine u okolini Marne: Pre nekoliko godina, 7 ili 8 devojčica iz okoline mesta Chaumont en Bussigni tajno se dogovaraju da se preruše u muškarce i nastave da žive kao takve. Jedna od njih dolazi do grada Vitrija predstavljajući se kao Marie; postaje poznata kao dobar tkač i valjan mladić koji je sa svima bio u dobrim odnosima. Marie se veri s jednom ženom iz Vitrija (koja je još u životu), ali je iz nepoznatog razloga njihov dogovor propada, te se razilaze. Kasnije Marie odlazi u Monte na Deu gde nastavlja da se bavi istim zanatom, upoznaje jednu lokalnu ženu, venčava se i, na svoje zadovoljstvo, živi s njom nekih četiri-pet meseci, kada ju neki čovek iz njenog grada prepoznaje i čitav slučaj završava na sudu. Nju osuđuju na smrt vešanjem, koju ona privata izjavljujući da bi radije umrla nego nastavila da živi kao žena. Pogubljena je na osnovu optužbe da je nedozvoljenim sredstvima nadoknađivala nedostatke svog pola.\nVećina bi renesansnih pravnika, kako sam uspeo da ustanovim, sankcionisala vešanje, ili bilo koju drugu vrstu smrtne kazne, što potvrđuju i propisi iztog doba. Član 119 Ustava Svetog rimskog carstva iz 1532. godine, iz vremena Karla V smatrao je da je „svako ko počini perverziju sa životinjom, muškarac koji počini perverziju s drugim muškarcem ili žena koja to učini s drugom ženom, prokockao svoj život, zbog čega će, u skladu s postojećim običajima, biti osuđen na smrt spaljivanjem na lomači." I druge su evropske oblasti, manje od onih pod nadzorom Karla V, takođe usvojile propise koji su lezbejstvo stavljali s druge strane zakona. Takvo stanje stvari potvrđuje i jezivi propis koji je važio u Trevizu, u Italiji, iz koga je sledilo da: Svaka osoba koja ima seksualne odnose s drugom osobom (osim kada se radilo o prirodnim odnosima) - tj. muškarac s drugim muškarcem starijim od 14 godina, ili žena s drugom ženom starijom od 12 godina, čini zločin sodomije, poznat i pod nazivom „buzerones" ili ,Jregatores". Muškarac za koga se utvrdi da je počinio taj zločin biće skinut i zavezan za stub u Ulici Skakavaca, a u njegov će ud biti zabijen čavao ili kolac. Ostaće tako jedan dan i jednu noć pod budnim okom stražara, nakon čega će biti spaljen van gradskih zidina. Žena koja je počinila takav protivprirodni blud, takođe će biti skinuta i vezana za stub u istoj ulici, gde će ostati dan i noć pod budnom stražom. Sedećeg će dana i ona biti spaljena van gradskih zidina.\nČini se da su Španci bili najveći renesansni stručnjaci po pitanju lezbejstva i prava. Najvažniji srednjovekovni španski zakon o sodomiji bilo je poglavlje 21 poslednjeg toma Las Siete Partidas, napisano oko 1265. godine, za vreme vladavine Alfonsa X. Drugi zakon 21. poglavlja predviđa smrtnu kaznu za muškarce, ali standardno tumačenje teksta Partidas, koje je za Salamanku 1555. godine priredio Gregorio Lopez, do tančina osporava primenjivost iste kazne i na žene. Lopez citira i sv. Pavla, tumačenja lex foedissima-e, Bartolomeja iz Saličeta i Angelica de Aretinoa: „Žene koje počine takav greh biće spaljene u skladu sa zakonom (pragmatica) Katoličkog Preosveštenstva koji nalaže takvu kaznu za taj zločin, naročito od trenutka kada je taj zakon prestao biti ograničen samo na muškarce i počeo se odnositi na svaku osobu koja praktikuje neprirodne odnose.' Kako bilo, Lopez beleži i Abulensijevo (Abulensis) nepopularno mišljenje po kome činovi lezbejstva nisu bili teški koliko muška sodomija jer su žene, po prirodi, osećajnije od muškaraca. Dalje, muškarci svojim „činom" „kaljaju sliku Božju", dok žene, iako ispoljavaju grešnu želju, nisu u stanju „zatrovati" jedna drugu, verovatno zbog toga što nisu sposobne za penetraciju ili izlučivanje. Na osnovu toga Abulensije smatra da lezbejstvo zaslužuje kazne blaže od smrtne. Taj je stav izgleda uticao na Lopezovog savremenika Antonija Gomeza, na koga su se kasniji kontinentalni izvori često pozivali. Gomez ustanovljava princip po kome će u svakom slučaju u kom „žena igra ulogu muškarca u odnosu s drugom ženom... obe biti krive za protivprirodnu sodomiju i obe će biti podložne naznačenoj kazni.' Gomez citira i Poslanicu Rimljanima 1,26 i sv. Tomu II—11 (Qu. 154, čl. 11) kako bi učvrstio svoju poziciju, nakon čega daje dve mogućnosti: prvu, „u slučaju da žena tokom odnosa sa drugom ženom koristi pomagala", obe se osuđuju na lomaču; i drugu, „ako se žena tokom odnosa s drugom ženom ne služi nikakvim pomagalima", podložne su blažoj kazni. Zatim navodi slučaj dve žene iz Granade koje su osudene na bičevanje, a zatim poslate na galije.\nI rusko je zakonodavstvo bilo veoma oštro. Grigorij Karpovič Kotošikin u delu Rusija pod vlašću Alekseja Mihajloviča (oko 1645. godine), navodeći zločine za koje se propisuje smrtna kazna, beleži da su žene osuđivane na smrt za sledeće prestupe: ,,za blasfemiju, pljačkanje crkve i sodomiju, biće osuđene na smrt spaljivanjem".\nTakve surove kazne, međutim, nisu bile ograničene samo na katoličku i pravoslavnu Evropu. Iako je englesko zakonodavstvo ignorisalo postojanje lezbejstva, to nije bio slučaj i u ostalim protestantskim državama, u Nemačkoj i kalvinističkim kantonima u Švajcarskoj, na primer. Monter beleži pogubljenje jedne žene osudene na smrt 1568. godine, nakon pobede Kalvinista u Ženevi 1555. godine. Žena je prvo bila uhapšena zbog bludništva, koje je ona poricala na način koji su sudije definisale blasfemičnim. Nakon toga je priznala da se ranije odavala lezbejstvu. Žena je na kraju proglašena je krivom za sva tri zločina i osuđena na smrt davljenjem. Monter pominje i izvesnu J. Cuasset protiv koje je 10. septembra 1635. u Frajburgu pokrenut sudski postupak. Ne zna se kako se to suđenje završilo, jer su frajburški dosijei navodno izgubljeni.\nPuritanizam koji je u Švajcarskoj vladao tokom 16. i 17. veka imao je dalekosežne posledice. Kada su doseljenici u Novoj Engleskoj donosili svoje prve zakone ozbiljno su razmišljali o mogućnosti raskida s engleskom tradicijom uvrstivši lezbejstvo u zločine podložne smrtnoj kazni. Godine 1636. velečasni John Cotton predstavlja Vrhovnom sudu u Masačusetsu paket zakona čiji je član 20 predviđao da „prljavi zločini budu kažnjeni smrću, bilo da je reč o sodomiji, koja se ogleda u telesnom grehu muškarca s muškarcem, ili žene sa ženom; bilo da je reč o sodomiji koju muškarci ili žene čine sa životinjama ili peradima." Čini se da sud nikada nije usvojio te zakone. U New Havenu je, međutim, 1655. odobren jedan veoma precizan i neuobičajen zakon koji je predviđao da „svaki muškarac koji legne s drugim muškarcem onako kako muškarac leže sa ženom, obojica čine prestup i obojica će biti osuđena na smrt. (Levit. 12.13.) U slučaju da se žena oda protivprirodnim radnjama opisanim u Poslanici Rimljanima I, 26, i ona će biti podložna istoj kazni kao i muškarac."\nTaj je zakon ukinut nekoliko godina nakon toga, kada je New Haven ušao u sastav Konektikata, i do danas nisu nađeni dokazi o tome da je „ikakva grozna kazna te vrste izrečena nekoj ženi na prostoru američke države". Jedina do sada zabeležena epizoda zaključuje se blagom kaznom. Dosije lokalnog suda u New Plymouthu od 8. marta 1648/1649. opisuje „dogovor supruge Hugha Normana sa Mary Hammon, obe iz Yarmoutha, o pohotnom ponašanju u postelji". Devetnaest meseci kasnije, 8. oktobra 1650. godine, sud, uzevši u razmatranje i „lascivne reči kojima se služila", ,,u skladu s važećim konvencijama, zbog divljeg ponašanja u navedenim okolnostima, osuđuje gospođu Norman na javno priznanje svojih nečasnih sklonosti i upozorava ju da ubuduće povede računa o svojim nedelima i ima na umu da bi sledeća kazna mogla biti stroža."\nLuigi Maria Sinistrari d'Ameno u svom delu De Delictis et Poenis, objavljenom 1700. godine, postavlja pitanje o tome koja vrsta fizičkog odnosa među ženama predstavlja zakonski kažnjivu sodomiju. Sinistrari zastupa radikalni stav po kome penetracija pomoću nekog predmeta ne predstavlja sodomiju sa zakonske tačke gledišta. Sodomija je, po Sinistrariju, pretpostavljala telesni odnos. Ako se na uvođenje prsta u vaginu ne gleda kao na čin sodomije, zašto bi to onda bio slučaj sa uvođenjem nekog predmenta? Pa opet, Pavle i Toma Akvinski su verovatno imali na umu neku određenu stvar kada su žensku sodomiju svrstali na istu ravan s muškom. Sinistrari smatra da odgovor na to pitanje leži u specifičnoj ženskoj anatomiji. On citira danskog anatoma Kaspara Bartholina, koji navodi primer Etiopljanki čiji je klitoris izbačen, pa se zbog toga spaljuje kako bi se zaustavljalo njegovo dalje razvijanje, koje bi kasnije moglo otežati penetraciju. On takođe navodi i Galenovu tvrdnju da su stari Egipćani obrezivali svoje žene kako bi sprečili pojavu lezbejstva. On smatra da neke evropske žene takođe imaju prekomerno razvijen klitoris, navodeći među primerima i priču o plemkinji koja je, navodno, izvršila penetraciju nad 12-ogodišnjim dečakom. U slučaju sumnje u postojanje lezbejstva, razvijen je klitoris predstavljao dokaz krivice i opravdavao mučenje. Sinistrari smatra da optužbe za lezbejsku sodomiju treba da budu odbačene u slučaju nepostojanja tih anatomskih anomalija. Kako bilo, žene koje izvrše penetraciju nad muškarcima ili drugim ženama služeći se takvim neobičnim organima treba da budu spaljene.\nIstraživanja sudskih procesa iz Francuske iz 18. veka Claudea Courouvea, došla su do podataka o procesima protiv muških sodomita, dok o procesima protiv lezbejstva nisu našli nijedan podatak, iako su, kako smo videli, ti procesi postojali. Francuske su vlasti, ipak smatrale da lezbejstvo ima istu težinu kao i muška sodomija, te da je stoga podložno istim kaznama. Francuski autor Pierre-Francois Muyart de Vouglans u X poglavlju (O sodomiji) dela Institutes au droit criminel iz 1575. kaže da je „zločin nazvan po groznom gradu koji se pominje u Svetom Pismu onaj počinjen između dva muškaraca ili dve žene". Podjednako je direktan i kada je u pitanju izricanje kazne: „ Zakon cum vir 31. iz zakonika de adult. propisuje kaznu spaljivanjem za onog ko taj zločin počini. Ta kazna, koju je naše pravo usvojilo, biće primenjena i na muškarce i na žene." Taj se stav poštovao sve do Revolucije. Daniel Jousse u svom Traite de lajustice criminelle de France (1777), opisuje užase sodomije poput bilo kog od crkvenih otaca, dok celo XLIX poglavlje (O sodomiji i drugim zločinima protiv prirode), posvećuje „ženama koje skrnave druge žene, praktikujući seksualne odnose kao što to čine muškarci i žene, čime zaslužuju smrtnu kaznu (la derniere suplice), u skladu sa zakononi foedissimam, C. ad L. Jul. De. Adulter, sa čim su svi predstavnici vlasti saglasni.\nStav da lezbejke treba da budu osuđene na vešanje ili lomaču ulazio je i u sastav nemačke zakonodavne tradicije iz 18. veka. U saksonskom gradu Halberstadtu 1721. godine bio je održan process protiv dve žene; na kraju je procesa jedna od njih bila pogubljena. Dosijee iz tog procesa, čuvane u Kraljevskom pruskom tajnom arhivu, F. C. Miiller otkriva 1891. godine i objavljuje u Nemačkom forenzičkom časopisu. Priča o Catherine Margarethe Linck i još jedne Catherine, njene ljubavnice, Catherine Margaret Muhlhahn ima elemente brehtovske komičnosti, užasa i patosa. Malo je sudskih dosijea koji daju tako potpunu, živu i intimnu sliku života Iezbejskog para.\nTi dosijei takođe pokazuju i način na koji su nemački sudovi iz 18. veka primenjivali pravne, teološke i psihološke principe navedene u ovoj studiji. Benedict Carpzow, ili Carpzovius, bio je najveći autoritet za saksonske zakone; njegovo najznačajnije delo Practicae novae imperialis Saxonicas rerum criminalium prvi put je objavljeno 1652. godine. Njen drugi deo, Quaestio LXXVI, razmatra kazne za sodomiju. Carpzowtu ponovo navodi član 119 Ustava Karla V koji predviđa smrtnu kaznu spaljivanjem za muškarce i žene koji stupaju u seksualne odnose s pripadnicima svog pola. Carpzow, pak, podvlači da je saksonski zakon po tom pitanju precizniji. On razlikuje tri vrste sodomije: masturbaciju, za koju je predviđen relegatio (progon); mušku i žensku homoseksualnost ili sodomiju između muškarca i žene, za koje se predviđa odrubljivanje glave; i bestijalnost (sodomija) za koju se, budući da je reč o najodvratnijem zločinu, predviđa kazna spaljivanjem na lomači.\nInteresantan je način na koji su slučajevi lezbejstva bili tretirani u sudnicama. Poštujući pravni značaj Pavlovih tekstova zastupnici Linckove navode (1) da je moguće da su se Pavlove reči ograničavale samo na neke slučajeve ženske sodomije, tj. bestijalnosti, za koje je Stari zavet zaista predviđao smrtnu kaznu; ili (2) to da je Pavle možda imao na umu klitoralnu penetraciju koju su, kako se verovalo, mogle postići afričke žene. (Drugi argument potvrđuje stavke Sinistrarijevog traktata iz 1700. godine). Sud je odgovorio da je Pavle, sudeći po interpretacijama „svih tumača", u Prvoj poslanici Rimljanima, 26, zaista govorio o lezbejskim odnosima, te da je, vrlo verovatno, imao na umu i upotrebu različitih instrumenata koji su bili dostupni Grcima, na šta ukazuje i Aristofanov osvrt na olisboi. I kada ne dolazi do rasipanja semena, ostvarivanje bilo kakvog kontakta s drugom osobom u cilju postizanja orgazma kvalifikuje se kao zločin. Pavle, govoreći uopšteno, želi osuditi svaki odnos te vrste. To što je pisao samo o arfičkoj praksi, ne znači da je isključivao sve ostale. Naposletku, afričke su žene koristile ono što im je priroda dala, dok su se ovi drugi još više udaljili od prirode koristeći razna pomagala. Krivica potiče od nedozvoljenog seksualnog stimulansa, prosipanje semena uopšte nije bitno, iako sud, iznoseći svoj stav o slučaju, skreće pažnju i na taj detalj. Zanimljivo je da su na kraju ipak reči Sv. Pavla bile te koje su određivale prirodu zločina, iako je sud odluku o tipu kazne zasnivao na zakonima Karla V i saksonskoj tradiciji.\nMiiller navodi izvršavanja smrtne kazne odrubljivanjem glave. Podaci pokazuju da se u Evropi i kasnije, tokom 18. veka, nastavilo sa smaknućima homoseksualaca, dok o slučajevima smrtne kazne za lezbejstvo do sada nisu pronađeni nikakvi podaci. Zatim se počinju osećati uticaji Prosvetiteljstva. Godine 1791. sodomija između dve odrasle saglasne osobe prestaje biti smatrana prestupom po odluci Francuske nacionalne skupštine i svrstava se u kategoriju takozvanih zastarelih prestupa, zajedno sa veštičarenjem, jeresi i blasfemijom. Ta je revolucionarna reforma kasnije uključena u Napoleonove zakone. Ne postoje podaci o eventualnim smaknućima muškaraca i žena u kontinentalnom delu Evrope tokom 19. veka. U Engleskoj se, s druge strane, nastavilo s vešanjima još 40 godina, sve do 1845. godine, kada se košmar konačno završio.\nDr. Crompton je profesor Katedre za anglistiku Univerziteta Linkoln u Nebraski. Ovim putem bi želeo zahvaliti Dr. Stanleyu Vandersallu za pomoć u prevođenju nekih latinskih citata\nIz: Louis Crompton, „The Myth of Lesbian Impunity: Capital Laws from 1270 to 1791", u: Historical Perspectives on Homosexuality, compiled and edited by S. Licata and R. Petersen, Journal of Homosexuality, vol. 6, nos. 1/2 (1980/1981),\nPrevod s engleskog: Milana Babić


Kakve poruke upućuju prve dame? | Srednje škole\nNeobična amajlija iz bronzanog doba 06/06\nMožda zvanje „prva dama“ nije danas u skladu sa rodnom ravnopravnošću za koju se i dalje vode „odlučujuće borbe“.\nUgrubo gledano, prve dame su iza leđa svojih supruga koji su na vodećim mestima, neki su prvi ljudi najvećih svetskih sila. One se smeše uz njih, lepo izgledaju, kulturno se ponašaju, prikazuju dom, simbolišu ga, a retko iznose svoje mišljenje, a kamoli da su aktivne u važnim društvenim procesima. Bar u onim zaista važnim.\nNešto je promenila Mišel Obama, koja je pre braka sa bivšim predsednikom SAD-a, imala akademsku titulu i koja nije samo lepo izgledala i bila smerna pred kamerama. Ona je i bez Baraka i funkcije prve dame – advokatica, književnica, pa tek onda supruga 44. predsednika SAD-a, Baraka Obame.\nOna je, takođe, prva Afro-amerikanka koja je služila kao prva dama Amerike. Ostala je upamćena po svoje četiri inicijative: zalagala se za visoko školstvo, socijalnu pravdu, obrazovanje mladih devojaka širom sveta i vrednosti zdrave porodice.\nDanas Melanija, a šta će biti sutra?\nO Melaniji Tramp znamo da je iz Slovenije, da je lepa bivša manekenka (po ukusima većine koja se javno izjasnila) i da je supruga jednog od kontroverznijih predsednika Amerike. Naslovne strane i naslovi većih članaka nosili su jasne poruke seksizma. Da li je Melaniji to bitno? Nismo primetili.\nO njenom aktivizmu postoji jedna činjenica – ova prva dama retko ima samostalne nastupe i uglavnom se drži po strani.\nNajpoznatija prva dama Francuske, možda u njenoj istoriji, je Brižit (Tronje) Makron, koja je u javnost dospela kao žrtva ejdžizma. Njoj i danas javnost “ne oprašta” što je udata za 25 godina mlađeg Emanuela Makrona. Zato niko ne vidi sledeće: predsednikova supruga je njegova „neodvojiva saradnica“.\nBrižit predaje francuski, latinski i dramu, a o tome se retko piše. Istovremeno je i majka troje dece.\nPrve dame kroz istoriju\nPoruke koje su prve dame ostavile za sobom decenijama pre najviše su se odnosile na stil, smernost, poslušnost i porodični dom.\nOd Žakline Kenedi, koja je ulogu prve dame pretvorila u ikonografiju upravo zbog modnog stila, preko Hilari Klinton, koja je u vreme funkcije prve dame imala prepoznatljiv stil, a kada je i sama postala predsednički kandidat slala je “poruku” profesionalne radne žene, do Mišel, Melanije i Brižit – jedno je jasno: poruke više ne moraju da se svode na modni glamur.\nU godinama koje dolaze, videćemo šta će nam dame iza ove zvučne funkcije poručiti.


OTVARANJE IZLOŽBE FABRIKE NAMEŠTAJA U ZRENJANINU: Između industrije i primenjene umetnosti | ZR KLIK\nOTVARANJE IZLOŽBE FABRIKE NAMEŠTAJA U ZRENJANINU: Između industrije i primenjene umetnosti\nFabrika namestaja Anton Bence i sin – 1909-1925\nZrenjanin- U Malom salonu Narodnog muzeja Zrenjanin u petak, 12. novembra 2021. godine, sa početkom u 18 časova biće otvorena izložba pod nazivom „Fabrike nameštaja u Zrenjaninu: Između industrije i primenjene umetnosti“ čiji je autor Dejan Vorgić, istoričar umetnosti i kustos Zbirke primenjene umetnosti zrenjaninskog Muzeja.\nIndustrija namestaja Zarko Zrenjanin – stranica iz kataloga – 1971-1979\nOve godine navršava se 160 godina od osnivanja fabrike nameštaja Antona Bencea i 75 godina od nacionalizacije preduzeća i preregistracije u vidu Industrije nameštaja Žarko Zrenjanin.\nFabrika je u toku svog postojanja dugog 142 godine ostavila neizbrisiv trag u brojnim sferama života, ne samo grada, već i mnogo šire. Ona pripada najužem krugu industrijskih preduzeća čiji je doprinos razvoju primenjene umetnosti na ovim prostorima bio od nemerljivog značaja. Imajući u vidu aktuelni jubilej i prethodne inicijative, obaveza Muzeja bila je da predstavi istorijat rada fabrike, kao i predmete koji svedoče o njenoj burnoj prošlosti i umetničkoj senzibilnosti koja je uvek pratila stilske epohe i savremenost u oblikovanju nameštaja.\nRadnici fabrike namestaja Anton Bence i sin – 1911


Radičević: Kad igramo jedna za drugu, onda nema problema - indeksonline.me\nHome Sport Radičević: Kad igramo jedna za drugu, onda nema problema\n“Imali smo kontrolu, ali smo imale nervozu, stres. Na tome moramo da proradimo. Tim je iznad svega i jednostavno moramo da dišemo kao tim i da igramo jedna za drugu i kad je tako nema problema. Znam koliko smo ovo čekale, pet godina velikih odricanja”


Izvor: Beta, 16.Jul.2019, 20:21 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nNovoizabrana predsednica Europske komisije Ursula fon der Lajen rekla je večeras posle izbora da centralnoj i istočnoj Evropi treba da pripadnu jaki portfelji unutar Komisije da bi se pokazalo da ti delovi EU nisu marginalizovani."Za mene je važno da se odrede komesari koji će zasigurno imati jake portfelje da bi bilo jasno da su istok i centralna Evropa prikladno raspodeljeni", rekla je Fon der Lajen na konferenciji za novinare u zgradi Evropskog parlamenta u Strazburu posle izbora, prenosi Hina.Najviši položaji u evropskim institucijama pripali su zapadnoj Evropi. Predsednica Komisije je Nemica, kandidat za visokog predstavnika za spoljnu i bezbednosnu politiku Španac Žozep Barel, kandidatkinja za predsednicu Evropske centralne banke Francuskinja Kristin Lagard, predsednik Evropskog parlamenta Italijan David Sasoli, a Holandjaninu Fransu Timermansu, koji je bio glavni kandidat socijaldemokrata za predsednika EK i Dankinji Margarete Vestager, glavnoj kandidatkinji liberala za EK, obećani su visoki položaji u Evropskoj komisiji.Fon der Lajen je rekla da je "odlučna" u postizanju dobre geografske raspodele preostalih visokih funkcija.Na pitanje hoće li potvrditi predložene komesare iz zemalja, poput Italije, u kojima na vlasti nisu proevropske stranke, Fon der Lajen je izbegla odgovor."Evropa je potrebna u ovom okruženju koje se menja. Bolje delujemo kada delujemo zajedno. Niko od ...\nEvropski poslanici izabrali su zvanično danas Nemicu Ursulu fon der Lajen za predsednicu Evropske komisije, čime je ona postala prva žena na čelu evropskog izvršnog tela...Doskorašnja ministarka odbrane Nemačke izabrana je tesnom većinom, budući da su za nju glasala 383, od ukupno 733 evroposlanika....


Francuz žestoko brani Đokovića: Postoje ljudi koji uživaju da ga optužuju Simon je, takođe, naglasio da je Đoković na meti kritika bio mnogo prije "Adria toura"\n26. 06. 2020. u 07:37 Face.ba\nFrancuski teniser Žil Simon stao je u odbranu Novaka Đokovića, nakon fijaska "Adria toura" - jedan je od rijetkih, koji je to uradio.\n"Mnogo je ljudi koji uživaju da oslabe, kritikuju i optužuju Đokovića, a on je ovim postavio sebe kao savršenu metu. Njegovi kritičari neće propustiti ovakvu šansu. U pitanju je čista politika. Recimo, Rolan Garos ili US open, svaliće krivicu na Đokovića i onda će da kažu kako su oni organizovali turnire na najvećem nivou, jer nisu dozvolili isto", kazao je Francuz.\nSimon je, takođe, naglasio da je Đoković na meti kritika bio mnogo prije "Adria toura".\n"Kritikovan je, jer nije uradio dovoljno za slabije rangirane igrače. Nije bio na nekom završnom 'zoom callu', i razapet je, a zaboravilo se da je 1.500 sati proveo na telefonu boreći se za slabije rangirane tenisere. On je uradio sve za njih. Recimo, povećan je nagradni fond US opena u ranijim fazama, a on neće uzeti taj novac, niti bi mu taj novac promijenio život. Amerikanci ga kritikuju zbog stava da nije siguran da će igrati na US openu, pod uslovima koji se planiraju, ali sa druge strane, Amerikanci ne žele da igraju u Evropi. Mnogo toga je čudno, mnogo toga je vezano za politiku i to nije u redu", kazao je Simon.


Raskoš redukcije - Portal Novosti\nIzmeđu melanholije i groteske\nDugovečnost može biti uzrok književno-istorijskog paradoksa. Boru Ćosića ove godine, kao kavez pticu, čeka njegov devedeseti rođendan. Pa opet, trajno ozračen senzibilitetom inovacije, Bora Ćosić je i danas poetički mlađi od drugih autora srpske proze. Modernistički brontosaur čije su nove knjige vremenska mašina u filološki konzervirane književne epohe, Bora Ćosić je univerzalni zanatlija i multižanrovski skribofil enciklopedijskog zamaha koji je pisao prozu, esejistiku, poeziju, vodio dnevnike, baveći se i povešću savremenih umetnosti.\nTri decenije "berlinskog apatridstva" Boru su Ćosića makle iz okulara domaće medijske pažnje i akademske brige, i tek su retki sholasti poželeli da sintetički skeniraju njegov opus, kao što je to učinio Predrag Brebanović u svojoj studiji "Podrumi od marcipana" (2006.).\nI kao da se u poslednje dve decenije, nakon početka tzv. demokratske tranzicije, pokušavao da vrati i privuče nove čitaoce, i to na trojak način. Očekivano, više puta je preštampavan kratki roman "Uloga moje porodice u svetskoj revoluciji", za koji je 1969. dobio NIN-ovu nagradu, ponekad u društvu "Priče o zanatima". Objavljivani su prevodi njegovih romana iz 90-ih, kao i novonastali, tiskani naizmenično "ovde" i "tamo". Recimo, "Kratko detinjstvo u Agramu: (ljuske od jajeta 1932-1939), u Durieuxu, pa iste, 2011. godine, još jedna, beogradska knjiga sećanja "Doručak kod Majestika", u LOM-u. Ili, esejistička knjiga "Zapadno od raja", 2009. u Profilu, naspram provokativno-antinostalgične "Consul u Beogradu", u Prosveti 2007., gde je godinu dana ranije objavljen "Put na Aljasku". Ili knjiga poezije "Razvoj kraljičinog gardiste" (HDP, 2015). Feralovo izdanje novele "Nulta zemlja" iz 2002. odštampaće iznova zrenjaninska Agora 2014.\nAli ništa se tu, čini se, nije primilo, nijedan pelcer – knjiga o Radomiru Konstantinoviću "Vražji nakot" (2017.), "Povest o Miškinu" (2019.), kao ni "Dnevnik 2013-2020" – sve do prošlogodišnjeg romana "Bez" (a već nas očekuje "Bergotova udovica", roman najavljen za 2022.).\nNovela "Bez" broji stotinak stranica, što je poslednjih decenija Ćosićeva omiljena "narativna ekstenzija". Njezinu osnovu čine parafraze i ekfraze. U fokusu su autori, pisci i reditelji i vlastite knjige, što je sve uredno popisano na kraju autorovog pogovora, "Promemoria", kao otkrivene ars poeticae. I može se pozamašan tekst napisati u čemu autor greši verujući da sledi sebi zadata načela, a gde je sve ostao pažljiv i dosledan u njihovoj primeni. Recimo, početna namera bila mu je da svoju novelu nazove "Ništa", zbog odsustva događaja, međutim ona vrvi od obilja događaja, makar kako bili usputni i trivijalni, ali su svi svedeni na jedan prizor ili jednu kratku scenu.\nOtuda je novela "Bez" svojevrsna "knjiga prizora", ali za razliku od onog sažetog Mehmedinovićevog likovnog dnevnika iz SAD-a, Ćosićeva knjiga je višestruko artificijelna, polazeći najviše od radova američkog slikara Edwarda Hoppera, reditelja Bergmana, Buñuela i Becketta i brojnih svetskih literarnih klasika. Tim prizorima promiče još veće mnoštvo neimenovanih likova koji se najvećim delom pojavljuju samo tu, u toj jedinoj sceni, proizvodeći recepcijski ršum i otpor u glavi čitalaca: najpre da ih uoči i razlikuje jedne od drugih, a onda da ih promptno ostavi iza sebe, jer ih više neće sresti.\nDaju se detektovati dva pola efekata ove pripovedne "montaže atrakcija" Bore Ćosića (da, uneta su i čuvena Ejzenštajnova kolica koja kaskaju niz stepenište). Jedan pol čini melanholija, sakrivena iza glavinjanja usamljenih i suvišnih ljudi. Drugi efekat, u drugoj polovini novele, možemo odrediti kao groteskan, gde likovi stupaju kao u nekom ludom i zabavnom apsurdu, veselju koje ne zastrašuje iako sugeriše nešto začudno, pa i sumanuto.\nLabav je narativni okvir koji uvezuje sve te različite segmente i zbivanja svedena na ulančane short cut trenutke, kao kada bi "Andaluzijski pas" i "Kino-oko" postali jedan film, manje šokantan i nimalo koridor ka iščikavanju nesvesnog, a više nadrealan u svom slučajnom portretisanju urbanog života kao male i usporene vavilonske košnice. Taj okvir uvezuje bračni par, ili dvoje partnera, koji ulaze u hotel i rezervišu sobu, da bi se do kraja novele šetali anonimnim gradom, koji iznenađuje time što ima poljoprivredno jako razvijenu periferiju, dok je svojim zaleđem smešten pored mora.\nDuboka podeljenost u čitalačkom doživljaju novele "Bez" nije tek posledica neizgrađene ili napuštene fabule, već poetičkog koncepta koji postupku redukcije i fragmentu daje prioritet u odnosu na potpunost celine. Otuda naklonost prema povremenoj filigranskoj majstoriji zanatlijskog rada i ravnodušna zatečenost pred pastiširanim ogoljavanjem sveta svedenog na rasute fraktale.


Grad Novi Sad finansira "Centar za razvoj prava muškaraca heteroseksualnog opredeljenja"\nNa konkursu Grada Novog Sada za sufinansiranje naučnoistraživačkih programa iz oblasti ekologije, od 59 projekata, najviše su dobila udruženja bizarnih interesa.\nPodeljeno nešto više od 20 miliona dinara, a novac iz gradskog budžeta dobila je i organizacija Centar za razvoj prava muškaraca heteroseksualnog opredeljenja "Negovanje tradicije", koji je za projekat "Fotografija i ekologija" inkasirao 300.000 dinara.\nZastupnik ovog udruženja je Goran Puzić, prodekan za nastavu fakulteta Megatrend u Vršcu. On je u jednoj TV emisiji opisao nastanak svoje organizacije, kao i osnovna načela za koja se zalaže.\n- Bio sam s nekim društvom, pili smo vino iz Iriga, a to je bilo u vreme gej parade. U neko doba noći kažem da prebace na B92, kad tamo neke feministkinje traže svoja prava. A gde smo mi muškarci? Mi smo za očuvanje izvornih vrednosti balkanskih naroda. Priroda je odredila tako da dva muškarca, ne daj bože, mogu da imaju dete. Zamislite sad jednu pudlicu, pa se Serž Bramerc napije i kaže da to nije pudlica nego krokodil. I sad nas sedam i po miliona stanovnika Srbije treba da verujemo da je ta pudlica zapravo krokodil - kaže Puzić.\nInače, isti iznos je dobiloi udruženje "Futoški kupus" za "razvijanje svesti o značaju zaštite životne sredine kroz proizvodnju zdrave hrane".\nNovac je dobio i Centar za demokratiju i razvoj, čiji je zastupnik bivši v.d. direktor Pozorišta mladih Miloš Savin.\nVIDEO > Puzić predstavlja Centar za razvoj prava muškaraca heteroseksualnog opredeljenja:


Uvek me je nerviralo kada se postavljaju ciljevi povodom plasmana (četvrtfinale, plasman u sledeći krug / plasman na SP, medalja...), cilj je pobediti sledeću utakmicu, zbog toga se izlazi na teren. Gladna publika uvek hoće više. Meni je glavno na ovom prvenstvu bilo da stvorimo tim, da ponovo zaigramo košarku kao nekad, da je vratimo gde joj je mesto, da ponovo imamo veru u reprezentaciju i u budućnost.\nOva mlada ekipa već ima ono najvažnije - timski duh, ima i puno iskustva i dosta je uigrana što preko takmičenja u mlađim kategorijama (osvojili su sve!), što preko dugogodišnjeg zajedničkog igranja jakih utakmica (pre svega kroz Partizan u Evroligi). Imamo i požrtvovanost i lucidnost i srce i pamet. Uvek se govori o vraćanju kulta reprezentacije (među igračima), kulta košarke (među navijačima), e pa eto, to je to. Meni je glavni cilj bila igra i pristup igri naše košarkaške reprezentacije i mislim da smo to apsolutno ostvarili.\nŠpancima je jedini cilj zlato. Imaju već 6 srabrnih medalja (od toga ova generacija ima 2 srebra i bronzu). Gasol je posle dve ekstremno teške sezone, došao samo zbog toga. Ovo je za njih jedan od poslednjih vozova, polovina ove ekipe je na okupu (u seniorskoj kategoriji) već skoro celu deceniju. Ovo je za ovu njihovu generaciju praktično kraj, a za našu tek početak. Imamo najjačeg mogućeg protivnika. Moglo bi se reći čak i da je njihov trener "naša škola", Skariolo je veliki poštovalac naše košarke, radio je sa mnogim našim igračima, a čak je bio i na klupi gostujuće ekipe na Legendarnom Oproštaju Saleta Đorđevića.\nŠpancima je ova utakmica sve, a na nama je samo da igramo svoju igru i uživamo.\nniccolo 20:14 20.09.2009\nJa se baš pitao gde si, već sam bio i sam spremio tekst za slučaj da ga ti ne objaviš u narednih par minuta...\nNNN 20:21 20.09.2009\nSto varijanti mi je prolazilo kroz glavu od sinoć (predstavljanje igrača, istorijski prikaz, poređenje), ali šta god da se napiše, je potpuno nebitno u odnosu na ono što će biti na terenu.\nPs. daj tekst kao komentar\nniccolo 20:23 20.09.2009\ndaj tekst kao komentar\nMa nisam napisao ništa specijalno, tri rečenice. Da smo ih poslali uz nadu da bi mogli da obezbede plasman na svetsko dogodine, a da su ne samo to uradili već su i obezbedili prvu medalju u košarci pod imenom Srbije a da ćemo da vidimo da li će biti zlatnog ili srebrnog sjaja...\nUnfuckable 20:14 20.09.2009\nja sam već pomislio...da ova omlatina ne zna za tajming ili koznaštaradi da odagna štres pred tekmu, i da je sve otišlo dodžavla...i da ćemo Gazda i ja opet morati, i pored manifestne skleroze, da se organizujemo kao u prastara vremena\nnjanja_de.manccini 20:19 20.09.2009\nRe: o jbt\nkod mene nema još ništa na atdhe.net. jel počelo ili se džaba nerviram što ne mogu da gledam?\nniccolo 20:20 20.09.2009\nTek treba da počne, za minut, dva...\nUnfuckable 20:20 20.09.2009\nkrenulo na atdhe.net\nnjanja_de.manccini 20:21 20.09.2009\ndobro je, ja počela da mlatim kompjuktor da se opasulji.\nmirelarado 20:25 20.09.2009\nNNN 20:32 20.09.2009\nŠpanci iznenađujuće disciplinovani u napadu, vidi se da im je baš stalo.\nVolim motivisanog protivnika\nmirelarado 20:33 20.09.2009\nМогли би мало и да промашују.\nniccolo 20:34 20.09.2009\nBolje su šuterski otvorili meč nego mi koji silujemo trojke umesto da idemo na akcije za sigurnih dva poena pa će onda doći i šut spolja...I moramo i da skačemo...\nNNN 20:40 20.09.2009\nBili su šutevi iz pristojnih pozicija (kao i njihovi), imali smo par grešaka u napadu, ali u odbrani moramo da ih stisnemo.\nivana23 20:34 20.09.2009\nSpanish fan blows cheer their team's arrival ahead of the start of the final of the 2009 European Basketball Championship against Serbia in Katowice on September 20, 2009. AFP PHOTO/ JANEK SKARZYNSKI (Photo credit should read JANEK SKARZYNSKI/AFP/Getty Images)\nNNN 20:41 20.09.2009\nRe: Njihovi navijaci...\ndusanovaiivanovamama 20:42 20.09.2009\nIvana majstore !!!!!!!!!!!!!!!\nMislim da se svi slazete da sta god bude, koja god da bude, medalja ce sijati zlatnim sjajem\nivana23 20:48 20.09.2009\nPostavljacu fotke kako ih budu slali...\nNNN 20:43 20.09.2009\nizađoše iz bonusa\nniccolo 20:46 20.09.2009\nRe: Druga četvrtina\nA bre jebemmumater, skočite više jedanput u odbrani!\nUnfuckable 20:48 20.09.2009\nauh...teški momenti se nastavljaju, čak i za našu postavu koja uvek napravi neki lom u 2/4\nedit : ako je za utehu, gore od ovoga ne može, je l' ?\nNNN 20:50 20.09.2009\n0:8 lakih poena\nmirelarado 20:50 20.09.2009\nШпанци к'о на крилима...\nUnfuckable 20:51 20.09.2009\n17 - 5 u skokovima !!!!\nNNN 20:52 20.09.2009\nKonačno bacanja, a već 3 minuta nismo iskoristili što su u bonusu (o skoku u odbrani nemam reči).\nmicika92 20:53 20.09.2009\nbice bolje... to oni planski da izmore protivnika... pa, kad nastupi mladost u trecoj cetvrtini :) shta god uradili veceras svejedno su shampioni :) svaka cast, momci!\nniccolo 20:56 20.09.2009\nPotpuno su se izgubili...\nivana23 20:57 20.09.2009\nUnfuckable 20:58 20.09.2009\naujbt, da šutnu nogom s centra ušlo bi im\nKazezoze 21:00 20.09.2009\nshpanci nas rasturaju...sreca da je internet konekcija losha pa se ne mozhe dobro videti koliko su bolji...\nmicika92 21:02 20.09.2009\ni to shto kazesh... jbg... al' zamisli shta ce raditi ovaj tim za koju godinu :) mladi su jebo te!\nSpiridon 21:02 20.09.2009\nprosralo ih nevidjeno\noh la la 21:02 20.09.2009\nFrancuski komentator kaže da Španci igraju kao nekadašnja jugoslovenska reprezentacija!\nNNN 21:03 20.09.2009\nŠpanci imaju duplo više skokova od nas pod našim košem!\nNNN 21:04 20.09.2009\nKad je Rubio pogodio obe trojke!\nUnfuckable 21:05 20.09.2009\nfrancuski komentator nek prestane da duva lepak dok prenosi, ima još oni 'leba da jedu da bi bar zaličili na one momke.\nJeziva statistika : 24 - 7 skokovi\nNNN 21:12 20.09.2009\nOd toga Rejes 6 za 7 minuta, a Gasol sam više od nas, još se i dobro držimo.\nivana23 21:03 20.09.2009\nSpain's Pau Gasol (L) blocks Serbia's Milos Teodosic during the final of the 2009 European Basketball Championship in Katowice on September 20, 2009. AFP PHOTO/ JANEK SKARZYNSKI (Photo credit should read JANEK SKARZYNSKI/AFP/Getty Images)\nNNN 21:06 20.09.2009\nGasol mora da uzjaši Krstića da bi mu svirnuli faul.\nVasa S Tajcic 21:06 20.09.2009\nDobro je. Ipak su Spanci iskusniji i sigurno nece ponoviti greske iz prve utakmice. Meni je samo drago da smo napokon u finalu. NEka bolji pobedi.\nNNN 21:07 20.09.2009\nJa sam znao da prva utakmica neće imati nikakave veze sa ovom, ali nisam očekivao da mi nećemo imati veze\nniccolo 21:04 20.09.2009\nApsolutno sam nezadovoljan\nJa sam prvi koji stalno ponavalja da od ovih momaka medalju niko nije ni očekivao, i da su ovim rezultatom postigli fenomenalan uspeh, ali ako ovako igraju nisu morali ni da izlaze na teren... ...da Španci imaju više skokova u napadu (10) nego mi u odbrani (6)...da smo ukupno skočili 7 puta za dvadeset minuta...\nRe: Apsolutno sam nezadovoljan\nSad ćemo da priđemo\nUnfuckable 21:06 20.09.2009\napsolutno smo se ispraznili sinoć sa Slovencima, totalno su zbunjeni i sve im se prebrzo dešava, jbg\nBojan Budimac 21:09 20.09.2009\nPolako Unf. Bez defetizma.\nNNN 21:10 20.09.2009\nJa sam čuo da su saznali za zabranu okupljanja u centru Beograda, pa računaju ako izgube sa 50 razlike niko neće da dođe na doček\nSrđan Fuchs 21:12 20.09.2009\najde ne ljuti se na decu.\nmicika92 21:15 20.09.2009\nyeap! just smile and wave boys... smile and wave :)\nKazezoze 21:16 20.09.2009\nima li neko podatak koja je do sada bila najveca razlika u finalima ek?\nniccolo 21:21 20.09.2009\nVikipedija kaže 31 razlike, SSSR protiv Čeha, 85te...120:89 je bilo tada\nKazezoze 21:23 20.09.2009\nsad ce mo mi taj rekord oboriti\nNNN 21:26 20.09.2009\nImali smo mi protiv Grka '89. 33 razlike 10 minuta pred kraj ( a na otvaranju smo ih već tukli 35), ali smo se zezali.\nivana23 21:14 20.09.2009\nSpain's Marc Gasol (L) and Rudy Fernandez block Serbia's Stefan Markovic during the final of the 2009 European Basketball Championship in Katowice on September 20, 2009. AFP PHOTO/ JANEK SKARZYNSKI (Photo credit should read JANEK SKARZYNSKI/AFP/Getty Images)\nUnfuckable 21:17 20.09.2009\nčujem kako im Duda ponavlja "timski duh"\n'ajd' sada , ionako nema šta više da se upropasti, zabole nas uvo - pa dokle stignemo\nmiloradkakmar 21:23 20.09.2009\nStižemo Špance 1:30 minuta pred kraj !\nmilan_skoric 21:23 20.09.2009\nsve im ide\nCinjenica da su kvalitetniji i iskusniji,a i sve im ide od ruke.Bukvalno ih sve hoce.Kao sto napisa stvaralac ovog bloga,ovo im je zadnji voz za zlato na EP.Potukli bi se za njega.Nasi,ipak su isuvise istroseni,a i cinjenica je da su zadovoljni srebrom pa i negrizu kako bi mogli.Neka,vazno da smo se vratili,a i da smo stvorili tim.....\nmicika92 21:28 20.09.2009\nRe: sve im ide\niiiiiii, polako se primichemo\nuros_vozdovac 21:29 20.09.2009\nNeka,vazno da smo se vratili,a i da smo stvorili tim.....\nOvo je izvanredan uspeh, ali me strah kada se sve završi, pa kad dohvati ovo da eksploatiše KKS, pa menadžeri, mediji, pa opet KKS, pa Kapičić...\nivana23 21:30 20.09.2009\nmilan_skoric 21:31 20.09.2009\nJa sam se nadao da necemo uci u njihov ritam,da cemo izdrzati makar jednu i po cetvrtinu,e tad bi oni postali nervozni do j...,oni ne smeju ni da pomisle povratak bez zlata.\nUnfuckable 21:31 20.09.2009\ne, ali ne mogu deca bez gluposti, jbt - taman smo počeli da ih 'ladimo\nKazezoze 21:34 20.09.2009\nkakva bi to deca bila bez gluposti?\nmirelarado 21:35 20.09.2009\nИ груба игра им се претерано толерише... :(\nmicika92 21:35 20.09.2009\ne, ne da ih sere jebi ga! je l ovo gimnastika il kosharka\nmicika92 21:36 20.09.2009\nkao i sinoc slovencima\nNNN 21:36 20.09.2009\nOdigramo skroz dobro 5-6 minuta i onda za minut primimo 8 poena uglavnom iz sranja, a pogubimo se u napadu.\nniccolo 21:37 20.09.2009\nIstini za volju na celom prvenstvu je isti kriterijum suđenja...\nUnfuckable 21:41 20.09.2009\nza 2 p 48%\nza 3 p 33%\nskokova - premalo\n+ inspirisan protivnik\n= teško za dobiti\nKazezoze 21:41 20.09.2009\ndobro je, odrzhavamo razliku. josh uvek je 23 razlike\nNNN 21:41 20.09.2009\nigramo onako kako oni sviraju\nmnogo rano smo dopustili da nam nametnu igru, toliko smo loši, da neću da obraćam više pažnju na gramatiku\nmirelarado 21:43 20.09.2009\nАма знам, наши су млади, неискусни. Лоши у нападу, лоши у скоку, лако губе лопту. Морам на некога да се љутим. :))))\nmicika92 21:44 20.09.2009\na, na koga cemo ako ne na sudiju! :)\nNNN 21:44 20.09.2009\nBili smo spustili na 14. Uspostavili smo ravnotežu u skoku. Odraćemo ih za dve godine u Litvaniju.\nNNN 21:46 20.09.2009\nniccolo 21:50 20.09.2009\nZbog čega ceo meč naši saigračima koji imaju preko dva metra dodaju loptu u noge?\nKazezoze 21:50 20.09.2009\npa da, krstic ce u penziju ( ionako skache ko penzioner ), a zamenice ga onaj mali kadet, kako li se ono zove?\nNNN 22:04 20.09.2009\nMa, Krle je '83., mnogi od ovih igrača će igrati i na OI 2016. (a možda i 2020. )\nivana23 21:41 20.09.2009\nSpain's Raúl López (L) is blocked by Serbia's Kosta Perovic (R) and Ivan Paunic (C) during the final of the 2009 European Lasketball Championship in Katowice on September 20, 2009. AFP PHOTO/ARIS MESSINIS (Photo credit should read ARIS MESSINIS/AFP/Getty Images)\nSpiridon 21:48 20.09.2009\npocepase nas ko bolesnik pomorandzu\nVasa S Tajcic 21:51 20.09.2009\nDobro, Spancima stvarno sve ulazi, a i nasi igraju ocajno. U svakom slucaju super su nasi momci. Bice bolje sledece godine u Turskoj. Ipak su Spanci svetski prvaci.\nmilan_skoric 21:50 20.09.2009\nHvala Dudi i MOMCIMA na prikazanoj igri i osvojenoj medalji.Hvala i nasem BLOGERU koji nas je ovde vodio kroz sve ovo i dao nam priliku da iskazemo svoja razmisljanja .AJD SAD DA GLEDAMO DODELU MEDALJA I UZIVAMO.OVO IZGUBLJENO FINALE JE POCETAK NASE POBEDE I MISLIM A I SIGURAN SAM U TO DA CE TRAJATI SLEDECIH NEKOLIKO GODINA,ziveli\nNNN 21:57 20.09.2009\nHvala tebi na odličnim komentarima (onda nastavljam sa sportskim temema)...nego čini mi se da Duda ipak po prvi put neće uzeti zlato...\nmož' da se troluje\nmilan_skoric 21:59 20.09.2009\nkao trener ponosniji je na ovo srebro od mnogih zlata sto je uzeo\nmicika92 22:01 20.09.2009\nkomentatoru na atdhe. potpuno nepristrasno za razliku od onog sinoc na dsf-u. i malo nas hvali.... taman da ublazi bol. Dudo, momci svaka cast! hvala na medalji!\nNNN 22:01 20.09.2009\nVerujem da mu je od ovoga draža samo titula '95.\nNNN 21:58 20.09.2009\nPobedili smo 2. poluvreme\nkod nas u komšiluku neko ispalio vetromet\nVasa S Tajcic 22:07 20.09.2009\nRe: Pobedili smo 2. poluvreme\nMozda neki Spanci??\nivana23 22:12 20.09.2009\nSpain's Pau Gasol recovers after falling during the final of the 2009 European Basketball Championship against Serbia in Katowice on September 20, 2009. AFP PHOTO/ARIS MESSINIS (Photo credit should read ARIS MESSINIS/AFP/Getty Images)\nNNN 22:16 20.09.2009\nTrebalo je Raduljica više da igra, baš se napalio na kraju\nniccolo 22:06 20.09.2009\nČestitke i Špancima...\n...na zasluženo osvojenom zlatu, konačno su i oni dočekali da na EP budu najbolji\nNaši su na ovom prvenstvu postavili okosnicu tima za nekoliko narednih godina i pored plasmana na SP u Turskoj to je najveći dobitak na ovom prvenstvu\nNNN 22:10 20.09.2009\nRe: Čestitke i Špancima...\nNervira me što nismo uspeli da ih ispratimo (pa makar i izgubili), volim da gledam takmičarsku košarku. Rusi su ih pre dve godine iznenadili (i nama braća tradicionalno zagorčala život ).\nniccolo 22:15 20.09.2009\nNervira me što nismo uspeli da ih ispratimo (pa makar i izgubili), volim da gledam takmičarsku košarku.\nPa da, zbog toga, ovo nije bilo interesantno finale...\nNNN 22:19 20.09.2009\nPazi Mačvana kako je sjeban, prvi put dobija srebro (a ne valja mlad čovek da se navikava na poraze)\nniccolo 22:23 20.09.2009\nNego znaš šta mene "brine" još od sinoć - uopšte nemamo kvalitetno krilo (ne samo u reprezentaciji nego i inače). Juče je Nahbar igrao 15 minuta sa 4 lične, nismo mogli da ga izbacimo jer u napadu nismo opasni sa krila (za razliku od toga oba njihova centra su izašli napolje)...\nNNN 22:39 20.09.2009\nPa, Bjelica (samo da nauči da šutira, tj. pogađa) (sinoć je jako malo igra zbog povrede).\nniccolo 14:12 21.09.2009\nTja...šta znam...onako....mada, istina, boljeg nemamo...\nNNN 14:33 21.09.2009\nMene baš kupio na Univerzijadi.\nJbg. ja obožavam Stojakovića (pisaću i o njemu), ali čovek je pred (invalidskom) penzijom, a volim i Radmana, ali on je Marsovac...\nNNN 21:06 22.09.2009\nKEŠELJ , umalo da zaboravim...on je deo ekipe, samo povrede da ga zaobiđu...\nNNN 22:07 20.09.2009\nTeodosić, Spanulis, Fernandez, Lorbek, Gasol (MVP) (pre nego što ivana23 zakači sliku )\nKazezoze 22:09 20.09.2009\nRe: Prva petorka\npazi kad nema parkera u prvoj petorci !\nniccolo 22:12 20.09.2009\nPa i nije bio za prvu petorku na ovom šampionatu


Фраземи с лексемом образ\nLeksema obraz ima posebno mesto i značenje u frazeologiji srpskog jezika Frazemi kao što su nemati obraza, pogaziti obraz, baciti obraz pod noge udariti kome na obraz i, suprotno tome, imati obraza, čuvati obraz, osvetlati obraz, ostati čista obraza i mnogi dr. slični njima specifični su i po načinu nastanka, i po strukturi, i po značenjima, koja upućuju na moralne vrednosti i reakcije, kao što su čast, poštenje, stid, sram i sl. U ovom radu analizira se ta skupina frazema, pri čemu se posebna pažnja posvećuje njihovom nastanku i semantičkim vezama sa imenicom obraz, koja je glavni i neizostavni deo tih frazema.\nfrazeologija / nastanak frazema / psiho-fiziološki faktori / moralne vrednosti / značenja\nЈужнословенски филолог, 2008, 64, 561-569\nUR  - https://dais.sanu.ac.rs/123456789/3049\nAB  - The present paper addresses a group of idioms such as imati (ili nemati) obraza, pogaziti obraz, osvjetlati obraz and others, which refer to moral reactions and values of shame, honor, righteousness, etc. The question being discus sed in relation to these idioms is why they contain the lexeme obraz 'cheek', which, when used on its own, has a secondary (extended) sense of 'honor', 'righteousness'. As a result of a meticulous analysis the author concludes that those senses stem from the fact that one who commits something shameful usually blushes in his / her cheeks, which makes a cheek a mirror of such feelings of morality. The extended sense of the lexeme obraz developed in such a manner, which in turn conveyed to the idioms containing that lexeme.\nAB  - Leksema obraz ima posebno mesto i značenje u frazeologiji srpskog jezika Frazemi kao što su nemati obraza, pogaziti obraz, baciti obraz pod noge udariti kome na obraz i, suprotno tome, imati obraza, čuvati obraz, osvetlati obraz, ostati čista obraza i mnogi dr. slični njima specifični su i po načinu nastanka, i po strukturi, i po značenjima, koja upućuju na moralne vrednosti i reakcije, kao što su čast, poštenje, stid, sram i sl. U ovom radu analizira se ta skupina frazema, pri čemu se posebna pažnja posvećuje njihovom nastanku i semantičkim vezama sa imenicom obraz, koja je glavni i neizostavni deo tih frazema.\nT1  - Idioms containing the lexeme obraz\nT1  - Фраземи с лексемом образ\nDO  - 10.2298/JFI0864561S\nUR  - https://hdl.handle.net/21.15107/rcub_dais_3049\nabstract = "The present paper addresses a group of idioms such as imati (ili nemati) obraza, pogaziti obraz, osvjetlati obraz and others, which refer to moral reactions and values of shame, honor, righteousness, etc. The question being discus sed in relation to these idioms is why they contain the lexeme obraz 'cheek', which, when used on its own, has a secondary (extended) sense of 'honor', 'righteousness'. As a result of a meticulous analysis the author concludes that those senses stem from the fact that one who commits something shameful usually blushes in his / her cheeks, which makes a cheek a mirror of such feelings of morality. The extended sense of the lexeme obraz developed in such a manner, which in turn conveyed to the idioms containing that lexeme., Leksema obraz ima posebno mesto i značenje u frazeologiji srpskog jezika Frazemi kao što su nemati obraza, pogaziti obraz, baciti obraz pod noge udariti kome na obraz i, suprotno tome, imati obraza, čuvati obraz, osvetlati obraz, ostati čista obraza i mnogi dr. slični njima specifični su i po načinu nastanka, i po strukturi, i po značenjima, koja upućuju na moralne vrednosti i reakcije, kao što su čast, poštenje, stid, sram i sl. U ovom radu analizira se ta skupina frazema, pri čemu se posebna pažnja posvećuje njihovom nastanku i semantičkim vezama sa imenicom obraz, koja je glavni i neizostavni deo tih frazema.",\ntitle = "Idioms containing the lexeme obraz, Фраземи с лексемом образ",\ndoi = "10.2298/JFI0864561S",\nurl = "https://hdl.handle.net/21.15107/rcub_dais_3049"\nШипка, М.. (2008). Idioms containing the lexeme obraz. in Јужнословенски филолог(64), 561-569.\nШипка М. Idioms containing the lexeme obraz. in Јужнословенски филолог. 2008;(64):561-569.\nШипка, Милан, "Idioms containing the lexeme obraz" in Јужнословенски филолог, no. 64 (2008):561-569,


Radikali traže da RTS obezbedi direktan prenos utakmice fudbalera Srbije i Portugala – NovostiDana.rs\nPotpredsednik Srpske radikalne stranke (SRS) Miljan Damjanović pozvao je rukovodstvo Radio-televizije Srbije (RTS) da brzo reaguje i omogući gradjanima da u direktnom prenosu gledaju večerašnju utakmicu fudbalskih reprezentacija Srbije i Portugala u okviru kvalifikacija za Svetsko prvenstvo 2022. u Kataru.\nNavodeći da je činjenica da utakmice reprezentacije ne prenosi nacionalni javni servis, „dokaz da živimo u zemlji čuda“, Damjanović je ocenio da je „još gore“ što je televizija Nova S, tokom prenosa nedavne utakmice sa Irskom, „isključila zvuk dok je intonirana himna“.\n„Iako gradjani plaćaju famoznu taksu RTS, iz tog kako kažu Javnog servisa nisu našli za shodno da prenose utakmice već to čini jedna druga televizija koja ni približno nema pokrivenost kao televizije sa nacionalnom frekvencijom.\nAko ste Javni servis, dokažite to i na delu“, naveo je Damjanović a prenela Srpska radikalna stranka.\nPovezanofudbal, prenos, radikali, reprezentacija, rts\nVoda u usmenim lirskim pesmama (VIDEO)


/ KONTESINA DE MEDIČI\nSara Fridman\tKONTESINA DE MEDIČI\nKontesina je imala svega 15 godina kada je ugovoren brak između\nnje i čoveka kog nije ni upoznala, Kozima Medičija. Novca je imao\nna pretek ali ne i aristokratsko poreklo i ugled, međutim, vukao je\nmudrije finasijske poteze od osiromašenih firentinskih aristokrata.\nSve što je Kontesina mogla da mu donese u miraz bili su njeno\nplemenito poreklo i nesvakidašnja lepota. Mladenci iz dva sveta\nnisu razumeli jedno drugo, što se umnogome odražavalo na sudbinu\nFirence i njihovih porodica. U trotomnoj Sagi o Medičijevima Sara Fridman naslikala je izvrstan\nportret Firence u prvim danima renesanse, no istorija ni na\ntrenutak ne zasenjuje do sada neispričanu priču o dedi i babi\nLorenca Veličanstvenog, čuvenog mecene Leonarda, Mikelanđela,\nFirence i njihovih porodica. U trotomnoj Sagi o Medičijevima Sara Fridman naslikala je\nizvrstan portret Firence u prvim danima renesanse, no istorija ni\nna trenutak ne zasenjuje do sada neispričanu priču o dedi i babi\nMito, ubistvo, moć, strast: ključne su reči legende o životu\nKozima de Medičija. Njegova životna priča istovremeno je i\npripovest o Republici Firenci i njenom kulturnom, političkom,\nindustrijskom i trgovinskom razvoju u XIV i XV veku, kada je imala\nulogu vodeće države u Evropi.\nIzvan svih priča o političkim savezima i smicalicama, „Kontesina\nde Mediči“ je pre svega priča o Kozimovoj ljubavi prema Kontesini\ndi Bardi, izvanrednoj ženi koja je odigrala važnu ulogu u sudbini\n2. Firentinski ljiljan\n3. Lorenco ili propast Medičijevih Komentari\nRSD 910.00 Mapa sajta


HomeServisne informacijePRIPREME ZA PRVOMAJSKI URANAK\n25/04/2019Redakcija BALKAN TVServisne informacije, za slajder0\nNanajposećenijoj lokaciji za vreme prvomajskog praznika, Kameničkom parku, imaćete priliku da se pridružite akciji, tako što će svako ko sakupi i preda promoterima „Dijamanta“ otpad sa uranka, zauzvrat na poklon dobiti Dijamant legendarne proizvode – majonez i prelive.\nPrvog maja počinje i 108. kupališna sezona na Štrandu, a ovih dana saopštićemo i kada će početi naplata ulaznica, čija se cena ni ove godine neće menjati. Dnevne karte stajaće 50 dinara, deca do 7 godina neće plaćati ulaz, dok sezonske ulaznice bez popusta staju 1345 dinara, a sa popustom za đake, studente i penzionere one koštaju 850 dinara. Podsećamo da zakupci malih kabina imaju pravo na dve, a velikih na četiri sezonske ulazanice. Oni plaćaju samo cenu izrade od 300 dinara.\nU Novom Sadu, Ivan Nožinić, savetnik direktora za medije


alt=”NENAMJENSKI KREDIT S POLISOM OSIGURANJA” title=”NENAMJENSKI KREDIT S POLISOM OSIGURANJA”/>\nNENAMJENSKI KREDIT S POLISOM OSIGURANJA\nNenamjenski krediti s polisom osiguranja donose vam sljedeće mogućnosti i pogodnosti:\nNKS već od 3,09% (EKS 4,33%)* za period otplate 5 godina\n* Efektivna kamatna stopa (EKS) za nenamjenski kredit izračunata je na maksimalan iznos 50.000 KM i rok otplate 60 mjeseci za klijente Banke. U izračun EKS ulaze svi troškovi koji mogu pasti na teret korisnika kredita (naknada za vođenje tekućeg računa, naknada za obradu i održavanje kredita, naknada za CRK, troškovi polise osiguranja, troškovi mjenice i ovjere potrebne dokumentacije). Za izračun EKS uzeti su sljedeći iznosi troškova instrumenta osiguranja, koje ne definiše Banka, a ovise o aktima ovlaštenih institucija: trošak mjenica 10 KM, trošak ovjere neophodne dokumentacije 10 KM, premija za osiguranje otplate kredita 1.150 KM.\nUkupan iznos troškova koji pada na teret korisnika kredita, a koji ulaze u izračun EKS, po fiksnoj kamatnoj stopi za iznos 50.000 KM na rok 12 mjeseci iznosi 5.477,02 KM.


Namestaj : Rustik keramičke ručke R26N 16.05.2019 - ID 77995707 - KupujemProdajem\nNamestaj > Regali > ID oglasa: #77995707 (postavljen: pre nedelju dana)\nRustik keramičke ručke R26N\nRučno radjene keramičke ručice za namestaj (fioke, vrata). Natur model je radjen od bele gline i patiniran bakrom (samo ovaj model je u biskvitu, tj, nije glaziran).\nPogodne za etno, antikvarni, moderni i shabby-shic nameštaj. U ponudi je još 7 boja ovog modela, koje možete videti na linku za sve oglase.\nTrenutno je u ponudi 25 komada (ako vam treba vise komada nego sto je u ponudi, postoji mogucnost porucivanja).\n-posto je u pitanju rucni rad, uvek postoji mogucnost manjih varijacija u obliku ili nijansi. -cena je po komadu. -iskljucivo licno preuzimanje ili slanje kurirskom sluzbom. U slučaju slanja kurirskom službom, predmet će biti adekvatno upakovan, ali ne odgovaram u slučaju eventualnih oštećenja nastalih u transportu\nZa dodatna pitanja i kontakt, KP ili FB poruke, mobilni ili Viber\nRustik keramičke ručke R32C\nfenomenalno dobro zapakovano\nKeramička šolja horoskop - Ovan\nSve veoma brzo dogovoreno, paket odlično upakovan. Sve preporuke za saradnju!\nKeramičko jaje sa postoljem (srednje)


Iz arhive - VREME BR.509 | 5. OKTOBAR 2000.: Srbija u strajku\nUz ambiciju da menja svet, režim se prihvatio i krađe glasova. Posledice hvatanja u krađi su blokade i štrajkovi\nPonovo na web-u!\nPrilog koji objavljujemo do sada je postojao samo u starom formatu web izdanja, dostupnom na ovoj adresi.\nGaze bre, gaze, gaze deset godina, kradu, lažu, biju, i malo im, hoće sad i glasove. E vala, neće. Mi smo u pravu, objašnjava sredovečna Beograđanka vozaču GSB-a i hitro mu na tramvaj desetku lepi: "Zatvoreno zbog krađe"\nVozač se smeši, okupljeni na Slaviji prvog dana blokade aplaudiraju, a ona odlazi. Kaže ide kod dece na Plato. Odnekud se pojavljuju gimnazijalci, trube, galame, mašu Otporovom zastavom. Građani u blokadi burno pozdravljaju. Policijska kola i par saobraćajaca vrte se u krug oko trga Dimitrija Tucovića. Narod ih gotovo i ne primećuje. Ujutru su baš tu odradili posao. Skidali su tablice autobusima određenim za blokadu. A građani su skidali njima tablice. Nije im baš bilo pravo. Pozvali su u pomoć interventnu brigadu policije.\nSELJACI, RADNICI, ADVOKATI I METEOROLOZI: Kod Smederevske Palanke seljaci zbog pokradenih glasova izvezli 40 kombajna. Blokirali jedan od puteva. Tamo milicija ne kruži već naređuje. Milomir Lekić, učesnik u blokadi, poljoprivrednik, ovako za "Vreme" opisuje situaciju u ponedeljak 2. oktobra, prepodne: "Došla milicija" Kaže: "Uklonite kombajne". Mi nećemo. Oni opet navaljuju. Mi kažemo "u redu". Istočili smo sve gorivo na put. Otvorili rezervoare i pustili. Kombajni k’o mrtvi. Onda smo im rekli: izvolite, pa ih vi uklonite. Oni ne znaju šta će. I sada čekamo. Pa, videćemo. Sramota, jedan čovek maltretira ceo narod. Nek ide, de oće! Evo i gorivo sam reskiro. Jes da košta, ali nema druge..."\nU pedesetak gradova i mesta u Srbiji građani su na ulici. Većina škola i fakulteta ne radi. Ponegde, kao u Čačku, Užicu i Nišu, Kragujevcu, otkazuju i državne službe, banke na primer, ili one koje se bave platnim prometom. Iz užičke službe SDK poručuju da ne daju da im pare idu više za Beograd. Zatvoreni su muzeji i kulturne ustanove. Sve više strukovnih udruženja i organizacija poziva svoje članstvo na građansku neposlušnost. U nedelju se oglasila i Advokatska komora Srbije, saopštavajući da pet hiljada advokata osuđuje krađu glasova i nezakonit rad Savezne izborne komisije i da će svoju aktivnost svesti samo na hitne slučajeve. U ponedeljak je i Nezavisno udruženje lekara i farmaceuta pozvalo zdravstvene radnike da stupe u štrajk. I pre njihovog oglašavanja i poziva niški zdravstveni radnici su po zdravstvenim ustanovama organizovali dežurstva i samoinicijativno obustavili normalan rad. U Užicu i Kragujevcu, Vranju, Soko Banji i Čačku takođe. U gradu na Lepnici dr Dragan Marković, lekar u Hitnoj pomoći, zbog nepriznavanja izbornih rezultata stupio u štrajk glađu.\nPrognostičari Hidrometeorološkog zavoda Srbije izvinili su se građanima što ovih dana neće biti prognoze. I oni su stupili u štrajk. Štrajkuju i socijalne službe, poput Beogradskog centra za socijalni rad. U većini gradova ne rade ni obdaništa. Srbija ovih dana živi na raskrsnicama, trgovima, putevima. Domaće i strane agencije procenjuju da je ovih dana građansku neposlušnost režimu Slobodana Miloševića na ulicama iskazalo više od milion ljudi.\n"Funkcioniše" samo narod na ulicama, i policija. Prvi su za sada agilniji. U Bačkoj Palanci, uporištu junaka jogurt revolucije Mihalja Kertesa, policija odbila naređenje da interveniše protiv građana. Koškanja je bilo i u ponedeljak na beogradskim ulicama, uglavnom na periferiji. U Batajnici su policajci pendrecima udarali po automobilima građana koji su blokirali jednu od raskrsnica. Bilo je i hapšenja: prema prvim informacijama na tapetu vlasti našlo se desetak vozača autobusa, koji su prekšajno zaradili zatvor od deset do trideset dana. Ipak, u opštem narodnom otporu u kome protestuje svako na svoj način, kako zna i ume, ima nekog reda u podelama obaveza. Studenti i srednjoškolci u saradnji sa Otporom zaduženi su za "otvaranje vrata" fakulteta i škola, građani blokiraju regionalne puteve, gradske raskrsnice i puštaju samo kamione sa hlebom, sanitetska kola i vatrogasce.\nNajveće iznenađenje predstavljaju štrajkovi i građanska neposlušnost radnika po velikim državnim fabrikama. Oni su bili stub režima, ili bolje reći najdragocenija masa za manipulaciju. Protekih godina režim im je oduzeo i posao i normalne plate, i gotovo 800.000 zaposlenih poslao na prinudne odmore. Danas gotovo da i nema velike fabrike u Srbiji koja se nije priključila pozivu na građansku neposlušnost i generalni štrajk. U Beogradskoj opštini Rakovica, štrajkuju ili kreću u štrajk, kako javljaju mediji, radnici IMR-a, Rekorda, koji su pre deset godina u povodu kosovske krize klicali Miloševiću pred saveznom skupštinom.\nProtestna pisma i najave štrajkova stižu i iz glavnih Miloševićevih uporišta svih ovih godina: državnih medija ili onih podržavljenih u poslednjih nekoliko godina. Veliki narodni protesti traju u i u tzv. drugoj prestonici Srbije, Požarevcu. Tamo su na ulici učenici sa svojim nastavnicima, lekari kliničkog centra i drugi građani. Reporteri javljaju da se svaki dan na požarevačkim ulicama nalazi gotovo petnaest hiljada ljudi.\nJAJIMA NA OPŠTINU: U Novom Pazaru stvari stoje drugačije. Tamo su na protest u ponedeljak ujutru izašli samo učenici gimnazije i tehničke škole bez prepirke sa svojim nastavnicima i direktorima. Izašli su sami. Na ulicama im se niko nije pridružio. Kada su krenuli da poput svojih vršnjaka "otvore vrata" Ekonomske škole, u kojoj je direktor Husein Hanić zaključao đake da ne bi izašli na ulicu, intervenisala je policija. Posle kamenica i polomljenih prozora direktor je popustio i učenici Ekonomske škole su se pridružili svojim vršnjacima i popodne okončali protest. Policija nije intervenisala, a učenici su i Skupštinu opštine častili jajima. U utorak Pazarci nisu mogli da vide nijednu, ni državnu ni lokalnu, TV stanicu. Dan pre toga nisu mogli ni na internet. Kao u rezervatu, potpuno izolovani od sveta. Poznavaoci prilika u Novom Pazaru kažu da u ovom gradu niko nikada nije štrajkovao, a da su juče po jakom policijskom obezbeđenju koje je pratilo učenike bili iznenađeni koliko ima policije u njihovom gradu. Ništa nije zatvoreno, a sve prodavnice normalno rade. Nema ni blokada. Pazar živi svoj život. Izgleda da favoritu tamošnjih lokalnih izbora Sulejmanu Ugljaninu nije do protesta. Što se građana tiče, medijska blokada je učinila svoje.\nPrema raspoloživim podacima, protestuje se u svim većim gradovima u Srbiji čak i tamo gde na lokalnom nivou nije zabele žena pobeda, ili bar ne ubedljiva, opozicije: Beograd, Čačak, Kraljevo, Požarevac, Niš, Kragujevac, Bor, Majdanpek, Velika Plana, Kruševac, Novi Sad, Kikinda, Bačka Palanka, Sombor, Sremska Mitrovica, Vrbas, Vršac, Mladenovac, Vrnjačka Banja, Prokuplje, Vranje, Pirot, Ćuprija, Kuršumlija, Smederevo, Aranđ- elovac, Pančevo, Subotica, Požega, Valjevo, Velika Plana, Jagodina... Rečnikom vladajućeg kradljivog režima i državne televizije, koja gotovo uopšte ne izveštava o onome što se događa u Srbiji, žitelji pobunjenih gradova morali bi potpasti pod kategoriju NATO plaćenika, izdajnika, neprijatelja, nepatriota i ko zna kojih još pogrdnih naziva kojima režim svih ovih, a posebno ove godine čašćava većinu svojih građana. Ako je to i odista istina, onda se Slobodan Milošević mora zapitati šta je radio sve ove godine i ko mu je na drugoj strani. Ako je suditi po masovnim protestima širom Srbije, onda je to poprilična manjina. Tačno onako kao na izborima koje ne priznaje. Kako je Slobodan Milošević posredno u obraćanju naciji i najavio, u Beogradu i diljem Srbije počele su restrikcije struje. Navodno zbog štrajka rudara u Kolubari. Beograđani odgovaraju: "Nema veze za struju. Da vidimo to glasanje". Ulicama glavnog grada valjaju se pocepani izborni plakati. A nešto teže se dobija i hleb. Zbog blokada ulica, štrajka GSB-a i taksista u Beogradu se pešači više nego ikad.\nVlast i izbori >\nBes, bahatost i glasački listići


Naslovnica INSTANT Rukometna reprezentacija BiH gostovanjem u Bjelorusiji otvara kvalifikacije za EP\nPored BiH i Bjelorusije, u grupi 5 još će igrati selekcije Finske i Češke koju bh. rukometaši 27. oktobra dočekuju u tuzlanskom Mejdanu. Nakon ova dva susreta kvalifikacije se nastavljaju u aprilu naredne godine kada ćemo igrati dva meča protiv Finske. Posljednja dva susreta kvalifikacija očekuju nas u junu, a tada ćemo dočekati Bjelorusiju i gostovati Češkoj.\n“Ja sam išao kod Bakira Izetbegovića i u društvu s Emirom Hadžihafizbegovićem sam sat vremena u njegovom kabinetu govorio o trenutnoj situaciji u bh. rukometu. Bilo kakva suspenzija Rukometnog saveza BiH i reprezentacije značila bi kraj za domaće prvenstvo i rukomet u BiH nijednog trenutka ne bi imao smisla. Najveći problem je taj ID broj koji nas 18 mjeseci muči, a čitav razgovor s gospodinom Izetbegovićem bio je usmjeren prema tome da se ime BiH nijednog trenutka ne smije ugasiti, niti u rukometu, niti u bilo kojem smislu”, rekao je selektor Šuman u intervjuu za Klix.ba.\nPodsjetimo, utakmica između Bjelorusije i BiH igra se u Minsku večeras od 18:00 sati, a susret između BiH i Češke u subotu u tuzlanskoj dvorani Mejdan od 20:00 sati.\nPrethodni članakVrijeme danas: razvedravanje, temperature do 21 stepena\nSljedeći članakMirna noć na GP Maljevac: Granica i dalje blokirana, policajci s obje strane u pripravnosti


"Stado" za manje od dva meseca - 200.000 gledalaca\nNaslovna » Izlasci » Film » „Stado“ za manje od dva meseca – 200.000 gledalaca\nProjekcija filma "Stado"\n„Stado“ za manje od dva meseca – 200.000 gledalaca\nNeko drugi 24. januar 2017. Film Postavite komentar\nRediteljski prvenac Nikole Koje, „Stado“, za manje od dva meseca pogledalo je više od 200.000 gledalaca.\nTim povodom, u bioskopu Cineplexx Ušće SC, producentkinja filma Biljana Prvanović i Zoran Cvijanović pozdravili su publiku i dodelili nagradu. Samanta Ferizović iz Beograda je imala najviše sreće među posetiocima i osvojila vaučer za letovanje u Grčkoj za dve osobe u trajanju od sedam dana, koji je obezbedila agencija Jumbo Travel.\nOva satirična komedija nastavlja da broji gledaoce kako u Srbiji, tako u u regionu. „Stado“ je premijerno prikazano publici u Hrvatskoj, Sloveniji i Austriji, a ukoliko do sada niste odlučili da pogledate ovo ostvarenje, možda vam neki od komentara publike promene mišljenje:\n„Sinoć gledao Stado, probudio se jutros u 5:15. Još sam pod utiskom filma, a mislim da će tako biti i ostatak nedelje…“ @IskusniOptimist\n„Lavirint naših života i nakaradan sistem u kojem živimo savršeno opisan u mešavini humora i žuči, film Stado – preporuka.“ @GoranAmovic\n„Stado – zato što glumci ne glume, zato što film lupa šamar, zato što izađeš iz bioskopa kao ona ovca iz stana. Smeh i knedla u grlu. Bravo.“ @Nidzosi\n„Dragi Nikola Kojo, hvala na filmu Stado. S t r a š a n film. A to što ste mi rasplakali Draganu kad-tad ćemo da popričamo.“ @izglave (Na sledećem linku saznajte zašto je Dragana plakala: bit.ly/2jnXa6w.)\nFilm „Stado“ se i dalje nalazi na redovnom repertoaru bioskopa.\nTagovibioskopi cineplexx film izlasci nikola kojo\nPrethodni Bend Interpol dolazi u Beograd\nSledeći Kolarac: Gala koncert sećanja na žrtve Holokausta


Dogodine početak izgradnje Tiršove 2 - Gradjevinarstvo.rs\nDogodine početak izgradnje Tiršove 2\n30.10.2019. | Tanjug\nRekonstrukcija KBC Zemun i unutrašnji radovi u Univerzitetskoj dečjoj klinici u Tiršovoj biće završeni do kraja godine, najavio je direktor Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima Marko Blagojević. On je naglasio da je u toku pedesetak projekata širom zemlje u oblasti zdravstva, obrazovanja, socijalne zaštite. U narednoj godini, naglašava, krenuće radovi za još stotinak projekata, a jedan od najvećih je početak izgradnje Tiršove 2.\nU KBC Zemun rađene su potpuna rekonstrukcija i opremanje tri objekta - Poliklinika, Neurologija i Pedijatrija, koji su bili u veoma lošem stanju i potpuno devastirani, posebno Odeljenje pedijatrije i da je u obnovu uloženo tri miliona evra.\n- Nismo se bavili samo zamenom polupanih prozora ili krova koji prokišnjava, već smo radili na unapređenju funkcionalnosti objekata. Radi se najmodernija protivpožarna zaštita, radimo na energetskoj efikasnosti što znači da će svaki taj objekat vremenom sam sebe isplatiti, kroz uštede koje će biti ostvarene u potrošnji energije - naglasio je Blagojević.\nIzgradnja Tiršove 2 planirano je da počne sledeće godine, a u zgradu od 30.000 kvadratnih metara biće uloženo oko 50 miliona evra.\n- Puno je projekata koji su završeni, ali je još više onih projekata koji se spremaju i gde realizacija treba da krene. Priprema projekata traje dugo jer se radi o potpunoj rekonstrukciji - naveo je Blagojević.\nOčekuje da će ugovor za rekonstrukciju KC Kragujevac biti potpisan do kraja naredne godine. U toku su radovi na izgradnji Dedinja 2, to je projekat koji je počeo da se realizuje tokom leta ove godine. Izgradnja je planirano da traje dve godine. Novu zgradu dobiće i porodilište "Narodni front". Novi objekat gradiće se na Bežanijskoj kosi, a čeka se da Grad usvoji plan detaljne regulacije, nakon čega može da se uđe u pripremu projekta.\n- Važno je da investitor bude uključen u realizaciju projekta, a ne da gradilište posećuje s vremena na vreme, jer tako ne može na pravi način da sagleda situaciju o stanju na terenu. Čak i kada bude problema, mi ih rešavamo na licu mesta na efikasan način kako bi sprečili svako kašnjenje - naglasio je on.


Film/TV Kultura Naslovna\n16/07/2018 biljana\t0 Comments Dostojevski, film, Idiot, Kina, kusturica, zločin i kazna\nRežiser Emir Kusturica je rekao da će naredne godine početi da snima film po motivima djela Fjodora Dostojevskog „Idiot“ i\nEmir Kusturica pojaviće se kao glumac u filmu „Balkanska međa“, čiji je producent Miloš Biković. Biković i njegova producentska kuća\n09/01/2018 ivanovic\t0 Comments Borik, Dodik, kusturica, mladić, Ristovski, Srbija, srpska. nikolić\n25/09/2017 ivanovic\t0 Comments Drina, kusturica, partizan, regata, veslanje, Višegrad


FALSIFIKOVAN MEMORANDUM SNS: Istraga o lažnom letku u Kostolcu | Vesti | Kurir\nMUP reagovao zbog zloupotrebe\nFALSIFIKOVAN MEMORANDUM SNS: Istraga o lažnom letku u Kostolcu\n24.12.2017. 17:59h 24.12.2017. 18:06h\nU letku se građani Kostolca pozivaju da slikaju glasački listić na sutrašnjim lokalnim izborima kako bi za to dobili novčanu nadoknadu od 5.000 dinar\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova počeli su, po nalogu Osnovnog javnog tužilaštva u Požarevcu, predistražni postupak povodom falsifikovanja i zloupotrebe memoranduma Srpske napredne stranke i širenja na društvenim mrežama slike letka sa, kako se navodi, neistinitim sadržajem.\nU letku se građani Kostolca pozivaju da slikaju glasački listić na sutrašnjim lokalnim izborima kako bi za to dobili novčanu nadoknadu od 5.000 dinara, navedeno je u policijskom saopštenju. MUP je obavestio da je odmah po pojavi ovog materijala sa neistinitim sadržajem o događaju, nadležni tužilac naložio da se sa svima koji su delili sliku na društvenim mrežama obavi razgovor u svojstvu građana.


Sada je i službeno: Vlada smanjuje plaće za tri posto! - Index.hr\nSada je i službeno: Vlada smanjuje plaće za tri posto!\nMedia Servis 28.2.2013.\nVLADA je donijela paket odluka i uredbi kojima se smanjuju plaće za tri posto bruto državnim i javnim službenicima. Posljedica je to, kako su rekli, utjecaja gospodarske i financijske krize u Hrvatskoj.\nMinistar Arsen Bauk istaknuo je dva izuzetka od ovih uredbi. "Jedan je određeni broj radnih mjesta u sustavu obrazovanja, kojima je koeficijent povećan, uz izračun povećanja od šest posto i onda smanjenje od tri posto, što u ukupnom iznosu daje povećanje od 2,82 posto te čelnika određenih institucija, prvenstveno mislimo na agencije, kojima te plaće usklađujemo sa zakonom i sa sličnim radnim mjestima u državnoj službi", kazao je Bauk.\nMinistar je uoči sjednice Vlade rekao kome se smanjuje tri posto, a kome više. "Onim agencijama kojima smo i najavili smanjenje plaća, to je bilo redovno i nešto što smo već najavili, a sada ćemo to operacionalizirati ovom uredbom, tako se poklopilo. Bit će kako kome. Ne mogu sada napamet o prosjeku. Može se dobiti za svakog pojedinačno. Mislim da smo to već kao Ministarstvo objavljivali", kazao je Bauk.\n"Naravno da nismo očekivali aplauz"\n"Naravno da nismo očekivali aplauz", rekao je prošli tjedan premijer Zoran Milanović. Pljesak nisu ni dobili, no Banski dvori ustraju - uštede su nužne, deficit moramo dovesti u okvire, a tomu će doprinijeti tri posto niže plaće. "To je nekakva matica rijeke koja ne ide uvijek sredinom rijeke i mi tu maticu moramo tražiti da se ne nasučemo", bio je slikovit Milanović.\nBudući da je utjecaj gospodarske i financijske krize dodatno ojačao, zbog čega je indeks stope rasta bruto domaćeg proizvoda ponovno negativan i ponovno utječe na pad zaposlenosti, u cilju neophodne štednje i održivosti sustava, te očuvanja radnih mjesta, nužno je smanjiti troškove rada u državnim i javnim službama, pojašnjavaju iz Vlade.\nIzmjenama podzakonskih propisa Vlada će smanjiti koeficijente za obračun plaće svih državnih službenika i namještenika kao i u javnim službama, a smanjenje koeficijenata u konačnici neće osjetiti prosvjetari, njima bi plaće trebale čak malo i porasti, uvjeravaju u Vladi. U agencijama, gdje to još nije učinjeno, Vlada će uskladiti koeficijente zaposlenih s koeficijentima državnih službenika.\n#vlada #plaće #plaća #javne službe #javni sektor