Ugovorni organ AD Olimpijski centar Jahorina PaleARHITEKTONSKI FAKULTET U SARAJEVUAerodromi Republike Srpske a.d.Agencija Stari grad MostarAgencija za antidoping kontrolu BiHAgencija za bankarstvo FBiHAgencija za bankarstvo RSAgencija za bezbjednost saobraćajaAgencija za državnu službu BiHAgencija za državnu upravu RS - Banja LukaAgencija za forenzička ispitivanja i vještačenja BiHAgencija za identifikaciona dokumenta, evidenciju i razmjenu podataka BiHAgencija za javne nabavke BiHAgencija za lijekove i medicinska sredstva BiHAgencija za osiguranje RSAgencija za osiguranje depozita BiHAgencija za policijsku podršku BiHAgencija za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje MostarAgencija za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije BiHAgencija za privatizaciju FBiH Agencija za pružanje usluga u zračnoj plovidbi BiHAgencija za rad i zapošljavanje BiHAgencija za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta BiH Agencija za sigurnost hrane BiHAgencija za statistiku BiHAgencija za vodno područje Jadranskog mora-MostarAgencija za vodno područje rijeke SaveAgencija za školovanje i stručno usavršavanje kadrova BiHAgrarni fond grada BijeljinaArhitektonski fakultet u SarajevuBH Telecom d,d. Sarajevo, Direkcija TravnikBH Telecom d.d. SarajevoBH Telecom d.d. Sarajevo, Direkcija BihaćBH Telecom d.d. Sarajevo, Direkcija GoraždeBH Telecom d.d. Sarajevo, Direkcija MostarBH Telecom d.d. Sarajevo, Direkcija SarajevoBH Telecom d.d. Sarajevo, Direkcija TravnikBH Telecom d.d. Sarajevo, Direkcija TuzlaBH Telecom d.d. Sarajevo, Direkcija ZenicaBH Telecom d.d. Sarajevo, Telecom Inženjering SarajevoBH-Gas d.o.o. SarajevoBOLNICA NEVESINJEBehram-begova medresaBolnica MlječanicaBosanskohercegovačka željeznička javna korporacija - BHŽJK SarajevoBrčko Distrikt BiHCENTAR ZA STARA I IZNEMOGLA LICA MOSTARCESTE d.d. MostarCaritas Švicarske - SarajevoCentar za jednakost i ravnopravnost polova RS - Gender centarCentar za pružanje besplatne pravne pomoći Banja LukaCentar za razvoj i unapređenje sela Banja LukaCentar za sjemeničko-rasadničku proizvodnju DobojCentar za slušnu i govornu rehabilitaciju SarajevoCentralna banka BiHCentralna izborna komisija BiHCentralno grijanje d.d. TuzlaCeste d.d. MostarCrveni krst Republike SrpskeDirekcija cesta TKDirekcija regionalnih cesta Tuzlanskog kantonaDirekcija robnih rezervi BPKDirekcija robnih rezervi FBiHDirekcija robnih rezervi Kantona SarajevoDirekcija robnih rezervi TKDirekcija za civilno vazduhoplovstvo BiHDirekcija za civilnu avijaciju FBiHDirekcija za ekonomsko planiranje BiHDirekcija za evropske integracije BiHDirekcija za izgradnju kulturno sportskog centra u MostaruDirekcija za koordinaciju policijskih tijela BiHDirekcija za puteve SarajevoDirekcija za robne rezerve Kantona 10Dobrovoljno vatrogasno društvo LaktašiDom za penzionere i stara lica PrijedorDom za socijalno i zdravstveno zbrinjavanje osoba sa invaliditetom i drugih osoba StolacDom za socijalno zdravstveno zbrinjavanje osoba sa invaliditetom i drugih osobaDom za socijalno zdravstveno zbrinjavanje osoba sa invaliditetom i drugih osoba, SarajevoDom zdravlja Banja LukaDom zdravlja BanovićiDom zdravlja BihaćDom zdravlja BijeljinaDom zdravlja Bosanski PetrovacDom zdravlja BrezaDom zdravlja BrodDom zdravlja BugojnoDom zdravlja BusovačaDom zdravlja CazinDom zdravlja DobojDom zdravlja Dr. Isak Samokovlija GoraždeDom zdravlja Dr. Jovan Rašković Mrkonjić GradDom zdravlja Dr. Mladen Stojanović LaktašiDom zdravlja GradačacDom zdravlja GračanicaDom zdravlja Han PijesakDom zdravlja Istočno SarajevoDom zdravlja Izudin Mulabećirović Izo TešanjDom zdravlja JablanicaDom zdravlja KalesijaDom zdravlja Kantona SarajevoDom zdravlja Kladanj Dom zdravlja KreševoDom zdravlja LivnoDom zdravlja LukavacDom zdravlja MaglajDom zdravlja MostarDom zdravlja NeumDom zdravlja NevesinjeDom zdravlja OrašjeDom zdravlja PaleDom zdravlja PosušjeDom zdravlja PrijedorDom zdravlja PrnjavorDom zdravlja Prof. dr. Savo Bumbić GackoDom zdravlja RamaDom zdravlja SrebrenikDom zdravlja StolacDom zdravlja Sveti Luka BilećaDom zdravlja VarešDom zdravlja Velika KladušaDom zdravlja Zavidovići Dom zdravlja ZenicaDom zdravlja sa poliklinikom Dr. Mustafa Šahović TuzlaDom zdravlja ČapljinaDom zdravlja ČitlukDom zdravlja ŽepčeDom zdravlja ŽiviniceDruštvo za javni gradski prijevoz putnika d.o.o. Mostar BusDruštvo za upravljanje penzijskim rezervnim fondom RS a.d. Banja LukaDržavna agencija za istrage i zaštitu - SIPADržavna regulatorna komisija za električnu energijuEkonomski fakultet SarajevoElektrokrajina a.d. Banja LukaElektroprenos-Elekotroprijenos a.d. Banja LukaElektroprenos/Elektroprijenos BiH a.d. Banja LukaElektroprenos/Elektroprijenos BiH a.d. Banja Luka, Operativno područje Banja LukaElektroprenos/Elektroprijenos BiH a.d. Banja Luka, Operativno područje MostarElektroprenos/Elektroprijenos BiH a.d. Banja Luka, Operativno područje SarajevoElektroprenos/Elektroprijenos BiH a.d. Banja Luka, Operativno područje TuzlaFAKULTET INFORMACIJSKIH TEHNOLOGIJA UNIVERZITETA DŽEMAL BIJEDIĆFakultet prirodoslovno-matematičkih i odgojnih znanosti Sveučilišta u MostaruFederalni agromediteranski zavod MostarFederalni hidrometeorološki zavodFederalni zavod za statistikuFederalni zavod za zapošljavanjeFond KS Sarajevo za izgradnju i očuvanje grobalja šehida i poginulih boraca, memorijalnih centara i spomen-obilježja žrtava genocidaFond Kantona Sarajevo za izgradnju stanovaFond za penzijsko i invalidsko osiguranje RSFond za povratak BiHFond za zaštitu okoliša FBiHFond zdravstvenog osiguranja RSGD Rudnici boksita d.o.o. za eksploataciju rude PosušjeGas Promet a.d. Istočno Sarajevo - PaleGerontološki centar SarajevoGimnazija i Srednja stručna škola Petar Kočić ZvornikGrad Banja LukaGrad BihaćGrad BijeljinaGrad DobojGrad Istočno SarajevoGrad MostarGrad Mostar - Agencija Stari GradGrad PrijedorGrad Sarajevo - Gradska upravaGrad TrebinjeGrad TuzlaGrad ZenicaGrad Široki BrijegGradska toplana a.d. - Preduzeće za proizvodnju i isporuku toplotne energije DobojGradsko groblje JK a.d. Banja LukaGranična policija BiHHelikopterski servis RSHemijska prerada kukuruza a.d. Banja LukaHidroelektrana Dabar d.o.o. TrebinjeHilfswerk Austria International, Predstavništvo SarajevoHrvatska bolnica Dr. fra Mato Nikolić Nova BilaHrvatska pošta d.o.o. MostarInstitucija ombudsmena za ljudska prava BiHInstitut za akreditiranje BiHInstitut za fizikalnu medicinu, rehabilitaciju i balneoklimatologiju Mlječanica, Kozarska DubicaInstitut za intelektualno vlasništvo BiHInstitut za mjeriteljstvo BiHInstitut za nestale osobe BiHInstitut za standardizaciju BiHInstitut za zaštitu i ekologiju Republike Srpske, Banja LukaInstitut za zaštitu zdravlja RSInvesticiono-razvojna banka RS a.d. Banja LukaIstočni Stari GradIstraživačko-razvojni i projektni centar Banja LukaJ.P. Komunalno d.o.o. Livno JAVNA USTANOVA UNIVERZITET U TUZLIJKP 10. juli d.o.o. Bosanska KrupaJKP 6. mart d.o.o. GoraždeJKP Jablanica d.d. - JablanicaJKP Komb d.o.o. BužimJKP Komrad d.o.o. BihaćJKP Komunalac TuzlaJKP Komunalac d.o.o. SarajevoJKP Komunalno d.o.o. ŽiviniceJKP Pannonica d.o.o. TuzlaJKP Pokop d.o.o. SarajevoJKP Rad d.o.o. KljučJKP Rad d.o.o. SarajevoJKP Radnik d.o.o. ZavidovićiJKP Saobraćaj i komunikacije d.o.o. TuzlaJKP Standard d.o.o. KonjicJKP Visočica d.o.o. VisokoJKP Vitkom d.o.o. VitezJKP Vodostan d.o.o. IlijašJKP Vodovod d.o.o. CazinJKP Vodovod i kanalizacija d.o.o. Sanski MostJKP Zenicatrans-prevoz putnika d.d.JKP d.o.o. VarešJKP d.o.o. Vitkom VitezJKP za pogrebnu djelatnost Sveti Marko Istočno Novo SarajevoJKP Čapljina d.o.o. - ČapljinaJKP Čistoća d.o.o. CazinJKP Čistoća i zelenilo d.o.o. JajceJKP Šćona d.o.o. FojnicaJKUP Komunalije d.o.o. Velika KladušaJKUP komunalije d.o.o. Velika KladušaJKUP Čistoća d.o.o. BugojnoJP 9. septembar d.d. SrebrenikJP Autoceste FBiH d.o.o. MostarJP Autoputevi Republike Srpske Banja LukaJP BH Pošta d.o.o. - Centar pošta BihaćJP BH Pošta d.o.o. - Centar pošta SarajevoJP BH Pošta d.o.o. - Centar pošta TravnikJP BH Pošta d.o.o. - Centar pošta TuzlaJP BH Pošta d.o.o. SarajevoJP Bosansko-podrinjske šume d.o.o. GoraždeJP Broćanac d.o.o. ČitlukJP Ceste FBiH d.o.o.JP Direkcija za izgradnju i razvoj grada BijeljinaJP Direkcija za izgradnju i razvoj grada DobojJP Elektroprivreda BiH d.d. SarajevoJP Elektroprivreda BiH d.d. Sarajevo - Podružnica Elektrodistribucija BihaćJP Elektroprivreda BiH d.d. Sarajevo - Podružnica Elektrodistribucija MostarJP Elektroprivreda BiH d.d. Sarajevo - Podružnica Elektrodistribucija SarajevoJP Elektroprivreda BiH d.d. Sarajevo - Podružnica Elektrodistribucija TuzlaJP Elektroprivreda BiH d.d. Sarajevo - Podružnica Elektrodistribucija ZenicaJP Elektroprivreda BiH d.d. Sarajevo - Podružnica Elektrodistribucija TuzlaJP Elektroprivreda BiH d.d. Sarajevo - Podružnica Hidroelektrane na Neretvi, JablanicaJP Elektroprivreda BiH d.d. Sarajevo - Podružnica Termoelektrana Kakanj - KakanjJP Elektroprivreda BiH d.d. Sarajevo - Podružnica Termoelektrana Tuzla - TuzlaJP Elektroprivreda BiH d.d. Sarajevo - ZD Eldis Tehnika d.o.o. SarajevoJP Elektroprivreda BiH d.d. Sarajevo - ZD Rudnici Kreka d.o.o. TuzlaJP Elektroprivreda BiH d.d. Sarajevo - ZD Rudnici Kreka d.o.o. Tuzla (ZD Rudnik uglja Gračanica d.o.o., ZD Rudnik Abid Lolić d.o.o. Travnik-Bila)JP Elektroprivreda BiH d.d. Sarajevo - ZD Rudnik Abid Lolić d.o.o. TravnikJP Elektroprivreda BiH d.d. Sarajevo - ZD Rudnik mrkog uglja Abid Lolić d.o.o. Travnik-BilaJP Elektroprivreda BiH d.d. Sarajevo - ZD Rudnik mrkog uglja Breza d.o.o. - BrezaJP Elektroprivreda BiH d.d. Sarajevo - ZD Rudnik mrkog uglja Kakanj d.o.o. - KakanjJP Elektroprivreda BiH d.d. Sarajevo - ZD Rudnik mrkog uglja d.o.o ZenicaJP Elektroprivreda BiH d.d. Sarajevo - ZD Rudnik mrkog uglja d.o.o Zenica (ZD RMU Abid Lolić d.o.o. Travnik)JP Elektroprivreda BiH d.d. Sarajevo - ZD Rudnik mrkog uglja Đurđevik d.o.o. - ĐurđevikJP Elektroprivreda BiH d.d. Sarajevo - ZD Rudnik uglja Gračanica d.o.o. Gornji Vakuf-UskopljeJP Elektroprivreda BiH d.d. Sarajevo / Elektroprenos - Elektroprijenos BiH a.d. Banja LukaJP Elektroprivreda Hrvatske zajednice Herceg Bosne d.d. MostarJP Gradska toplana BrodJP Gradska toplana d.o.o. BijeljinaJP Grijanje d.o.o. KakanjJP Hrvatske telekomunikacije d.d. MostarJP KOMUNALNO d.o.o. BanovićiJP Komunalac d.d. GradačacJP Komunalac d.o.o. OdžakJP Komunalno Brčko d.o.o.JP Komunalno a.d. PaleJP Komunalno d.o.o. BanovićiJP Komunalno d.o.o. GrudeJP Komunalno d.o.o. LivnoJP Komunalno d.o.o. MostarJP Komunalno d.o.o. NeumJP Komunalno d.o.o. ŽepčeJP Komus a.d. NevesinjeJP Međunarodna zračna luka-aerodrom Mostar d.o.o. - MostarJP Međunarodni aerodrom Sarajevo d.o.o. - SarajevoJP Međunarodni aerodrom Tuzla d.o.o.JP NIO Službeni list BiHJP Olimpijski bazen Otoka d.o.o. SarajevoJP PROTIVGRADNA PREVENTIVA A.D.JP Prostorno planiranje i uređenje grada Zenice d.o.o. - ZenicaJP Putevi Brčko d.o.o.JP Putevi Republike SrpskeJP RPC Tuzla - Inkubator Lipnica d.o.o. TuzlaJP Rad d.d. TešanjJP Radio televizija Republike SrpskeJP Regionalna deponija DEP-OT Banja LukaJP Regionalna deponija Doboj d.o.o.JP Regionalna deponija Eko-Dep BijeljinaJP Robne rezerve RS a.d.JP SKPC Mejdan d.o.o. TuzlaJP Toplana d.d. TešanjJP Vode BijeljinaJP Vodokom d.o.o. KakanjJP Vodovod a.d. GackoJP Vodovod a.d. TrebinjeJP Vodovod d.o.o. BihaćJP Vodovod d.o.o. LjubinjeJP Vodovod i kanalizacija Kalesija d.o.o.JP Vodovod i kanalizacija a.d. PaleJP Vodovod i kanalizacija d.o.o. ZenicaJP Vodovod i kanalizacija d.o.o. Široki BrijegJP Vodovod kanalizacija Srebrenik d.d.JP Za vodoprivrednu djelatnost Spreča d.d. - TuzlaJP Zavod za udžbenike i nastavna sredstva a.d. Istočno SarajevoJP Zavod za udžbenike i nastavna sredstva a.d. Istočno sarajevoJP Zavod za udžbenike i nastavna sredstva a.d. PaleJP za komunalne i zanatske usluge Rad LukavacJP za komunalne poslove Komus d.o.o. GračanicaJP za upravljanja i odražavanja sportskih objekata d.o.o. ZenicaJP Šumarstva RS Šumsko gazdinstvo Borja TeslićJP Šume Tuzlanskog kantona d.d. KladanjJP Željeznice FBiHJPŠ Šume Republike Srpske a.d. SokolacJPŠ Šume Republike Srpske a.d. Sokolac, Centar za sjemensko-rasadničku proizvodnju DobojJPŠ Šume Republike Srpske a.d. Sokolac, Odjeljenje direkcije JPŠ Banja LukaJPŠ Šume Republike Srpske a.d. Sokolac, Šumsko gazdinstvo PrijedorJPŠ Šume Republike Srpske a.d. Sokolac, Šumsko gazdinstvo Visočnik Han-PijesakJU Zavod za zbrinjavanje mentalno invalidne djece i omladine PazarićJU Akademska i istraživačka mreža RS - SARNETJU Apoteke SarajevoJU Bolnica TravnikJU Centar Zaštiti me Banja LukaJU Centar za obrazovanje i vaspitanje i rehabilitaciju slušanja i govora TuzlaJU Centar za socijalni rad ZenicaJU Centar za sport i rekreacijuJU Centar za sport i rekreaciju SarajevoJU Ceste županije ZapadnohercegovačkeJU DOM ZA STARIJA LICA BANjA LUKAJU Direkcija regionalnih cesta USKJU Djeca SarajevaJU Dječije obdanište Naša radost ModričaJU Dječiji vrtić Milja ĐukanovićJU Dom - porodica ZenicaJU Dom penzionera Banja LukaJU Dom penzionera TuzlaJU Dom penzionera u TrebinjuJU Dom učenika sa p.o. TrebinjeJU Dom za djecu bez roditeljskog staranja TuzlaJU Dom za lica sa invaliditetom VišegradJU Dom za starija lica Banja LukaJU Dom za starija lica PrijedorJU Druga osnovna škola GračanicaJU Druga osnovna škola SrebrenikJU Druga osnovna škola ZavidovićiJU Druga osnovna škola ŽiviniceJU Ekonomska-hemijska škola LukavacJU Gerontološki centar Banja LukaJU Gimnazija Dr. Mustafa Kramarić, GračanicaJU Gimnazija Ismet Mujezinović TuzlaJU Gimnazija LukavacJU Gimnazija Meša Selimović TuzlaJU Gimnazija Mustafa Novalić, GradačacJU Gimnazija ŽiviniceJU KANTONALNI CENTAR ZA SOCIJALNI RADJU Kantonalna bolnica ZenicaJU Kantonalni centar za socijalni rad SarajevoJU Kantonalni fond za pomoć stambenom zbrinjavanju i zapošljavanju boračkih populacija, prognanih osoba i socijalno ugroženih kategorijaJU Kantonalni zavod za javno zdravstvo ZenicaJU Kantonalni zavod za medicinu rada ZenicaJU Katolički školski centar Sv. Franjo, Opća Gimnazija, TuzlaJU Kulturni centar BihaćJU Mješovita elektromašinska škola LukavacJU Mješovita srednja građevinsko-geodetska škola TuzlaJU Mješovita srednja hemijska škola TuzlaJU Mješovita srednja mašinska škola TuzlaJU Mješovita srednja rudarska škola TuzlaJU Mješovita srednja škola BanovićiJU Mješovita srednja škola Doboj-IstokJU Mješovita srednja škola GradačacJU Mješovita srednja škola GračanicaJU Mješovita srednja škola KalesijaJU Mješovita srednja škola Musa Ćazim Ćatić, KladanjJU Mješovita srednja škola SapnaJU Mješovita srednja škola SrebrenikJU Mješovita srednja škola TeočakJU Mješovita srednja škola TuzlaJU Mješovita srednja škola ČelićJU Mješovita srednja škola ŽiviniceJU Mještovita srednja elektrotehnička škola TuzlaJU Narodno pozorište SarajevoJU Opća bolnica Prim. Dr. Abdulah Nakaš SarajevoJU Općinski fond za komunalne djelatnosti i infrastrukturu KljučJU Općinski fond za komunalne djelatnosti i infrastrukturu Sanski MostJU Opšta bolnica KonjicJU Osnova škola Breške, TuzlaJU Osnovna muzička škola TuzlaJU Osnovna škola Ahmed Muradbegović, Donji KakanjJU Osnovna škola BanovićiJU Osnovna škola Banovići SeloJU Osnovna škola Bašigovci, ŽiviniceJU Osnovna škola Brijesnica, Doboj-IstokJU Osnovna škola Brčanska Malta, TuzlaJU Osnovna škola Bukinje, TuzlaJU Osnovna škola Centar, TuzlaJU Osnovna škola Doborovci, GračanicaJU Osnovna škola Dobošnica, LukavacJU Osnovna škola Dr. Safvet-beg Bašagić, GradačacJU Osnovna škola Duboki PotokJU Osnovna škola Dubrave, ŽiviniceJU Osnovna škola Džakule, GračanicaJU Osnovna škola Edhem Mulabdić Donja Međiđa, GradačacJU Osnovna škola Enver Čolaković, BrezaJU Osnovna škola Gnojnica, LukavacJU Osnovna škola Gornja Orahovica, GračanicaJU Osnovna škola Gornja TuzlaJU Osnovna škola Gostović, GostovićJU Osnovna škola Gostović, ZavidovićiJU Osnovna škola GračanicaJU Osnovna škola Grivice, BanovićiJU Osnovna škola Hajderovići, HajderovićiJU Osnovna škola Hamdija Kreševljaković, Kamberi, GradačacJU Osnovna škola Hasan Kikić, GradačacJU Osnovna škola Hasan Kikić, GračanicaJU Osnovna škola Hilmi ef. Šarić TarčinJU Osnovna škola Humci, ČelićJU Osnovna škola Husino, TuzlaJU Osnovna škola Ivan Goran Kovačić, GradačacJU Osnovna škola Jala, TuzlaJU Osnovna škola KalesijaJU Osnovna škola Kiseljak, TuzlaJU Osnovna škola KladanjJU Osnovna škola Kladanj, KladanjJU Osnovna škola Klokotnica, Doboj-IstokJU Osnovna škola Kovači, KovačiJU Osnovna škola Kovači, ZavidovićiJU Osnovna škola Kozarska djecaJU Osnovna škola Kreka, TuzlaJU Osnovna škola Lipnica, TuzlaJU Osnovna škola LukavacJU Osnovna škola Lukavica, GračanicaJU Osnovna škola MaglajJU Osnovna škola Malešići MalešićiJU Osnovna škola Mehmed-beg Kapetanović Ljubušak, Srnice Donje, GradačacJU Osnovna škola Mejdan, TuzlaJU Osnovna škola Memići, KalesijaJU Osnovna škola Miladije, TuzlaJU Osnovna škola Miričina, GračanicaJU Osnovna škola Mramor, TuzlaJU Osnovna škola Mula Mustafa Bašeskija, Donje Moštre, VisokoJU Osnovna škola Musa Ćazim Ćatić, Zelinja Donja, GradačacJU Osnovna škola Novi Grad, TuzlaJU Osnovna škola OlovoJU Osnovna škola Omer Mušić, Brežani, KakanjJU Osnovna škola Orahovica, GračanicaJU Osnovna škola Pasci, TuzlaJU Osnovna škola Pazar, TuzlaJU Osnovna škola Petar Petrović NJegoš Banja LukaJU Osnovna škola Podorašje, SrebrenikJU Osnovna škola Podrinje, Mihatovići, TuzlaJU Osnovna škola Poljice, LukavacJU Osnovna škola Prokosovići, LukavacJU Osnovna škola Puračić, LukavacJU Osnovna škola Rainci Gornji, KalesijaJU Osnovna škola Rapatnica, SrebrenikJU Osnovna škola Rešad Kadić, Brnjic, KakanjJU Osnovna škola SapnaJU Osnovna škola Seona, SrebrenikJU Osnovna škola Simin Han, TuzlaJU Osnovna škola Sjenjak, TuzlaJU Osnovna škola Sladna, SrebrenikJU Osnovna škola Slavinovići, TuzlaJU Osnovna škola Soko, GračanicaJU Osnovna škola Solina, TuzlaJU Osnovna škola Stjepan Polje, GračanicaJU Osnovna škola Stupari, KladanjJU Osnovna škola Sveti Franjo, TuzlaJU Osnovna škola Sveti Sava, FočaJU Osnovna škola TeočakJU Osnovna škola Tinja, SrebrenikJU Osnovna škola Tojšići, KalesijaJU Osnovna škola Treštenica, BanovićiJU Osnovna škola Turija, LukavacJU Osnovna škola Tušanj, TuzlaJU Osnovna škola VarešJU Osnovna škola Višća, ŽiviniceJU Osnovna škola Vladislav Skarić SarajevoJU Osnovna škola Vozuća, VozućaJU Osnovna škola Vozuća, ZavidovićiJU Osnovna škola Vražići, ČelićJU Osnovna škola Vukovije, KalesijaJU Osnovna škola ČelićJU Osnovna škola Đurđevik, TuzlaJU Osnovna škola Šerići, ŽiviniceJU Osnovna škola Špionica, SrebrenikJU Osnovna škola Živinice GornjeJU OŠ Druga osnovna škola ZavidovićiJU OŠ Enver ČolakovićJU OŠ Humci, HumciJU OŠ OlovoJU OŠ Prva osnovna škola ZavidovićiJU OŠ Safvet-Beg Bašagić VisokoJU OŠ Vrhpolje, VrhpoljeJU Poljoprivredna i medicinska škola, BijeljinaJU Porodično savjetovalište KSJU Prirodno-matematički fakultet SarajevoJU Prva osnovna škola SrebrenikJU Prva osnovna škola ZavidovićiJU Prva osnovna škola ŽiviniceJU Psihijatrijska bolnica Kantona SarajevoJU Rehabilitacioni centar Vilina Vlas VišegradJU SLUŽBA ZA ZAPOŠLJAVANJE BOSANSKO-PODRINJSKOG KANTONAJU Službeni glasnik RSJU Sportska dvorana LaktašiJU Sportski centar BorikJU Sportsko-rekreacioni centar Preslica, DobojJU Srednja ekonomsko-trgovinska škola TuzlaJU Srednja medicinska škola TuzlaJU Srednja ugostiteljsko-turistička škola SarajevoJU Srednjoškolski centar Banja LukaJU Srednjoškolski dom Banja LukaJU Stanouprava BihaćJU Stomatološki fakultet sa klinikama Univerziteta u SarajevuJU Studentski centar Nikola Tesla Banja LukaJU Studentski centar PaleJU Studentski centar u LukaviciJU Turističko-ugostiteljska škola TuzlaJU Univerzitet u BihaćuJU Univerzitet u TuzliJU Veterinarski Zavod BihaćJU Veterinarski institut Republike Srpske Dr. Vaso ButozanJU Veterinarski zavod BihaćJU Vode SrpskeJU ZAVOD ZA MEDICINU RADA I SPORTSKU MEDICINU ZENIČKO-DOBOJSKOG KANTONAJU Zavod za alkoholizam i druge toksikomanije Kantona SarajevoJU Zavod za hitnu medicinsku pomoć Kantona SarajevoJU Zavod za medicinu rada Kantona SarajevoJU Zavod za odgoj i obrazovanje osoba sa smetnjama u psihičkom i tjelesnom razvoju TuzlaJU Zavod za prostorno uređenje Bihać JU Zavod za specijalno obrazovanje i odgoj djece MjedenicaJU Zavod za vaspitanje muške djece i omladine SarajevoJU Zavod za zbrinjavanje mentalno invalidne djece i omladine PazarićJU Zavod za zbrinjavanje mentalno invalidnih lica - Drin FojnicaJU Zavod za zbrinjavanje mentalno invalidnih osoba - BakovićiJU Zavod za zdravstvenu zaštitu žena i materinstva Kantona SarajevoJU profesionalna vatrogasna jedinica grada Istočno SarajevoJU za komunalne djelatnosti Coming Široki BrijegJU za medicinsku rehabilitaciju i banjsko liječenje - lječilište Reumal FojnicaJU za odgoj djece Naša radost TrebinjeJU za predškolsko vaspitanje i obrazovanje djece Lepa RadićJU za zaštićena prirodna područja KSJU Đački dom ZenicaJUSZ Socijalno gerijatrijski centar Banja LukaJZU Apoteka Gradiška, GradiškaJZU Banjsko-rekreativni centar AQUATERM OlovoJZU Bolnica Dr Mladen Stojanović, PrijedorJZU Bolnica Sveti Vračevi BijeljinaJZU Bolnica Sveti apostol Luka DobojJZU Bolnica za hroničnu psihijatriju ModričaJZU Centar za fizikalnu medicinu, rehabilitaciju i banjsko liječenje Ilidža GradačacJZU Institut za javno zdravstvo Banja LukaJZU Opća bolnica Dr. Mustafa Beganović GračanicaJZU Opća bolnica Sanski MostJZU Psihijatrijska bolnica SokolacJZU Univerzitetski klinički centar Republike SrpskeJZU Univerzitetski klinički centar TuzlaJavna ustanova Dom penzionera TuzlaJavna ustanova Srednjoškolski dom Banja lukaJavna ustanova Univerzitet u TuzliJavna zdravstvena ustanova Psihijatrijska bolnica Sokolac Javna zdravstvena ustanova Zdravstveni centar BrčkoJavni fond za dječiju zaštitu RSJavno Preduzeće VODOKOM d.o.o. KakanjJavno preduzeće za prostorno planiranje i uređenje grada Zenica d.o.o. ZenicaJedinstveni općinski organ - Općinski Načelnik ŽepčeJedinstveni općinski organ uprave općine BihaćJu Muzej Bitka za ranjenike na Neretvi - JablanicaKJKP Gras d.o.o. SarajevoKJKP Park d.o.o. SarajevoKJKP Pokop d.o.o.KJKP Sarajevogas d.o.o. SarajevoKJKP Toplane Sarajevo d.o.o.KJKP Tržnice pijace d.o.o. SarajevoKJKP Vodovod i kanalizacija d.o.o. KSKJP Centar Skenderija d.o.o. SarajevoKJP Poljoprivredno dobro Butmir d.o.o. Sarajevo-IlidžaKJP Sarajevo-šume d.o.o. SarajevoKJP ZOI '84 d.o.o. SarajevoKOSMOS A.D. BANJA LUKAKP Gradske toplane a.d. PaleKP Park a.d. Mrkonjić GradKP Park a.d. PrnjavorKP Rad a.d. Istočno SarajevoKP Ribnik a.d.KP Usluga a.d. RudoKP VODOVOD A.D. PRNJAVORKP Vodovod a.d. GradiškaKP Vodovod i kanalizacija a.d. BrodKP Vodovod i kanalizacija a.d. Istočno SarajevoKP Zelenilo i čistoća a.d. ŠekovićiKP za pogrebnu djelatnost Sveti Marko a.d. Istočno SarajevoKabinet predsjednika i dva podpredsjednika FBiHKancelarija za veterinarstvo BiHKantonalna Agencija za privatizaciju TKKantonalna JU za socijalno zdravstveno zbrinjavanje osoba sa invaliditetom i drugih osoba SarajevoKantonalna agencija za privatizaciju TuzlaKantonalna bolnica Dr. fra Mihovil Sučić, LivnoKantonalna bolnica OrašjeKantonalna direkcija robnih rezervi, TuzlaKantonalna direkcija za ceste ZDKKantonalna direkcija za puteve SBKKantonalni stambeni fond SarajevoKantonalni sud u SarajevuKantonalni sud u TuzliKantonalni zavod za pružanje pravne pomoći TuzlaKantonalni zavod za zaštitu kulturno-historijskog i prirodnog naslijeđa SarajevoKantonalno pravobranilaštvo TuzlaKazneno-popravni Zavod PT BihaćKazneno-popravni zavod Banja LukaKazneno-popravni zavod Banja Luka, PJ TunjiceKazneno-popravni zavod BijeljinaKazneno-popravni zavod DobojKazneno-popravni zavod FočaKazneno-popravni zavod Foča, Privredna jedinica Drina, FočaKazneno-popravni zavod poluotvorenog tipa Istočno SarajevoKazneno-popravni zavod poluotvorenog tipa SarajevoKazneno-popravni zavod zatvorenog tipa ZenicaKlinička bolnica MostarKlinički centar Banja LukaKlinički centar Istočno Sarajevo Klinički centar Istočno Sarajevo, Klinike i bolničke službe FočaKlinički centar Istočno Sarajevo, Psihijatrijska klinika u SokocuKlinički centar Univerziteta u SarajevuKomisija za koncesije BiHKomisija za koncesije TKKomisija za očuvanje nacionalnih spomenika SarajevoKompred a.d. UgljevikKomunalac a.d. BijeljinaKomunalac a.d. DerventaKomunalac a.d. Kozarska DubicaKomunalno preduzeće Budućnost a.d. LaktašiKomunalno preduzeće Komunalac a.d. LaktašiKomunalno preduzeće Park a.d. PrnjavorKonkurencijsko vijeće BiHKosmos a.d. Banja LukaLutrija BiH d.o.o. SarajevoLutrija RS a.d. Banja LukaMARECO d.o.o. NeumMDD Merhamet Banja LukaMES - Međunarodni teatarski i filmski festival SarajevoMH Elektroprivreda RS, Matično preduzeće a.d. TrebinjeMH Elektroprivreda RS, Zavisno Preduzeće Elektro-Hercegovina a.d. TrebinjeMH Elektroprivreda RS, Zavisno Preduzeće Rudnik i Termoelektrana Ugljevik a.d. UgljevikMH Elektroprivreda RS, Zavisno društvo IRCE a.d. Istočno SarajevoMH Elektroprivreda RS, Zavisno preduzeće Elektro Doboj a.d. DobojMH Elektroprivreda RS, Zavisno preduzeće Elektrodistribucija a.d. PaleMH Elektroprivreda RS, Zavisno preduzeće Elektrokrajina a.d. Banja LukaMH Elektroprivreda RS, Zavisno preduzeće Hidroelektrane na Drini a.d. VišegradMH Elektroprivreda RS, Zavisno preduzeće Hidroelektrane na Trebišnjici a.d. TrebinjeMH Elektroprivreda RS, Zavisno preduzeće Hidroelektrane na Vrbasu a.d. Mrkonjić GradMH Elektroprivreda RS, Zavisno preduzeće Rudnik i Termoelektrana Gacko a.d. GackoMINISTARSTVO FINANSIJA I TREZORA BiHMINISTARSTVO FINANSIJA KANTONA SARAJEVOMINISTARSTVO ZA BORAČKA PITANJE TUZLANSKOG KANTONAMINISTARSTVO ZDRAVSTVA KANTONA SARAJEVOMedicinski fakultet u SarajevuMemorijalni centar Srebrenica - Potočari Spomen obilježje i mezarje za žrtve genocida iz 1995. godineMemorijalni centar Srebrenica - Potočari spomen obilježje i mezarje za žrtve genocida iz 1995. godineMinistarstvo civilnih poslova BiHMinistarstvo civilnih poslova BiH - Centar za uklanjanje mina u BiH (BHMAC) SarajevoMinistarstvo energije, rudarstva i industrije FBiHMinistarstvo financija RSMinistarstvo financija ZHKMinistarstvo finansija FBiH - Porezna uprava FederacijeMinistarstvo finansija FBiH - Porezna uprava Federacije - Kantonalni porezni ured ZenicaMinistarstvo finansija PKMinistarstvo finansija RSMinistarstvo finansija TKMinistarstvo finansija ZDKMinistarstvo finansija i trezora BiHMinistarstvo finansija, Poreska uprava Republike SrpskeMinistarstvo gospodarstva Kantona 10Ministarstvo graditeljstva, obnove, prostornog uređenja i zaštite okoliša Kantona 10Ministarstvo industrije, energetike i rudarstva RSMinistarstvo industrije, energetike i rudarstva TKMinistarstvo komunikacija i transporta/prometa BiHMinistarstvo kulture i sporta FBiHMinistarstvo nauke i tehnologije RSMinistarstvo obrazovanja, nauke, kulture i sporta TKMinistarstvo obrazovanja, znanosti, kulture i športa ZHŽMinistarstvo odbrane BiHMinistarstvo okoliša i turizma FBiHMinistarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva Kantona 10Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede HNKMinistarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS - Agencija za za vode oblasnog riječnog sliva SaveMinistarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede TKMinistarstvo pravde BiHMinistarstvo pravde BiH, Jedinica za implementaciju projekta izgradnje zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera BiHMinistarstvo pravde BiH, Jedinica za implementaciju projekta zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjeraMinistarstvo pravde FBiHMinistarstvo pravde FBiH / KPZ poluotvorenog tipaMinistarstvo pravde FBiH / KPZ poluotvorenog tipa MostarMinistarstvo pravde FBiH / KPZ poluotvorenog tipa OrašjeMinistarstvo pravde FBiH / KPZ poluotvorenog tipa SarajevoMinistarstvo pravde FBiH / KPZ zatvorenog tipa ZenicaMinistarstvo pravde FBiH / KZP PT BihaćMinistarstvo pravde FBiH/ KPZ poluotvorenog tipa BusovačaMinistarstvo pravde RSMinistarstvo pravosuđa i uprave Kantona 10Ministarstvo pravosuđa i uprave TKMinistarstvo privrede Kantona SarajevoMinistarstvo prometa i veza HNKMinistarstvo prometa, veza, turizma i zaštite okoliša Posavskog kantonaMinistarstvo prostornog uređenja i zaštite okolice TKMinistarstvo prostornog uređenja i zaštite okoliša KSMinistarstvo prostornog uređenja, graditeljstva i zaštite okoliša ZHKMinistarstvo prostornog uređenja, građenja, zaštite okoliša, povratka i stambenih poslova SBKMinistarstvo prostornog uređenja, obnove i povratka SBKMinistarstvo prosvjete i kulture RSMinistarstvo prosvjete, znanosti, kulture i športa PKMinistarstvo prosvjete, znanosti, kulture i športa SBKMinistarstvo rada i socijalne politike FBiHMinistarstvo raseljenih osoba i izbjeglica FBiHMinistarstvo razvoja i poduzetništva TKMinistarstvo razvoja, poduzetništva i obrta FBiHMinistarstvo saobraćaja - Direkcija za puteve Kantona SarajevoMinistarstvo saobraćaja KSMinistarstvo sigurnosti BiHMinistarstvo trgovine FBiHMinistarstvo trgovine i turizma RSMinistarstvo trgovine i turizma RS, Ugostiteljski servis za potrebe republičkih organa Banja LukaMinistarstvo trgovine, turizma i saobraćaja TKMinistarstvo trgovine, turizma i zaštite okoliša HNKMinistarstvo unutrašnjih poslova BPK - Uprava policijeMinistarstvo unutrašnjih poslova FBiHMinistarstvo unutrašnjih poslova FBiH - Federalna uprava policijeMinistarstvo unutrašnjih poslova HNKMinistarstvo unutrašnjih poslova KSMinistarstvo unutrašnjih poslova Kantona 10Ministarstvo unutrašnjih poslova RSMinistarstvo unutrašnjih poslova SBK Ministarstvo unutrašnjih poslova TKMinistarstvo unutrašnjih poslova USKMinistarstvo unutrašnjih poslova USK - Uprava policijeMinistarstvo unutrašnjih poslova ZDKMinistarstvo unutrašnjih poslova ZHŽMinistarstvo uprave i lokalne samouprave RSMinistarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiHMinistarstvo vanjskih poslova BiHMinistarstvo za boračka pitanja KSMinistarstvo za boračka pitanja TKMinistarstvo za ekonomske odnose i regionalnu saradnju RSMinistarstvo za izbjeglice i raseljena lica RSMinistarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiHMinistarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, Fond za povratak BiH i Opština TešanjMinistarstvo za obrazovanje, nauku i mlade KSMinistarstvo za obrazovanje, nauku, kulturu i sport ZDKMinistarstvo za pitanja boraca i invalida odbrambeno-oslobodilačkog rata FBiHMinistarstvo za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu ZDKMinistarstvo za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu ZDK i Opština TešanjMinistarstvo za pravosuđe i upravu ZDKMinistarstvo za prostorno uređenje, promet i komunikacije i zaštitu okoline ZDKMinistarstvo za rad, socijalnu politiku i povratak TKMinistarstvo za rad, socijalnu politiku, raseljena lica i izbjeglice KSMinistarstvo zdravlja i socijalne zaštite Republike SrpskeMinistarstvo zdravstva FBiHMinistarstvo zdravstva TKMinistarstvo znanosti, prosvjete, kulture i sporta Kantona 10Mješovita srednja saobraćajna škola TuzlaMještovita srednja škola Hazim Šabanović VisokoMuzička akademija u SarajevuNU Institut zaštite, ekologije i informatike, naučno-istraživački institut Banja LukaNarodna skupština RSNezavisni operator sistema u BiHNikola Tesla d.o.o. Banja LukaORMAN d.o.o.KiseljakOSNOVNA ŠKOLA BOŠKO BUHA ŠTRPCIObavještajno sigurnosna agencija BiH Okružni zatvor Bijeljina - Privredna jedinica 3 maj BijeljinaOkružno tužilaštvo BanjalukaOkružno tužilaštvo Banjaluka, Posebno tužilaštvo za suzbijanje organizovanog i najtežih oblika privrednog kriminala, Specijalno tužilaštvoOperator - Terminali Federacije d.o.o. SarajevoOpća bolnica JajceOpća bolnica TešanjOpćina GoraždeOpćina GrudeOpćina KonjicOpćina StolacOpćina ČapljinaOpćina ČelićOpćinski načelnik BrezaOpćinski načelnik Općine KreševoOpćinski načelnik ŽepčeOpćinski sud BanovićiOpćinski sud GradačacOpćinski sud LukavacOpćinski sud TuzlaOpćinski sud u BugojnuOpćinski sud u GračaniciOpćinski sud u KalesijiOpćinski sud u KiseljakuOpćinski sud u SarajevuOpćinski sud u TravnikuOpćinski sud u Velikoj KladušiOpćinski sud u ZeniciOpćinski sud u ŽivinicamaOpšta bolnica GradiškaOpšta bolnica Sveti vračevi BijeljinaOpšta bolnica ZvornikOpština BanovićiOpština BihaćOpština BijeljinaOpština BilećaOpština Bosanski PetrovacOpština Bosansko GrahovoOpština BratunacOpština BrodOpština Brod u ime Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice i Fonda za povratak BiHOpština BugojnoOpština BužimOpština CazinOpština Centar SarajevoOpština DerventaOpština DobojOpština Doboj JugOpština Domaljevac ŠamacOpština Donji ŽabarOpština DrvarOpština FojnicaOpština Foča-UstikolinaOpština GackoOpština Gacko u ime Fonda za povratak BiHOpština GlamočOpština GoraždeOpština GradiškaOpština GrudeOpština HadžićiOpština Han PijesakOpština IlidžaOpština IlijašOpština Istočna IlidžaOpština Istočno Novo SarajevoOpština JablanicaOpština JajceOpština KakanjOpština KalesijaOpština Kalesija u ime Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice i Fonda za povratak BiHOpština KalinovikOpština KiseljakOpština Kiseljak-Općinski NačelnikOpština KladanjOpština KneževoOpština Kotor VarošOpština Kozarska DubicaOpština LaktašiOpština LivnoOpština LjubinjeOpština LjubuškiOpština LopareOpština LukavacOpština Lukavac u ime Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice i Fonda za povratak BiHOpština MilićiOpština ModričaOpština Mrkonjić GradOpština NeumOpština NevesinjeOpština Novi GradOpština Novi Grad SarajevoOpština Novo SarajevoOpština ORAŠJEOpština OdžakOpština OrašjeOpština Oštra LukaOpština PaleOpština Pale - PračaOpština PelagićevoOpština PosušjeOpština PrijedorOpština PrnjavorOpština Prozor-RamaOpština Ravno, Općinsko VijećeOpština RibnikOpština RogaticaOpština RudoOpština Sanski MostOpština SapnaOpština SokolacOpština SrbacOpština SrebrenikOpština Stari Grad SarajevoOpština TeslićOpština TešanjOpština TravnikOpština TrebinjeOpština TrnovoOpština TuzlaOpština Tuzla, Služba za komunalne poslove, izgradnju i poslove mjesnih zajednicaOpština UgljevikOpština VarešOpština Velika KladušaOpština VisokoOpština VitezOpština VišegradOpština VlasenicaOpština ZavidovićiOpština ZenicaOpština Zenica i Ministarstvo za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu ZDKOpština Zenica, Služba za zajedničke posloveOpština ZvornikOpština ČajničeOpština ČapljinaOpština ČelinacOpština ČitlukOpština ŠekovićiOpština ŠipovoOpština Široki BrijegOpština ŽepčeOpštine Bijeljina, Čelić, Lopare, Ugljevik i Teočak koje predstavlja Općinski program upravljanja čvrstim otpadom u BiH - Kancelarija Grontmij ProgramaOpštine Zenica, Visoko, Travnik, Novi Travnik, Žepče, Busovača, Zavidovići i Vitez koje predstavlja Općinski program upravljanja čvrstim otpadom u BiH - Kancelarija Grontmij ProgramaOrao a.d. BijeljinaOsnovna škola Jova Jovanović Zmaj TrebinjeOsnovna škola Risto ProrokovićOsnovna škola Sutjeska ModričaOsnovna škola Sveti Sava ModričaOsnovna škola Vareš u VarešuOsnovna škola Vuk Karadžić VlasenicaOsnovni sud Banja LukaOŠ HOLANDIJA BANJA LUKAPJ Privrednik Istočno Sarajevo Parlament FBiH Dom naroda PFBiHParlamentarna skupština BiHPedagoški Zavod TKPobjeda-Rudet d.d. GoraždePoljoprivredni institut RSPoljoprivredno-prehrambeni fakultet Univerziteta u SarajevuPoslovna zona a.d. Banja LukaPošte Srpske a.d. Banja LukaPravobranilaštvo BiHPravobranilaštvo TKPredsjednik RSPredsjedništvo BiHPreduzeće za vodovod i kanalizaciju 15. April VišegradPrva Osnovna škola MaglajRMC Dr. Safet Mujić, MostarRMU Banovići d.d. BanovićiRMU Banovići d.d. BanovićiRRC Fojnica, FojnicaRadio-televizija BiHRadio-televizija FBiHRadiotelevizija Herceg-Bosne d.o.o. Razvojna banka FBiHRegionalna deponija Mošćanica d.o.o. ZenicaRegistar vrijednosnih papira u FBiH d.d. SarajevoRegulatorna agencija za komunikacije BiHRegulatorna komisija za električnu energiju u FBiH - FERKRegulatorna komisija za energetiku RSRepublička agencija za razvoj malih i srednjih preduzećaRepublička direkcija u ime ugovornog Ministarstva rada i boračko-invaldske zaštite RSRepublička direkcija za civilnu vazdušnu plovidbuRepublička uprava civilne zaštiteRepublička uprava za geodetske i imovinsko-pravne poslove Republike SrpskeRepublička uprava za igre na srećuRepublička uprava za inspekcijske posloveRepublički zavod za standardizaciju i metrologijuRepublički zavod za statistiku RSRepubličko tužilaštvo RSSREDNJA ŠKOLA NOVI TRAVNIKSaobraćajna i elektro škola DobojSkupština Hercegovačko-neretvanske županije MostarSkupština Kantona 10Služba za poslove sa strancima BiHSlužba za zajedničke poslove Vlade RSSlužba za zajedničke poslove ZDKSlužba za zajedničke poslove institucija BiHSlužba za zajedničke poslove organa i tijela FBiHSlužba za zapošljavanje ZDKSlužba za zapošljavanje ZHKSpecijalna osnovna i srednja škola Đorđe Natošević PrijedorSrednja škola KupresSrednjoškolski centar Jovan Cvijić ModričaStarački dom, TomislavgradStručna služba za zajedničke poslove Kantona SarajevoStručne službe Vlade Kantona 10Stručne službe Vlade Kantona 10Stručne službe Vlade Kantona 10 - Direkcija za robne rezerve K10Stručne službe Vlade Kantona 10 - Ministarstvo financija K10Stručne službe Vlade Kantona 10 - Ministarstvo gospodarstva K10Stručne službe Vlade Kantona 10 - Ministarstvo graditeljstva, obnove, prostornog uređenja i zaštite i okoliša K10Stručne službe Vlade Kantona 10 - Ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva K10Stručne službe Vlade Kantona 10 - Ministarstvo pravosuđa i uprave K10Stručne službe Vlade Kantona 10 - Ministarstvo rada, zdravstva, socijalne skrbi i prognanih K10Stručne službe Vlade Kantona 10 - Ministarstvo znanosti, prosvjete, kulture i športa K10Stručne službe Vlade Kantona 10 - Služba za odnose s javnošću K10Stručne službe Vlade Kantona 10 - Uprava Civilne zaštite K10Stručne službe Vlade Kantona 10 - Uprava za inspekcijske poslove K10Stručne službe Vlade Kantona 10 - Uprava za pitanja branitelja i invalida domovinskog rata TomislavgradStručne službe Vlade Kantona 10 - Ured predsjednika Vlade K10Stručne službe Vlade Kantona 10 - Ured za Zakonodavstvo K10Studentski centar Sveučilišta u MostaruSud BiHSudska policija BiHSudska policija FBIHSveučilište u MostaruTOPLANE-INS a.d. Istočno SarajevoTeritorijalna vatrogasna jedinica TrebinjeTermo Nova d.o.o. UgljevikToplana a.d. Banja LukaToplana a.d. PrijedorTužilaštvo BiHTužilaštvo TKUNIVERZITET U ISTOČNOM SARAJEVUUgostiteljsko-trgovinsko-turistička škola Banja LukaUnis Pretis d.o.o. SarajevoUniverzitet u Banja LuciUniverzitet u Istočnom Sarajevu Univerzitet u SarajevuUniverzitet u Sarajevu, Medicinski fakultet SarajevoUniverzitet u ZeniciUprava BiH za zaštitu zdrava biljaUprava civilne zaštite FBiHUprava civilne zaštite Kantona SarajevoUprava civilne zaštite TKUprava za ceste Kantona 10Uprava za ceste ZHKUprava za civilnu zaštitu i vatrogastvo HNKUprava za geodetske i imovinsko pravne poslove Kantona 10Uprava za geodetske i imovinsko-pravne poslove FBiHUprava za geodetske i imovinsko-pravne poslove HNKUprava za indirektno oporezivanje BiHUprava za indirektno oporezivanje BiH, Regionalni centar SarajevoUprava za inspekcijske poslove FBiHUprava za inspekcijske poslove KSUprava za inspekcijske poslove Kantona 10Uprava za inspekcijske poslove TKUprava za pitanja branitelja i invalida domovinskog rata Tomislavgrad Kantona 10Ured Vlade TKUred koordinatora za reformu javne uprave BiHUred predsjednika Vlade Kantona 10Ured premijera TKUred za internu reviziju Vlada TKUred za reviziju institucija FBIHUred za veterinarstvo BiHUred za zajedničke poslove kantonalnih organa TKUred za zakonodavstvo Kantona 10Ured za zakonodavstvo Vlade TKUstanova Dječji vrtići MostarUstavni sud BiHVODOVOD A.D. BANJA LUKAVeterinarski fakultet SarajevoVijeće ministara BiH - Generalni sekretarijatVisoko sudsko i tužilačko vijeće BiHVlada BPK, GoraždeVlada Brčko distriktaVlada HNKVlada RS, Generalni sekretarijatVlada SBKVlada SBK, Služba za zajedničke posloveVlada USKVlada Zapadnohercegovačkog kantonaVodovod a.d. Banja LukaVodovod a.d. Prijedor Vodovod a.d. TrebinjeVodovod d.o.o. društvo za vodovod i kanalizaciju MostarVodovod i kanalizacija a.d. VlasenicaVodovod, društvo za vodovod i kanalizaciju d.o.o. MostarVrhovni sud FBiH Vrhovni sud RSVrilo Javna ustanova za komunalnu djelatnostZAVOD ZA ZBRINJAVANJE MENTALNO INVALIDNIH OSOBA BAKOVIĆIZE-DO Kanton - Direkcija za robne rezerve ZenicaZU Kantonalna bolnica Dr. Irfan Ljubijankić, BihaćZU Lječilište "Gata" BihaćZU Opšta bolnica GradiškaZU Opšta bolnica PrijedorZavod za agropedologiju FBiHZavod za fizikalnu medicinu i rehabilitaciju Dr. Miroslav ZotovićZavod za izgradnju Kantona SarajevoZavod za javno zdravstvo FBiHZavod za javno zdravstvo KSZavod za javno zdravstvo TKZavod za javno zdravstvo USKZavod za javno zdravstvo ZDKZavod za penziono i invalidsko osiguranje FBiH PIO/MIOZavod za planiranje i izgradnju općine KakanjZavod za planiranje razvoja KSZavod za poljoprivredu FBiHZavod za stomatologiju Banja LukaZavod za transfuzijsku medicinu FBIHZavod za transfuzijsku medicinu FBiHZavod za transfuzijsku medicinu RSZavod za zapošljavanje Brčko distrikt BiHZavod za zaštitu ženske djece i omladine VišegradZavod za zbrinjavanje mentalno invalidnih osoba BakovićiZavod za zdravstveno osiguranje SBKZavod za zdravstveno osiguranje ZHKZavod zdravstvenog osiguranja HNKZavod zdravstvenog osiguranja Kantona SarajevoZavod zdravstvenog osiguranja TKZavod zdravstvenog osiguranja USKZavod zdravstvenog osiguranja i reosiguranja FBiHŠGD Hercegbosanske šume d.o.o. KupresŠPD Unsko-Sanske šume d.o.o.Šumarstvo Prenj d.d. KonjicŠumsko gazdinstvo Gorica ŠipovoŠumsko gazdinstvo Gradiška GradiškaŠumsko gazdinstvo Jahorina PaleŠumsko gazdinstvo Lisina Mrkonjić GradŠumsko gazdinstvo Oštrelj Drinić DrinićŠumskoprivredno društvo Srednjobosanske šume d.o.o. Donji VakufŽeljeznice RS a.d. Doboj Posao dobio Dia Prom d.o.o.SONO MEDICAL d.o.o Godina 2015 2014 2013 2012 2011\nJU Zavod za medicinu rada Kantona Sarajevo Reagensi i potrošni materijal za hepatitis markere, HIV, biohemijske analize i tumor markere, za aparat Axsym/ Abbot Otvoreni Dia Prom d.o.o. Posušje 5.6.2013. 101.316,27 Službeni glasnik BiH 47/13


Luka Bar produžila pravo korišćenja morskog dobra do kraja 2037. godine\nAutor:\tDragan Marović 09.05.2019, 19:27 Društvo\nDanas je u Baru, između Lučke uprave Crne Gore i Luka Bar AD potpisan Aneks IV Ugovora o korišćenju morskog dobra. Aneks su potpisali direktor Lučke uprave Crne Gore, mr Vladimir Stjepčević i izvršni direktor Luka Bar AD, Vladan Vučelić.\n“Luka Bar AD je, u prethodnom periodu, obavljala na ustupljenom području lučku djelatnost, ali, imajući u vidu da u ovoj godini ističe vremenski period na koji je inicijalno dodijeljeno pravo korišćenja morskog dobra, pristupilo se odgovarajućem regulisanju daljeg formalno-pravnog osnova za korišćenje lučkog područja i obavljanje lučke djelatnosti.\nPotpisivanjem predmetnog Aneksa, koji je prethodno prihvatila Vlada Crne Gore, Luci Bar je potvrđeno isključivo pravo korišćenja lučkog područja i infrastrukture, saglasno Ugovoru o korišćenju morskog dobra, uz obavezu da obezbijedi optimalno iskorišćenje potencijala i razvoj, u skladu sa zakonom i strateškim opredjeljenjima Države, prostorno-planskom dokumentacijom za lučko područje i lučkim razvojnim planovima”, kazali su iz Luke Bar.\n“Investicionim programom predviđeno je značajno ulaganje u lučku infrastrukturu, lučku suprastrukturu, lučku mehanizaciju, unapređenje sistema zaštite životne sredine, unapređenje sistema bezbjednosti, ulaganje u informaciono-komunikacione tehnologije, kao i ulaganje kroz međunarodne projekte. Istim je predviđena valorizacija Slobodne zone zaključivanjem dugoročnih poslovnih aranžmana, definisana prava obavljanja djelatnosti trećih lica-korisnika prostora, te rješavanje određenih otvorenih pitanja na lučkom području, što će sve zajedno omogućiti pravo korišćenja lučkog prostora i obavljanja svih djelatnosti za koje je Luka Bar AD registrovana, a u cilju podizanja nivoa poslovnih rezultata, disperzije djelatnosti i ukupnog napretka cjelovitog sistema Luka Bar AD”, kazali su iz najvećeg barskog preduzeća.\nLuka Bar Lučka uprava Vladan Vučeljić


Radio Tivat | Titova bista na stolu Krivokapića\n18 јун Titova bista na stolu Krivokapića\nPosted at 12:39h in NVO\tby\tweb master\nPredsjednik Skupštine Crne Gore, Ranko Krivokapić primio je nedavno u zvaničnu posjetu predsjednika Generalnog konzulata SFRJ iz Tivta, Marka Perkovića.\nPerković ističe da je cilj posjete bio da Skupštini Crne Gore i skupštinskim tijelima predaju dokumentaciju o akcijama Generalnog konzulata SFRJ protiv sprovođenja sporazuma o izgradnji groblja njemačkim vojnicima iz Drugog svjetskog rata u Golubovcima.\n„Sporazum Vlade Crne Gore i SR Njemačke je protivustavan i protivzakonit. Zatražili smo od Krivokapića parlamentarnu kontrolu nad sprovođenjem sporazuma koji nije usklađen sa Zakonom o ratifikaciji međunarodnih sporazuma. Upoznali smo ga sa činjenicom da je ugrožen međunarodni ugled Crne Gore. U jednom ranijem neformalnom razgovoru rekao je da bi rado u svom kabinetu imao Titovu bistu. Donio sam mu na poklon bronzanu bistu manjeg formata, kopiju one koja je bila u kabinetu predsjednika Hrvatske na Pantovčaku pa je sklonjenja na zahtjev aktuelne predsjednice Hrvatske. Uručio sam mu luksuzni Titov profil na drvenoj podlozi, jugoslovensku zastavu, a takođe sam mu uručio i legitimaciju vijećnika AVNOJ sa rednim brojem 002. Imao sam čast da 2008. godine poslednjem živom vijećniku AVNOJ-a, drugu Ljubu Babiću uručim legitimaciju pod rednim brojem 001 što je kod njega izazvalo burne emocije“, rekao je Perković dodajući da je Ranko Krivokapić Titovu bistu postavio na vidno i počasno mjesto u svom kabinetu.\nPerković je istakao da je u dužem razgovoru sa Krivokapićem razmijenio mišljenja o potrebi jačanja antifašističkih ideja u Crnoj Gori u svijetlu veličanja fašizma u zemljama bivše Jugoslavije, rehabilitaciji Draže Mihailovića u Srbiji, što je kulminiralo nedavnim crtanjem kukastog krsta na stadion Poljud na kome je 1980. godine odigrana čuvena utakmica Hajduk – Crvena zvezda na kojoj su igrači zagrljeni zajedno pjevali „Druže Tito mi ti se kunemo“. Marko ističe da je zvaničan prijem kod predsjednika Skupštine Crne Gore bi za njega posebno emotivan. „Ranko Krivokapić bio je prva generacija usmjerenog obrazovanja, a marksizam mu je predavao moj pokojni otac, Miraš Perković.\nPredsjednik NVO „Generalni konzulat SFRJ“ očekuje da će skupštinski odbori na adekvatan način razmotriti argumentaciju o potrebi stavljanja van snage sporazuma o izgradnji njemačkog vojničkog groblja. „Da bi se sproveo sporazum, morali bi staviti van snage ili promijeniti bar deset crnogorskih zakona“, kaže Marko Perković dodajući da je na osnivanju groblja fašističkim vojnicima u krugu kasarne insistirao bivši njemački ministar spoljnih poslova Gvido Vestervele. „Pored povrijeđene sujete oni manifestiju jedan čin neprimjerenog međunarodnog pravnog nasilja kojem se neko treba suprostaviti. Crna Gora grabi ka svom evroatlantskom putu, ali vrata za fašizma i sve relikvije fašizma će zauvijek biti zatvorena“, rekao je Perković.


Louis Vuitton nova linija nakita u istinskom pariskom stiluFashionela\nHome » FASHION » ACCESSORIES » Louis Vuitton nova linija nakita u istinskom pariskom stilu\nLouis Vuitton nova linija nakita u istinskom pariskom stilu\nPosted by: admin Tags: Ana Desnica, Louis Vuitton, nakit Posted date: January 31, 2014 | No comment\nNakon linije, koja se poigravala sa istorijom legendarnog monogramskog motiva, brend Louis Vuitton još jednom je pregledao svoju arhivu, kako bi kreirao nove komade nakita, koje će obeležiti novo poglavlje u istoriji ovog brenda. Oslanjajući se na formu, linija ovih statement komada inspirisana je ivicama visokih plafona jedne osmanlijske građevine. Neverovatno je kako je paleta amtista, dimnog kvarca i limuna oživela pomoću zlatnih resa u formi privezaka i delikatnih mindjuša. Nova Louis Vuitton linija je definitivno oličenje večnosti, kao i samog Pariza.\n« Moschino Pre-Fall 2014\nAntonina Petković ekskluzivac modne kuće Chanel »


Umorna Ana predala u Vuhanu\n– September 22, 2014Posted in: Glavne vesti\nSrpska teniserka Ana Ivanović nije uspela da se plasira u drugo kolo WTA Vuhana. Srpkinja je predala meč prve runde Anastasiji Pavljučenkovoj pri vođstvu Ruskinje 7-5, 6-5. Ana je juče osvojila titulu u Tokiju pobedivši u finalu Karolinu Vožnjacki sa 2-0, tako da je vidno iscrpljena od turnira i puta igrala ovaj meč.\nMeč je počeo sjajno za Anu Ivanović. Srpkinja je uspela da napravi brejk u drugom gemu, a potom povede sa velikih 3-0. Međutim, Ruskinja je polako podizala nivo igre, za razliku od Ivanovićeve koja je evidentno bila umorna i u petom gemu Anastasija pravi brejk, a potom i dolazi do izjednačenja 3-3. U nastavku seta bolje se snašla Pavljučenkova i novim oduzetim servisom prvo došla do 6:5, a potom je uz dosta muke, iskoristivši petu brejk priliku, uspela da osvoji prvi set rezultatom 7-5.\nDrugi set počeo je brejkom Ruskinje, ali je Ana uzvratila u drugom gemu i poravnala rezultat na 1-1. Brejkova nije bilo do sedmog gema kada je Pavljučenkova oduzela servis Srpkinji i stigla do 4-3, a potom i velikih 5-3. Ana je uspela da uzvrati u desetom gemu i stigne do izjednačenja. Srpkinja je ipak popustila u narednom gemu, pa je teniserka iz Rusije brejkom došla do 6-5 i trebalo je da servira za meč, kada je Ivanovićeva tada predala ovaj meč.\nIzvor: Tenis.uživo, Nettenis\nPosted September 22, 2014 at 7:12 PM\nKoliko god da je umorna bila, mogla je odigrati gem, tako da to sigurno nije jedini razlog. Zna li iko nešto više?\nIzgleda da je u pitanju neka povreda…


Traženje potencijalnih partnera\nZa preduzeća koja traže potencijalne partnere a koja još nemaju izrađene reference, izdvojićemo grupu najadekvatnijih preduzeća sa kojima uspostavljamo kontakt i u skladu sa potrebama naše stranke dogovorimo način i oblik predstavljanja.\nTako ćemo se, u okviru usluge, najpre sastati sa Vama i definisati Vaše potrebe i uslove koje mora da zadovolji budući partner. Iz baze potencijalnih preduzeća s obzirom na obostrani interes izdvojićemo grupu najadekvatnijih preduzeća. Zatim ćemo s obzirom na želje stranke organizovati pojedinačne sastanke ili jednokratno predstavljanje svim preduzećima. Nakon toga slede zajednička analiza uspešnosti i predlozi za dalji rad.\nUmesto Vas ugovorićemo i sastanke na najvišem nivou.\nU slučaju da preduzeće već ima razrađen plan ulaska na srpsko tržište i zna sa kim bi trebalo da se sastane, nudimo Vam pomoć u organizovanju konkretnih sastanaka.\nS obzirom da je Srbija još uvek zemlja u tranziciji veoma često se dešava da se do kontakata sa pravim ljudima teško dolazi, odnosno većina značajnih odluka još uvek se donosi u visokim političkim krugovima. I upravo zato smo mi tu, jer svojim poznavanjem poslovnog okruženja i već uhodanim partnerskim vezama znamo kako da dopremo do pravih ljudi, što dokazuju naši dosadašnji uspesi u povezivanju slovenačkih i srpskih preduzeća.\nU Srbiji je neformalno druženje sastavni deo posla\nIskustva pokazuju da su za promociju preduzeća najprikladnija događanja kada se sa potencijalnim kupcima ostvari i neformalni odnos i tako lakše nađe zajednički interes.\nU tu svrhu smo već organizovali različita događanja ( golf turnir, druženje prilikom promocije novih kolekcija isl.) koja povremeno organizujemo u saradnji sa Slovenačkim poslovnim klubom i Srpskom asocijacijom menadžera.\nZnači, ukoliko želite da animirate veći broj potencijalnih klijenata, mi smo spremni da organizujemo kompletno događanje sa pozivnicama i ocenom prisutnosti.


Noćenje za dve osobe sa korišćenjem đakuzija od 30 min u Vili Regina radnim danima (ponedeljak-četvrtak)\nGratis 30 minuta korišćenja djakuzija (u otvorenom slobodnom terminu koji ponudi recepcija)\nGratis termin djakuzija se koristi jednom na dan prijema ili na dan odjave ukoliko je gost na jednu noć. Ukoliko su gosti na više noći ne može se spajati više termina već se svaki termin koristi po datumu važnosti tog vaučera. Osim ako gost želi da doplati duži termin ili privatan termin. Dogovor sa recepcijom.\n✓ Noćenje vikendom (petak-nedelja) 800 din po sobi/danu\n✓ Dodatni sat korišćenja jacuzzi-ja 60 min 600 din po osobi, ili 1200 din u privatnom terminu\n✓ Treća osoba radnim danima 800 din, i vikendom 1000 din\nDoplata za dane vikenda 800 din\nKorišćenje jacuzzija 30 minuta


Niška opozicija zahteva od odbornika vladajuće koalicije da ne izglasaju odluku o besplatnom ustupanju Niškog aerodroma državi.\nVlast sprovod represiju nad odbornicima koji su javno saopštili da će glasati protiv te odluke, a slučaj odbornice Jelene Đorđević je najbolji dokaz za to-kaže čelnik niških demokrata Miodrag Stanković.\nPredaja aerodroma nije ekonomski opravdana, da Vlada zna da upravlja javnim preduzećima ne bi Beogradski aerodrom dala u koncesiju. Da li oni misli da Niš ne ume da napravi ugovor o koncesiji?-pita Tamara Milenković Kerković iz “ Dveri”.\nUjedinjena niška opozicija najavljuje da će bez stranačkih obeležja podržati protest Inicijative “ Ne damo niški aerodrom” na dan održavanja sednice Skupštine grada Niša.\nPredstavnici deset opozicionih stranaka I pokreta u Nišu zatražili su od odbornika vladajuće koalicije u Skupštini grada da “odustanu od ideje da državi poklone Aerodrom“ Konstantin Veliki” jer ako sprovedu tu odluku mogu biti na spisku za lustraciju”.\n-Pokret slobodnih građana će nakon smene nedemokratskog režima sprovesti lustraciju. Zato još jednom apelujemo na sve odbornike da se prisete zakletve i da glasaju protiv ili rizikuju da se i njihovo ime nađe na spisku za lustraciju – poručio je Nemanja Mirković iz Pokreta slobodnih građana.\nMiodrag Stanković, predsednik Gradskog odbora Demokratske stranke naglasio je da vlast nema većinu da izglasa odluku o besplatnom ustupanju Niškog aerodroma Republici.\n-To je razlog što sprovode represiju nad odbornicima koji su javno saopštili da će glasati protiv te odluke. Slučaj odbornice Jelene Đorđević je najbolji dokaz za to-rekao je ispred Stanković ispred Niškog aerodroma, gde je niška opozija simbolično stala u odbranu Niškog aerodroma.\nU ujedinjenoj niškoj opoziciji su Demokratska stranka, Pokret Dosta je bilo, Pokret Dveri, Narodna stranka, Nova stranka, Pokret slobodnih građana, Levica Srbije, Pokret za preokret, Socijaldemokratska stranka i Niška inicijativa.\n– Postoji ozbiljan otpor Nišlija protiv poklanjanja aerodroma, mi stojimo uz građane. Ova vlast će se jako brzo završiti, a ako ne odustanu ostaće zapečaćeno to da su naneli ogromnu štetu građanima Niša – kazao je Stanković.\nTamara Milenković Kerković iz “Dveri” istakla je da Niš kao centar ekonomski devastiranog juga danas kao nadu drži aerodrom da će se u gradu živeti bolje.\n-Predaja aerodroma nije ekonomski opravdana, da Vlada zna da upravlja javnim preduzećima ne bi Beogradski aerodrom dala u koncesiju. Da li oni misli da Niš ne ume da napravi ugovor o koncesiji? Čak i da je pravno ispravna odluka, čak i da Niški aerodrom ima samo 1.000 putnika, ova odluka ne bi bila legitimna, jer nju ne podržava 90 odsto Nišlija –naglasila je predstavnica “ Dveri”.\nOna je dodala da joj se “čini mi se da će Niški aerodrom imati sudbinu neprocenjive bronzane Konstantinove glave”.\n-Ta glava je pre mnogo desetina godina pronađena na jednom polju kraj Niša , onda uzeta i odneta u Narodni muzej u Beogradu, gde i danas čami zatvorena u nekom depou. Oduzeta je sa objašnjenjem da Niš ne ume da je čuva-rekla je Milenković Kerković.\nInicijativa “ Ne damo niški aerodrom” zakazala je protest građana na dan održavanja sednica Skupštine grada Niša na kojoj će se odbornici izjašnjavati o odluci Gradskog veća da prepusti aerodrom Konstantin Veliki državi Srbiji, ali još nije poznat datum održavanja sednice.\nGradsko veće Niša je 30. marta donelo odluku o besplatnom ustupanju osnivačkih prava, kompletne imovine, sertifikata i licenci Niškog aerodroma Republici, na preporuku Vlade Srbije.\nSTOJANOVIĆČ: ZAHTEVAMO DA SE SKUPŠTINI NIŠA RASPAVLJA O RASPISIVANJU REFENDUMA O NIŠKOM AERODROMU\n-Zvanično smo predali zahtev za proširenje sledeće skupštinske sednice tačkom dnevnog reda – Odluka o raspisivanju referendum o vlasništvu Niškog aerodroma. Samo građani Niša mogu o tome da se izjasne, jer se ovde radi samo o njihovoj imovini – rekao je Marko Stojanović, odbornik Pokreta “ Dosta je bilo”.\nMilena 18.05.2018. At 08:12\nKoga će ovi da lustriraju?\nS puterom na glavi\nCirkus bez pare


Replika. Reč ima gospodin Babić.\nI replika, ali i povreda Poslovnika 103, 104, 105, zabranjeno je direktno obraćanje narodnog poslanika narodnom poslaniku.\nMolim vas opredelite se da li je povreda Poslovnika i replika?\nReplika, zbog toga ću pozvati na mnogo lepšu planinu i ona se zove Goč, bio sam tamo pre desetak, 12 dana sa prijateljima i mnogo je prijatnije nego na Himalajima, mnogo manje košta i vrlo rado ću ponovo biti tamo.\nŠto se tiče izlaganja prethodnog govornika mislim da je puno licemerja jer ne može sa jedne strane i to je ono što meni smeta. Može svako da se penje i od svog novca i da ga troši kako hoće i šta hoće i na šta hoće, da li na skupa vina ili na ronjenje po Hvaru, ili na penjanje po planinama, tu apsolutno ne postoji nikakav problem sa moje strane ko će kako da radi. Ali, ne može sa jedne strane od plate, i ovo je krucijalno pitanje koje sam postavio, i ja ne umem na to pitanje da odgovorim, da od plate od 110.000 dinara ovde u parlamentu da se plaćaju takve bahanalije. To je pitanje, a onda je zaboga zabrinut za ljude koji će se lečiti u Srbiji, koji će poslati decu u školu.\nMnogo je pitanja ovde postavljeno i mnogo se pitanje ovde postavlja, a ne postoji ni jedna alternativa. Kaže se – mi smo sve to pričali što vi radite sada, mi smo to pričali pre 20 godina, a pitam vas zašto niste primenili kada ste bili u mogućnosti da 20 godina u različitim agregatnim stanjima primenjujete vlast u Srbiji. Zašto to niste primenili? Zašto sada ovoj Vladi Republike Srbije spočitavate veliku međunarodnu, nikad veću i konkretniju podršku iz sveta. Čime je ona zaslužena? Zar nisu u ovom parlamentu pre godinu dana provejavale reči da ćemo biti u blokadi, da neće biti penzija, da neće biti plata, da neće biti ničega. Šta je sada? Na osnovu čega se sve to sada promenilo.\nNemam problem, penjite se gde god želite, ali objasnite građanima kako se od 1.000 evra mesečne plate rade takve bahanalije od po nekoliko desetina hiljada evra.\nGospodine Korać, izvolite.\nReklamiram član 107, mislio sam na dostojanstvo. Naravno, mi smo svi onakvi kakvi smo i ne možemo biti drugačiji i govorimo u skladu sa onim što mislimo da treba da govorimo u Skupštini. Moram da kažem da ova Skupština bar ovaj saziv Skupštine nije imao raspravu u kojoj apsolutno dominiraju oni argumenti koji se nekad zovu po latinskom ad hominem, tiču se samoga čoveka, onoga što je on, čime se bavi. Posle takve rasprave ili takvih iskaza nema nikakve suštinske rasprave o tezama koje čovek iznosi. To je ono što želim da vas upozorim.\nIz ovoga će se lako ići u veće uvrede, još veće uvrede i tome nema kraja. Ovde će se stvoriti jedna atmosfera u kojoj će biti nemoguće raditi. Možete polemisati do kraja sa onim što govori poslanik i pogrešnim i tačnim, možete osporavati, možete iznositi kontra argumente, ali kada počnete o njemu da govoriti kao o čoveku, tu više nema mesta racionalnoj raspravi. Ako počne da se inputira da je neko drogiran, da je u alkoholisanom stanju, šta ta osoba posle toga može vama da odgovori.\nHteo sam još da kažem ministru Selakoviću. Zaista gospodine ministre bez obzira što je bilo oštrih reči u odnosu na ono što ste vi govorili uvek se nekako očekuje od predstavnika vlasti, a vi ste u ovom slučaju predstavnik Vlade, da pokažete nešto malo više tolerancije prema tome. Posao opozicije jeste da kritikuje vlast, to je prosto njena dužnost i to je sastavni deo demokratije. Bio sam u poziciji u kojoj se vi nalazite, isto tako sam čuo i mnogo teže reči na svoj račun i da vam sasvim iskreno kažem, konačno, postoje stenogrami i možete se uveriti nikada nisam na takav način odgovarao. Prosto, opozicija napada, ona kritikuje, a vaše je da pokažete jednu veću meru tolerancije.\nNadam se da mi ne zamerate to što sam vam rekao, jer spadam među najstarije poslanike i imam skoro najduži staž. Sada, kada počnu rasprave o ličnostima onda verujte ovaj parlament će doći u situaciju da će danas završiti sa nekim teškim incidentom ovako kako je počelo. Stanite na tome, polemišite još jedanput sa onim što je čovek rekao, a ne sa time šta vi mislite da je on ili u kakvom je stanju ili u kakvom je imovinskom stanju. Ta rasprava nema kraja, posebno u Srbiji gde zahvaljujući tabloidima i strukturi društva misli svako da sve zna o svakome, a najčešće zna sasvim pogrešne stvari.\nPo Poslovniku, Borislav Stefanović, zatim Bojan Đurić, pa Judita Popović, pa Jelena Trivan.\nGospodine predsedniče, 106, 107, 108, zbog toga što mislim da je ovde već čini mi se sat vremena vidimo jedno providno, slabo prikriveno, kamuflirano nastojanje vladajuće stranke da potpuno skrene temu sa onoga zašta se mi ovde danas nalazimo, to građani Srbije treba da znaju. Zašto to tvrdim? Zbog toga što je ovu polemiku počeo ministar Selaković.\nVi niste reagovali, pustili ste ministra da preti poslanicima, da iznosi stvari koje su navodno vezane za ličnost onih koji su ga kritikovali. To ste dozvolili da se uradi na najprizemniji način. Mislim da ste tu veoma pogrešili i to je odvelo ovu raspravu u pravcu koji niko ne želi.\nDošli smo da raspravljamo o izmenama o Zakonu o ministarstvima a pogledajte o čemu pričamo danas – o doživljaju mladih naprednjaka, svojih političkih protivnika, koliko ko može da popije i na koju planinu da se popne? Jel to ono što vi pričate građanima Srbije da je vaša čvrstina, vaša vizija, vaš majncet, etika. Kažete – moramo mladima da damo primer. I da sprovedete taj test, nisam siguran da biste imali kvorum. Hvala.\nKao predsednik parlamenta, ne slažem se sa vama. Naravno, imaćete pravo da se o tome izjasnimo u Danu za glasanje.\nPo Poslovniku, reč ima Bojan Đurić. Izvolite.\nIskreno, gospodine Stefanoviću, ja sam očekivao da nakon onoga što je rekao profesor Korać, siguran sam da ste i sami shvatili, bez ikakve ambicije da brani poslaničku grupu kojoj pripada, ja sam shvatio da on govori i kao potpredsednik parlamenta, da ćete nakon toga smiriti ovu raspravu. Vi sada ponovo kršite član 27, odnosno odbijate da ovo svedete u razumne okvire.\nNe možemo ovde da raspravljamo o ličnim stvarima. Gospodine Babiću, odnosno, reći ću vama da se ne bih direktno obraćao gospodinu Babiću – ja se radujem što je gospodin Babić bio na Goču, radovao bih se i da je bio na bilo kojoj drugoj tački na ovom svetu, radovao bih se čak i ako je bio iz javnih sredstava, a ne od privatnih. Ako o nečemu razgovaramo u parlamentu, ako razgovaramo danas, mi eventualno možemo da pričamo o tome ko gde putuje o državnom trošku. Ako se već iznose predlozi, ja predlažem da se objave i ti podaci, pa ćete videti da LDP i naši poslanici imaju najmanje tih putovanja. Pretpostavljam da ih vi, gospodine Stefanoviću, imate najviše. Ja vam ne zameram, vi ste predsednik parlamenta, pretpostavljam da će se na kraju videti i neka javna korist od toga što ste o trošku poreskih obveznika išli i o tome bismo mogli ovde da raspravljamo.\nAli, da raspravljamo o tome ko gde putuje u svoje slobodno vreme, za svoj novac, je zaista nedopustivo. Posebno je nedopustivo da to prigovara vladajuća većina, koja u ovoj zemlji drži sve instrumente vlasti. Zbog toga očekujem da pre svega poslanike vaše koalicije tako nešto savetujete, pogotovo kada govore u parlamentu. Ja se nisam naljutio na gospodina Babića kada je po novinama govorio da meni možda od visine nedostaje kiseonik. Ali, ovo je ipak parlament. Ovde je red da govorimo drugačijim jezikom.


Prva dječija javna kuhinja u BiH: Humani projekat kao ogledalo žalosne realnosti - Klix.ba\nSve je više gladnih\nDok se ogromne svote novca iz državnog budžeta uplaćuju za naknade političara, u Bosni i Hercegovini je sve više gladnih, posebno djece, a dobili smo i kategoriju "novi siromasi". Ovaj problem izražen je i u Lukavcu gdje je otvorena dječija javna kuhinja, prva u našoj zemlji. Za istim projektom, nažalost postoji potreba i u Sarajevu, Banjoj Luci te Mostaru.\nTačan broj djece u stanju socijalne potrebe u BiH trenutno ne postoji, ali podaci sa terena govore da ih je iz dana u dan sve više.\nVećina ih svakodnevno u školu odlazi gladna, a društveno dno na kojem se, nažalost, naša zemlja nalazi, svakodnevno potkrepljuje slika u kojoj djeca, ali i stariji ruke ubacuju u kontejner da bi se koliko-toliko ostacima hrane koju je neko bacio, prehranili.\nOtvorena prva dječija javna kuhinja\nŽivotni standard bh. građana najniži je u regionu, a veliki broj porodica u stanju socijalne potrebe nalazi se i na području Lukavca gdje je u petak otvorena prva dječija javna kuhinja.\nOvaj projekt pokrenulo je Udruženje altruista "Ruke prijateljstva" koje je uz pomoć dobrih ljudi i volontera uspjelo započeti ovu humanu priču u kojoj 100 djece dnevno ima priliku dobiti jedan obrok.\n"Pokrenuli smo projekt kako bismo pomogli djeci u stanju socijalne potrebe kojih na području Lukavca ima zaista mnogo. Obroke trenutno dijelimo pet dana u sedmici, a u planu je da rad proširimo i na dane vikenda. S obzirom da je djecu sramota reći da se hrane u dječijoj javnoj kuhinji, po obroke mogu doći i njihovi roditelji", kaže za Klix.ba potpredsjednica Udruženja "Ruke prijateljstva" Selma Zukić.\nPomoć od lokalnih vlasti ovo udruženje nije dobilo za realizaciju projekta. U dječijoj javnoj kuhinji trenutno postoje dva kuhara koji na volonterskoj osnovi pripremaju obroke, a ostali članovi udruženja svakodnevno se nalaze na terenu te od građana prikupljaju namirnice.\n"Potrudili smo se da prikupimo što više hrane za zimski period, kako bi kuhinja mogla funkcionisati. Naši volonteri na terenu uz potrebnu dokumentaciju i naše kartice prikupljaju namirnice. Najviše insistiramo na tome da nam se ne daje novac, nego da nam građani pomognu u namirnicama", dodaje Zukić.\nIako je ovaj projekt za pohvalu u humanom dijelu, Zukić kaže da je sramotno da je jedna ovakva priča morala zaživjeti u BiH.\n"To nikoga izgleda u ovoj državi ne interesuje. Samo je bitno ko će više novca uzeti, a za djecu niko ne mari", naglašava ona.\nPotreba za dječijom javnom kuhinjom, prema Zukićevim riječima trenutno postoji i u Sarajevu, Banjoj Luci te Mostaru gdje se uskoro očekuje otvaranje punktova.\n"Za ovim postoji velika potreba. Znaju i političari, ali to oni guraju pod tepih. Dovoljno je svaki dan da prođete pored kontejnera i da vidite od djece pa sve do starijih koji vade hranu i jedu", nastavlja Zukić.\nNa uslugu jednog toplog obroka koju Udruženje Zemlja djece realizuje s Narodnom kuhinjom Imaret svakodnevno čeka i nešto više od 20 mališana iz Tuzle.\n"Na godišnjoj bazi oko 300 djece prođe kroz naš centar, koristeći ovu ili neke druge usluge koje nudimo. Ovo je poražavajuće, jer našoj djeci koja dolaze u centar nekada je to i prvi obrok u toku dana koji imaju. On se služi u 12 sati, što znači da oni uglavnom dolaze bez doručka, a ukoliko dođu ranije, uz napore našeg udruženja, bez pomoći Imareta, obezbijedimo im užinu pred polazak u školu", kaže za Klix.ba Elma Devedžić iz Udruženja Zemlja djece.\nSve veći broj "novih siromaha"\nZbog izuzetno narušenog ekonomskog sistema BiH je dobila i novu kategoriju pod nazivom "novi siromasi".\n"Nažalost, sve je veći broj 'novih siromaha', a u ovu kategoriju spadaju porodice koje su do jučer imale riješenu egzistenciju, ali su usljed velikog broja otkaza, rada u firmama gdje se ne isplaćuju plaće, ili je pokrenut stečaj, danas ostale bez posla. One su na samom rubu egzistencije i sve je veći broj djece koja iz takvih porodica dolazi u naš centar. Ni po čemu ne možete prepoznati da pripadaju kategoriji siromaha, međutim ta djeca su gladna i sa neispunjenim krucijalnim potrebama za normalan rast i razvoj", ističe Devedžić.\nSiromaštvo, odnosno glad kod djece vrlo često ostavlja posljedice po zdravlje u odrasloj dobi.\n"Samim tim što nam je društvo siromašno odgajamo 'bolesnu' naciju koja u odrasloj dobi ne može pružiti svoj maksimum. Također, dolazi i do problema u ponašanju, jer djeca koja odrastaju u siromaštvu suočavaju se s manjkom samopouzdanja, vjeruju da su drugačiji od ostalih te njihovo mišljenje o sopstvenim kapacitetima nije realno. Misle da ne mogu izaći iz tog kruga i nažalost djeca koja odrastaju u siromaštvu i u odrasloj dobi žive isto tako, jer je to model ponašanja koji im ne daje mogućnost za razvoj. Vrlo često se suočavaju s lošim školskim uspjehom, ne završavaju osnovnu i srednju školu, a samim tim ni fakultete te sutra nemaju alat s kojim bi se izborili prilikom nastanka problema", pojašnjava Devedžić.\nVlast nema dovoljno sluha\nOna ističe i da vlast nema dovoljno sluha za najranjiviju kategoriju bh. društva.\n"Oni itekako imaju svoje potrebe i prava, a veoma teško se njihov glas čuje kod odlučivanja. Također, mi kao odrasli moramo prepoznati šta je neophodno i važno za zdrav rast i razvoj naše djece. Svi napori koje vlasti ulažu su nedovoljni, jer da je suprotno ne bismo se susretali s ovolikim brojem gladne djece, kojoj su prekršena osnovna prava, koja borave i rade na ulici, izložena su različitim oblicima prosjačenja, isključena su iz obrazovnog sistema i koja trpe nasilje. Sve su ovo nemili događaji na koje vlast mora reagovati sistemski i zaštiti najmlađe", upozorava Devedžić.\nVijest o otvaranju dječije javne kuhinje našu sagovornicu s jedne strane je obradovala zbog činjenice da će se mališanima na neki način pomoći, dok je s druge dočekala s dozom razočarenja zbog činjenice u kakvo stanje smo se kao društvo doveli.\n"Nekako je to problem svih nas i drago mi je da i vi radite ovu priču. Potrebno je da se počne više pričati o stvarima u kojima su djeca, nažalost krajnje žrtve ovog (ne)sistema i našeg nerada ili zatvaranja očiju na stvarnu situaciju", zaključuje Devedžić.\nPrema podacima Ujedinjenih nacija i Svjetske banke, u svijetu od posljedica siromaštva godišnje umre 29.000 djece starosti do pet godina.\nsiromaštvo Lukavac javna kuhinja Zemlja djece\nOd rođenja u istom mjestu stanuje 38,9 posto stanovnika BiH\n18.12.2017. u 16:30


Hapšenja | BIJELJINA promo | Vijesti iz Bijeljine\nJan 28, 2015 | Written by DarkoK | 0\nU policijskoj akciji "Primium" u Bijeljini je slobode lišeno sedam lica koja su, uglavnom, od ranije poznata policiji po izvršenju djela iz oblasti zloupotrebe droga i drugih krivičnih djela, potvrđeno je Srni u Centru javne bezbjednosti Bijeljina. Uhapšena su lica čiji su inicijali S.M., D.M., V.M., S.P., D.P., M.R. i B.B..\nRead more about Slobode lišeno 12 osumnjičenih za trgovinu droge\nPolicija je u opsežnoj akciji "Maped" uhapsila sedam osoba, među kojima i Sinišu Trivkovića, odbornika SDS-a u Šekovićima, a sve zbog šverca droge i oružja, saznaju "Nezavisne". Kako nezvanično saznajemo, u ovoj akciji uhapšeni su i Miljan Lošić, šef Civilne zaštite u Šekovićima, potom Zarija Kraljević, radnik Šumskog gazdinstva "Vlasenica", i Ljubo Stojanović iz Osmaka.\nRead more about Među uhapšenima i odbornik SDS-a\nNa području koje operativno pokriva Centar javne bezbjednosti Bijeljina od ranih jutarnjih časova početo je sa realizacijom operativne akcije kodnog naziva '' Maped''. Pretresanje je izvršeno na deset lokacija na području opština Šekovići i Osmaci, kod osam osumnjičenih lica, zbog postojanja osnova sumnje da su počinili krivična djela\n''Neovlašetana proizvodnja i promet opojnih droga'' i '' Nedozvoljena proizvodnja i promet oružja ili ekspolzivnih materija''.\nRead more about U akciji '' MAPED '' lišeno slobode 7 lica


SIPA saslušava novinara zbog Dodika | Radio Televizija BN\nNovinar "Večernjih novosti" Miroslav Filipović saslušan je u prostorijama Regionalne kancelarije Agencije za istrage i zaštitu BiH u Banjaluci u svojstvu svjedoka, a po prijavi Udruženja žrtava i svjedoka genocida i Udruženja "Majke enklava Srebrenice i Žepe" protiv predsjednika Republike Srpske Milorada Dodika.\nRepublika Srpska 17.11.2016 | 22:57\nFilipović je za BN televiziju potvrdio da je saslušan po nalogu Tužilaštva BiH, a u vezi sa izjavom koju mu je telefonskim putem dao predsjednik Republike 26. maja prošle godine, ali mu nije jasno zbog čega se novinari pozivaju na saslušanje samo zbog toga što prenose izjave zvaničnika.\nU intervjuu datom za „Večernje novosti" 26. maja 2015. godine, predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik je izjavio da „nije sporno da se u Srebrenici desio veliki zločin, ali da nikada neće pristati na tezu da se u tom gradu desio genocid, na čemu uz podršku dijela međunarodne zajednice, uporno i koordinisano insistiraju bošnjački političari radi pokušaja slabljenja ustavne pozicije Republike Srpske".\nDodik je juče zbog toga na zahtjev Tužilaštva BiH izjavu dao pripadnicima Državne agencije za istrage i zaštitu u Banjaluci. Međutim, pripadnici Sipe su danas na saslušanje pozvali i Miroslava Filipovića, novinara "Večernjih novosti", kao autora intrevjua.\nFilipović za BN televiziju kaže da se radi o krajnje neuobičajenoj situaciji da se novinari saslušavaju samo zbog toga što prenose izjave zvaničnika i političara.\nPodsjećanja radi, Dodik je 2007. godine tvrdio da se u Srebrenici, ipak, desio genocid.\nIz Dodikovog kabineta su saopštili da je on saslušan u svojstvu svjedoka. Dodika su prijavile članice udruženja "Majke enklava Srebrenice i Žepe" optužujući ga za izazivanje nacionalne, rasne i vjerske mržnje, iz Krivičnog zakona Federacije BiH.\nBolje da st stali u odbranu izjave predsjednika Republike Srpske, nego što mu i po ovom pitanju želite probleme.\nSam je sebi stvorio probleme. Prvo je javno na TV-u rekao da je bio genocid a sad priča o zločinu.\nNema ni potrebe da ga brani jer je on ustvari prvi sprski političar koji je priznao da se u Srebrenici desio genocid. Ukucaj na internetu ( dodik prvi srpski zvaničnik koji je priznao genocid u Srebrenici) pa se uvjeri sam.\nNegiranje genocida je propisani zakon om , 5 godine robije\nNjemu ni rodjena majka ne moze pomoci jer covjek ulazi iz problema u problem! Gdje god stigne samo stvara neprijatelje.Kreten!\nCepaj 5 godina cuze!!\nPo kom to zakonu je nepriznavanje genocida u Srebrenici kaznjivo,nema taj zakon.Pa ni rezolucija o genocidu u Srebrenici nije prosla u Savjetu Bezbjednosti.\nNa svrsena stvar , samo u buvaru , uh 5 milja nije malo covece!!!\nJeste bio genocid evo priznajem...Ima te li vi m..da da otvorite 50 grobnica i ako budu u svim,posmrtni ostatci kako piše na nišanu ja cu se spaliti na sred Potočara ???Da čujem m..donje sad...\nS obzirom da Dodik ima i državljanstvo Srbije- po najnovijem Srbijanskom zakonu trebao bi u zatvor na 5 g zbog nepriznavanja g.!\nJest bosnjo,da je Srbija priznala g. Al ga nije bilo tako da ga nismo priznali\nZakon koji ti pominjes jos nije usvojen u Narodnoj skupstini Srbije\nDa je tada dodik pružio bratsku ruku sloge do ovoga nikada nebi došlo,tada nam je trebala sloga i otpor prema ohr-u,ali tada je on nas prijavljivao,tuživao ohr nas je saslušavao za samo jednu riječ da si Srbin.Tada je Srpska izdata,kada su nas jurili stranci kao zečeve na ledinu uz njegovu svrsishodnu pomoć.Sada nas proganja on,žalosno je ovo ljudi i više nego žalosno,a još žalosnije od svega da narod ovo sve deceniju i po nagrađuje glasovima.Ta vremena je trebalo preživjeti.A još mi je žalosnije da ovo sve crkva podupire,crkva koja ja već sumnjam da je u vezi sa bilo čime normalnim\nHajdemo Papci, ima li Vasih komentara?\nOvo Dodikovo javno priznanje da se u Srebrenici dogodio genocid je iz vremena 'ljubavi' izmedju USA i Dodika jer to je bio jedini nacin da sa Dodik probije u vlast, "Skine' Nikolu Poplasena iz SRS kome je receno da ce odgovaraqti u Hagu ako se bude javno bunio. Bilo je to iz vremena kada su i Karadzic i Mladic bili na slobodi. Mladic je tada jos javno pojavljivao u Srbiji, isao na utakmice svadbe\nPrvi srpski politicar koji je rekao da se u Srebrenici desio genocid,a sad ga ispituju zbog potpuno suprotne stvari. Jos jedna njegova podvala!\nGdje su milijarde KM? Gdje su projekti, poslovi? Smanjenje budžetske potrošnje? Manite nas sekundarnim stvarima, dajte primarne.\nRodio se tito pa on dva zla za srbe\nPa i nije bio genocid i u pravu je Dodik kad to kaze a i Milan Mandic takodje kojem sad sude za govor mrznje a covjeku su pobili pola familije.Kako moze biti genocid ako spasavate zene i djecu sa desetinama autobusa i kamiona i izvlacite ih iz opasne zone a uz to jos ostavljate i slobodan koridor za povlacenje muslimanske vojske i civila.Zna se tacno definicija genocida ona podrazumijava sistematsko unistavanje jedne populacije u velikom broju u odnosu na broj stanovnika te populacije sto ovdje svakako nije slucaj uzimajuci u obzir da bosnjaka ima preko dva miliona.Medjunarodni sud je izasao iz okvira opste prihvacene definicije genocida i sama sebi uzela za pravo da tumaci genocid van opste prihvacene definicije genocida.Najveci genocid je pocinjen nan Jermenima Jevrejima i Srbima i apsurd bi bio da su Srbi genocidan narod.To je grijeh sta rade od nas i da ns naprave da smo zlocinci a u stvari smo velike zrtve bili kroz istoriju.\nЧиме се то ова тзв СИПА бави? И због тога саслушававање новинара? Који је као свједок неког опаког деликта? Наравно вербалног, па ето да им оно у повјерењу каже СИПА-И шта је њему предсједник Српске рекао. Па, предсједник Српске је то поновио небројено пута. А и не постоји Србин који нема такав став. У околини Сребренице се јула 95-е над једним бројем пунољетних мушкараца, Бошњака јестее догодио злочин, масакр који нико не пориче. И нити један Србин неће прихватити подваљену и неодрживу квалификацију геноцид из разлога што тај догађај ни по једној дефиницији или произвољном тумачењу не може добити такву квалификацију. Крај приче,, то је тако, не постоји Србин који тако не мисли, укључујући и јавне личности и политичаре из Српске, и оне у заједничким институцијама државна заједнице БиХ (добро сад, неки смушењаци који не смију п****и од Бакира ће то можда мало увијено, неодређено, но и они исто мисле). И шта је спорно? Хоћете да тужите због тога? Тужите. Бујрум, ако немате пречег посла. У тзв тужилаштву БиХ и СИПА-и неки много докони људи.\nTi si meni kralj. Ne javljas se cesto ali kao da mojim jezikom govoris. Svaka cast.\nSta ovaj prica?\nNeka pozovu Dodika , Bakira, i Covica neka zakopaju ratne sjekire i popuse lulu mira.\nEh svida mi se sto ovaj rece da popuse lulu mira . Nesvida mi se lula nego ono pppppp\nSipa će ispasti na kraju najgluplja agencija . Žderu i troše a ništa ne rade . Što otvoreno ne kažu mi ne smijemo nikoga hapsiti ko je veći od običnog kokošara .\nZašto ne saslušaju Matu Đakovića i ostale Dodikove plaćenike?\nSta je bilo u Srebrenici i ko je inicirao taj potez, UN. Sto njih neganjaju kad su bili tu isve gledali i podrzavali, oni su bili nalogodavci a ovi nas jedva docekali. Kako je lako srbina na glupost navesti. Danas vlast saradjuje sa ratnim zlocincima i federacije\nIma novinari da nastradaju zbog njega ili ga. Navikao je on na to. Da drugi kestenje vade za njega, da drugi nekom stvari gloginje mlate... A sve zato što je svijet pun gada, kako to reče junak jedne pripovijetke, kojeg nadomak čaršije sustiže i umlati svjetina kojoj suda ni zakona nema.


Verujete da brinete o higijeni zuba na najbolji način? Razmislite ponovo! Verujete da brinete o higijeni zuba na najbolji način? Razmislite ponovo!\nVerujete da brinete o higijeni zuba na najbolji način? Razmislite ponovo!\nRedovno vodite računa o zdravlju zuba? Svesni ste značaja oralne higijene i mislite da dovoljno posvećujete pažnju svojim zubima i desnima?\nUkoliko ulažete vreme i novac kako biste osigurali zdrav i lep osmeh i izbegli komplikacije koje mogu ne samo uticati na zdravlje vaših zuba, već i na zdravlje celokupnog organizma, razmislite da li je dovoljno efikasno to što činite.\nIstraživanja upozoravaju na to da je borba protiv dentalnih oboljenja jedan od najtežih izazova sa kojima smo danas suočeni.\nDentalna oboljenja – neprijatelj broj jedan!\nDa li ste znali da su bolesti zuba oboljenja sa kojima se ljudski rod najčešće bori?\nDok je infekcija desni (gingivitis) nešto sa čime se svaki čovek makar jednom u svom životnom dobu susreo, paradentoza, kao posledica gingivitisa je oboljenje od kojeg u nekom trenutku života oboli čak 30% ljudi.\nTo je zabrinjavajuće veliki broj.\nSvest o značaju oralne higijene je u poslednjih nekoliko decenija značajno razvijena. Zdravi i lepi zubi su želja svih nas i svi nastojimo da brinemo o njima na adekvatan način.\nA ipak, rezultati istraživanja su i dalje poražavajući.\nAko mi i većina ljudi iz našeg okruženja posvećujemo pažnju zdravlju zuba, kako je moguće da gotovo svako od nas mora da se suoči sa nekim dentalnim problemom kad tad?\nAko smo, dakle, preduzeli sve što nam je na raspolaganju da zaštitimo svoje zube, a ipak smo izloženi mogućnosti da se borimo protiv upale, karijesa ili paradentoze, u čemu je greška?\nTradicionalni načini za čišćenja zuba jednostavno nisu dovoljni\nI to je glavni problem kada su u pitanju dentalna oboljenja.\nOna potiču od bakterija u našim ustima, a one čine čak 80% ukupnog broja bakterija u našem organizumu.\nTo je veliki broj uzročnika oboljenja sa kojim se nije lako izboriti.\nBakterije se, pritom, nastanjuju u zubnim džepovima, razmaku između zuba i tu pospešuju nastanak plaka i razvoj različitih dentalnih oboljenja. I upravo tu leži njihova snaga, ali i naša slabost.\nObične i električne četkice za zube. Da li su one dovoljne?\nObične i električne četkice za zube podrazumevaju mehaničko čišćenje zuba trljanjem.\nGlavni i osnovni nedostatak ovih četkica je u jednostavnoj činjenici da one mogu da nam omoguće čišćenje samo onih područja zuba i desni do kojih mogu da dopru. U razmacima između zuba i u mikroprocepu gleđi bakterije i dalje ostaju.\nPritom, ove četkice pružaju mogućnost isključivo površinskog uklanjanja bakterija. Potpuno uklanjanje podrazumevalo bi dubinski tretman čišćenja.\nIpak, tu se nevolje sa četkicama na koje smo navikli ne završavaju.\nOve četkice podrazumevaju i agresivno trljanje zuba koje može dovesti do toga da se ošteti zubna gleđ, pogotovo u kombinaciji sa abrazivnim sredstvima iz paste za zube.\nUpravo zbog ovoga često pribegavamo dodatnim sredstvima za čišćenje zuba.\nA šta je sa zubnim koncem?\nČišćenje zubnim koncem se preporučuje zbog toga što na taj način možete dopreti do oblasti gde četkice sa najtanjim vlaknima ne mogu.\nNjihov osnovni cilj je da očiste međuzubne prostore u kojima se taloži plak.\nIpak, problem nastaje upravo kod korišćenja zubnog konca. Lako se desi da, umesto da uklonimo plak, čišćenjem zubnim koncem, plak samo potisnemo dublje u desni i tako izazovemo više štete nego koristi.\nAko tome dodamo činjenicu da trljanjem napred i nazad zubni plak možemo dodatno razmazati i tako stvoriti osnovu za njegovo širenje, biće nam jasno da ni ovo nije idealno rešenje.\nO mogućnosti da povredimo desni i da ne govorimo.\nIako im se ne može osporiti doprinos održavanju oralne higijene, tečnost za ispiranje usta, ipak, ne možemo nazvati najboljim načinom za čišćenje desni i zuba.\nIstina je da nam tečnost za ispiranje usta pruža dragocenu pomoć u borbi protiv zubnih oboljenja. Ona pomaže u detoksikaciji čitave usne duplje i tako nam olakšava borbu sa aftama, ako se one jave.\nIpak, najnovija istraživanja bitno su dovela u pitanje upotrebu tečnosti za ispiranje usta. Još uvek je vrlo živa i aktuelna debata o tome da li se ona može povezati sa razvojem kancerogenih oralnih oboljenja.\nNaročito je bitno da se posavetujete oko upotrebe tečnosti za ispiranje usta koja sadrže alkohol, jer njena upotreba može dovesti do toga da vaši zubi postanu preosetljivi i, samim tim, više izloženi opasnosti da obole.\nPored toga, ukoliko tečnost za ispiranje usta koristite odmah posle pranja zuba, one mogu oslabiti dejstvo paste za zube.\nDakle, bez obzira na sav naš trud, sredstva za čišćenje zuba koja imamo na raspolaganju nisu najbolje rešenje. Ukoliko želimo da poštedimo sebe bola, karijesa ili gubitka zuba, želimo obezbediti svojim zubima i desnima potpuniju negu.\nČinjenica da nam tradicionalni način čišćenja zuba ne pruža onakvu negu kakva nam je potrebna, dovela je do potrebe da se razviju bolje, daleko naprednije mogućnosti.\nZahvaljujući tome, nemački inženjeri su radili na implementiranju ultrazvučne tehnologije u oblasti oralne higijene.\nRezultat tog rada su Emmi-dent ultrazvučne četkice za zube.\nŠta sa njima dobijamo?\nEmmi-dent ultrazvučne četkice za zube predstavljaju najefikasniju negu koju možete priuštiti svojim zubima i desnima.\nOve četkice su zasnovane na primeni ultrazvučne tehnologije prilikom čišćenja zuba. Upravo one rešavaju sve nedostatke običnih četkica, zubnog konca ili sredstava za ispiranje usta.\n1. Potpuno uklanjanje bakterija\nSa Emmi-dent četkicama za zube više ne brinete o tome da li ste doprli do svakog mesta u usnoj duplji na kojem se skrivaju bakterije. Ultrazvučni talasi svojim delovanjem dopiru i do najmanjih šupljina, procepa, zubnih džepova, pa čak i do 12 mm unutar tkiva.\nObezbeđujete sebi ne samo površinsko, već i dubinsko uklanjanje bakterija!\n2. Bez neprijatnog trljanja\nUltrazvučne oscilacije koje proizvodi ova četkica daju nemerljivo bolji učinak od običnog trljanja standardnom ili električnom četkicom za zube. I do 96 miliona ultrazvučnih vazdušnih oscilacija u minuti omogućava vam prijatnu mikromasažu i bolju prokrvljenost desni. Potrebno je samo nežno da prislonite četkicu na vaše zube i desni, a ultrazvuk čini ostalo.\nUporedite to sa neprijatnim, mehaničkim trljanjem koje podrazumevaju sve druge četkice i razumećete zašto je ovo bolji način čišćenja zuba. Ovo je naročito važno za vas ukoliko imate osetljive i bolne desni. Čišćenje zuba je potpuno bezbolno, a nikad efikasnije.\n3. Bez abrazivnih pasti za zube\nZahvaljujući delovanju ultrazvuka, Emmi-dent pasta za zube stvara nano-mehuriće koji prodiru i u najsitnije procepe, a da pritom, zubna gleđ nije izložena opasnosti oštećenja.\n4. Bez dodatnih sredstava za čišćenje\nPošto garantuju potpuno uklanjanje bakterija, ne morate da koristite zubni konac ili tečnost za ispiranje usta. Ne samo da dugoročno štedite, nego izbegavate rizike koje oni sa sobom nose.\n5. I preventiva i terapija\nPored toga što omogućavaju najefikasniju zaštitu za vaše zube, Emmi-dent ultrazvučne četkice garantuju i blagotvorno terapeutsko dejstvo. Odstranjivanje kamenca, terapiju u slučajevima nastanka afti ili gingivitisa možete sami primeniti, a rezultat su vidljivi veoma brzo (kod afti za 1-2 dana, kod kamenca od 2-4 nedelje u zavisnosti od stanja, a kod gingivitisa već za 2 nedelje).\nTo što su dentalna oboljenja toliko učestala, ne znači da treba odustati.\nTo samo znači da briga o zdravlju zuba treba da nam postane prioritet. I to, ujedno, znači da tradicionalni pristupi čišćenja zuba moraju da ustupe mesto potpunijem i adekvatnijem rešenju.\nZato odaberite najbolje i potrudite se da vas zaobiđu oboljenja sa kojima se najčešće suočavamo.\nEmmi-dent ultrazvučne četkice za zube su način da zakoračite u budućnost u kojoj će statistika o zubnim oboljenjima biti značajno drugačija.


vinske manifestacije - vino.rs - Results from #60\nU sredu, 23. decembra u 16:30 časova u Galeriji nauke i tehnike SANU, Đure Jakšića 2, biće otvorena izložba „Tri boje vina – Čovek i vino” u organizaciji Prirodnjačkog muzeja. Autori izložbe su Aleksandra Maran Stevanović i Desa Đorđević Milutinović. Istog dana u 18 časova otvara se i drugi deo izložbe „Tri boje vina – Geologija i vino” u Galeriji Prirodnjačkog muzeja na Kalemegdanu.


Republika / Hapšenje u RS! Tražio snajperistu za atentat na Dodika i Cvijanovićevu, završio iza rešetaka\nsubota, 8. 6. 2019.| 21:27\nZ. H. iz Lukavca osumnjičen je da je preko društvenih mreža podstrekivao na ubistvo Milorada Dodika i predsednice Republike Srpske Željke Cvijanović.\nPortparolka MUP-a Srpske Mirna Miljanović rekla je, navodeći inicijale osumnjičenog, da je Uprava za borbu protiv terorizma i ekstremizma MUP-a Srpske podnela Republičkom tužilaštvu izveštaj protiv Z.H. zbog sumnje da je počinio krivično delo "javno podsticanje na terorističke aktivnosti".\n- On je osumnjičen da je 23. januara ove godine na svom profilu na Fejsbuku izneo lične ideje, kojima je podsticao na terorističke radnje, pozivajući na otvorenu likvidaciju najviših zvaničnika Republike Srpske - pojasnila je Miljanovićeva.\nKako nezvanično saznaje portal „Srpska info", Z.H. je na svom profilu pokrenuo inicijativu da se angažuje snajperista kako bi ubio Dodika i Cvijanovic´evu.\n- Osim na napade protiv zvaničnika, Z.H. je pozivao i na napade na narod u Republici Srpskoj. On je tražio da se angažuje iskusni snajperista koji bi ispunio njegove zahteve. Te pretnje su shvaćene ozbiljno i Uprava za borbu protiv terorizma i ekstremizma je odmah reagovala - rekao je izvor za "Srpsku info".\nMilorad Dodik Željka Cvijanović Terorizam Hapšenje RS Republika Srpska\nDODIK OPTUŽIO OPOZICIJU: Dok mi razgovaramo kako da povećamo plate, ONI SE BAVE TERORIZMOM


Blog - BSC CENTAR\nStranica: 1 od 2 > >>\nKada treba da se uredi centar, napravi park za decu, zalije cveće ili pokupi smeće u selu, inicijativa kreće upravo iz ovog udruženja. Uvek imaju vremena i da se druže sa drugim udruženjima, a najveću pažnju posvećuju manifestaciji\nNebezbedna hrana predstavlja veliku opasnost po zdravlje ljudi, ali ostavlja i pravne i ekonomske posledice na čitavu industriju. Zbog toga je bezbednost namirnica trenutno jedan od najznačajnijih izazova kako za potrošače, tako i za proizvođače i distributere.\nposeta Inkluzivnom centru “IN” u Sremskoj Mitrovici i Udruženju žena “Višnja” u Grgurevcima\nDanas smo počeli sa obilascima i snimanjem udruženja žena, koja učestvuju u našem projektu “Jaka žena - jako selo”.\nNOVI SAD - "Jaka žena - jako selo", naziv je projekta koji je pokrenuo pokrajinski centar za poslovnu standardizaciju i sertifikaciju u nameri da doprinese poboljšanju položaja žena u seoskim sredinama, koje su ne samo kreativne i inovativne, nego i spremne da svoju energiju i znanje, stave u funkciju sopstvenog preduzetništva i ekonomskog osnaživanja.\nZašto je upravljanje rizicima ključno za poslovanje svake firme?\nBez obzira da li ste vlasnik ili rukovodilac preduzeća, vaša najveća odgovornost na ovoj poziciji podrazumeva pravljenje pravih izbora i donošenje odgovarajućih odluka. Zbog velikog broja obaveza i često nedostatka vremena, većinu izbora pravite u neizvesnim okolnostima.\nŠta doprinosi tome da u datim okolnostima odluke koje donesete budu ispravne, a procenat greške sveden na minimum?\nUpravljanje rizicima i mogućnostima.\nKoliko je energetski efikasna vaša kompanija?\nSve što radimo povezano je sa energijom u nekom njenom obliku. U mnogim organizacijama, potrošnja često prevazilazi potrebe. Zbog toga se savremeno društvo suočava sa problemom nedostatka i nesigurnosti u snabdevanje energijom. Prekomerna potrošnja energije dovodi i do mnogo ozbiljnijih problema, kao što su zagađenje životne sredine i klimatske promene.


Protestantska etika i duh kapitalizma, Maks Veber, Krug - centar distribucije knjiga\nПочетна / Sociologija / Protestantska etika i duh kapitalizma\nProtestantska etika i duh kapitalizma je knjiga Maksa Vebera, nemačkog sociologa, ekonomiste i političara, koji se smatra jednim od osnivača modernog proučavanja sociologije i javne uprave.\nOvo delo je objavljeno 1905. godine i u njemu Veber daje naučnu analizu uzroka i posledica koje su omogućile protestantizam i koje su ostvarile mogućnost pojavljivanja fenomena modernog čoveka – kapitalizma. U delu Protestantska etika i duh kapitalizma Veber obrazlaže tezu iz ekonomske sociologije. U ovom epohalnom delu došao je do zaključka da je osnovni zakon razvijenosti jednih i nerazvijenosti drugih zemalja u elementarnim vrednosnim normama i stavovima koji preovlađuju u nekom društvu.\nSadržaj možete pogledati ovde: Protestantska_etika_i_duh_kapitalizma\nProtestantska etika i duh kapitalizma количина\nШифра производа: 2fa34d2a631f Категорија: Sociologija\nPragmatizam i sociologija Usamljena gomila\nГледате: Protestantska etika i duh kapitalizma 1.100,00дин.


Objavio Andrej Fajgelj u Moji tekstovi, Najčitanije 17. maja 2014. 0 komentara\nŠto se više boriš protiv njega to će više rasti － reče Atina Herkulu o inatu, koji je pod udarcima njegove batine samo postajao veći i veći. Slično je i sa borbom protiv govora mržnje u Kulturnom dodatku „Politike”.\nNakon mog upozorenja, ne samo da se niko nije postideo, nego je deo kulturne i intelektualne javnosti dobio još prostora za još govora mržnje.\nJedni bi me uklonili sa radnog mesta, drugi iz javnosti, treći iz naroda kom pripadam (Basara, „Đe može Fajgelj biti Srbin”)… ukratko, svi oni bi me uklonili. Danas mene, sutra nekog od vas.\nVeć sam pisao da se ovaj kulturni rat vodi između suprotstavljenih pogleda na svet. Svoju viziju － dosledno poštovanje za sebe i druge －predočio sam u Skupštini grada čim sam imenovan za direktora Kulturnog centra Novog Sada. Nasuprot njoj stoji vizija samomržnje, nepoštovanja i progona nepodobnih kojima „nije mesto u javnosti”.\nUklanjanje nepodobnih za sada se vrši „samo” sistematskim uništavanjem javnog ugleda. Taj sistem iza govora mržnje je pristrasnost, vrsta manipulacije javnim mnenjem koja se sastoji u iskretanju percepcije.\nOdnos stvarnosti i našeg doživljaja iste predmet je brojnih teorija i rasprava, ali zamislimo percepciju kao lenjir položen preko lenjira stvarnosti. Ako im se skale podudaraju, reći ćemo da percepcija odgovara stvarnosti. Ali ako neko otkliza gornji lenjir pet centimetara u stranu, petica u stvarnosti za nas će postati nula.\nMnogi projekti Kulturnog centra koji zaslužuju čiste petice bili su pristrasno ocenjeni nulom, počev od postavljanja ćiriličnog natpisa u decembru 2012. Manipulatori su tu ćirilicu predstavili kao kukasti krst. U stvarnosti, ćirilicom nisu pisali ni Hitler, ni Pavelić ni Horti, ali jesu žrtve fašizma, od kojih su mnoge stradale u neposrednoj blizini Kulturnog centra. Za manipulatore, ta ćirilica je kršila novosadsku ravnopravnost pisama. U stvarnosti, ćirilični javni natpisi su u centru Novog Sada pali na ispod deset posto, tako da je ovaj natpis označio povratak, kako ćirilice, tako i ravnopravnosti pisama. Samo u iskrenutoj percepciji odnos jedan prema deset može biti ravnopravan, a najskromnije izjednačavanje kršenje te ravnopravnosti.\nDoduše, taj dodatni promil jeste označio preokret, kao prvi povratak ćirilice nakon decenija opadanja. Kao što je prvi put u više decenija postavljen spomenik žrtvama Novosadske racije na mestu njihovog stradanja, novosadskom Štrandu; prvi put održana izložba o sistemu logora smrti Gospić-Jadovno-Pag; prvi put angažovani najbolji studenti preko konkursa; prvi put dobijena sredstva Evropske unije; prvi put organizovana vodeća međunarodna konferencija o kulturi; prvi put dostignuti svetski standardi u oblasti ubrojčavanja (digitalizacije).\nOvaj poslednji projekat, Brojčana baština Novog Sada (BBNS), dobio je pohvale vodeće ustanove u Americi, ali je ovde izazvao mržnju. Kad je Teofil Pančić pozvao na bojkot Kulturnog centra, grupa anonimnih mrzitelja je baš pod imenom „Novosadsko ubrojčavanje” organizovala negativnu kampanju, uključujući trljanje golim zadnjicama po izlozima naše galerije i mokrenje po ulazu. Samo u iskrenutoj percepciji najbolje može biti proglašeno za najgore.\nSvi ovi projekti ne bi bili ostvareni da saradnici Kulturnog centra u njih nisu uložili dodatni, često danonoćni rad. Samo u iskrenutoj percepciji mi možemo biti „likovi-bez-dela”.\nIpak, naš najveći rezulat jeste otvaranje Kulturnog centra za građane. Prošle godine smo zabeležili 760 odsto više programa trećih lica nego u istom periodu prethodne godine. Razmislimo opet o brojkama. Ne 7, ne 70, već preko 700 odsto! Kako je takav rast uopšte moguć? Tako što smo mi uradili puno, ali i tako što ranije nije rađeno skoro ništa.\nOvaj put će percepcija skliznuti u drugu stranu, ne bi li stvarna nula postala petica u našim očima. Manipulatori imaju samo reči hvale za Kulturni centar iz perioda privilegovane nekolicine i hermetičke zatvorenosti za građane. Čak i kada je bio poprište skandala svetskih razmera: uništavanja čitavog tiraža vlastitog književnog časopisa „Polja”. Krivica tiraža? Počinjao je odlomkom „Velikog rata” Aleksandra Gatalice, a neko je po svoj prilici presudio da njemu tamo „nije mesto” i da mora biti uklonjen (zvuči poznato?). Tadašnji direktor bio je pisac Laslo Blašković, prijatelj Teofila Pančića i osujećeni Gataličin takmac za „Ninovu” i Mešinu nagradu. Knjige su u novijoj srpskoj istoriji uništavali i Sreten Ugričić u Narodnoj biblioteci (prepoznaćete model: zatvoreno za građane, otvoreno za uništavanje) i Latinka Perović u Kragujevcu. Samo u iskrenutoj percepciji knjige se mogu uništavati kao nešto bezvredno. Nacističke lomače nas uče da su sledeći na redu ljudi.\nPristrasnost je svuda moćna tehnika manipulacije, ali naša javnost mora da je posebna kad manipulatori mogu da premotavaju uvek isti govor mržnje pod maskom dijaloga i kulture.\nNaše društvo pati od krize vrednosti, a dok ne znamo šta je normalno i poželjno, a šta ne, ne možemo odrediti ni skalu percepcije. Bez jedinstvenog aršina, dvostruki aršini postaju neizbežni. Pored toga, naša javnost je izrazito površna. Čak i profesionalni novinari retko istražuju i proveravaju informacije, a čitaoci još ređe. Sudi se po etiketama, pa nije čudo da je lepljenje etiketa zamenilo argumentaciju. Zaklonjeni iza površnosti i krize vrednosti kao otmičari iza talaca, manipulatori kod nas iskreću percepciju bez ikakve odgovornosti i straha da će biti uhvaćeni.\nDobra vest je da stvarnost ostaje izvan njihovog domašaja. Na nju može da utiče samo uporan stvaralački rad. Ko se ravna prema stvarnosti može prepoznati pristrasnost i odbraniti se od manipulacije.\nIzazivam kritičare da percepciju koju nameću drugima usklade sa stvarnošću. Tvrde da sam toliko rđav da me treba ukloniti iz javnosti, kao bubašvabu iz kuhinje. Sem njihove mržnje, postoji li neka moja reč ili delo koje opravdava takvu presudu? Dovoljno je otići na internet da bi se pronašla moja biografija, doktorska disertacija, desetine članaka, sto snimljenih govora, hiljade objava na društvenim mrežama, podaci o brojnim projektima i organizacijama u čijem osnivanju sam učestvovao, kao što su Centar za savremenu edukaciju, Međunarodna inicijativa za praćenje antisrbizma ili Treća Srbija. Izazivam ih da dokažu i obrazlože svoje stavove, a zatim stanu iza njih dosledno, a ne kao sa ”cenzurom”, koju čas osuđuju čas podržavaju.\nPredviđam da se to neće dogoditi, jer suština pristrasnosti je menjanje percepcije prema svom nahođenju. Ona ne sme zavisiti od stvarnosti ni biti dosledna. A pristrasnost je strategija za koju se nisu slučajno opredelili u Kulturnom ratu – učinkovita je i pristaje im.\nKulturni dodatak, Politika, 17. maj 2014, str. 4.\nPolitika je promenila naslov u ”Pristrasni lenjiri”\n10 razloga zašto migranti nisu kao srpske izbeglice ”Isti kao naše izbeglice”. Pod tim izgovorom u Srbiji prolazi planetarna medijska propaganda u korist talasa migracija. Ali kao i čitava pro...\nŽeljko Cvijanović, Uterivanje Fajgelja u sliku ”idealnog nacionaliste” (Politika, 17.12.2014)