Vesti - 17/17 - Camping Association of Serbia - Kamping asocijacija Srbije\nStudijska poseta kampovima u južnoj Nemačkoj\nVlasnici dva kampa iz Srbije zajedno sa jednim predstavnikom KAS-a učestvovali su u studijskom putovanju u organizaciji GTZ Bosne i Hercegovine i nemačke asocijacije ECOCAMPING, u periodu od 22-28.10.2007. godine. U okviru studijske posete organizovano je i učešće na generalnoj skupštini EFCO&HPA u Friedrichhafenu, od 23-24. oktobra kojoj su prisustvovali […]\nŠta znači kamping u EU?\nKako izgleda kamping industrija u zemljama članicama EU? Navodimo ovde primer Velike Britanije gde je u 2006. godini prema UK Tourism Statistics, kamping u globalu generisao turističku potrošnju od više od 2,2 Milijarde £ (Britanskih Funti) na teritoriji Velike Britanije. To ukazuje da je u pitanju JEDNA TREĆINA ukupnog prihoda […]\nKAS na manifestaciji “Kampujmo – prirodujmo!“\nKamping asocijacija Srbije prezentovala je svoje aktivnosti građanima Novog Sada u okviru manifestacije “Kampujmo-prirodujmo!“, 26 i 27. maja 2007. godine. Reč je o urbanoj promociji i oglednom demonstriranju kampovanja sa ciljem da se ovaj vid putovanja popularizuje i približi građanima. Manifestacija “Kampujmo-Prirodujmo!“ je osmišljena od strane studenata turizma Novosadskog univerziteta […]\nKAS punopravni član Evropske Kamping Porodice\nKamping asocijacija Srbije postala je punopravni član Evropske Federacije Kamping Organizacija i Asocijacija Parkova za odmor na godišnjoj Skupštini EFCO & HPA održanoj u Parizu od 15-18. marta 2007. godine. Članice EFCO & HPA glasale su jednoglasno za prijem Srbije u Evropsku kamping porodicu. Na Skupštini se raspravljalo o evropskim […]\nKAS na Beogradskom sajmu turizma 2007\nKamping asocijacija Srbije se veoma uspešno predstavila na sajmu turizma u Beogradu. U hali 14, u okviru štanda TOS-a, Kamping asocijacija je predstavila nešto potpuno novo i pokazala da kamping ima buduænost u Srbiji.\nProjekat „Iniciranje kamping turizma i kapaciteta u Beogradu“\nRealizovan projekat ‘’Iniciranje kamping turizma i kapaciteta u Beogradu’’ Više informacija na adresi: www.kampovi.org/beograd Kamping asocijacija Srbije je uspešno završila petomesečni projekat ‘’Iniciranje kamping turizma i kapaciteta u Beogradu’’ koji je finansijski podržan od Gradskog sekretarijata za privredu i turizam.


Trifunović: Proteste organizuje Vučić | N1 Srbija\n29.12.2018. |19.20 >19.27 |\nProtest je legitimna stvar.\nJeste,dokle god ne prave haos.\nDa li je neko pravio haos?


PREVARA: Gorko ste se pokajali što ste partneru dali drugu šansu! • HAPPYTV.RS\nMOGERINI "TRAGA" ZA ODGOVOROM NA UBISTVO NOVINARA: Reakcija Evropske unije od sada će zavisiti od narednih koraka koje će preduzeti saudijske vlasti!\nBOLTON POSLE SASTANKA SA PUTINOM: Daleko smo od raspoređivanja raketa u Evropi!\nKOCIJANČIĆ: Nije došlo do ozbiljnog zastoja u pregovorima Beograda i Prištine!\nU STANICI NAPAO POLICAJCA: Uleteo i pokušao da udari službeno lice!\nDRAMA U RIMSKOM METROU: Navijači CSKA nastradali na pokretnim stepenicama!\nNovo lice u Humskoj: Entoni Braun u Partizanu! (VIDEO)\nU Liverpulu pamte lekciju koju su dobili 1973. godine: "Od Zvezde smo učili kako se postaje veliki tim"!\nNBA: Nikola Jokić proglašen za igrača nedelje u Zapadnoj konferenciji!\nIZABELA LJUBOMORNA NA MAMU: Đole na sve si spreman zbog NOVCA pa i da muvaš moju mamu, Benjamin je odbio to ali je NAJVEĆI FOLIRANT! (FOTO)\nBENJAMIN JE PROŠLOST: Izabela Anderson gaji simpatije prema novom takmičaru!\nNE PROPUSTITE NAJŠOKANTNIJI "PAROGRAF" DO SADA: Ljubica Stefanov VEČERAS otkriva SVE svoje TAJNE!\nLETELE UVREDE IZMEĐU VENDI I RUŽICE: Ne "palim" se na komentare jedne "trofrtaljke"! (FOTO)\nIMATE PROBLEM SA KOŽOM: Razlozi zbog kojih morate posetiti dermatologa!\nSTRUČNJACI TVRDE: Pilule utiču na plodnost!\nNAJBOLJI IZBOR: Novi trend u farbanju kose koji izgleda fantastično!\nNAJVEĆI GLOBALNI UBICA: Revolucionarni lek protiv tuberkuloze leči 90 odsto bolesnih!\nApple otkrio koliko će vas koštati slomljen ekran na iPhone XR modelu!\nTESTIRAJTE SE NA VREME: Ako radite ovo spadate u posesivne devojke!\nOTVORITE OČI: Ovih 10 stvari otkrivaju da li ste okruženi pravim ili lažnim prijateljima!\nZA SADA NEPOZNAT UZROK PROBLEMA: Google aplikacija vam srče internet i kada je ne koristite!\nLEKARSKA ETIKA U EMISIJI "POSLE RUČKA": "Savest je ono što svaki student i lekar koji želi da nosi beli mantil mora da ima"!\nZORAN TERZIĆ NAKON SVEČANOG DOČEKA ODBOJKAŠICA ZA TV HEPI: Nezaboravan je osećaj stati sa zlatnom medaljom pred svoj narod!\nMiroslav Lazanski o formiranju kosovske vojske: "Šta se čudimo, pa Kosovo je za Ameriku nezavisna država"!\nMINISTAR ANTIĆ ZA EMISIJU "DOBRO JUTRO SRBIJO": "Neće poskupeti električna energija i grejanje!"\n21:05:55Društvo VREMENSKA PROGNOZA ZA 24. OKTOBAR: Oblačno, vetrovito i hladnije, od sredine dana kiša!\n20:59:45Medicina PROMENE SU VIDNE: Evo kako hladni dani utiču na našu lepotu!\n20:57:06Rijaliti Parovi IZABELA LJUBOMORNA NA MAMU: Đole na sve si spreman zbog NOVCA pa i da muvaš moju mamu, Benjamin je odbio to ali je NAJVEĆI FOLIRANT! (FOTO)\n20:54:25Moda i lepota IMATE PROBLEM SA KOŽOM: Razlozi zbog kojih morate posetiti dermatologa!\n20:49:24Svet MOGERINI "TRAGA" ZA ODGOVOROM NA UBISTVO NOVINARA: Reakcija Evropske unije od sada će zavisiti od narednih koraka koje će preduzeti saudijske vlasti!\n20:42:07Svet BOLTON POSLE SASTANKA SA PUTINOM: Daleko smo od raspoređivanja raketa u Evropi!\n20:35:54Rijaliti Parovi BENJAMIN JE PROŠLOST: Izabela Anderson gaji simpatije prema novom takmičaru!\n20:30:45Fudbal DRAMA U RIMSKOM METROU: Navijači CSKA nastradali na pokretnim stepenicama!\n20:26:48Rijaliti Parovi NE PROPUSTITE NAJŠOKANTNIJI "PAROGRAF" DO SADA: Ljubica Stefanov VEČERAS otkriva SVE svoje TAJNE!\n20:23:05Svet KOCIJANČIĆ: Nije došlo do ozbiljnog zastoja u pregovorima Beograda i Prištine!\nPREVARA: Gorko ste se pokajali što ste partneru dali drugu šansu!\nU nekom momentu života mnogi od nas se suočavaju sa problemom prevare.\nNebitno da li ste vi to osetili na svojoj koži ili tešite prijateljicu koju je prevario partner, prevara je podjednako strašna i stresna za sve nas.\nU nekim situacijama, prevara i gubitak poverenja ne rezultira odmah i prekidom odnosa. Može da vam bude jako teško da okončate vezu sa partnerom iako vas je prevario jer ne možete lako da presečete i napustite ih. Ali, kako nastaviti vezu sa nevernim partnerom? Šta očekivati? Neki od prevarenih partnera podelilo je svoja iskustva sa prevarom i evo na šta oni upozoravaju.\n- Muž me je prevario i ja sam mu oprostila. Kasnije sam saznala da me je varao još na venčanju i dok sam rađala našeg sina. Moj savet je: “Jednom preljubnik, uvek preljubnik”, ispričala je Sonja.\n- Bili smo u braku oko godinu dana i to je bio najteži period u mom životu. Moj muž je otišao da gleda utakmicu i nije se vratio uveče kući. Ujutru me je pozvao i priznao mi šta se desilo. Posle mnogo savetovanja i terapija, svađa, mi smo još uvek u braku i to 20 godina i imamo dvoje dece. Mislim da je bilo lakše jer mi je rekao odmah pošto se to desilo i nije to pokušavao da sakrije, ispričala je Jelena.\nNekada nisu samo naši partneri krivi za prevaru, već ih i mi svojim ponašanjem motivišemo i guramo ka tome.\n- Nisam bila dobro psihički kada je moj muž posato blizak sa jednom ženom tako što joj je pričao o meni. Mesecima nisam bila tu za njega i bilo mu je teško. Kada sam saznala, uradio je sve što sam tražila i sada su stvari mnogo bolje. Nisam mu verovala nekoliko godina nakon toga. Ostavila sam ga ove godine jer sam saznala da me je opet prevario. Sada sam mnogo bolje, rekla je Ana.\nPažnja koju uskraćujemo partneru najčešći je razlog prevare.\n- Izgovor mog bivšeg partnera kada me je drugi put prevario je da ja nisam imala vremena za njega i da sam ga zanemarivala. U to vreme imali smo malo dete, ja sam bila trudna, a moja mama je umrla od tumora na mozgu. Tačno je da mi nije bilo do seksa, ali stvarno nisam imala vremena za ta sra*a. Mogao je da mi pomogne, a ne da ima seks sa drugim ženama, besno je ispričala Bojana.\nPrevarama su sklone i žene, ne samo muškarci.\n- Oprostio sam joj. Čak nije ni pokušala da se iskupi za to. Često mi je spominjala tog muškarca kao da ja treba da je tešim jer je on od nje hteo samo seks. Raskinuli smo kada me je drugi put prevarila. Sada je posle 4 godine i dalje nesrećna, ali sama je kriva jer je bacila vezu od 10 godina, rekao je Zoran.\n- Prevarila me je tri meseca pre venčanja. Odlučio sam da joj dam drugu šansu, a venčanje smo odložili za godinu dana. Prevarila me je nekoliko meseci kasnije sa istim čovekom i to posle 5 godina veze. Toliko se promenila, podelio je svoje iskustvo Dragan.\nIzgleda da partneri koji su varali i dobili drugu šansu nisu bili vredni nje. Teši nas činjenica da postoje ipak neki kojima je nakon prevare postalo jasno da to nije u redu i da ne žele da žrtvuju svoju vezu zbog avanture.\nLEKARSKA ETIKA U EMISIJI "POSLE RUČKA": "Savest je ono što svaki student i lekar koji želi...\nZORAN TERZIĆ NAKON SVEČANOG DOČEKA ODBOJKAŠICA ZA TV HEPI: Nezaboravan je osećaj stati sa...\nMiroslav Lazanski o formiranju kosovske vojske: "Šta se čudimo, pa Kosovo je za Ameriku ne...\nMINISTAR ANTIĆ ZA EMISIJU "DOBRO JUTRO SRBIJO": "Neće poskupeti električna energija i grej...\nDOBRO JUTRO SRBIJO: Najzanimljiviji gosti ovoga jutra u prvom srpskom jutarnjem programu!\nVečeras (21 čas) u „ĆIRILICI“ ćete gledati: „Prženje Srba na tihoj vatri“!\nLAŽNA BOLOVANJA U SRBIJI: Da li ih ima i na koji način se po zakonu sankcionišu?\nDANAS U EMISIJI "POSLE RUČKA" PITAMO: Kako sprečiti sve veći broj lažnih bolovanja? (FOTO...\n21.102 days ago\nDINAMO I BAČKA PODELILI BODOVE: Gosti poveli autogolom Danijela Gašića, za domaćina pogodi...\nPRVI TROFEJ U KARIJERI BRITANCA: Edmund posle preokreta pobedio Monfisa za trijumf u Antve...\nSTIŽE RIJALITI BEBA? IVAN I JELENA UHVAĆENI U ZANOSNOJ AKCIJI! (FOTO)\nNEKO IMA NAJMANJE GLASOVA: OSMORO UČESNIKA STRAHUJE OD IZBACIVANJA! (FOTO)\nSUDAR AUTOBUSA I MINIBUSA: U nesreći kod Moskve poginule 4, povređeno 10 osoba!\nLESI SE VRAĆA KUĆI: U VILU UŠAO TAKMIČAR ZBOG KOJEG JE NASTAO MUK! (FOTO)\nDARKO TANASKOVIĆ: Priština će ponovo pokrenuti zahtev za prijem u Unesko!\nBELS U KRITIČNOM STANJU: Slađa zabrinuta za svoju ćerku zbog OVOGA!


E turista - Petcom\nOsnovni ciljevi zakona o ugostiteljstvu su suzbijanje sive ekonomije i unapređenje konkurentnosti Srbije kao turističke destinacije. Upravo zbog toga pristupilo se uvođenju centralnog informacionog sistema u oblasti ugostiteljstva i turizma - eTurista koji objedinjuje sve podatke o ugostiteljima i ugostiteljskim objektima za smeštaj u Republici Srbiji. eTurista je obavezan i besplatan sistem dostupan putem interneta bez potrebe za posebnim instaliranjem na računaru. Beneficije korisnika od uvođenja eTuriste, nakon potpune implementacije sistema:


Srpsko selo u srednjem vijeku bilo jedino ucrtano na mapi svijeta: Oko njega su se otimale velike sile - Glas Srpske\nG.S. 10.05.2020 23:18\nSrednjovijekovna srpska istorija i dan danas se čuva u selu Borač koje se nalazi u srcu Šumadije. Iz ravne Gruže diže se veličanstveni krš na kom se nalaze ostaci starog grada u koji su se Srbi sklanjali od neprijatelja.\nPojedini istoričari kažu da je tada Borač imao više stanovnika nego London, a tokom vijekova u njemu su živjeli carevi, kraljevi i vlastelini. Prema arheološkim istraživanjima grad je star oko dvije hiljade godina, a Srbi su ga podigli na rimskim temeljima.\n“Izgradnji ovog grada i njegovoj slavi najviše je doprineo Stefan Lazarević, koji je ovde sa Dubrovčanima potpisao sporazum o slobodnoj trgovini. Grad je bio podeljen na tri dela, gornji za vlastelu, srednji za tadašnje činovnike i vojsku i donji za stanovništvo”, rekao je za RINU Mladen Novaković, vjeroučitelj i dobar poznavalac istorije sela Borač.\nSrpsko selo na karti svijeta\nOko ovog slavnog srpskog grada otimale su se tadašnje velike sile. Bio je vojno - strateško uporište, a zbog geografskog položaja dugo je važio za neosvojivu tvrđavu. Koliko je bio značajan govori i činjenica da ga je jedan mletački kartograf ucrtao i u mapu svijeta.\n“Groblje obuhvata prostor oko pola hektara, a na njemu se uzdiže nekoliko stotina spomenika, stećci zvani “kapačari” zbog svog jedinstvenog vrha. Kamen je nabavljan u majdanima Boračkog krša, a gradili su ih vešti lokalni majstori”, rekao je vjeroučitelj iz ovog šumadijskog sela.\nIako je dugo odolijevao neprijatelju, Borač je pao pod Turcima 1438. godine, a iako su ga osvojili grad nisu koristili.\nDanas su na tom mjestu ostale samo ruševine koje govore o slavnoj prošlosti i velikim borbama koje su vođene na ovom području. Borački krš proglašen je za Spomenik prirode i pod zaštitom je države.\nGodišnje ga obiđe na hiljade ljudi koji su fascinirani specifičnim stijenama vulkanskog porijekla, ali i bogatom istorijom ovog kraja. (RINA)


Noctua NH-D15 kuler cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nEPonuda > Računari > Računarske komponente > Kuleri > Noctua Kuleri\nNoctua NH-D15 kuler cene\n- Nepoznati Cooler NOCTUA NH-D15 NH-D15, 1155, 1156, 1366, 2011, 775, AM2, AM2+, AM3, AM3+, FM1, 1150, Bakar, aluminijum, nikl, 1500 rpm, Masa 1320 g, 19, 2/24, 6 dBA, Dimenzije ventilatora 160x150x26 mm, Dimenzije kulera 16x15x13, 5 cm, 150000 h... specifikacija\ncena od 15.990,00 do 15.990,00 din | prodavnica (2)\nNepoznati Cooler NOCTUA NH-D15 NH-D15, 1155, 1156, 1366, 2011, 775, AM2, AM2+, AM3, AM3+, FM1, 1150, Bakar, aluminijum, nikl, 1500 rpm, Masa 1320 g, 19, 2/24, 6 dBA, Dim. ventilatora 160x150x26 mm, Dim. kulera 16x15x13, 5 cm, 150000 h\nMSI MAG CORELIQUID 360R vodeno hlađenje\ncena od 16.513,00 din\nFractal Design Celsius S24 vodeno hlađenje FD-WCU-CELSIUS-S24-BK kuler\nNoctua LGA AM4 NH-D15 SE-AM4, 2x140mm kuler\nCooler Master MasterLiquid ML240R RGB, CPU water cooling system, 2x120mm fan (MLX-D24M-A20PC-R1) kuler\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Noctua NH-D15 kuler po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Noctua kuler NH-D15 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Kuleri cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Noctua Kuleri, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Noctua NH-D15 kuler sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Noctua NH-D15 kuler. Pre kupovine, podatke za Noctua kuler NH-D15 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nNoctua NH-U12S chromax.blackNoctua NH-D15 chromax.blackNoctua NT-H2-3 pasta zaNoctua NH-U12ANoctua NH-U14S DX-3647Noctua NH-U12S DX-3647Noctua NH-U12S TR4-SP3Noctua NH-U9 TR4-SP3Noctua NH-U14S TR4-SP3Noctua NH-U12S SE-AM4 - AM4Noctua LGA AM4 NH-D15 SE-AM4, 2x140mmNoctua NH-D15Noctua NH-D14\nNoctua NH-U12S SE-AM4 - AM4 kuler\nNoctua NH-D14 kuler\nCooler Master MasterAir MA620M procesorski hladnjak (MAM-D6PN-120PA-R1)\ncena od 13.815,00 din\ncena od 2.226,00 din


Honda na salonu automobila u Ženevi - Automagazin\nHonda NSX koncept će na Salonu automobila u Ženevi imati svoju evropsku premijeru. Stavljajući u prvi plan dizajn i tehnologiju najnovije generacije Honda super-automobila, NSX koncept dolazi sa središno postavljenim V6 motorom, i nizom novih tehnologija koje uključuju inovativni Sport Hibrid SH-AWD® (Super Handling All Wheel Drive™) sistem. Početak prodaje ovog modela očekuje se u naredne tri godine.\nU skladu sa fokusiranošću Honde na razvijanje sportskih i uzbudljivih proizvoda, biće predstavljen EV-STER, električni sportski automobil sa dva sedišta i zadnjom vučom, koga odlikuje dinamičan i inovativan izgled i odlične performanse uz poštovanje visokih standarda zaštite životne sredine.\nPrototip evropskog CR-V modela\nHonda će takođe predstaviti prototip evropskog CR-V modela četvrte generacije. Novi model kod koga je akcenat na spoljašnjem izgledu, i koji u poređenju sa prethodnom generacijom ima agresivniji stav sa izraženijim linijama, naćiće se u prodaji u jesen 2012. godine.\nNovi 1.6 litarski dizel motor\nNova generacija dizel motora koja će se serijski proizvoditi, donosi odlične performanse i očuvanje životne sredine u isto vreme. Novi 1.6 litarski dizel motor će biti prvi model ove serije za evropsko tržište. Najlakši motor u svojoj klasi, emitujući manje od 100g/km CO2, ponudiće balans koji je vodeći u klasi po ekonomičnosti potrošnje i performansama. Maketa novog 1.6 litarskog dizel motora biće izložena na Honda štandu.\nNovi Jazz modeli za Evropu\nDva nova Jazz modela takođe će biti predstavljena na Salonu u Ženevi. Jazz Si, koji će u prodaji biti od leta 2012., odlikuje unapređeno sportsko vešanje i promene u unutrašnjem i spoljašnjem dizajnu. Jazz 1.2, sada sa Idle Stop funkcijom, donosi smanjenje emisije CO2 za 3g/km u poređenju sa standardnim 1.2 modelom.


FIAT Doblo 1.2 vs Opel Tour 1.6 - AutoManijak\nPOČETNA strana :: poređenje :: FIAT Doblo 1.2 vs Opel Tour 1.6\n2000. - 2005. Proizvodnja 2002. - 2004.\nPa, moglo bi se reći da su u pitanju dva veoma slična automobila! Ovde su detalji ti koji bi mogli odlučiti. Ako uzmemo u obzir da oba predstavljaju multi-namensko vozilo i koriste oblik karoserije monovolumen sa 5 vrata uz prednji pogon, sve se svodi na konkretne agregate, pokretane benzinom, koji su u njih ugrađivani. Ispod haube prvog se nalazi motor koji je razvio FIAT, 4-cilindrični agregat sa 8 ventila i 75ks , dok je drugi 4-cilindrični agregat sa 8 ventila i 84ks koji potpisuje Opel.\nČinjenica da je FIAT dostavljen na Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranje, za razliku od konkurenta, predstavlja tek utešnu nagradu, s obzirom na 3 razočaravajuće zvezdice za bezbednost koje su mu dodeljene. Osim toga, dobro bi bilo pažljivo ispitati i ostale činjenice vezane za bezbednost. Oba vozila predstavljaju multi-namensko vozilo, što u principu znači dobru poziciju kada je u pitanju bezbednost, ali nam to ne pomaže preterano da se odlučimo za jedno od njih. Povrh toga, kada je u pitanju težina vozila čiji uticaj nije zanemarljiv, italijanski automobil nudi popriličnu razliku od 19% više metala.\nOpel je daleko agilniji automobil i dostiže 100km/h za 4.9 sekundi manje od svog konkurenta. Pritom ubrzava sve do 164 kilometara na čas, 22km/h više nego što to čini konkurentski automobil. Kada pričamo o štedljivosti stvari deluju prilično slično za oba vozila, trošeći u proseku 7.8 litara goriva na 100 kilometara (36 milja po galonu), u kombinovanom režimu vožnje.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, italijanski automobil ostavlja protivnika daleko iza sebe po pitanju bezbednosti, čime se nameće kao jedini izbor čak i bez razmatranja drugih aspekata ovog duela. Nadalje, ipak, dolazi do zaokreta, jer Opel ostavlja konkurenta u oblaku prašine, nametnuvši se na taj način svakom entuzijasti. To ipak ima svoju cenu, a to je potrošnja goriva... Verujem da, kada se sve sabere i oduzme, imamo samo jednog pobednika, a to je FIAT. Bilo kako bilo, to je neko moje objektivno viđenje stvari zasnovano na informacijama sa ovog portala. Aspekti kao što su dizajn, praktičnost, vrednost brenda, ali i osećaj u vožnji su na Vama da ih odmerite. Takođe, imate priliku da za samo dva minuta saznate koji bi to automobil, kada se sve uzme u obzir, za Vas odabrao naš virtuelni savetnik™, u moru sličnih, a opet toliko različitih vozila.


Zanimljivosti dana : Na aukciji prodat program Olimpijskih igara iz 1892.godine\nU sredu na aukciji u njujorškom Sotbiju prodat je originalni dokument s programom Olimpijskih igara 1892. koji je pripremio i uredio Pjer de Kuberten, "otac" modernih Olimpijskih igara i osnivač Međunarodnog olimpijskog komiteta...\nVreedan istorijski i sportski dokumen prodat je za 8,8 miliona dolara, što je rekordna cena za predmet koji se odnosi na sportska zbivanja.\nDokument je, u sklopu prodaje originalnih rukopisa i dokumenata, prodat za gotovo devet puta veću cenu od očekivane.\nNapisan je na francuskom jeziku na 14 stranica na kojima De Kuberten iznosi svoju viziju oživljavanja Olimpijskih igara po uzoru na one antičke u sklopu modernog međunarodnog sportskog takmičenja.\nReč je o jedinom poznatom primerku ovog dokumenta koji je poslužio kao osnov njegovog govora održanog u Parizu 25. novembra 1892. godine povodom obeležavanja pete godišnjice Udruženja francuskih sportskih društava.\n(kliknite na sliku za uvećanje) (orginalni dokument programa OI 1892.godine)\nDve godine nakon održanog govora, Pjer de Kuberten je 1894. osnovao Međunarodni olimpijski komitet, što je bio svojevrstan uvod u prve Olimpijske igre modernog doba koje su se 1896. održale u Atini.\nDokument je nestao 1937, nakon Kubertenove smrti iste godine. Početkom devedesetih godina prošlog veka u trag mu je ušao Fransoa d'Amat, pasionirani obožavatelj lika i dela Pjera de Kubertena. Pronašao ga je u zbirci jednoga švajcarskog kolekcionara.\nCena ponuđena za ovaj sportski dokument zasenila je onu od 5,6 miliona dolara koja je postignuta na aukciji održanoj u junu za dres koji je pripadao američkom igraču bejzbola Bejbu Rutu.\n02, okt 19\nZašto ljudi mesečare ili hodaju u snu? Za sada još uvek nije tačno…\nVIDEO:Jutuber dao prolaznicima karticu i rekao im da potroše koliko žele!\nDžimi Donaldson, poznatiji kao Mr Beast, inače jedan od najpoznatijih…\nKultna video igrica "Super Mario Bros" - neotvorena originalna kopija…\nKopao tunel ispod kuće bivše devojke pa se zaglavio\nMeksička policija spasila je jednog nemenovanog muškarca koji se…


AMERIČKA, EVROPSKA I SRPSKA KULTURNA BAŠTINA - Kulturni centar Novog Sada - Културни центар Новог Сада\nAMERIČKA, EVROPSKA I SRPSKA KULTURNA BAŠTINA\nPROŽIMANJA I MEĐUSOBNI UTICAJI\nAutor: Predrag Rajić\nSrpska kultura integralni je deo evropske baštine i od nje je neodvojiva. Srpski narod pripada Evropi kako u geografskom, tako i u političkom, pravnom, ekonomskom ali i kulturnom vidu.\nIstorijske ali i čisto geografske okolnosti, uslovile su razvoj srpske kulture. Ona je satkana od prožimanja iskonskih slovenskih i paganskih, zatim preuzetih grčkih i hrišćanskih, u velikoj meri nametnutih ali i prihvaćenih orijentalnih i islamskih, kao i novovekovnih zapadnoevropskih, u najvećoj meri germanskih, uticaja i obrazaca.\nSvi navedeni elementi, zapravo čine i evropsku kulturnu sliku, u širem smislu. Prirodno, kada uporedimo kapacitete Evrope kao kontinenta u celom i srpskog etničkog prostora, jasno se nameće zaključak da će uticaji svih drugih evropskih naroda u svojoj ukupnosti, ostaviti veći trag na originalnu srpsku kulturu, nego li što će to ona ostvariti na Evropu. Međutim, upravo s obzirom na srazmere, srpski doprinos opštoj evropskoj kulturi je proporcionalno veći nego što bi to bilo očekivano.\nAmerička kultura sa druge strane, kompilacija je kulturnih uticaja iz gotovo svih delova sveta.\nIpak, s obzirom na činjenicu da su politički tvorci savremenih Sjedinjenih Američkih Država, redom poreklom Evropljani, vaspitavani i odgajani u evropskom kulturnom duhu, kao i da su prvi doseljenici na prostor severne Amerike, nakon 1492. godine, donosili upravo evropska kulturna rešenja, lako je zaključiti kako je upravo uticaj Starog kontinenta bio presudan element za formiranje američkog kulturnog i uopšte društvenog identiteta.\nEvropski uticaj lako je uočiti u američom kulturnom sistemu. Dovoljno je izdvojiti samo nekoliko primera:\narhitektura: rani neoklasicizam koji je dominirao mladim Sjedinjenim Američkim državama, oblikovao je najranija arhitektonska rešenja „Novog sveta“. Ona su se vremenom menjala pod uticajem britanskih stilova, da bi u savremeno doba iskusila mediteranski uticaj, pogotovo u priobalnim područjima SAD.\npozorište: decenijama po osnivanju SAD, pozorišna scena ove zemlje bila je ne samo pod uticajem zapadnoevropskog teatra, već je sa njim zajedno, u velikoj meri, tvorila jedinstvenu celinu.Tako je bilo sve do ranog dvadesetog veka i pojave Judžina O’Nila, koji se danas smatra „ocem autentične američke drame“.\nobrazovanje: od dolaska Evropljana na prostor današnjih SAD, pa sve do ranog dvadesetog veka evropske ideje kao što je herbartizam, nalazile su pogodno tlo u novom svetu. Sam princip organizovanja visokog obrazovanja, formiranja univerziteta i uspostavljanja intelektualne hijerarhije, očito je nalazio inspiraciju na severu Evrope, konkretno na britanskim ostrvima.\nPa ipak, vremenom, pod uticajem imigracije u SAD, dolazaka ljudi i kultura sa drugih kontinenata, formirali su se novi, autentični američki kulturni obrasci.\nJačanjem ekonomskog, vojnog i političkog uticaja SAD u ostatku sveta, pa tako i u Evropi, ponajviše tokom dvadesetog veka, jača i uticaj novih, američkih kulturnih pravaca na Evropu.\nOn je ponajviše prisutan u muzici, na filmu i razvoju potrošačke kulture, kao i novih sredstava komunikacije. Kao posledica spajanja evropske i afričke muzike, na američkom tlu, nastaju novi, zanimljivi muzički pravci, koji su brzo pronašli svoje pobornike širom sveta, pa tako i u Evropi. Čak i pre jačanja američkog političkog uticaja na Evropu, američki film, njegov autonoman razvoj i narastajući Holivud, uticali su na širenje američke kulture i izvan njenih teritorijalnih granica.\nUpravo putem Holivuda, Evropa ali i drugi kontinenti, mogli su da nauče mnogo o američkom načinu življenja, muzici, kuhinji, modi. Tako je džins postao neizostavni modni detalj mladih širom sveta, koji je snažnim talasom prosto zbrisao dotadašnja odevna rešenja.\nSavremena sredstva komunikacije – internet i na njemu formirane društvene mreže, nastale su u SAD i uticale na formiranje novog, ne samo oblika kulture, već se pojavljuju i kao novo sredstvo komunikacije, informisanja, razmene ideja. One utiču na ekonomske i političke tokove, stvarajući prosečnom, savremenom konzumentu u Evropi život pre pojave ovih fenomena, gotovo nezamislivim. Tehnološka revolucija koja je nastala u SAD i zahvatila čitav svet, tako je postala determinanta savremenog življenja.\nJasno, nijedan od ovih tokova ne samo da nije zaobišao Evropu, već je njen kulturni identitet u velikoj meri i preoblikovao, stvarajući tako od evropsko-američkog kulturnog odnosa, uspostave i preobrazbe trendova, jedinstvenu simbiozu međusobnih uticaja, te čak i zajedničkog identiteta.\nKao što nijedan od pominjanih, prekookeanskih kulturnih talasa nije zaobišao Evropu, tako nije ostavio netaknutom ni Srbiju, naročito ne njene urbane centre. Srbija je otvoreno društvo. Uvek gostoljubivo i oduvek otvoreno za nove ideje. Srpski kulturni identitet, tako je u najvećoj meri postao sastavni deo, gorepomenutog američko-evropskog sistema življenja, u svim sferama društva, od politike, preko prava, ekonomije, do umetnosti i vidova komunikacije.\nPa ipak, iako brojevima teško uporediv, srpski narod jeste ostvario nemali uticaj na evropsku i američku kulturu i to čak i svojim, autohtonim rešenjima. Ponajbolji primer za ovu tvrdnju jesu rešenja iz srpske mitologije. Vampir je autentični, srpski izraz. Ovo mitsko biće čest je osnov inspiracije za kako evropske, tako i američke umetnike, prisutan je u književnosti, teatru, na filmu. Za anglizme u srpskom jeziku možemo naći mnogo primera, ali i srpski jezik ima svog uticaja na najznačajniji svetski jezik današnjice. Srbizam u engleskom jeziku upravo jeste – vampir (vampire).\nJasno je da srpski kulturni identitet spada u evropsku porodicu. On nije, niti može biti otrgnut od svog okruženja. Borba za njegovo očuvanje, samobitnost i prepoznatljivost nije važna samo za Srbe, već i za Evropu, jer njenim opstankom i evropska kulturna baština ostaje bogatija i sposobnija da ostatku sveta ponudi više.\nNo, opstanak srpskog, autohtonog kulturnog identiteta, ipak, naposletku zavisi ponajviše od samih Srba. Njene elite, kulturnih institucija, ali u ništa manjoj meri i samih pojedinaca.


BIC Raiffeisenbank Perg eGen Zws.Arbing (Austrija) (SWIFT kod).\nBIC Raiffeisenbank Perg eGen Zws.Arbing (Austrija) (SWIFT kod)\nŠifra filijale za Raiffeisenbank Perg eGen Zws.Arbing u gradu Arbing je 34777 i koristi se za identifikaciju banke. Šifra filijale se danas više ne koristi zasebno. Razlog tome je što u većini zemalja ona čini deo IBAN-a, a to je ono što u današnje vreme morate da navedete kada se od vas traži broj računa. Za međunarodne prenose se uvek koristi BIC (= SWIFT kod) umesto šifre filijale.\nBIC za Raiffeisenbank Perg eGen Zws.Arbing u gradu Arbing je RZOOAT2L777. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nNa primeru fiktivnog broja računa 345673349 i šifre banke 34777, rezultat će biti IBAN sličan ovome: AT99 3477 7345 6733 49. Da bi se poboljšala čitljivost IBAN-a, on se obično deli na blokove od po četiri znaka. IBAN može da sadrži i do 34 znaka, ali je u većini zemalja kraći od toga.\nKao što vidite, IBAN sam po sebi već sadrži šifru koja jedinstveno identifikuje banku o kojoj se radi. Na primer, za banku Raiffeisenbank Perg eGen Zws.Arbing, to je 34777. Iz tog razloga BIC, u našem primeru RZOOAT2L777, nije neophodan za prenose unutar Evrope. Sam IBAN je u ovom slučaju dovoljan. Dodatni detalji u vidu BIC ili SWIFT koda su neophodni samo za prenose u kojima jedna od banaka uključenih u transakciju ima sedište van Evrope, a koja se vrši putem SWIFT sistema.\nSedište banke je Raiffeisenbank Perg eGen Zws.Arbing u gradu Arbing. Shodno tome, Arbing se nalazi u zemlji Austrija. Raiffeisenbank Perg eGen Zws.Arbing se može kontaktirati na 07269/388.


Beta 11. aprila 2021. 10:55\nCLS je podsetio da se tim planom namerava da se pretvori Vasina ulica u pešačku, ukidanje javnog prevoza na Studentskom trgu, te preusmeravanje na Dunavsku ulicu, kroz Francusku ulicu i Ulicu Žorža Klemansoa svih autobuskih i trolejbuskih linija koje se okreću na Studentskom trgu i na Trgu republike.\n„Premeštanjem početnih stanica autobusa i trolejbusa sa Studentskog trga i Trga republike na Donji Dorćol, operativni troškovi za navedene autobuse i trolejbuse rastu za 2,5 miliona evra godišnje“, naveo je saobraćajni inženjer Karlo Polak, a saopštio CLS.\nTom trošku, kako oni navode, treba dodati pet do 10 miliona evra investiranja u širenje Francuske ulice, Ulice Žorža Klemansoa i Dunavske.\nDa bi se to sprovelo bilo bi potrebno i ukinuti nekoliko stotina parking mesta i drvored sa jedne strane ulice.\n„Rešenje sa manjim investiranjem u ulice značilo bi da Francuska ulica postaje autobusko-trolejbuska bez širenja kolovoza, čime bi se još više opteretila Ulica despota Stefana i to na delu gde je najuža, a zagušenja bi se tada prenosila i na javni prevoz“, ukazao je Polak.\n„Stav stručnjaka iz CLS za lokalnu samoupravu je nedvosmislen – Studentski trg i Trg republike moraju da ostanu saobraćajni trgovi dok se svi glavni pravci koji im prilaze ne pokriju metro linijama“, navodi se.\nKako kažu, budući da trolejbusi čine tek 40 procenata javnog prevoza ka ovim trgovima, potrebno je širiti trolejbusku mrežu kroz Ulicu despota Stefana, napraviti dodatni trolejbuski depo i nabaviti nove zglobne trolejbuse.\n„Novi trolejbusi moraju imati baterije za kretanje bez mreže pet kilometara, a takva vozila su dva puta jeftinija od elektrobusa“, piše u saopštenju.\nNa širem području grada potrebno je razvijati mrežu žutih traka, kako bi se povećala brzina i pouzdanost trolejbusa koji voze ka centru i do izgradnje metroa ne treba ukidati javni prevoz, a posebno ne trolejbude i tramvaje, ocenio je CLS.


Viseće minđuše sa kristalima - Zlatara Andrejević\nViseće minđuše sa kristalima\nViseće minđuše sa kristalima kojima postižete visok nivo elegancije. Savršen aksesoar koji će učiniti da se osećate prestižno i ostavite utisak. Luxenter brend, samo u zlatari Andrejević.\nViseće minđuše sa kristalima od rodiniranog srebra


SRĐAN ĆEŠIĆ: ESTRADA JE POSTALA CRNA HRONIKA, CRNA HRONIKA ZABAVA, A POLITIKA ESTRADA\nMene je uvek bilo sramota da dobijam lake poene baveći se stvarima za koje znam da će bilo koga učvrstiti u pregaženim, pogrešnim i anahronim uverenjima za koja sam siguran da nam već dve decenije jedu živote\nSrđan Ćešić je rođen 1969. godine i živi u Beogradu. Završio je studije vizuelne komunikacije na International College – Art and Sciences u Milanu. Scenarista je i reditelj satiričnih emisija “Nikad izvini”, “Iz nepoznatih razloga” i “UPS!”. Objavljivao je političke ilustracije u “Intervjuu”,” Borbi” i NIN-u. Kao umetnički direktor, dizajner i reditelj radio je na brojnim marketinškim, političkim i društveno angažovanim kapmanjama.\nSrđan je rekorder po broju zabranjenih emisija i ilustracija. Iskreni je ljubitelj Srpske pravoslavne crkve, političara i zatucanosti uopšte. Tvrdi da se jedino necenzurisano mesto u Srbiji nalazi na društvenim mrežama.\nŠira javnost Vas poznaje po provokativnim političkim ilustracijama, fotomontažama, tekstovima i video radovima koje poslednjih godina najčešće objavljujete na društvenim mrežama. Koliko je ovakav vid društvenog angažmana neophodan i koje su poruke koje na ovaj način šaljete javnosti?\nSa brojem zabranjenih emisija i novinskih ilustracija držim neslavan rekord na lokalnoj medijskoj sceni. Iako nikad nisam sebe doživljavao prevashodno kao autora satiričnih televizijskih ili štampanih radova, stvari koje sam radio poslednjih desetak godina su u dobroj meri odredile moje mesto u percepciji ljudi koji su pratili moj rad. Deset godina nakon što je ukinuta emisija “Nikad izvini”, pet godina po ukidanju “Iz nepoznatih razloga”, meni je taj društveni angažman na mrežama ostao praktično jedini mogući medij kroz koji mogu da delim sa ljudima moj pogled na situaciju u društvu u kojem živimo. Danas je to, ruku na srce, mnogo više neki refleks da reagujem na stvari koje se dešavaju oko nas nego ozbiljan, svakodnvni posao kakvim sam se bavio kao pisac televizijske satire ili novinski ilustrator. Poruke su iste kakve su bile i kada sam radio televizijske emisije ili kao ilustrator u NIN-u, u “Borbi” ili kao umetnički direktor političkih kampanja. Uvek sam se trudio da promovišem sistem vrednosti suprotan onom koji je od naše zemlje napravio mesto u kojem žive nesrećni ljudi koji svoju nesreću uspevaju konstantno da reprodukuju i umnožavaju.\nPre nekoliko godina bili ste autor satiričnih televizijskih emisija “Nikad izvini”, “Iz nepoznatih razloga” i “UPS”. Ako uzmemo u obzir da imate bogato iskustvo kada je u pitanju cenzura, zbog čega su ove emisije skinute sa programa?\nMislim da je nova politička istorija Srbije prepuna događajima sa kojima naše društvo i njegove političke “elite” ne žele i ne smeju da se sretnu. U takvoj zemlji satira ima pravo da postoji ako je beznačajna ili ako se suštinskim pitanjima bavi na banalan način. Stvari koje sam ja radio u jednom takvom društvu prirodno su se nalazile sa one druge strane dozvoljenog.\nTabu koji stidljivo menja zemlju, fotografija: Srđan Ćešić\nKoje je Vaše viđenje štampanih medija, odnosno kvaliteta karikatura u njima?\nCeo javni život u Srbiji izvitoperio se u toj meri da je estrada postala crna hronika, crna hronika zabava, a politika estrada. U takvom kontekstu i u sredini u kojem naše društvo živi logično je da štampani mediji potpuno metastaziraju. Danas u Srbiji gotovo da i ne postoji medij, štampan ili elektronski, koji bi bio mesto u kojem bi se razvijala ozbiljna politička debata o bilo kom pitanju koje muči naše društvo. Karikaturisti se u tom okruženju snalaze najbolje kako umeju. Meni lično Koraks je i dalje nekoliko lejera ispred svih nas koji se bavimo ovim poslom.\nŠta mislite o “kolegama” koji svojim karikaturama takođe doprinose raspirivanju mržnje i netrpeljivosti među ljudima?\nMene je uvek bilo sramota da dobijam lake poene baveći se stvarima za koje znam da će bilo koga učvrstiti u pregaženim, pogrešnim i anahronim uverenjima za koja sam siguran da nam već dve decenije jedu živote. Uvek sam voleo da se bavim pitanjima koja su u najvećoj meri tabu i koja polako, ali sigurno, menjaju zemlju u kojoj živimo – sporo, stidljivo, korak po korak.\nKoliko je danas u Srbiji bezbedno baviti se ovakvom vrstom angažmana i da li se Vi osećate bezbedno?\nNikada nisam razmišljao o svojoj bezbednosti. Iskreno, mislim da je veća hrabrost potrebna ignorisati uzroke propasti u kojima živimo.\nVaši omiljeni likovi su često političari i pripadnici Srpske pravoslavne crkve. Šta je ono što Vas najviše motiviše?\nSvaka oblast javnog života u kojoj dominira hipokrizija i svako odbijanje ili nesposobnost da se shvati sopstveno vreme, nesposobnost da se stekne objektivan sud o sebi, su prirodni i najčešći izvori satire ili komedije uopšte. Srpska pravoslavna crkva ili uostalom i celo srpsko društvo u tome nisu veliki izuzetak od ostalih društava i crkava. Očigledne posledice delovanja SPC na naše šire i uže okruženje konstantno traže da budu nanovo merene i osvetljene kroz neku komičnu ili satiričnu formu.\nKada po Vašem mišljenju karikatura prelazi granicu humora i počinje vređati i da li karikatura Alaha ili Muhameda vređa osećanja vernika?\nAko poštujete nečiju religiju ne znači da treba da poštujete i njegovu zatucanost. Tvorcu beskraja iz bilo kakve religije karikature verovatno ne mogu da naprave baš neku veliku štetu. Ljudi koji se kriju iza religioznih zabrana, koji u ime bilo kakve religije čine nasilje i zlo, na kraju jesu komični, koliko god krvav trag da ostavljaju za sobom.\nKoji je Vaš savet, kao umetnika koji se bavi najozbiljnijom stvari, humorom – kako preživeti a ostati normalan?\nMislim da pridev normalan opisuje jednu dosta rastegljivu kategoriju i nisam siguran da bilo ko od nas pouzdano više može da kaže da tačno zna kako izgleda taj prav ugao i kako se tačno pod tim uglom stoji. Često mi pokušaji ljudi da budu normalni ili bar da tako izgledaju liče na onog čoveka iz starog vica, koji dođe kod psihijatra sa zmijom oko vrata, televizijskom antenom na glavi, režnjevima slanine oko ušiju i kaže: “Doktore, želeo bih da pričamo o mom bratu”.\nUpišite tekst * + = 9\nKarolina Herbut, biznis-kouč: Firme će sve više razvijati modele rada da zaposleni budu kao preduzetnici – s većom autonomijom u radu\nMarina Marković, vizuelna umetnica: Štiklice, loknice, roze boja su samo podražavanje kalupu\nKandidat za premijera Mađarske Peter Marki-Zaj za Magločistač: Fides nije razbio jedinstvo opozicije, postoji šansa da pobedimo Orbana\nMina Vavan: Predstave u subotičkim pozorištima uticale su na moju odluku da se bavim režijom


Jelena Višnjić, dr, studije roda (Univerzitet u Novom Sadu). Jedna je od osnivačica i urednica festivala feminističke kulture i akcije – BeFem. Kordinatorka je programa “Feministička medijska kultura: proizvodnja roda” i predavačica u Centru za ženske studije u Beogradu i aktivistkinja feminističkog pokreta. Trenutno živi i radi u Beogradu. Kaže da je od svih angažmana uvek najviše volela BeFem.\nRođena u Helsingborgu u Švedskoj, maja 1975. Dvadesetdevet godina kasnije preselila se u Beograd, Srbija. U međuvremenu je zavolela konje, bila instruktorka plivanja, studirala političke nauke i novinarstvo, radila u izbegličkom kampu, ženskom zatvoru i u mirovnom pokretu. Danas za sebe kaže da je beogradska Šveđanka, novinarka i (Be)Feministkinja.\nKao studentkinja sociologije 2011. godine bila sam deo Blokade Filozofskog fakulteta. Taj čin je bio moje prvo direktno uključivanje u političku borbu u kome sam počela da se borim za svet bez kapitalizma i patrijarhata. Istovremeno sam započela edukaciju izvan fakulteta i u tom procesu od „žene sa svešću“, sebe počela da vidim i da u skladu sa tim delam kao feministkinja. Krajem novembra 2011. godine koleginica sa fakulteta je na svojoj facebook stranici podeila poziv za volontiranje na BeFemu. Sećam se da sam promukla ipak našla način da se artikulišem i budem aktivna učesnica jedne radionice. BeFem je bilo prvo mesto na koje sam mogla da dođem i steknem nova znanja i na kom je to znanje bilo dostupnoj svakom i svakoj od nas. BeFem kao mesto za razmenu ne samo feminističkih, već i levih ideja, pomogao mi je da sebe bolje artikulišem i u političkom smislu. U međuvremenu sam od promukle volonterke na različite načine sa drugim feministkinjama i feministima imala priliku da mi budemo ti koji ćemo podeliti neka znanja i njihovo viđenje sveta. Radujem se svakom novom BeFemu kao mestu za razmenu iz koje svi učimo.\nNakon višegodišnjeg delovanja u raznim akcijama koji se tiču marginalizovanih, osim u ženskom pokretu, te 2011. godine upisala sam master program Studije roda. Gladna feminističkog znanja i aktivizma, te zime, pošla sam na BeFem sa drugaricom, ne znajući šta da očekujem. Ono što me je dočekalo bio je jedan potpuno novi svet za koji nisam znala da postoji – neka divna Šveđanka mi je lakirala nokte u zlatne nijanse, a posle sam bila na panelu gde su se dekonstruisali mitovi o „seksualnom radu“. Pored jakih, političkih sadržaja i borbenog naboja u raspravama na panelima, to je bilo mesto solidarnosti i slavljeničke atmosfere. Tu sam prvi put zaplesala revoluciju. Upoznala sam Milicu, koja je tad bila promukla, a ostali koje sam srela, iako su bili iz, za mene, novog sveta, činili su da se osećam kao da ih već poznajem. Jedva sam čekala da sledeće godine bude konkurs za volonterke da bih bila deo festivala. Dve godine kasnije, postala sam saradnica BeFema. Videla sam šta znači feminizam na delu – a to je bilo poverenje, jedan otvoreni prostor, koji je, za razliku od mnogih, bio lišen paternalizovanja i hijerarhije. Jako sam srećna što kad osmišljavamo program, svaki i najmanji deo, trudimo se da ga promislimo iz svake moguće perspektive.\nDatume ne pamtim kako treba, ali susrete da. Mislim da je bilo 2012. godine. Sudarili smo se u eklektičnosti, političnosti, kritičkoj orijentisanosti i zabavi. Ja na prvoj godini poslediplomskih studija, on(e) u svom četvrtom izdanju. Svidelo mi se jer mogu da razgovaram, da pitam, ali i da ćutim. Osećala sam se mladom, ali ravnopravnom. Niko me nije pitao "otkud ti tu" i to je učinilo da znam da sam na pravom mestu. Tada sam se zaljublia u BeFem i tu i ostala kao članica BeFem tima zadužena za medijsku promociju festivala. Akademski se razvijam u oblastima novinarstva i komunikologije na osnovnim, i studijama roda na poslediplomskim studijama. Interesovanja usmeravam na istraživanje jezika, medija i izvedbenih umetnosti. Aktivističku energiju ulažem u borbu protiv nasilja nad ženama. Feministkinjom se osećam i time se dičim.\nDeo BeFem medijskog tima od 2012. godine, prvo volonterski a onda i zvanično. Po struci novinarka i medijska producentkinja a u stvarnom životu community menadžerka u marketinškoj agenciji i nekoliko nevladinih organizacija. Aktivistički angažovana kroz brojne projekte koji razbijaju predrasude i podižu vidljivost marginalizovanih grupa i bore se protiv nasilja. Od svih timova u kojima je bila najviše voli Befemice jer neguju zajedništvo i solidarnost stvarajući prostor podrške kroz aktivni otpor patrijarhatu.\nMoj prvi BeFem otpočinje šetnjom po Beogradu sa Malin, umetnicom iz Švedske, u potrazi za gliterom za njen performans. Jer ničeg previše, osim glitera. BeFem mi je tada, kao i danas, predstavljao prostor gde se susreću različiti feminizmi, sklapaju regionalne, internacionalne saradnje, prijateljstva, a i ljubavi. Prostor za razna slaganja i neslaganja, ali povrh svega dijalog i solidarnost, pa ko kako shvati. Od prvog sastanaka jasno mi je bilo uz koliko ljubavi i truda je festival stvoren, i naravno da sam želela da budem deo izazova da svaki naredni bude bolji od prethodnog. Radovala sam se svakom okupljanju, gde se uz detaljno planiranje programa festivala, diskusije i smeh, provuku i neke naše lične priče koje potvrđuju slična iskustva, ali i različitosti. Sad mi se čini smešna ta trema koju sam imala kada sam prvi put volontirala na BeFem-u, koji me svaki put pomeri i podseti zašto sam 'tu' i nikako ne zaboravi da sam jednog proleća u decembru u KC Gradu iz sveg glasa pevala 'ovaj ruž nije za tebe'.\nProšle godine, 2014 videh negde poziv za volontere BeFem festa, privuklo me je to Fem doduše i Be (šalim se), kako god prijavila sam se i provela dva dana sa skroz super ljudima u projektu koji je mom još ne razvijenom feminističkom mozgu jako prijao. Inače zovem se Tea imam 22 i studiram Film/Digitalne umetnosti na FMKu. Ceo život se bavim nekom vrstom umetnosti, pritom sam, kako do sad vidim, feministkinja, pa sam onda spojila ta dva u jedno, što je dovelo do spajanja mene i već pomenutog fesivala. Ovo nije neki opis mene, ali nikada nisam bila vešta sa pisanjem o sebi tako da je za sada ovo sve što vam mogu ponuditi. E da, volim tetovaže i mačke mnogo!\nKada razmišljam o sebi kao feministkinji, verujem da borba počinje onog trenutka kada sam prvi put osetila nepravdu za sebe i za Drugu/og i pobunila se protiv toga. Mnogo godina kasnije, na jednom seminaru, upoznala sam Jelenu Višnjić i sva euforična, jer konačno imam priliku da svoj feminizam konkretizujem, pitala je u kojoj feminističkoj organizaciji mogu da volontiram. Odgovor je bio: BeFem. Došla sam zbunjena jednog hladnog decembra na BeFem festival na jedan dan. Sledeće zime ostala sam dva, a sad izgleda da ću biti BeFemica zauvek. Na BeFemu sam upoznala divne žene, delila iskustva, emocije i stvarala uspomene, gradila sebe i trudila se da tu energiju prosledim dalje. Inače sam po zvanju dipl. novinarka i ekonomistkinja, u budućnosti izgleda i mast.inž. menadžmenta. U međuvremenu uživam u Novom Sadu i od borbe ne odustajem.\nSanja Dojkić je novinarka, kontent kreatorka i germanistkinja. Završava osnovne studije novinarstva na Fakultetu političkih nauka, a trenutno je i na osnovnim studijama nemačkog jezika, književnosti i kulture na Filološkom fakultetu u Beogradu. Volontira na BeFem festivalu od 2011. godine, a od 2015. zvanično postaje deo BeFem tima. Ima višegodišnje iskustvo u štampanim medijima i media monitoringu a trenutno piše u časopisu Svet kompjutera, za rubriku Internet.


NovaEnergija.net » Prikupljeno 3.525.000 dinara za pomoć glumcima – Više od 200.000 pregleda humanitarnog “Balkanskog špijuna” za jedan dan! Prikupljeno 3.525.000 dinara za pomoć glumcima – Više od 200.000 pregleda humanitarnog “Balkanskog špijuna” za jedan dan! – NovaEnergija.net\nwritten by Ivana Karanović January 11, 2021\nDo sada neviđena postava „Balkanskog špijuna“: Dragan Bjelogrlić (uloga Ilije Čvorovića), Mima Karadžić (Đura), Vesna Trivalić (Danica), Branka Katić (Sonja) i Gordan Kičić (Petar Markov Jakovljević) briljirala je u prvoj zoom predstavi u Evropi, a Zoran Kesić je kao narator doneo još smeha u akciji „Glumci i Mozzart za vas i glumce“. Svi su se odrekli honorara kako bi iznos donacije bio još veći, a Voja Brajović, predsednik Udruženja dramskih umetnika Srbije, najpre je u samo dve reči želeo da opiše svoj utisak: – Bravo i hvala!\nPrikupljeno 3.525.000 dinara za pomoć glumcima – Više od 200.000 pregleda humanitarnog “Balkanskog špijuna” za jedan dan! was last modified: January 11th, 2021 by Ivana Karanović\nbalkanski špijunBranka Katićdragan bjelogrlićGordan Kičićhumanitarna akcijahumanitarna predstavamima karadžićVesna Trivalićvoja brajovićzoran kesić


Seoski protesti u Kini - The New York Review of Books - Peščanik\nSeoski protesti u Kini\nThe New York Review of Books01/01/2012\nTokom prethodne dve nedelje, zapadna štampa se fokusirala na uznemiravajuće priče iz Kine o seriji burnih protesta u Vukanu, ribarskom selu na ekonomski naprednom jugu zemlje. Ta priča je bolno poznata: korumpirani kadrovi prodaju zemlju koja je javno vlasništvo, a seljaci ne dobijaju ništa. Uznemirenost raste i izbijaju protesti. Nesposobne lokalne vlasti prvo pregovaraju, a onda pribegavaju nasilju, u ovom konkretnom slučaju tako što su opkolile grad policijskim snagama u nadi da će se ljudi, izmoreni glađu, pokoriti.\nSudeći po razgovorima sa seljacima, vlasti su prodavale javno zemljište u Vukanu još od ranih devedesetih, međutim, retko ko od lokalnih stanovnika je od toga imao bilo kakav prihod. Ozlojeđenost je kulminirala ove jeseni, kada je poslednja velika parcela zemlje u selu prodata, i to u vreme kada su, zbog rastuće inflacije, mnogi seljaci hteli da uzgajaju useve na toj zemlji. Pobunili su se, isterali vođe partije iz grada, i odabrali nekolicinu predstavnika koji će pregovarati u njihovo ime. Zahtevali su da se preispita proces prodaje sporne zemlje i da se vlast smeni. Policija je, navodno, nakon toga kindapovala pet vođa pobune i jednog od njih pretukla na smrt, što je raspalilo nedavne proteste koji su privukli pažnju svetske javnosti. Ostalih četvoro ostali su pod policijskim nadzorom. Desetine stranih reportera sjatilo se u Vukan, kako bi medijski prenosili tok nereda i pregovora između seljaka i predstavnika vlasti. Neredi su prekinuti u sredu, nakon što je vlast napravila neke ustupke i seljaci se složili da odu kući.\nŠta da mislimo o svemu ovome? Preovlađujući utisak u zapadnim izveštajima je da u Kini stvari izmiču kontroli, da centar ne drži konce u rukama i da komunistička partija ne može da izdrži pritisak. U Kini se održi na desetine hiljada sličnih protesta svake godine. Ne postoje precizne brojke, ali zvanični podaci pokazuju drastičan porast „masovnih incidenata“ u prethodnoj deceniji – od svega nekoliko hiljada do, po nekim tvrdnjama, čak 80.000. Naša pretpostavka je automatska: protesti su znak nestabilnosti, ergo, stabilnost Kine oličene u vlasti jedne partije se urušava.\nPa ipak, to nije sasvim nužno tako. Ako je vlada toliko zabrinuta zbog protesta, zašto uopšte daje uvid u njihovu statistiku? Zapravo, posmatrači izveštavaju da se ogromna većina ovih nereda reši na miran način – vlada pošalje tim koji izvidi situaciju, podeli se malo novca tu i tamo (zaostale plate ili neisplaćene penzije), a često se i uhapse predstavnici lokalne vlasti. Protesti se obično brzo završe, i to često bez nasilja, kada se određena pitanja reše. I malo je protesta sa širim zahtevima.\nU slučaju sela Vukan, vlada se nije mnogo trudila da cenzuriše vesti. Iako glavne novine ne izveštavaju o incidentu, jedan od najznačajnijih kineskih časopisa upravo je objavio analitički tekst o tome. Čak su i stalno nadzirani kineski mikroblogovi prepuni analiza protesta u Vukanu. Strana štampa često prikazuje mikroblogove kao deo medija koji je van kontrole vlasti – delom zato što se pretpostavlja da je „internet nemoguće kontrolisati“. Međutim, internetom u Kini se vešto manipuliše. Tekstovi ili postovi koji se ne dopadaju vlasti se brzo brišu, jer ih armije cenzora love po internetu, a postoje i precizni softveri koji blokiraju sajtove i postove koji sadrže određene reči (kao što je „Vukan“). Iako najnapredniji poklonici interneta pronalaze kreativne načine da zaobiđu ove prepreke, ogromna većina ljudi u Kini pristupa samo onim internet stranicama koje je vlada proverila. Stoga blogovi o Vukanu nisu znak da tehnologija podriva kontrolu vlasti; naprotiv, vlada ih toleriše, iako ih ne podržava.\nIdeja je da se dozvoli ljudima koje rukovodstvo ne smatra ozbiljnom pretnjom da pišu o protestima i objavljuju korisne analize koje ne predstavljaju pretnju za jednopartijsku vlast. Tako imamo uvid u postojani tok razumnih izveštaja i analiza koje su sačinili ljudi kao što je Ju Đianrong, istraživač Kineske akademije društvenih nauka, koji je stručnjak za nemire u ruralnim sredinama. U postovima u poslednjih deset dana na najpopularnijem mikroblogu Sina Weibo, Ju je problem predstavio kao konflikt između želje zvaničnika za stabilnošću po svaku cenu – zbog čega su angažovane agresivne policijske snage u Vukanu – i želje lokalnih stanovnika da zaštite svoja prava. On tvrdi da je naglasak na ekonomskom rastu u poslednje dve decenije doveo do formiranja elite (u ovom slučaju, to su veliki građevinski investitori) koja zloupotrebljava siromašnije članove društva.\nAko vam ovo zvuči kao radikalna, surova analiza situacije u Kini, grešite. Juov blog prati 1,3 miliona ljudi. Otvorene diskusije o socijalnom raslojavanju društva i lokalnoj korupciji su standardne teme u akademskim časopisima, čak i u popularnijim medijima. O takvim temama se ređe diskutuje u široko popularnoj štampi ili na televiziji, ali partija se uvek najviše trudila da drži u šaci medije koji imaju najmasovniju publiku. Tako da je činjenica da Vukan nije na prvoj strani nacionalnih novina, ali da se o njemu otvoreno diskutuje na manje popularnim – ali ipak široko dostupnim – forumima, bila predvidiva.\nOvo bi trebalo da nas navede da se zapitamo zašto vlada uopšte dozvoljava diskusije o ovim pitanjima. Kineske tehnokrate nisu od juče. Znaju da su ovo ozbiljni problemi i žele da ih reše. To je razlog zašto se partija ne suprotstavlja u potpunosti zahtevima za većim pravima. Kada sam čitao o seoskim nemirima u Kini pre jedne decenije, iznenadilo me je to što su seljaci saznali da plaćaju suviše visoke poreze upravo gledajući vesti na televiziji. Svesne toga da lokalne vlasti naplaćuju previsoke poreze i izazivaju nerede, vlasti u Pekingu su objavile nove poreze, tako da ljudi znaju da divljačko oporezivanje nije politika vlade. Neki lokalci su se bunili, drugi su podnosili zajedničke tužbe, ali je na kraju porez smanjen (a zatim i potpuno ukinut). Ovo se nije desilo uprkos naporima centralne vlasti, nego baš zbog njih. Rezultat toga je da su seoski protesti u Kini tokom devedesetih bili česta pojava, dok su sada mnogo ređi. Akademska kvalifikacija toga je: „prilagodljivi autoritarizam“. Kako je napisao Piter L. Lorencen sa univerziteta Berkli u Kaliforniji, vlasti shvataju ove proteste kao sredstvo za procenu nivoa nezadovoljstva u narodu. Manji protesti funkcionišu kao mehanizam koji daje povratne informacije vladi jedne države bez građanskog društva i izbora. Umesto nagoveštaja promene režima, Lorencen tvrdi da, barem u Kini, protesti mogu da održavaju režim.\nIzgleda da poslednji događaji u Vukanu potvrđuju ovu pretpostavku. Nakon razgovora između seljaka i gradskih vlasti koji su prošli bez rezultata, mnogo moćnija pokrajinska vlada poslala je svoj pregovarački tim. Tim je vodio zvaničnik blizak guverneru, Vang Jang, po mnogima glavni kandidat za Stalni komitet Politbiroa Komunističke partije. Ovaj organ vlasti sa malim brojem članova (obično ih nema više od deset) aktivno upravlja Kinom i dobiće nove članove sledećeg oktobra. Izgleda da su seljaci odustali od jednog broja zahteva, dok su preostali ispunjeni. Ubrzo nakon sastanka, protesti su prestali.\nIako se čini da se ovaj put država vešto izborila sa protestima u Vukanu, ona ne dozvoljava da razgovor o njima ode predaleko. Dozvoljeno je reći da su lokalni zvaničnici korumpirani i da je ovaj konkretan posao sa nekretninama bio problematičan. Ali nije prihvatljivo da se demonstranti međusobno povezuju u nacionalnu mrežu. I svakako nije prihvatljivo kritikovati prave korene problema u Vukanu, kao što je nedostatak mehanizama koji bi ograničavali vlast, što i dozvoljava lokalnim zvaničnicima da decenijama vladaju poput vojnih diktatora, sve dok ne dođe do eksplozije među lokalnim stanovništvom. Fundamentalna, strukturna pitanja, još uvek su tabu.\nIako je ova taktika trenutno uspešna, njena dugoročna efikasnost nije zagarantovana. Kinezi postaju bogatiji i bolje obrazovani, pa zahtevaju i više kontrole nad svojim životima. U zrelijem političkom sistemu, građansko društvo – štampa, sudovi, nevladine organizacije, udruženja građana – moglo bi pomoći u situacijama kao što su seoski protesti, pre nego što se ukaže potreba za direktnom intervencijom nekog moćnog političara.\nNije slučajnost ni da su protesti u Vukanu bili podstaknuti jednim drugim, rastućim problemom u Kini: ekonomskim izazovima sa kojima se ova zemlja suočava. Tržište nekretnina koje je bilo u ekspanziji sada pokazuje negativan trend, inflacija uporno raste, dok se izvoz suočava sa konkurencijom. Sve to samo može da doprinese rastu tenzija u društvu, primoravajući lidere da lično sve češće zapušavaju rupe koje se pojavljuju u političkom sistemu. Ali ako uzmemo u obzir elan drevne kineske birokratije, ne bi se reklo da postoji rizik po sam sistem, osim ukoliko ne bi došlo do nekog daleko ozbiljnijeg događaja koji bi mogao preokrenuti stvar. U međuvremenu, možda bi naravoučenije događaja u Vukanu bilo da je vođstvo ove zemlje svakako sposobno da održava sistem u životu mnogo duže nego što bi zapadnjaci ikada pomislili.\nIan Johnson, The New York Review of Books, 22.12.2012.


Damir Mašić imenovan za Političkog direktora SDP BiH - informativa.ba\nVijesti Damir Mašić imenovan za Političkog direktora SDP BiH\nDamir Mašić imenovan za Političkog direktora SDP BiH\nPredsjedništvo Socijaldemokratske partije Bosne i Hercegovine imenovalo je na jučerašnjoj sjednici Damira Mašića za Političkog direktora Socijaldemokratske partije BiH.\nJedan od osnovnih zadataka Političkog direktora unutar SDP BiH jeste koordiniranje rada poslaničkih klubova na svim nivoima, s ciljem njihovog što efikasnijeg djelovanja i provođenja inicijativa i javnih politika SDP-a, kao i sinhroniziranje djelovanja interesnih oblika SDP-a i svih radnih grupa Predsjedništva.\nNa ovaj način Predsjedništvo SDP BiH želi ojačati unutarstranačku komunikaciju i političko djelovanje, kao i usklađivanje rada izabranih predstavnika partije, kako bi SDP u narednom periodu kao lider opozicije postao istinska alternativa trenutnoj vlasti uspostavljenoj primarno na principima etničke podjele BiH i svih njenih resursa.\nMašić je dugogodišnji član Predsjedništva i Glavnog odbora SDP BiH. Na posljednjim opštim izborima izabran je u Predstavnički dom Parlamenta FBiH. U svojoj političkoj karijeri obnašao je i funkciju federalnog ministra obrazovanja i nauke, a bio je i najmlađi poslanik Parlamentarne skupštine BiH.\nOznake: #SDP BiH #DamirMašić #direktor


Floris Ladolez 0,2g | MaxShop\nPočetna Bašta i dvorište Semena Floris Ladolez 0,2g\nFloris Ladolez 0,2g\nLadolež je višegodišnja puzavica, visine do 3m. Karakteristični cvetovi trbušastog oblika, plave, crvene i bele boje, smešteni su na dugim drškama. Koren ove biljke je razgranat, listovi su trouglasti - pri čemu su pri vrhu ušiljeni, a na osnovi streličasti. Stabljika ladoleža može da se obavija oko ograda, drugih biljaka ili nekih potpora, a može da prekriva i zidove terasa i balkona. Ladolež cveta od juna do septembra meseca.\nŠifra proizvoda: SCP56168\nSorta: Ukrasni ladolež\nVrsta proizvoda: Ladolež\nBoja proizvoda: Crvena, Plava, Bela\nOptimalan rok setve: April\nRazmak u redu: 20 cm\nVreme cvetanja: Od juna do septemba\nVisina stabla: do 3 m\nKamilica seme 1118 Semenarna\nFloris Origano 0,3g\nFloris Persun Domaci Liscar 2g


Troicki bez borbe otišao u polufinale turnira u Sidneju - Sport Vesti - Aktuelno|net\nTroicki bez borbe otišao u polufinale turnira u Sidneju\nSrpski teniser Viktor Troicki plasirao se u polufinale turnira u Sidneju, nakon što mu je Nemac Filip Kolšrajber predao meč zbog povrede\nTroicki bez borbe do polufinala u Sidneju\nViktor bez odigranog poena izborio plasman u polufinale takmičenja u Australiji. Za finale sa Žilom Milerom.\nATP SIDNEJ: Troicki bez borbe u polufinalu\nViktor Troicki nalazi se na dobrom putu da odbrani titulu u Sidneju, nakon što je stigao do polufinala ovog turnira. Doduše, verovatno ne na način na koji je želeo, pošto je Filip Kolšrajber predao meč zbog povrede, ali to svakako ne umanjuje više nego dobar rezulat srpskog tenisera. U borbi za finale Troickog čeka Žil …\nViktor bez odigranog poena izborio plasman u polufinale takmičenja u Australiji. Za finale sa Žilom Milerom\nTroicki odšetao do polufinala\nSrpski teniser bez udarene loptice među četiri najbolja u Sidneju\nSIDNEJ Nemac se predao, Troicki u polufinalu\nPut ka odbrani titule je otvoren! Viktor Troicki se bez borbe plasirao u polufinale ATP turnira u Sidneju pošto je Filip Kolšrajber predao meč zbog povrede,\nNemac predao, Troicki u polufinalu Sidneja\nViktor Troicki plasirao se u polufinale ATP turnira u Sidneju bez borbe. Troicki će u borbi za novo finale Sidneja igrati protiv Žila Milera iz Luksemburga, koji je uz 17 as udaraca savladao Urugvajca Pabla Kuevasa 7:6, 6:4.\nTroicki u polufinalu Sidneja, Tipsarević u polufinalu Bangkoka\nViktor Troicki se plasirao u polufinale ATP turnira u Sidneju pošto mu je Nemac Filip Kolšrajber, zbog povrede leđa predao meč bez borbe.\nSidnej: Troicki u polufinalu bez borbe\nSrpski teniser Viktor Troicki plasirao se u polufinale turnira u Sidneju, nakon što mu je Nemac Filip Kolšrajber predao meč zbog povrede.\nTroicki preko Kolšrajbera do polufinala!\nTroicki u polufinalu turnira u Sidneju\nTroicki u polufinalu Sidneja\nViktor Troicki plasirao se u polufinale turnira u Sidneju jer mu je Nemac Filip Kolšajber predao meč četvrtfinala. Troicki brani titulu osvojenu prošle godine u Sidneju i u polufinalu će se sresti sa Žilom Milerom iz Luksenburga koji je 34. igrač na ATP listi.\nSidnej: Troicki bez borbe otišao u polufinale\nTroicki, koji brani titulu u Sidneju, u borbi za novo finale sastaje se sa Žilom Milerom iz Luksemburga. Njih dvojica su do sada jednom igrali, upravo u Sidneju pre dve godine, kada je u polufinalu slavio Troicki 6:2, 6:4. U drugom polufinalu turnira, čiji je fond 437.380 dolara, sastaju se Rus Andrej Kuznjecov i bolji iz meča Dominik Tim (Austrija) - Danijel Evans (Velika Britanija).\nTroicki već u polufinalu!\nViktor Troicki grabi ka drugom uzastopnom finalu na turniru u Sidneju, gde je prošle godine osvojio i titulu. On se jutros po našem vremenu plasirao u polufinale, ali bez borbe, pošto mu je Nemac Filip Kolšajber predao meč. Zanimljivo je da će mu rival u polufinalu biti Luksemburžanin Žil Miler sa kojim se i prošle godine sastao u polufinalu. Tada ga je savladao sa 6:2, 6:4, pa se nadamo reprizi... Treći polufinalista je Rus Andrej Kuznjecov koji čeka boljeg iz susreta Dominik Tim (Austrija) - Danijel Evans (Velika Britanija).\nTURNIR U SIDNEJU! Troicki bez borbe otišao u polufinale!\nSrpski teniser Viktor Troicki plasirao se u polufinale turnira u Sidneju, nakon što mu je Nemac


Hotel Sorra Daurada Splash Malgrat de Mar Kosta Brava\nLetovanje 2022 / Španija / Kosta Brava / Malgrat de Mar\nHotel Sorra Daurada Splash Malgrat de Mar Kosta Brava se nalazi na oko 50 metara udaljenosti od plaže (prelazi se pruga), u mirnom delu letovališta Malgrat de Mar na oko 200m od centra. U neposrednoj blizini smeštaja nalaze se svi potrebni turistički sadržaji. Stanica voza se nalazi na oko 200 metara od hotela, kojim se za oko 1h može stići do Barselone. Usluga je polupansion ili pun pansion.\nrecepcija, wifi internet, bazen, restoran, bar, TV sala, animacija.\nkupatilo, klima-uredjaj, SAT-TV, sef (uz doplatu), frižider (uz doplatu), balkon sa garniturom za sedenje.\nStandardne sobe: kupatilo, klima uređaj, SAT TV, sef i frižider (na upit uz doplatu), balkon.\nMALGRAT DE MAR 2022\nMalgrat de Mar 2022 / Letovanje Kosta Brava 2022\nMalgrat de Mar 2022 - je odličan izbor za sve kojima su potrebani relaksacija i odmor na prelepim peščanim plažama, i one koji vole provod u mirnijim varijantama. Mirno more je idealno za ljubitelje plivanja i vodenih sportova. Malgrat de Mar nudi široku lepezu različitih sadržaja kojima ćete svoj odmor učiniti aktivnijim, pa tako možete iznajmiti čamac, skijati na vodi, roniti, jedriti, ali i pecati. Pored zabave na vodi, tu su i tenis, odbojka na plaži ili jahanje konja. Najveći adut predstavljaju svakako plaže, koje privlače mnogobrojne turiste koji dolaze na odmor, porodično. Letovalište je povezano dugim šetalištem sa Santa Suzanom, susednim gradićem. Duž cele obale nalazi se bezbroj restorana i barova, koji će Vam ponudi ono najbolje od Španije, autentične gastronomske specijalitete i najbolje špansko vino uz dobro poznate taktove flamenka. Od Barselone Malgrat de Mar je udaljen je oko 50 km, a vožnja obalom do Barselone predstavlja pravi doživljaj u trajanju od oko jednog sata.


Best Buy Award 2016/2017 | Domprojekt Zagreb\nZaista, po treći put Domprojekt uspješno pobjeđuje direktnu konkurenciju i suvereno dominira u području montažne gradnje u regiji.\nNjegujemo izvrsnost u svim fazama projekta, kako bi naš proizvod bio najbolji u svojoj klasi. Pratimo sve trendove u razvoju novih materijala, konstruktivnih elemenata, spojnih sredstava, propisa za projektiranje i kontinuirano unaprjeđujemo naš proizvod. Ponosni smo što građevinska struka prepoznaje Domprojektovu izvrsnost, te nas niz godina nagrađuje ovom prestižnom nagradom.\nSvakom projektu se pristupa potpuno individualno, kroz komunikaciju s klijentima dolazimo do optimalnih projektnih rješenja, odabira najpovoljnijeg sistema gradnje za određeno područje, a podrška koju pružamo prilikom projektiranja, gradnje i eksploatacije naših objekata čini proces izgradnje doma jednostavnim za sve generacije.\n3D-CAD/CAM proces, state- of-the-art tehnologija obrade konstruktivnih elemenata, prednosti koje pruža montažna gradnja drvom, vrhunski stručnjaci u procesu projektiranja, pripreme, proizvodnje i montaže čine Domprojekt idealnim partnerom za izgradnju vašeg doma. Posjetite nas i provjerite zašto smo regionalni lider u gradnji montažnih kuća.\nDomprojekt, vaš Best Buy :)


Reagovanje u BiH na odluku MSP-a / Bosna i Hercegovina / zone / home page - Osservatorio Balcani e Caucaso Transeuropa\nBiH vs. Srbija: Međunarodni sud pravde u Hagu odbio zahtjev za reviziju presude 14.03.2017.\nProglašenje nezavisnosti Kosova u februaru 2008. godine donijelo je i onako kompleksnoj političkoj sceni u Bosni i Hercegovini nove probleme i strepnje da će prije ili kasnije isti potez učiniti i manji bosanskohercegovački entitet, Republika Srpska, u kojoj živi većina srpskog stanovništva u BiH.\nTadašnji međunarodni zvaničnici u Bosni i Hercegovini potrudili su se objasniti lokalnim političarima da Kosovo nema previše veze sa Bosnom i Hercegoviniom te da se paralele ne mogu i ne smiju povlačiti. Političari iz reda bošnjačkog i hrvatskog naroda dijelili su njihovo mišnjelje dok su političari iz Republike Srpske kategorično odbijali priznanje nezavisnosti Kosova i tvrdili da paralele ipak postoje.\nDanas, nakon presude Međunarodnog suda pravde u Hagu i tvrdnje Suda da proglašenjem nezavisnosti Kosova nije prekršeno međunarodno pravo, čini se da suverenitet Kosova dobiva na svojoj legalnosti.\nKako na to gledaju političari u Bosni i Hercegovini te da li će ova presuda imati ikakve implikacije na buduće odnose u BiH još jedno je od pitanja oko kojeg se u potpunosti ne mogu složiti političari u BiH.\nAmir Zukić, generalni sekretar Stranke demokratske akcije, sa većinom glasova iz reda bošnjačkog naroda, kategorički odbija bilo kakvu mogućnost da ova odluka ohrabri separatističke pokrete u RS. On smatra da je odluka Suda zapravo očekivana nakon godina terora i kršenja ljudskih prava kosovskih Albanaca od strane vlasti u Beogradu. Za Osservatorio Balcani e Caucaso tvrdi: “Ja ne mislim da će ova odluka imati ikakav uticaj na odnose u BiH, Republici Srpskoj je puno bolje u BiH nego u Srbiji jer bi u Srbiji uvijek bila periferija a u BiH Srbi su konstutitivan narod koji odlučuje o svim relevantnim pitanjima za državu“.\nOn također smatra da u Republici Srpskoj postoje separatističke snage koje mogu biti ohrabrene ovakvom odlukom ali bilo kakva aktivnost u tom pravcu imat će nesagledive posljedice po one koji je iniciraju.\nIz Hrvatske demokratske zajednice smatraju da je pozicija HDZ BiH jasna po ovom pitanju.\n“Pozicija HDZ BiH je jasna, Bosna i Hercegovina je međunarodno priznata država i bilo kakvo licitiranje sa njenom suverenošću nema političku ozbiljnost. Izjave koje idu u tom smijeru samo služe kao izborni marketing a u BiH izbori su svake dvije godine što lokalni što opći. Ovakve izjave nisu vrijedne spomena jer Bosna i Hercegovina ima pametnijih stvari kojim se treba baviti od pitanja Kosova“ tvrdi Mišo Relota glasnogovornik ove najveće hrvatske stranke u BiH.\nSa druge strane političari iz Republike Srpske,među kojima i Slavko Jovičić zastupnik u Parlamentarnoj skupštini BiH iz Saveza nezavisnih socijaldemokrata, misli da će ova odluka Suda imati nesagledive posljedice po budćnost svih separatističkih pokreta u svijetu.\nJovičić je poslanik najveće stranke iz Republike Srpske i njegovo je mišljenje da treba biti iskren i priznati da većina srpskog naroda u BiH želi vidjeti RS kao nezavisnu.\n„Većina Srba bi željela vidjeti nezavisnu Republiku Srpsku ali su svi svjesni da je ovdje dosta bilo stradanja i avantura” tvrdi Jovičić.\nUpravo poučeni takvim iskustvima Jovičić tvrdi da u ovom trenutku mogućnost ocjepljenja RS iz BiH ne postoji jer više niko ne želi agonije i žrtve ali tvrdi da predstavnici srpskog naroda u institucijama BiH nikada neće priznati nezavisnost Kosova.\nPosmatrano iz šire perspektive,prema riječima Jovičića, ova odluka će ohrabriti sve separatističke pokrete kako u Evropi tako i u svijetu.\n“Ne čudi što španski sudija nije glasao za ovu odluku jer se ova država godinama bori protiv vlastitih separatističkih pokreta” tvrdi Jovičić.\nIpak prema njegovom mišljenju ako bi u budućnosti ova odluka pospiješila brojne svijetske separatističke pokrete sasvim sigurno ni BiH ne bi ostala imuna na njih ali u ovom trenutku to nije slučaj.\nBosna i Hercegovina nije priznala nezavisnost Kosova i još uvijek ne postoji saglasnost oko ove odluke.


UPSEKO | Šta su dnevne evidencije otpada o proizvođaču otpada - DEO1 i godišnji izveštaji otpada o proizvođaču otpada - GIO1 i ko je u obavezi da ih popunjava?\nŠta su dnevne evidencije otpada o proizvođaču otpada - DEO1 i godišnji izveštaji otpada o proizvođaču otpada - GIO1 i ko je u obavezi da ih popunjava?\nDnevne evidencije otpada o prozvođaču otpada DEO1 i godišnji izveštaji otpada GIO1 su obaveza svih koji prilikom obavljanja svoje delatnosti/poslovanja generišu otpad bilo koje vrste i predaju ga ovlašćenim preuzimačima, uz odgovarajući dokument o kretanju (opasnog) otpada.\nObjavljeno: 6.2.2017. 14:11:26\nŠta to, u stvarnom životu, znači?\nProizvodnja (generisanje) otpada\nBavite se svojim poslom.\nKomunicirate sa klijentima, dobavljačima, knjigovođama i državnim organima i trudite se da rešavate sve probleme i izazove koji stoje pred vama.. i onda vam neko traži da vodite računa o otpadu, da ga predate nekome ko ima dozvolu i da, uz sve to, vodite i evidencije o otpadu!\nBez obzira da li je u pitanju lokalna piljarnica, salon lepote, kancelarija sa računarima ili pogon za proizvodnju čeličnih delova, vi tokom svoje delatnosti generišete neku vrstu otpada. Najčešće je to papir od štampanja, istrošeni toner kertridž, baterija od daljinskog upravljača, pokvareni deo računarske opreme, kartonska ili plastična ambalaža ili nešto na bazi metala - kablovi, razni metalni delovi, ostaci od prerade.. Šta god da je, Vaše obaveze su iste za sve.\nNa domaćem internetu postoji nekoliko veoma dobrih tekstova o tome šta treba da uradite sa otpadima koje generišete, kako da ih identifikujete i razdvojite i kako i kome treba da ih predate. Da se ne bismo ponavljali, za potrebe ovog bloga ću pretpostaviti da svako od Vas razdvaja otpad koji generiše po vrsti i predaje kompanijama koje imaju dozvolu za sakupljanje, tj. da postupate u skladu sa pozitivnim propisima Republike Srbije.\nPrvo je potrebno da generisani otpad razdvojite u skladu sa budućim tretmanom i katalogom otpada, tj. da odvojite jednu vrstu otpada od drugog i da sve količine koje generišete evidentirate na propisanom obrascu dnevne evidencije o otpadu prozivođača otpada - DEO1, za svaku vrstu otpada posebno.\nTo Vam je zakonska obaveza.\nPre nego što detaljno prikažemo ovaj obrazac i pokažemo kako se popunjava, pogledajmo šta su vam još obaveze, drugim rečima koja dokumenta morate da imate.\nPredaja otpada i dokument o kretanju (opasnog) otpada\nKada ste otpad razdvojili po vrstama, propisno upakovali ili samo poželeli da to ispravno uradite, naći ćete na internetu neku od kompanija koje ga preuzimaju, poseduju odgovarajuće dozvole i dogovoriti se sa njima oko uslova predaje (ukupna i mesečna količina, cena, termini preuzimanja, pakovanje, utovar itd.).\nKada se dogovorite oko svih uslova, potrebno je da napravite dokument o kretanju otpada, popunite ga svim relevantnim podacima o vrsti otpada, karakterizaiciji, klasifikaciji, načinu pakovanja, izveštaju o ispitivanju otpada, operacijama postupanja, preuzimaču i primaocu, njihovim dozvolama i odgovornim licima za upravljanje otpadom.\nFotografija: 123RF stock\nDetalje o dokumentu o kretanju (opasnog) otpada ćemo dati u posebnom blogu. Za sada je bitno da znate da on postoji i da je Vaša obaveza da ga kreirate i predate uz otpad svaki put kada ga predajete, a obaveza preuzimača i primaoca je da ga ispune svojim podacima, overe u ogovarajućim poljima i vrate vam jedan overen primerak, što je dokaz da ste ispravno postupili sa otpadom.\nU Srbiji je praksa da preuzimač za Vas kreira i dostavi dokument o kretanju (opasnog) otpada sa svim potrebnim podacima, s obzirom na to da malo proizvođača otpada razume svoje obaveze i zna koje tačno podatke treba da unese u dokument. Vi možete i trebalo bi da se u potpunosti oslonite na podatke koje vam preuzimač i primalac dostavljaju.\nSve količine otpada koje predate preuzimaču takođe treba da evidnetirate na pomenutom obrascu dnevne evidencije otpada DEO1.\nDEO 1 - Dnevna evidencija o otpadu proizvođača otpada\nObrazac dnevne evidencije otpada o proizvođaču otpada - DEO 1 popunjavate dnevno na zakonom propisanom obrascu, obično u Eksel tabeli, za svaku vrstu otpada koju generišete posebno.\nFotografija: obrazac DEO1\nTabele su napravljene tako da pokrivaju jedan kalendarski mesec. Da biste prikupili podatke za godinu dana rada, što je bitno za dostavljanje godišnjeg izveštaja o otpadu proizvođača otpada - GIO1, treba da za svaku vrstu otpada imate po jedan Eskel fajl sa 12 posebnih stranica.\nOve evidencije se čuvaju na računaru i dostavljaju se na zahtev inspekcijskih organa.\nVideli smo ranije da je potrebno popuniti ovaj obrazac svaki put kada generišete neki otpad i svaki put kada predate neki otpad. Pogledajmo kako to izgleda u praksi.\nKako izgleda popunjavanje obrasca o otpadu DEO1 u praksi?\nBavite se svojim poslom. Fokusirani ste na izazove koji stoje pred vama, a morate da vodite evidencije o otpadu!\nU kancelariji imate stolice, stolove, na njima računare i štampače. Komunicirate fiksnim i mobilnim telefonima, štampate dokumenta za sastanke, ponude klijentima, cenovnike na papir i radite sve što će vam omogućiti da ostvarite profit. Sve pomenuto vam postaje otpad - papir od štampe se iskoristi i baci, uređaji se kvare, nameštaj se otpisuje.\nImate skladište, zaprimate robu, prepakujete robu, prodajete robu. Stvarate ambalažni otpad - karton, foliju, palete. Roba se kvari, lomi i postaje dodatni otpad.\nBavite se proizvodnjom. Kupujete sirovine, proizvodite proizvod, pakujete ga i prodajete. Stvarate ambalažni otpad, stvarate ostatke i otpatke iz proizvodnje, stvarate škart.\nČime god da se bavite, bilo to ovde navedeno ili ne, koji god otpad da generišete, morate da vodite evidencije na pomenutim obrascima.\nRecimo da proizvodite 10 vrsta otpada.\nGenerišete određenu količinu jedne vrste otpada, na primer ambalažne folije (15 01 02). Izmerite, odnesete na mesto za skladištenje otpada. Otvorite Eksel fajl sa praznim obrascem evidencije o otpadu proizvođača otpada DEO1 i popunite zaglavlje podacima za tu vrstu otpada. Evidentirate proizvedenu količinu u tabeli.\nGenerišete drugu vrstu otpada, na primer otpadni papir od štampanja (20 01 01) jer, recimo, odbacujete arhivu koju više ne morate da čuvate. Izmerite, odnesete na mesto za skladištene otpada. Otvorite postojeći ili kreirate novi Eksel fajl, popunite zaglavlje podacima za tu vrstu otpada. Evidentirate proizvedenu količinu u tabeli.\nGenerišete treću, četvrtu, ... desetu i svaki put ponovite proces. Sad imate 10 fajlova za 10 vrsta otpada sa po jednom tabelom obrasca o evidenciji otpada DEO1 za tekući mesec.\nPonovo generišete prvu vrstu otpada. Otvorite postojeću tabelu sa obrascem evidencije o otpadu DEO1 i evidentirate količinu. Pozovete preuzimača da ga preuzme, on vam pošalje dokument o kretanju otpada, vi ga oštampate, predate mu otpad i dokumenta i evidentirate predatu količinu na obrascu u tabeli u Ekselu.\nPočne novi mesec, generišete ili predate novu količinu. Otvorite postojeći eksel, napravite novu stranicu (sheet) na osnovu postojećeg. Na svakoj stranici za novi mesec je potrebno da unesete podatke u zaglavlje, prepišete stanje u skladištu sa kraja prošlog meseca, unesete formule za računanje, unesete prozvedene ili predate količine i jako vodite računa da ne dođe do greške.\nGIO 1 - Godišnji izveštaj o otpadu proizvođača otpada\nNa početku svake kalendarske godine, a najkasnije do 31. marta, morate da dostavite godišnji izveštaj o otpadu proizvođača otpada za prethodnu kalendarsku godinu na obrascu GIO1.\nObrazac GIO 1 se popunjava jednom godišnje kroz informacioni sistem nacionalnog registra izvora zagađenja - NRIZ i dodatno podnosi Agenciji na formularima koji se štampanju iz informacionog sistema NRIZ.\nU eksel tabelama koje ste cele godine popunjavali kroz dnevne evidencije o otpadu proizvođača otpada DEO1, u 12 zasebnih stranica, imate podatke o količinama generisanog i predatog otpada tokom čitave kalendarske godine.


Svečana akademija Univerziteta u Tuzli: Promovisano 7 zlatnih studenata i izabrano 18 redovnih profesora – TuzlaInfo.ba\nSvečana akademija Univerziteta u Tuzli: Promovisano 7 zlatnih studenata i izabrano 18 redovnih profesora\n12/11/2014 | 11:24\nU prepunom amfiteatru II Filozofskog fakulteta, Univerzitet u Tuzli, u utorak, 11. novembra Svečanom akademijom obilježio je 38 godina postojanja i rada.\nTom prilikom su promovirani najbolji studenti, dobitnici “Zlatne plakete Univerziteta u Tuzli”, te su uručena posebna priznanja Univerziteta profesorima koji su u protekloj godini izabrani u trajno zvanje redovni profesor.\nSvečanosti su prisustvovali brojni gosti iz akademskog, diplomatskog, privrednog, javnog i političkog života iz Bosne i Hercegovine i inozemstva.\nU svom obraćanju rektor Halilović je istakao da je Univerzitet nastao na klasičnoj matrici – kao regionalni univerzitet koji je bio oslonjen na lokalnu privredu i lokalne potrebe. Na početku svoga djelovanja, bio je to uglavnom tehnički univerzitet, a danas Univerzitet u Tuzli ima više od 16 hiljada studenata koji studiraju na 12 fakulteta i Akademiji dramskih umjetnosti. Nastava se odvija na 47 studijskih programa prvog i pedeset programa drugog ciklusa studija.\nNa svečanoj akademiji promovirano je sedam studenata dobitnika „Zlatne plakete“, te su uručena priznanja Univerziteta u Tuzli za 18 profesora koji su u protekloj godini imenovani u trajno zvanje redovni profesor. Uz posebno priznanje, zlatnim studentima pripada i novčana nagrada – školarina za naredni ciklus studija.\nZlatnu plaketu Student generacije su dobili:\n1. JELENA LOVRIĆ Ekonomski fakultet, smjer Finansije, bankarstvo i osiguranje, prosječna ocjena 9,90.\n2. AJLA MEHINOVIĆ Fakultet elektrotehnike, odsjek Energetska elektrotehnika, prosječna ocjena 9,85.\n3. MIRNA ALIBEGOVIĆ Pravni fakultet, prosječna ocjena 9,82.\n4. SABIR MUMINOVIĆ Filozofski fakultet, odsjek Bosanski jezik i književnost, prosječna ocjena 9,79.\n5. LEJLA SOFTIĆ Fakultet za tjelesni odgoj i sport, prosječna ocjena 9,63.\n6. VAHIDA MURATBEGOVIĆ Rudarsko-geološko-građevinski fakultet, odsjek Sigurnost i pomoć, prosječna ocjena 9,54.\n7. AMILA BRKIĆ Medicinski fakultet, prosječna ocjena 9,52.\nU zvanje redovnog profesora Univerziteta u Tuzli u protekloj godini izabrani su:\n1. MEHMED NURKANOVIĆ – Prirodno matematički fakultet, uža naučna oblast Teorijska matematika.\n2. SUADA KAPIDŽIĆ-DURAKOVIĆ – Medicinski fakultet, nastavni predmet Fizijatrija i rehabilitacija.\n3. ŠEFIK HASUKIĆ – Medicinski fakultet, nastavni predmet Hirurgija.\n4. MUHAREM KLAPIĆ – Ekonomski fakultet, uža naučna oblast Ekonomska teorija i politika.\n5. SENAD FAZLOVIĆ – Ekonomski fakultet, uža naučna oblast Kvantitativna Ekonomija.\n6. SEAD OMERHODŽIĆ – Ekonomski fakultet, uža naučna oblast Finansije i finansijska politika.\n7. BAHRIJA UMIHANIĆ – Ekonomski fakultet, uža naučna oblast Menadžment i upravljanje.\n8. DENIJAL SPREČIĆ – Mašinski fakultet, uža naučna oblast Mašinski elementi i mehanizmi.\n9. SUAD HALILČEVIĆ – Fakultet elektrotehnike, uža naučna oblast Teorija mreža i sistema\n10. BEHIJA ĆIŠIĆ – Filozofski fakultet, uža naučana oblast Socijalna politika, zaštita,sigurnost, rehabilitacija i menadžment.\n11. DŽEVDET SMAJLOVIĆ – Medicinski fakultet, nastavni predmet Neurologija\n12. ALIJA BIBEROVIĆ – Fakultet za tjelesni odgoj i sport, uža naučna oblast Teoretsko-metodične osnove sporta.\n13. ZENAN ŠEHIĆ – Fakultet elektrotehnike, uža naučna oblast Automatika.\n14. JASMIN DELIĆ – Medicinski fakultet, nastavni predmet Anatomija i Neuroanatomija\n15. EDIN DELIĆ – Rudarsko-geološko-građevinski fakultet, uža naučna oblast Geoenergetika, geotermomehanika i geoekologija.\n16. MENSURA AŠČERIĆ – Medicinski fakultet, nastavni predmet Farmakologija i toksikologija.\n17. AIDA CRNKIĆ – Prirodno-matematički fakultet, uža naučna oblast Opšta i neorganska hemija.\n18. NADIL BERBIĆ – Rudarsko-geološko-građevinski fakultet, uža naučna oblast Sigurnost i pomoć.\nGodišnjica Univerziteta obilježit će se nizom manifestacija kao što su promocija diplomanata, promocija magistara, Međuuniverzitetski turnir u malom nogometu, te promocija doktora nauka.


SVI ZABORAVLJAJU DA JE KURDIMA OBEĆANA DRŽAVA: Francuska i Izrael pripremaju 'Treći sirijski rat'! - GlobalCir\nFrancuska vlada mobiliše sve svoje medije kako bi zadržala pažnju stanovništva na terorističkim napadima 13. novembra. S druge strane, Pariz sa Izraelom pokreće novi rat u Iraku i Siriji, čiji cilj više nije zbacivanje sekularnog sirijskog režima, niti uništenje njegove vojske, već stvaranje Kurdistana – kolonijalne države – utvrđenja usred arapskih država, sa obje strane granice Iraka i Sirije.\nSamit G20 u Antaliji (Turska) je bio svakako skoncentrisan na ekonomska pitanja, ali prije svega i na situaciju na Bliskom Istoku. Održani su brojni bilateralni pregovori, ali ne znamo ništa o njihovim temama ni o postignutim sporazumima.\nMeđutim, ruski predsjednik Vladimir Putin je neke od država koje su prisustvovale samitu optužio – iako ih nije imenovao – da su aktivni sponzori DAIŠ-a. Svojim kolegama je pokazao satelitske fotografije konvoja cisterni DAIŠ-a koje prelaze Tursku da bi prodale benzin ukraden u Iraku i Siriji. Turski predsjednik Redžep Tajip Erdogan, javno osramoćen zbog povrede rezolucije Savjeta bezbjednosti UN-a o finansiranju DAIŠ-a, je bio vidno pogođen, a prema tvrdnjama turske Socijalističke partije, Erdoganov sin Bilal direktno upravljanja ovom trgovinom.\nPredsjednici Putin i Obama su sklopili sporazum da bi uništili tankere Erdoganove porodice, čime je stavljena tačka na krijumčarenje benzina. Istog dana, po prvi put u osamnaest mjeseci, Centralna komanda SAD-a je bombardovala kamione-cisterne u Iraku, dok je ruska vojska uništila njihov ogroman broj u Siriji.\nRusija i Sjedinjene Države su obavezale Francusku da im se pridruži u ovoj operaciji. Pretvarajući se da reaguje na pariski napad, francuski predsjednik Oland je besramno objavio da je svojoj vojsci dao naređenje da bombarduje ciljeve DAIŠ-a u Siriji, dok je predsjednik Putin dao javne instrukcije ruskoj vojsci da koordinira akcije sa Francuskom i da djeluje «kao da» su oni saveznici. U bliskoj budućnosti, francuski predsjednik treba se sastati sa svojim američkim i ruskim kolegama.\nČini se da su preduzete efikasne mjere za izolaciju 24 banke koje DAIŠ u Iraku koristi za transfer novca – što su mjere koje je američki državni podsekretar Dejvid S. Koen mjesecima uzaludno pokušavao nametnuti\nFrancuska i «liberalni jastrebovi» organizuju novi rat\nZanjući da će morati da uklone DAIŠ iz Sirije, pojedine države, pojedinci i multinacionalne kompanije su stoga odlučili pokrenuti Treći sirijski rat.\n– Takozvano «Arapsko proljeće» (februar 2011. do januara 2013. godine) je izazvano sa ciljem da se zbace sekularni arapski režimi, bez obzira da li su u savezu ili ne sa SAD, i da ih zamjene diktaturama kojima upravlja Muslimansko bratstvo. Poslije zbacivanja predsjednika u Tunisu i Egiptu, objavljen je rat Libiji i Siriji (kao što je planirano novembra 2010. godine), ali kolonijalne sile nisu bile u stanju da napadnu Alžir.\n– Drugi Sirijski rat (juli 2012 do oktobra 2015) su započele Francuska, Izrael i američki “ liberalni jastrebovi” – Hilari Klinton, Džefri Feltman, Dejvid Petreus itd, – a finansirale su ga Turska, Katar, Saudijska Arabija, itd, i multinacionalne korporacije (Ekson-Mobajl, KKR, Akademi, itd). Glavni cilj nije bio prisilna promjena režima, već “krvarenje” te zemlje i uništavanje njene vojske (više od 100.000 vojnika sirijske vojske je već ubijeno u borbi protiv terorizma). To se završilo vojnom intervencijom Rusije.\n– Treći sirijski rat (od 20. novembra 2015) je iniciran od strane pojedinih pripadnika iste grupe, ovog puta s ciljem stvaranja nove države na sjeveru Sirije i Iraka, kako bi se stvorio pritisak na arapske države koji se suprotstavljaju Izraelu.\nShvativši da više neće biti moguće da deluju protiv Sirije, organizatori rata su pristali da ponove program koji je već doveo do stvaranja Južnog Sudana u 2012. Ovaj projekat odgovara planu Alena Žipea iz marta 2011. i Robina Rajta iz septembra 2013, kojima je bilo predviđeno da se podrži DAIŠ u cilju stvaranja «Sunistana», da bi zatim bilo neophodno da se stvori «Kurdistan».\nOvo više nije lažni «ideološki rat» (Arapsko proleće), niti lažni «vjerski rat» (Drugi sirijski rat), već lažni «etnički» rat.\nTajne operacije na terenu\nU cilju postizanja svojih ciljeva, stvaraoci ovog plana su uspjeli u savez sa klanom Barzani iz Iraka uključiti marksističko-lenjinističku sirijsku kurdsku partiju, IPG (sada poznata kao «Sirijske demokratske snage”). Naravno, obje grupe su kurdske, ali oni ne govore istim jezikom, ubijali su jedni druge tokom Hladnog rata, i slijede ideologije koje su dijametralno suprotne .\nUzgred da pomenemo, Regionalna kurdska Vlada u Iraku je diktatura, jer je njen predsjednik, Masud Barzani ostao na vlasti i poslije kraja svog mandata u junu 2013.\nU oktobru 2015. ova Vlada je obavezala «demokratske snage» da prisile ne-kurdsko stanovništvo na sjeveru Sirije da usvoji kurdsku kulturu, što je izazvalo ustanak među Arapima i asirskim kršćanima, kao i bijes Damaska.\nStrane u sukobu neće otkriti da spremaju rat u cilju stvaranja nove države, ali čim bude potrebno, oni će proglasiti da se bore za nezavisni «Kurdistan» – iako ta teritorija nikada u historiji nije pripadala Kurdistanu, i na njoj su Kurdi u manjini (manje od 30% stanovništva).\nFrancuska je 5. novembra saopštila da šalje nosač aviona Šarl-de-Gol u tu oblast, pod izgovorom da on treba podržati borbu protiv DAIŠ-a, ali u stvarnosti, Pariz želi zauzeti poziciju za Treći sirijski rat. Brod je napustio Tulon, svoju matičnu luku, 18. novembra.\nOd 13. do 15. novembra Regionalna vlada iračkog Kurdistana, koju su podržale «Demokratske sirijske snage» su potisle DAIŠ iz planina Sinjar (Irak). U stvarnosti, vojnici DAIŠ-a su se povukli iz tog područja, ostavljajući samo 300 ljudi da se suoče sa nekoliko desetina hiljada vojnika. Oslobođena zona nije vraćena iračkoj vladi, već ju je pripojila Regionalna vlada irakčkog Kurdistana.\nIako je Turska osudila operaciju stvaranja kurdske države, i pravila se da je ne podržava, Ankara ju je zapravo odobrila u tajnom sporazumu Žipe-Davoutoglu iz 2011. Ako se stvori ovaj pseudo-Kurdistan, Turska ne bi oklijevala da natjera organizaciju Kurda u Turskoj PKK da se povuče tamo.\nRezolucija 2249 de fakto odobrava novi rat\nRusija je 20. novembra u UN još jednom pokušala predstaviti prijedlog za rješavanje krize sačinjen na sjednici 30. septembra, koji je bila primorana povuči. To je bio izmjenjen tekst, koji je uključivao reference na napade na Sinaju, Bejrutu i Parizu, kao i na član 51. Povelje UN-a (pravo na legitimnu odbranu). Još jednom, ona je morala povuči tekst i omogućiti prolaz francuskom prijedlogu, koji legalizuje vojnu intervenciju protiv DAIŠ-a u Siriji i Iraku, koji je Vijeće Sigurnosti jednoglasno odobrilo u Rezoluciji 2249.\nIako se ova rezolucija može tumačiti na više različitih načina, ona de fakto, gazi nacionalni suverenitet Iraka i Sirije i ovlašćuje velike sile da se miješaju sve dok se pretvaraju da se bore protiv DAIŠ-a. Cilj je očigledno da se sjever Sirije oslobodi od DAIŠ-a – ali ne i da se vrati u Siriju, već da se proglasi nezavisna država pod kurdskom vlasti.\nRusija se nije protivila rezoluciji, i glasala je za nju. Čini se da je više voljela da trenutno profitira od francusko-izraelskog plana istjerivanja DAIŠ-a iz Sirije, a da ne mora nužno prihvatiti princip pseudo-Kurdistana.\nStvaranje takve države nema legitimitet u međunarodnom pravu – Kurdi u Siriji nisu potlačeni, već uživaju ista prava kao i ostali građani. To ovlašćuje de fakto sve etničke grupe, bez obzira na njihovu političku situaciju, da traže nezavisnu državu.Također, podrazumijeva raspuštanje većine država na svetu – uključujući Francusku – i trijumf «globalizacije».\nHamenei upozorio Putina: Amerikanci kuju zavjeru!\nIranski vrhovni vođa Imam Ali Hamnei rekao je ruskom predsjedniku Vladimiru Putinu da je politika SAD-a i njihovih saveznika na Bliskom Istoku prijetnja i po Iran i po Rusiju i pozvao na bliže veze Teherana i Moskve.\n“Amerikanci kuju dugoročnu zavjeru i pokušavaju uspostaviti kontrolu nad Sirijom, a potom i nad čitavim regionom… To je prijetnja po sve zemlje, a naročito po Rusiju i Iran”, istakao je Hamenei, kako je navedeno na njegovom vebsajtu, na sastanku sa Putinom na marginama Samita zemalja izvoznica gasa u Teheranu, prenio je Rojters.\nSAD, kako je dodao, sada pokušavaju da ostvare svoje promašene vojne ciljeve u Siriji političkim sredstvima.\nHamenei je pohvalio Putina za “neutralisanje zavjera Vašingtona” i ocijenio da bi ekonomski odnosi Rusije i Irana mogli su se “razviti iznad trenutnog nivoa”.\nRuski predsjednik je u razgovoru sa Hameneijem rekao da će vazdušni udari Rusije u Siriji trajati dok god to bude potrebno kako bi se kaznili krivci za napad na ruski putnički avion iznad Egipta prošlog mjeseca, u kojem je poginulo 224 ljudi.\nPortparol Kremlja je rekao da su se Putin i Hamenei složili da globalne sile ne bi trebale nametati svoju političku volju Siriji, prenijela je agencija Interfaks.\nRuski predsjednik je, takođe, Iranu danas ublažio zabranu izvoza nuklearne opreme i tehnologije, a istovremeno je iranski ambasador u Rusiji izjavio da je Moskva počela snadbijevati Teheran protivraketnim sistemom S-300.\nTeheran i Moskva su pojačali saradnju nakon što je u julu postignut značajan nuklearni sporazum između Irana i šest svjetskih sila, uključujući Rusiju i SAD. Rusija i Iran preduzimaju zajedničku vojnu akciju u znak podrške Asadu, a uz podršku ruskih vazdušnih napada, stotine iranskih vojnika je od kraja septembra stiglo u Siriju da bi uzelo učešće u velikoj kopnenoj ofanzivi koja je planirana u zapadnoj i sjeverozapadnoj Siriji, što je njihovo najobimnije raspoređivanje u toj zemlji do sada.\nOzbiljnije promatrajući poruke vrhovnog lidera Irana može se zaključiti da kontrola Bliskog Istoka od strane SAD-a i saveznika znaći provođenje nove zavjere, koja bi vrlo lahko mogla značiti stvaranje ‘preudo Kurdistana’ u granicama koje mu nikada historijski nisu pripadale.\nDakle sve je do sad je bilo igra, pravi rat tek predstoji. Tome u prilog idu i današnja dešavanja oko ruskog aviona Su-24, kojeg je oborila turska avijacija.\n(Autor: Thierry Meysann/Voltaire.net/Global CIR/ 24. 11. 2015.)\nBy SAD ŠALJU NOSAČ AVIONA ‘HARRY S. TRUMAN’ U BLISKOISTOČNU MISIJU! Turska štampa: Već su određene 22 mete napada na Siriju, a SAD-u će se pridružiti Velika Britanija i Francuska | GlobalCir on April 10, 2018 at 6:55 PM\n[…] SVI ZABORAVLJAJU DA JE KURDIMA OBEĆANA DRŽAVA: Francuska i Izrael pripremaju ‘Treći sirijsk… […]


Vesti online / Vesti / Svet / Bizarno: U paketu glava bebe, ljudsko srce...\nPokušali da prokrijumčare delove ljudskih tela i bebe iz Bangkoka u Ameriku\nTokom kontrole na rendgenu u pošiljci koju su Amerikanci hteli pošalju brzom poštom policija je jasno uočila bebinu glavu, najmanje jedno stopalo, srce odraslog čoveka sa ubodnom ranom i delove ljudske kože sa tetovažama, prenosi "Raša Tudej".\nPretpostavlja se da su delove tela ukrali iz jednog bolničkog muzeja.\nNa pošiljkama koje je trebalo u Las Vegas da stignu brzom poštom bilo je naznačeno da su unutra dečije igračke.\nNavodno su dvojica osumnjičenih Amerikanaca Rajan Edvar Person (31) i Daniel Tener (33) već napustili Tajland.\nTajlandska policija je istražujući ovaj slučaj saznala da Person proizvodi kontroverzne filmove, kao i da je moguće da su delove tela uzeli za snimanje filmova.\nKrijumčarenje ljudskih organa\nUtorak 18.11.2014. 22:15\nNe mogu ni da zamislim da su slučajno dva Srbina, ili Rusa uradili isto....! Ovako..., za snimanje filma, kada se radi o amerikancima !\nSreda 19.11.2014. 06:51\nE TAKO TO RADE AMERIKANCI SVUGDJE U SVIJETU !! Srbi , izvolite , pored engleza koji u orgijama ubijaju bebe , vatikanaca koji snimaju Porno filmove , ameri su najgori ....?!\nSreda 19.11.2014. 20:10\nАмериканци су свјетски лидери за бизарности и бруталности сваке врсте, да им нема премца !!! ФУЈ ГАДОВИ.........


Stimulacija bioskopskog prikazivanja domaćeg filma « FCS\nStimulacija bioskopskog prikazivanja domaćeg filma\nNa osnovu odredaba člana 18. Zakona o kinematografiji („Službeni glasnik RS”, br. 99/11, 2/12 i 46/2014) i Uredbe o kriterijumima, merilima i načinu izbora projekata u kulturi koji se finansiraju i sufinansiraju iz budžeta Republike Srbije, autonomne pokrajine, odnosno jedinica lokalne samouprave („Službeni glasnik RS”, br. 105/2016 i 112/2017), Filmski centar Srbije – Ustanova kulture (u daljem tekstu: „Centar“) raspisuje:\nJAVNI KONKURS ZA FINANSIRANJE I SUFINANSIRANJE PROJEKATA U KINEMATOGRAFIJI ZA 2018. GODINU U KATEGORIJI: STIMULACIJA BIOSKOPSKOG PRIKAZIVANJA DOMAĆEG FILMA\nCilj konkursa јe stimulacija prikazivanja domaćeg filma u periodu 01.07.2016. – 31.12.2017. godine.\nPravo učešća na konkursu ima prikazivač (prikazivač je pravno lice ili preduzetnik registrovan za obavljanje delatnosti javnog prikazivanja) koji јe upisan u registar Agencije za privredne registre ili drugi registar koji se vodi za teritoriju Republike Srbiјe, sa registrovanom delatnošću prikazivanja kinematografskih dela sa bioskopom koji na svom redovnom godišnjem programu ima preko 30% od ukupnih sati projekcija, domaćih i evropskih kinematografskih dela.\nU slučaju zajedničkih projekcija, prijavu na konkurs podnosi samo jedan od prikazivača. Prikazivač kome su dodeljene stimulacije biće dužan da Centru dostavi dokaze da je dodeljenu stimulaciju raspodelio na način na koji je vršena raspodela prihoda u slučaju zajedničkih projekcija, što će bliže biti definisano ugovorom koji će Centar zaključiti sa dobitnicima sredstava.\nPrikazivačima koji ispunjavaju uslove teksta konkursa stimulacije će biti raspoređena na osnovu broja gledalaca.\nUčesnici konkursa dužni su da uz konkursnu priјavu dostave sledeću dokumentaciјu: izvod sa internet stranice Agenciјe za privredne registre ili izvod iz drugog registra iz koga se vidi da јe registrovana delatnost prikazivača prikazivanje kinematografskih dela; uverenje poreske uprave da prikazivač nema dospele, a neplaćene obaveze po osnovu poreza i drugih јavnih davanja; kopiјe ugovora ili zaključnice sa distributerom, dokaz o uplati prihoda na račun distributera; izveštaј o obavljenim promotivnim aktivnostima; biografiјu prikazivača; ugovore o zajedničkom prikazivanju (u slučaju zajedničkog prikazivanja) (pregled redovnog programa prikazivača u toku druge polovine 2016. godine i 2017. (popunjena Tabela – Prilog 1, u excelu);\nKonkursna komisiјa u roku od 60 dana od zatvaranja konkursa donosi predlog po raspisanom јavnom konkursu i dostavlja ga Upravnom odboru Centra. Na osnovu predloga konkursne komisiјe, Upravni odbor Centra donosi odluku o dodeli sredstava za stimulaciju bioskopskog prikazivanja domaćeg filma. U roku od 15 dana od donošenja predloga komisiјe.\nSa izabranim podnosiocima priјava Centar zaključuje ugovore o stimulaciji bioskopskog prikazivanja domaćeg filma.\nPRIJAVA – BIOSKOPSKO PRIKAZIVANJE DOMAĆEG FILMA


Volvo S60 T3 vs Audi A6 2.0 TFSI - AutoManijak\nPOČETNA strana :: poređenje :: Volvo S60 T3 vs Audi A6 2.0 TFSI\nOvde razmatramo dva relativno slična automobila, mada ne možemo poreći neke od očiglednih razlika. Za početak, ne pripadaju čak ni istom segmentu, jer Volvo predstavlja veliki porodični automobil dok se sa druge strane Audi vodi kao luksuzni automobil. Ispod haube prvog se nalazi motor koji je razvio Ford, 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 150ks , dok je drugi 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 170ks koji potpisuje Volkswagen.\nOba automobila su bila podvrgnuta Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranju, pri čemu je i jednom i drugom dodeljen podjednak broj zvezdica za bezbednost. Osim toga, dobro bi bilo pažljivo ispitati i ostale činjenice vezane za bezbednost. Ovde drugo vozilo predstavlja luksuzni automobil što mu pruža marginalnu prednost u odnosu na veliki porodični automobil konkurenta, tako nam makar govore statistike. Povrh toga, ukoliko govorimo o masi vozila - podatku koji ne možemo isključiti iz priče, nemački automobil nudi popriličnu razliku od 10% više metala.\nAudi je svakako agilniji automobil i dostiže 100km/h za 1.3 sekundi manje od svog konkurenta. Pritom ubrzava sve do 228 kilometara na čas, 18km/h više nego što to čini konkurentski automobil. Kada pričamo o štedljivosti pobednik je svakako švedski automobil, trošeći u proseku 6.6 litara goriva na 100 kilometara (43 milja po galonu), u kombinovanom režimu vožnje. Ne možemo ignorisati razliku od 14% više goriva koje potroši nemački automobil.