Novosti i zanimljivosti u umjetnosti Page 2\nNovosti i zanimljivosti u umjetnosti\n20-12-08, 13:02 #21\nVečeras u KIC - u "Malesija"\nIzložba Nikole Ljucđonaja\nIzložba umjetnički slika Nikole Ljucđonaja biće otvorena u KIC -u "Malesija" u Tuzima, večeras u 19 časova. Izložbu će otvoriti dr Marko Camaj.\nNikola Ljucđonaj je slikarstvom počeo da se bavi od rane mladosti. Osim apstraktnih crteža u njegovom repertoaru nalaze se i slike sa motivima iz Malesije rađene olovkom, tušem i uljem na platnu. Ovo je njegova treća izložba.\nIzložba u KIC -u "Malesija" realizuje se u sklopu manifestacije DEUS.\n23-12-08, 12:18 #22\nNovi pejzaži Filipa Jankovića\nOTVARANJE GALERIJE “1000 POGLEDA” U HERCEG NOVOM\nHerceg Novi - Izložbom pejzaža slikara Filipa Jankovića danas u 14 sati biće otvoren novi galerijski prostor na Kanli kuli, galerija "1000 pogleda".\n- Otvaranjem galerije u kojoj će izlagati afirmisani umjetnici iz Crne Gore, ali i regiona, želimo da obogatimo kulturnu, ali i turističku ponudu grada - kazao je zakupac Kanli kule, Nenad Vitomirović. Izložbu Filipa Jankovića, na kojoj će se predstaviti pejzažima sa mediteranskim motivima, otvoriće Nenad Mandić, gradonačelnik Herceg Novog. Izložba “Hammering”, Hamer produkcije iz Novog Sada, biće otvorena sjutra veče u 19 sati, u galeriji “Josip Bepo Benković”. Postavku čine 54 rada iz oblasti filma, muzike, dizajna, fotografije i oglašavanja. Izložbu će otvoriti sekretar Sekretarijata za društvene djelatnosti Opštine Herceg Novi, Rade Božović.\nSlike, crteži i akvareli\nRETROSPEKTIVA DRAGANA KARADŽIĆA U DVORCU PETROVIĆA\nPodgorica - Retrospektivna izložba Dragana Karadžića koja obuhvata 150 radova (slike, crteži, akvareli), biće otvorena večeras u 19 sati, u Dvorcu Petrovića na Kruševcu. Karadžić je diplomirao na Pedagoškoj akademiji (likovni smjer) u Nikšiću 1974. godine. Fakultet likovnih umetnosti (slikarski odsjek) završio je u Beogradu u klasi prof. Radenka Miševića 1978. godine, kod koga je i magistrirao 1980. godine. Kao stipendista francuske vlade završio je specijalizaciju na Akademiji “Beaux Arts” u Parizu kod prof. Žaka Jankela. Od 1977. član je ULUCG-a. Redovni je profesor na Fakultetu likovnih umjetnosti na Cetinju. Redovni je član Crnogorske akademije nauka i umjetnosti. Samostalno je izlagao na 49 izložbi u zemlji i inostranstvu. Kolektivno je izlagao na više od 300 izložbi u većini jugoslovenskih centara, kao i na međunarodnim izložbama.\nDobitnik je brojnih nagrada za slikarstvo i priznanja, između ostalih i Trinaestojulske nagrade (1995). Karadžićeve slike, crteži i akvareli nalaze se u više muzeja, galerija i institucija u bivšoj Jugoslaviji, kao i u privatnim kolekcijama u zemlji i inostranstvu.\nRetrospektivna izložba Karadžića biće postavljena u dva izlagačka prostora, u Dvorcu Petrovića i u Perjaničkom domu. Izložbu prati monografija čiji je izdavač Crnogorska akademija nauka i umjetnosti, a njeno izdavanje pomogao je Univerzitet Crne Gore. Autori tekstova u monografiji su saradnici Centra savremene umjetnosti Crne Gore, istoričari umjetnosti dr Zoran Gavrić i Mladen Lompar. Postavku izložbe uradile su Marina Čelebić i Nada Baković, kustosi Centra. Organizator izložbe je Centar savremene umjetnosti Crne Gore.\n“Prisnost sa prirodom i njen utisak su izvorni podsticaj Karadžićeve metaforičnosti. Njegovo, direktno, vizuelno ishodište (doživljavano s gotovo pobožnom predanošću), u crnogorskom umjetničkom životu odmah je postalo jedinstvenost. Vjekovni tok crnogorskog slikarstva, jednim dijelom je imao neprekidni izazov prirode i stalno se obnavljao njenim snažnim dodirom. Ti podsticaji ovim platnima specifične strukture i leksičkog izraza, ostvareni su jakim intelektualnim nabojem”, zapisao je o Karadžićevom stvaralaštvu, akademik Lompar.\nRetrospektivnu izložbu Karadžića otvoriće Branislav Mićunović, ministar kulture, sporta i medija Crne Gore.\nHUNDERTVASEROVA KUĆA BIĆE USKORO PREIMENOVANA\nHundertvaserova kuća, jedna od slavnih turističkih atrakcija u Beču, biće preimenovana jer je sud procijenio da je autor šarene valovite građevine pokrao arhitektu zaduženog za njenu realizaciju. Hundertvaser, po kojem građevina nosi ime, preuzeo je i potpisao sebe umjesto manje poznatog Jozefa Kravina.\nKuću svake godine posjećuju stotine hiljada turista, pa su bečke vlasti s pravom zabrinute jer je pitanje hoće li Hundertvaserova kuća turistima biti zanimljiva i hoće li im uopšte biti prepoznatljiva kad je preimenuju u Kravinova kuća. Riječ je, naime, o građevini valovitog izgleda, krova prekrivenog zemljom i travom. Kuća je puna drveća koje raste iz unutrašnjosti zgrade i čije grane izlaze kroz prozore. Austrijski slikar, arhitekta i kipar Hundertvaser između 1983. i 1986. godine, kada je zgrada građena, nije naplatio za dizajniranje, pojasnivši da je najveća plata to što je spriječio da u njegovom gradu izraste nešto ružno. Trgovački sud u Beču presudio je da je previše elemenata koje je Hundertvaser pokrao od Kravina, koji je bio zaposlen kao arhitekta na realizaciji Hundertvaserove umjetničke koncepcije.\n26-12-08, 17:13 #23\nLIKOVNA UMJETNOST: SLIKE I CRTEŽI SVETLANE DRAGOJEVIĆ U UMJETNIČKOM PAVILJONU\nUdruženje likovnih umjetnika Crne Gore, sredinom decembra je u podgoričkom Umjetničkom paviljonu priredilo samostalnu izložbu slika i crteža, crnogorske umjetnice Svetlane Dragojević. Dragojevićeva je završila studije restauracije i konzervacije štafelajnog slikarstva na cetinjskom Kulturološkom fakultetu, a zatim je diplomirala na slikarskom odsjeku Likovne akademije na Cetinju.\nStudijski je boravila, više godina u Londonu, a potom i u La Valeti na Malti. Do sada je imala petnaest samostalnih, a učestvovala je na više od stotinu kolektivnih izložbi u zemlji i inostranstvu. Za svoj uspješan stvaralački rad, dobila je veći broj nagrada i priznanja, među kojima: Konkursna nagrada "Winsor & Newton Young Artist", Kraljevski institut slikara akvarelista, London (1997 i 1988); Konkursna nagrada za najbolju sliku, regija Laing Art, London (1998); Memorijalna nagrada "Agnes Reeve" za najbolju sliku, Umjetničko udruženje Čelzija (1988); Nagrada Podgoričkog likovnog salona (2006); Nagrada VII Internacionalnog Bijenala akvarela, Zrenjanin (2007). Član je ULCG-a od 1999, a stalno živi i stvara u Podgorici. Aktuelnu podgoričku izložbu prati kolorni katalog sa uvodnim tekstom akademika Mladena Lompara.\nU reprezentativnom izložbenom prostoru udruženja, prezentirano je dvadeset slika velikog i galerijskog formata, koje su ostvarene kombinovanom tehnikom na tvrdoj podlozi, te devet kolornih crteža na papiru, iz ciklusa "Novi Vavilon", a koji je ostvaren u posljednje dvije godine. Treba naglasiti da su slike i crteži izuzetno kompatibilni i vrlo kompaktni, te da je autorska postavka znalački izbalansirana i veoma pregledna. Dragojevićkino stvaralaštvo, koje samosvojno i konsekventno izgrađuje gotovo dvije decenije, pripada asocijativno-simboličkim i poluapstraktnim sferama. Nakon dužeg boravka u Londonu, Dragojevićeva se crnogorskoj javnosti predstavila izuzetno suptilnom crtačko-akvarelskom eksplikatnošću u čijem paradigmadskom središtu su fundirani urbano-arhitektonski sklopovi megapolisa, koji se simbolički više osjećaju nego li što su se vizuelno mogu registrovati. Na takvoj tematsko-likovnoj matrici, Dragojevićeva je veoma supstencijalno izgradila sublimatornu kreativno-slikarsku poetiku.\nRecentna i veoma obimna podgorička postavka, predstavlja neku vrstu kondenzovanog i sveobuhvatnog zaokruženja njenih dosadašnjih likovno-kreativnih istraživanja i modalitetnih varijacija. U veoma zgusnutom i nadahnutom slikarskom opusu, Dragojevićeva je segmentno-simbolički inkorporirala veoma karakteristične urbanitetno-arhitektoničke elamente, djelove pijaceta i pločnika, pješačkih pasarela i urbanog mobilijara, raznovrsne tornjeve, konstrukcije, traverze, kolonade, lukove, svodove, prozorske i vratne otvore, a sve je dodatno sadržinski obogaćeno i veoma znalački razigrano geometriziranom akcentažom, tačkastim rasterima, linearnim prepletima, kvadratnim, pravougaonim, kružnim, trougaonim i romboidičnim simbolima. U tako bogato umiksanim melanžima, sublimatorno je supstituisana suština megapoličnih pulsacija. Dragojevićeva svoja izmaštano-onirična ostvarenja realizuje na vertikalnoj ploči ili zidu, njene kompopzicije su longitudinalne i sve su horizontalno orijentisane.\nSlikarski eksplikati su zapunjeni do samih rubova, naprosto sve treperi od višeslojnih namaza, smjenjuju se ekspandirajuće fleke i razigrana linearnost. Njena paleta je sadržajna i veoma bogata, na hladno podslikanom fonu, supstencijalni elementi, ostvareni su u toploj gami sa koloritno-reskom akcentažom. U neposrednoj kreativno-likovnoj egzekuciji, u funkciji su četke, špahtle, krpe, podlanica, isipanje i prskanje likidno-koloritne supstance, te brojna vertikalna curenja.\nU crtačko-akvarelskim ostvarenjima, Dragojevićeva se ponaša mnogo opuštenije, zapravo ti eksplikati lišeni su asocijativnih simbola i usmjeravajućih diskursa. Na njima Dragojevićeva poneseno eksperimentiše poluapstraktnim flekama i arabeskalnim linearitetima. Hromatska skala je izuzetno suspregnuta, a u prvom planu su veoma bogati valerski odnosi. Svakako, može se pretpostaviti da su brojni crteži i akvareli, bazni supstrati na kojima su izgrađeni asocijatvno-slikarski sadržaji. Dragojevićeva je umjetnica koja sa izuzetnim energetskim potencijalima, staloženo i vrlo strpljivo gradi samosvojnu likovnu prepoznatljivost. Treba očekivati da će i u narednim eksperimentalnim iskoracima, uspijeti kao i do sada da održi visoki nivo likovne zrelosti i koncentracije, čime će njeno mjesto u savremenoj crnogorskoj likovnoj umjetnosti biti zasigurno obezbijeđeno.\n04-01-09, 22:41 #24\nSkoro se vratih iz Brisela i zao mi je sto jedini muzej koji nisam obisao jeste muzej umjetnosti, nazalost bio je zatvoren od 25od decembra.. A bas sam zelio da par fotkica postavim za ovaj pdf.\n06-01-09, 01:49 #25\nGALERIJA "VELIMIR A. LEKOVIĆ" IZ BARA ZA PRAZNIKE\nUmjetnička animacija grada\nBarska Galerija "Velimir A. Leković" i ovog januara realizuje umjetničku animaciju grada. Prošle godine u izlozima butika, apoteka i zlatara u centru grada, poznati crnogorski umjetnici izložili su djela u periodu potrošačke euforije, čime je ostvaren neposredan kontakt umjetnosti i grada, koji je, uz edukativni i kulturološki, imao i komercijalni efekat. Akcija je realizovana uspješno, uz pozitivne odjeke i kod građanstva i kod vlasnika i zakupaca gradskih enterijera.\nUpravnica Galerije Anastazija Miranović ističe da je ove godine namjera bila da se iskorači i bukvalno u najživlji prostor grada, ulicu, te se tako proširi polje namjeravanog kulturno-umjetničkog djelovanja, tako što će se intervencijama u eksterijeru animirati glavno gradsko jezgro na neposredan način.\n- Početak novog vijeka prilika je za brojna istorijska, politička, pa i umjetnička preispitivanja. To je period kada se uglavnom podvlači crta i sumiraju rezultati prethodnog perioda, te i naziru konotacije budućih kretanja. To je i bio jedan od razloga da se postavi pitanje: Šta je savremena umjetnost? Svjesni smo činjenice da je kraj prethodnog vijeka obilježen multidisciplinarnim umjetničkim pristupima, i da su se granice raznorodnih umjetničkih medija i formi gotovo izbrisale, postale manje važne, i da je savremena umjetnost veliki konglomerat umjetničkih stilova, žanrova, paralelnog egzistiranja heterogenih umjetničkih poetika. Tim prije nam se činilo interesantnim postaviti navedeno pitanje javno, prozvati odgovarajuće ljude iz različitih sfera umjetnosti, književnosti, likovnih umjetnosti, pozorišta, filma, koji konceptualno i lucidno promišljaju svojim djelom savremeni umjetnički trenutak, i tražiti od njih da uz izvjesnu dozu odgovornosti reaguju tekstualno na pitanje, u vidu sentenci - navodi Miranovićeva.\nU projektu učestvuju Ana Matić, Nenad Šoškić, Suzana Pajović-Živković, Aleksandar Bečanović, Zlatko Glamočak, Slobodan Milatović i Petar Pejaković i Andrej Nikolaidis.\n- Njihovi odgovori iniciraju i provociraju dalju reakciju kod šireg kruga ljudi, kojima se sada sužava izbor voljne radnje da li će ući ili ne u odgovarajući prostor gradskog enterijera. Pitanje i odgovori postavljeni su visoko, na stubovima gradske rasvjete, u glavnoj gradskoj ulici i time direktno izazivaju pozornost, skreću pažnju na sadržaj, čak i kod vozača automobila, a ne samo kod slučajnih prolaznika, žitelja, turista itd. Sentence su ispisane čitljivo, crnim velikim slovima na bijelom platnu dimenzija 120 sa 70 cm. Time i likovno projekat djeluje čisto, svedeno i jasno, sa direktnim porukama - pitanjima koja reflektuju opšta društvena kretanja - ističe Miranovićeva.\n06-01-09, 01:53 #26\nLijep gest crnogorskih umjetnika i kompanije “Montri”\nSlikarska pomoć za autizam\nU saradnji sa likovnim umjetnicima Crne Gore, preduzeće “Montri” pokrenulo je projekt kojim se želi pomoći autističnoj djeci u Crnoj Gori.\nTako je već na prvoj dobrotvornoj aukciji u Crnoj Gori, održanoj u supremodernom poslovnom centru u Igalu, na kojoj su ponudjeni oslikani mobilijar, ukrasni predmeti, lampe i slike umjetnika sa ovih prostora , prošle nedjelje u ovoj firmi prikupljeno 6.000 eura, iznos koji će koji će biti uplaćen Društvu za pomoć osobama sa autizmom Crne Gore.\nZa podsjećanje, autizam je razvojni poremećaj komunikacije i socijalne interakcije koji se javlja u ranom djetinjstvu i traje do kraja života. Češće se javlja kod osoba muškog pola. Osobe sa autizmom imaju problem u učenju, počev od ranog usvajanja osnovnih navika, pa sve do sticanja apstraktnih znanja i socijalnih vještina. Smetnje su najviše izražene u domenu komunikacije, u razumijevanju i prihvatanju pravila i zahtjeva koje socijalne situacije postavljaju i usklađivanju sopstvenog ponašanja tim situacijama.\nInače, autizam se u svijetu javlja kod 20 - 60 djece na 10.000 rođenih, a učestalost mu je ista u svim sredinama, bez obzira na rasnu, nacionalnu i etičku pripadnost, socijalni i ekonomski status. U Crnoj Gori su 73 registrovane osobe sa sindromima autizma, ali se procjenjuje da ih je znatno više, dok u našem društvu ne postoje cjelovita sistemska rešenja koja pružaju mogućnost takvim osobama i njihovim porodicama, da ostvare njihova prava.\nInicijator i organizator dobrotvorne aukcije, Vanja Božović, vlasnik firme “Montri” ističe da je zadovoljan odazivom i umjetnika koji su bez nadoknade ustupili radove, ali i svima koji su kupovinom nekog od vrijednih dijela pokazali humanost jer, kako kaže; “Pozitivan odnos sredine, podrška u ostvarivanju potreba i prava, omogućavaju najpovoljniji i cjelovit razvoj osoba sa autizmom".\nOvaj put Božovićevom prednovogodišnjem pozivu odazvali su se autori Tijana Vujović, Tijana Gordić, Adin Rastoder, Teodora Nikčević, Marko Marković, Vojo Stanić, Dragan Karadžić, Rajko Todorović - Todor, Draško Dragaš, Ratko Odalović, Milovan - Miki Radulović, Dragomir Cile Vušović, Ljubomir -Ljubo Popadić i Srdjan Vukčević, koji su donirali umjetničke radove, dok su medju kupcima bili predstavnici lokalnih uprava, hotelijeri, sportski radnici i bankari. Umjetnine koje nijesu prodate biće ponudjene na aukciji putem interneta, na adresi montri. mne.com.\n06-01-09, 01:58 #27\nIzložba skulptura Mija Mijušković u Baru\nMijove skulpture prilika su da se zapitamo, da uskliknemo, da zastanemo i stavimo tačku,a možda i tri jer priča se nastavlja za neka nova,buduća čitanja u kamenu\nOd praistorijskih vremena kada su paleolitski menhiri i kromlesi tvorili prve umjetničke oblike čovjek se svjesno izražavao u kamenu.Bilo da ga je klesao glačao i obrađivao ili da je u /na njemu urezivao, crtao i bojio prve svoje (pra)slike,o čemu svjedoče pećine sjeverne Španije i južne Francuske,ali i crnogorska nalazišta iz tog perioda u Lipcima ili Crvenoj stijeni kod Nikšića.Kako god, fakat je da je čovjek svjesno ili ne svoja prva umjetnička djela ostvario u kamenu. Dakle, još od praiskona postoji i opstaje veza čovjeka i kamena,čovjeka i prirode.Kamen kao prirodna materija i datost sklon anlizi,ispitivanju,proučavanju ,promjenama i mijenama, obradi i intervenciji subjekat je i objekat življenja Mija Mijuškovića.Upravo tim redom bih krenula u analizu Mijuškovićevog djela. Kao vrsan meteorolog njega je kamen prvo,čini mi se, osvojio kao materija sklona mijenjanju usljed vremenskih uticaja.Atmosferske padavine,geološka struktura,podzemna kretanja utiču na promjene stanja kamena,od onih strukturalnih do estetskih.Mijo, kao hroničar prirode pratio je i bilježio te amplitude kretanja njenih sila i ovjekovječavao ih kroz svoj skulptorski iskaz ne zanemarujući,čak šta više, potencirajući prirodna raznolika oblikovanja.Otuda sva ona naprsluća, perforacije,žile,vene,prirodne boje kamena koje Mijo vješto rabi u svojim formama.Kroz nekoliko ciklusa ovdje prisutnih možemo se uvjeriti s kolikom komleksnošću Mijušković prilazi susretima kamena iz kanjona Tare s kamenom Nila , vulkanskog kamena i podoostroškog i naočigled nemoguća spajanja čini stvarnim i čak šta više, prirodnim.A priroda cvjeta iz Mijovih skulptura .Kada sam posjetila Mijovu kuću/atelje/galeriju,bolje reći muzej pod “vedrim nebom” u Sutomoru,u Suvom potoku,blizu Nehaja, prvo što sam pomislila bilo je, kako mnogi ljudi ne znaju i zapravo ne haju za sve ono što Mijo i priroda stvaraju za nas.Zamislite da u propagandi i afirmaciji kulturnog turizma imamo u neposrednoj blizini ovakvu jednu destinaciju.Međutim, jednom Šveđaninu Mijova kuća nije daleko,a ni Mijo ne zaostaje u putešestvjima.Ona su glavni krivac za univerzalnu kamenu priču o čovjeku i prirodi.Međutim,ono što smatram esencijom Mijuškovićevog stvaralaštva, pored rečenog ,je vječita dihotomna priča na kojoj umjetnik gradi svoj svijet a i Mijo sam je od njega je satkan. Rustično,rudimentirano,glačano,polirano,grubo/nježno, staro/novo,šuplje, prazno/puno toplo/hladno, narativno/redukovano, svedeno,zapravo priča o Erosu/Tanatosu,Jinu i Jangu i svim onim životnim principima i dualizama koji jesu život.Djelo velike,autentične umjetničke individualnosti teško je svrstavati u raznorazne pravce i izme.Time ulazite u lavirint odrednica i putokaza, a svaki put nosi bar po jednu oznaku Mijo. Kolega Mladen Lompar je lejepo primjetio kada je rekao da “dilemu o bližem stilskom opredjeljenju ovog opusa jedino je ispravno riješiti činjenivcom-Mijo je Mijo”.Manje je bitno da li Mijuškovićeve figure pripadaju svijetu aluzivnih, asocijativnih formi, ili su čista apstrakcija.Spajanje i prožimanje biljnog i životinjskog svijeta,kamene lutke,portreti,okamenjena poema samo su neke od naznaka za čitanje složene semantičko-semiološke strukture -iskaza punog viseslojnih kao kamen “nanosa”, interpunktivnih znakovnosti.Zaista Mijove skulpture prilika su da se zapitamo, da uskliknemo, da zastanemo i stavimo tačku,a možda i tri jer priča se nastavlja za neka nova,buduća čitanja u kamenu.\n06-01-09, 01:59 #28\nSlikarstvo Dragana Karayića\nPlava melanholija Mediterana\nKarayićev doprinos crnogorskom slikarstvu DžDž stoljeća je izrazito osavremenjivanje i globalizacija lokalnih osobenosti, iznad svega njegovog mediteranskog pejza‘a\nViše puta sam pisao o slikarstvu Dragana Karayića, čitao njegove zapise i u njegovim fotografskim “bilješkama” prepoznavao dragocjene detalje crnogorskog podneblja. On je taj prostor doživio kao “čarobni brijeg” planete, po kojemu se putovanja nikad ne završavaju.\nU ova dva segmenta sam pokušao otkriti suštinu likovnog, poetskog i muzičkog u njegovom djelu...\nMetaforičnost i sugestija prostora\nLirska apstrakcija u crnogorskom slikarstvu, koja je u određenom smislu bila prisutna i u posljednjoj fazi stvaralaštva Petra Lubarde, imala je, u ambijentalnim karakteristikama, više opravdanja od nekih drugih tokova savremene umjetnosti koji su se pojavljivali. Za ovu konstataciju mogu se naći direktna opravdanja u izjavama samih umjetnika, prije svega Dragana Karayića, koji je sjećajući se planine Vojnik zapisao: “Tu su bili neki pokretači drama, sugestija, prepoznavanja, sučeljavanja, odjeka prirode. To je jedna velika slika prirodnih zbivanja, sila, neko njeno ogledalo... Sve se tu dešavalo: ili se najavljivalo ili okončavalo. Tu smo i ja i svi bliski otpočinjali neku “meteorologiju”, neke vremenske prognoze - kratkoročne i dugoročne. Što sam bio “kratkoročniji” prognozer, to sam sna‘nije upijao u sjećanje sve strukture, mrlje, ćudi, bistrine, primicanja, mrakove, jeke, izranjanja, asocijacije jer sam ih čuo u svojoj dubini. Nije bilo mogućnosti takmičenja sa spoljnim svijetom Vojnika, to je bio svemir. Trajalo je to i traje...” Ta Karayićeva “ispovijest” u velikoj mjeri pojašnjava porijeklo njegove lirske apstrakcije. Vizije, za koje je bio vezan i korifej crnogorskog slikarstva Petar Lubarda, su mu bile polazište i opravdanje za usmjerenje na čistoj pikturalnosti. Obezbijeđen tim duhovnim posjedom, brzo je odredio svoju poetiku i već od prvog predstavljanja se nametnuo kao individualnost i kao usamljenik u savremenoj crnogorskoj likovnoj umjetnosti.\nU ranim radovima Karayićeva organizacija slike odvija se u dvodimenzionalnoj šemi i “dešavanje” se tu razvija sukcesivno, počev od centra. Potez je usitnjen, štedljiv i oštar, a tonalitet (“pokupljen” u crnogorskom kamenom Mediteranu), siv i sivoplav sa toplim akcentima. Koloristički nanosi su sasvim lazurni, ali je “napad” na asocijativne oblike u suštini ekspresivnost, koja naročito dolazi do izra‘aja u radovima rađenim krajem devedesetih.\nNjegovo neumoljivo otisnuće u crnogorski pejza‘, je veliko putovanje kroz mikrosvijet krša i oskudnog ‘ivota u podneblju i privr‘enost njegovim nenametljivim vizijama, odakle sti‘u likovni zapisi, u kojima je sve sugestija, bolje reći asocijacija, transponovanje vizije. Dakle, apstrahovana predmetnost.\nIako ovo slikarstvo ostaje dosljedno jednoj poetici, mogu se jasno razlučiti određeni ciklusi, i to prije svega odnosom prema gestu, koji postaje jači. Mada jedan dio elemenata (grafičnost, usitnjeni potezi, kolorističke pauze i sl.) ostaje konstanta, na platnima poslije 1981/82. počinje “grupiranje” elemenata i formiranje predmetnosti. Međutim ovo samo uslovno, jer je Karayićevo slikarstvo isključivo neikonično. Daleka asocijativnost ostaje i dalje i to kao mogućnost za ponovno razlaganje.\nPeriod devedesetih obilje‘ava sivi tonalitet kao podloga, i tanki, lazurni namaz. Na momente slika ima suptilnu, melanholijsku potku, a u izvođenju podsjeća na hitru likovnu zabilješku. U harmonizovanju kolorita često se mo‘e uočiti podsjećanje na naše fresko slikarstvo ili mirnu svetkovinu mediteranske svjetlosti i podneblja. “Ponekad mi se čini da mi s tim mediteranskim ‘ivimo, a da to i ne primjećujemo... Valjda, to je definitivno sraslo s nama...”, zapisao je Karayić.\nPrisnost sa prirodom i njen utisak su izvorni podsticaj Karayićeve metaforičnosti. Njegovo, direktno, vizuelno ishodište (do‘ivljavano s gotovo pobo‘nom predanošću), u crnogorskom umjetničkom ‘ivotu odmah je postalo jedinstvenost. Vjekovni tok crnogorskog slikarstva, jednim dijelom je imao neprekidni izazov prirode i stalno se obnavljao njenim sna‘nim dodirom. Ti podsticaji ovim platnima specifične strukture i leksičkog izraza, ostvareni su jakim intelektualnim nabojem.\nPutovanje kroz svjetlost\nSvjetlost u prostoru prepoznatljivih zvukova ili tišine, preobra‘aj vjetra u muziku školjke, talas i ono “nešto moje”, tajanstveno i znakovito u plavoj melanholiji Mediterana, pretvoreno u potrebu vizije kao jemstvo autentičnosti. Horizont, koji “... nudi najveće moguće putovanje - što je to iza? - pitanje svih sljedećih pitanja ...je umjetnikovo rodno mjesto...” Putovanja koja se nikad ne završavaju, ali vremenom sublimiraju u znak, zvuk, ili stih. I poezija... To su pobo‘na ishodišta magije slikarstva Dragana Karayića.\nKada se krajem devedesetih opredijelio za crte‘ i akvarel, radi kompoziciju “...friza, paralelnih traka, dinamičnih kosina, aktivnih bjelina, slojeva slovnih zapisa, struktura...” Poput hitro urađenih partitura, koji preobraćaju podatke realnosti i zvuk prirode u koloristički odraz. Ta univerzalizacija bliskog okru‘enja, metaforičnost i sugestija prostora, su najekstremnija tačka do koje Karayić dolazi u njegovoj transkripciji.\nKarayićeve slike, nijesu omeđeni prostori svjetlosti. Iz njih ona struji, širi se vizuelizovanom simfonijom prirode, definiše strukturu zapisa koji isplutavaju iz sjećanja. Kako je sam govorio, tu je “zaborav pravio selekciju” apstrahujući i sažimajući. Elementarni problem narativnosti i poetskog iskaza koji se javlja u ovakvim nastojanjima, eliminisan je zadr‘avanjem slikarskih činjenica u tekstu kriptične grafije. Zato su i nazivi: Nešto moje, Samom sebi, Istok pisma, Jutarnji zapis, Prećutnosti prostora, Misao bjeline, Talog, Osama, Dodiri, Plava podsjećanja, Trag tačke, Zaborav detalja itd. neophodnost za njegovu čitljivost. Jer, u tim skladnim nizovima, u crte‘u na titravoj ploči akvarela, ponekad zasječenoj o‘iljkom bjeline, transformacija je ostavila samo subjektivnu ikonografiju. Dakle, sve je “lični stav” pojašnjen kratkim stihovima naziva.\nŠto je tamo iza - staza kroz svjetlost neće otkriti: tamo je opet novi horizont i ista zapitanost, dva teška krila iste ptice. Zato pitanje, nad kojim se grčio od djetinjstva, ostaje. I kaže: “U djetinjstvu se započinjemo i to ostaje naše trajno izvorište, naš generator, jedno jezgro koje odmotavamo, razotkrivamo, naglašavamo: ono je izrastanje...” Ali, važniji je pokušaj od samog podatka i saznanja, put ka njemu i uzgredni zapisi...\nTo je uvijek nedovršeno putovanje.\nNjihovo breme i ljepotu ne sadr‘e samo horizonti; ona je i na tlu, i ispod njega. I ona je jednako daleka...\nSlikar pravi višeslojne sonde, nalazi artefakta i neke podzemne horizonte. Iznosi ih, i u svjetlosti bilje‘i njihov smisao. I opet slično pitanje: što je tamo ispod.\nI vječiti čvor globalnih puteva - nadzemnih, nazemnih i podzemnih u kojima su se popunjavale “Neke ranije namjerno nečitke bilježnice, crtice i zapisi...”\nKompleksno polazište Karayićeve metaforičnosti uslo‘njavalo je i bogatstvo njegovih slika. I davalo sve bolja djela.\nKarayićev doprinos crnogorskom slikarstvu DžDž stoljeća je izrazito osavremenjivanje i globalizacija lokalnih osobenosti, iznad svega njegovog mediteranskog pejza‘a.\nDirektna veza crte‘a i akvarela\nKarayić za svoje likovno formiranje i misonu strukturu nabraja pjesnike: Vaska Popu, Tagore, Ungaretija, Anri Mišoa, japansku poeziju, ali i Hajdegera (Poljska staza).\nNa koncu, da se opet vratimo Karayićevom iskazu: “Ovih par godina interesuje me veza direktna crte‘a i akvarela. Ti radovi imaju akvarelsku komponentu - površinu, podlogu i bojenu atmosveru, ali je potka i osnova generisana crte‘om, iznutra sa te‘ištem na svojim unutrašnjim predjelima. Iako je pejza‘na komponenta i čini okosnicu akvarelskog sadr‘aja - vjekovima - meni je bitniji kontekst sveukupne univerzalne prirode i ne vizuelne nego meditativni tok prirodnih i svojih ritmova crtačkog iznošenja iz sebe.”\n15-01-09, 12:36 #29\nPREMINUO POZNATI VAJAR\nAkademik Dušan Džamonja, hrvatski vajar - majstor monumentalnih skulptura i klasik moderne avangarde, umro je u 81. godini u Zagrebu.\nDiplomirao je na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu 1940-ih godina, živio je i radio u Briselu, Vrsaru i Zagrebu.\nPrvu izložbu priredio je 1954. godine, a dobitnik je brojnih priznanja za svoj rad. U Vrsaru se nalazi spomenički kompleks njegove kuće s ateljeom i parkom.\nOsnovni materijali s kojima je radio su bronza, željezo, korten čelik i aluminijum. Džamonjine monumentalne apstraktne skulpture bile su izložene na Place de Vendome u Parizu, Praca de Commercio u Lisabonu, ispred Palate pravde u Briselu i u londonskom Regent's Parku.\nProšle godine Džamonja je proslavio 80. rođendan. Tim povodom Zagreb mu je poklonio retrospektivnu izložbu, koja je u oktobru otvorena u Muzeju za umjetnost i obrt, a veliki hrvatski vajar gradu je poklonio 300 izloženih djela iz svih faza stvaralaštva.\nIzložba je bila svojevrsna retrospektiva viđena kroz selektivnu prizmu umjetnikove vlastite kolekcije, odabiru onog najboljeg i autoru najznačajnijeg.\nO njemu na wikipediji.\n15-01-09, 12:38 #30\nEvropski smisao za humor na probi\notkrivena prevara ČeŠkog umjetnika davida Černija\nkontroverzno umjetničko djelo, postavljeno u atrijumu zgrade “justus lipsius” sjedišta vijeća evropske unije u briselu, na kojem su navodno radili umjetnici iz 27 zemalja članica eu, zapravo je djelo jednog umjetnika, davida Černija, objavio je češki premijer, a prenose svjetski mediji.\nUmjetnička instalacija “entropa” trebalo je da označi početak šestomjesečnog češkog predsjedavanja evropskom unijom i kroz stereotipe da prikaže zemlje članice eu. Skulptura se prostire na 16 kvadratnih metara prostora i prikazuje bugarsku kao sanitarni čvor, francusku kao “štrajkašku” zemlju, dok je engleska u potpunosti izostavljena s ove bizarne karte.\nMeđutim, Česi su se našli u neprilici oko toga treba li instalaciju ukloniti nakon što su otkrili da je djelo jednog, a ne 27 umjetnika. Češki premijer aleksandr vondra objavio je službeno izvinjenje u kojoj je napisao da je i njega prevario david Černi, kojem je vlada u potpunosti prepustila upravljanje projektom. Dodao je da u ugovoru stoji da je umjetnik bio obavezan da pozove 27 umjetnika, koji će predstavljati 27 zemalja članica, te da je u potpunosti odgovoran za nastalu situaciju, prenosi “herald tribune”.\nČeški vajar otišao je toliko daleko da je izmislio imena umjetnika koji su navodno učestvovali u projektu, njihove adrese i web stranice. “rojters” izvještava da je Černi priznao da je sve smislio s dvojicom prijatelja: “znali smo da će se saznati istina, ali prije toga smo htjeli da saznamo da li je evropa sposobna da se nasmije sama sebi!”.\n15-01-09, 12:39 #31\n15-01-09, 12:45 #32\nIntervju sa njime prije izlozbe 'Crtezi 2005.-2006.'\n15-01-09, 13:19 #33\nU Modernoj galeriji u Starom gradu Budvi\nIzložba slika iz galerijskog fonda\nU Modernoj galeriji u Starom gradu od 15. januara biće izložene slike iz galerijskog fonda, koje je Galerija dobila na poklon u poslednje dvije godine, kao i ulja na staklu naivaca iz Hlebinske škole, poklon Galeriji iz 1979. godine.\nPosjetoci će moći vidjeti slike mnogih velikih domaćih imena iz svijeta slikarstva, kao što su: Stanko Zečević, Slobodan Puro Đurić, Vojo Tatar, Milo Milunović, Danica Masniković, Filip Janković, Milijana Istijanović, Aljo Smailagić i mnogi drugi. Radno vrijeme Moderne galerije je od 8-14 sati i od 16-19, subotom od 16-19 sati.\n15-01-09, 13:21 #34\nNa sajtu satelitskih slika američkog internet pretraživača\nRemek-djela muzeja Prado\nMadrid, 14. januara (Tanjug) - Neka remek-djela muzeja Prado u Madridu, jednog od najvećih na svijetu, dostupna su u "visokoj rezoluciji" na sajtu satelitskih slika američkog internet pretraživača Gugl, što je prvi poduhvat te vrste na svijetu, saopštili su promoteri projetka.\nOvim tehnološkim postupkom omogućen je pristup djelima svim zainteresovanima ma u kom dijelu svijeta se nalazili, izjavio je Miguel Sugasa, direktor muzeja Prado, prilikom predstavljanja projekta.\nDirektor Gugla za Španiju, Havijer Rodriges Sapatero, izjavio je da je to prvi poduhvat te vrste na svijetu, prenijele su agencije.\nPostavljanje na mrežu odnosi se, za sada, na 14 djela velikih majstora među kojima su Velaskes, Goja, Rubens i El Greko.\nKorisnici interneta koji žele da vide djela treba da potraže muzej Prado na programu za geolokalizaciju Gugl Ert, kliknu na ikonu "Obras maestras" i "zarone" u svaku od slika kao što bi to uradili lupom.\nDigitalna reprodukcija ne može da zamijeni originalno djelo, ali omogućava proučavanje detalja koje golim okom nikada ne bismo mogli da vidimo, istakao je direktor Sugasa.\nZa svako djelo načinjeno je na stotine fotografija "vrlo visoke rezolucije", za neka čak više od hiljadu.\nProjekat je osmislila Klara Rivera, zaposlena u Gugl Ertu, koja je na tu ideju došla tokom jedne posjete Pradu.\n"Ljudi koji dolaze u muzej nemaju dovoljno vremena ni mogućnosti da uživaju u djelima onako kako bi želeli, zbog čega sam pomislila da bi bilo dobro da im se na neki način omogući da upotpune obilazak muzeja", objasnila je ona.\nLast edited by Bann'dito; 15-01-09 at 13:23..\n15-01-09, 13:23 #35\nTomas vrede u remontu\nBeograd, 14. januara (SEEcult.org) – Izložba fotografija njemačkog autora Tomasa Vredea "Real landscapes", koja obuhvata radove koji deluju kao snimci iz vazduha, a rađeni su na odstojanju od svega nekoliko santimetara od tla, biće otvorena 19. januara u galeriji Remont u Beogradu.\nFotografije su snimljene u eksterijeru analognim studijskim foto-aparatom, a zatim su malo digitalno prilagođavane.\nPrema navodima Vredea, foto-varka se postiže neodgovarajućim odnosom veličina, a ne digitalnom obradom.\nU okviru njegovog projekta "Real landscape", automobilčići, kućice i jele od plastike u uobičajenoj veličini makete železnice, usađene su u pijesak ostrva na Sjevernom moru ili u gomilu šuta i pepela\n15-01-09, 13:26 #36\nIzložba fotografija Branislava Perića i Ilije Perića večeras u beogradskoj galeriji "\nZapisi na kamenu\nPrva izložba u novoj kalendarskoj godini u uglednoj beogradskoj galeriji "Haos" biće otvorena večeras, u 19 sati, a riječ je fotografijama velikih formata pod nazivom "Zapisi na kamenu", crnogorskog autora Branislava Perića i koautora Ilije Perića. Izložbu će otvoriti, likovni kritičar Jovan Despotović, uz muziku Ljubice Marić pod nazivom "Harmonija u kamenu".\nRiječ je o projektu "Zapisi na kamenu" ili "Priče sa kamena", nizu svojevrsnih crteža koje je zabilježila kamera fotoaparata. Radi se o sjajno odabranim kadrovima koji čine 33 rada velikog formata. Ovaj zanimljivi projekat koji zapravo spaja nauku i umjetnost, predložio je član Saveta Galerije Haos - Kosta Bogdanović, a izložbu su realizovali Branislav i Ilija Perić.\nKosta Bogdanović u katalogu koji prati izložbu, između ostalog, bilježi: "Jedan od savremenih tumača zapisa u kamenu, koje su kao tragove u vremenu postavili procesi mijenjanja lica zemljinog tla, je i Branislav Perić, estetičar i mikolog. Spoj ova dva interesovanja samo su na prvi pogled neobični, ako se zna da je kao filozof i prirodnjak našao svoje središte polaskom "sa dva kraja", istina ne istovremeno, ali na vrijeme sustignuto u istom naučnom i umjetničkom cilju. Naime, ovaj stvaralac spada među one rijetke koji nauku i prirodu posmatra integralno i međuuslovljeno, a baveći se nadahnuto trijadom: estetika – priroda – umetnost. On je stvorio jedan zapažen ciklus fotografskih "zapisa sa stijena” sa prefinjenom osjetljivošću za prirodnu i umjetničku formu, ili bolje reći likovno u prirodnom. Objedinjavajući naučnu strpljivost i umjetničku osetljivost, Branislav Perić je ušao duboko u tragove petromorfnih stanja strukture materije, oblika i boje kamena...”\n15-01-09, 13:33 #37\nU organizaciji mediteranskog centra fotografije bar\nMont press photo 2008.\nMediteranski centar fotografije Bar organizuje Mont press photo 2008. godine, na kome će biti dodijeljena godišnja nagrada za nabolju novinsku fotografiju snimljenu u Crnoj Gori.\nMont press photo je organizovan sa ciljem unapređenja kvaliteta i vrednovanja, kao i afirmacije novinske fotografije, kao informativnog dokumenta, svjedoka jednog vremena. Na konkursu mogu učestvovati samo radovi profesionalnih fotoreportera, free lance fotografa i novinskih fotografa, koji su snimljeni na području Crne Gore u toku kalendarske 2008. godine. Svaki učesnik dostavlja do pet fotografija sa podacima autora, ime prezime, naziv fotografije, kada je i gdje snimljena, objavljena ili ponuđena redakciji u sklopu drugih fotografija, u digitalnoj formi, u rezoluciji 300 dpi, na e-mail mcpbar"cg.yu.\nPrijava uz fotografije sadrži ime i prezime autora, adresu, kontakt tel.-mail, status autora, nazive fotografija sa kojima konkuriše, uz izjavu da je jedini nosilac autorskih prava nad istim, te saglasnost da se fotografije mogu bez naknade koristiti isključivo u afirmaciji Konkursa u medijima, katalogu, sajtu i slično.\nIzbor fotografija vrši žiri od pet članova, koji odluku donosi većinom glasova. Pobjednik konkursa dobija nagradu od 250 eura, koju dodjeljuje pomorska kompanija "Nimont" iz Bara, a najbolja sportska fotografija dobija pehar barske firme "Haliotis". Nagrade će biti uručene krajem marta na svečanosti u Baru.\nPrijave sa fotografijama primaju se do 1. marta, na mail mcpbar"cg.yu, odnosno na adresu Mediteranski centar fotografije, Mont press photo 2008, 85000 Bar -Montenegro, Obala- Jugofoto bb.\nU Vijesti je bila prilozena jedna fotografija, u barci sjede popovi, medju njima Amfilohije i jedan sto slika fotografa.\n21-01-09, 05:56 #38\nKultura U HERCEG NOVOM SVE SPREMNO ZA 42. HERCEGNOVSKI ZIMSKI LIKOVNI SALON\nPresjek crnogorskog stvaralaštva\nPraktično sve je spremno da za početak prestižne likovne smotre regiona 42. Hercegnovski zimski likovni salon, koji će biti otvoren u četvrtak, 5. februara u Galeriji „Josip-Bepo Benković" u Herceg Novom. Prema riječima istoričara umjetnosti Bogdana Musovića, ovogodišnji salon je prilika da se prikaže savremeni umjetnički trenutak u Crnoj Gori, kroz mogući presjek likovnog stvaralaštva.\n- Ovogodišnji salon kao prestižna likovna smotra daje mogućnost uglavnom mladim autorima da prezentuju svoja multimedijalna i multidisciplinarna promišljanja savremene umjetnosti. Na salonu će se naći radovi već afirmisanih pripadnika srednje generacije koji ravnopravno korenspondiraju sa aktuelnim umjetničkim zbivanjima i sa svojim mlađim kolegama ravnopravno participiraju u stvaranju crnogorske umjetnosti - kaže Musović.\nOvogodišnji selektor 42. Hercegnovskog zimskog likovnog salona je istoričar umjetnosti Anastazija Miranović iz Bara, koja je za ovaj salon izabrala sljedeće autore: Nadu Arnaut, Ljiljanu Burić Kolundžić, Marka Čakalovića, Relju Dedeića, Svetlanu Dragojević, Tijanu Dujović- Liščević, Maju Đurić, Veska Gagovića, Milijanu Istijanović, Jelenu Jovančov, Milenu Miličević Popović, Nadu Kažić, Biljanu Keković, Vojislava Kilibardu, Gordanu Kuč, Anu Matić, Sretena Milatovića, Anu Miljkovac, Danijelu Mršulju, Suzanu Pajović Živković, Toma Pavićevića, Ivanku Vanju Prelević, Igora Rakčevića, Maju Šofranac, Nenada Šoškića, Tanju Topuzovski, Srđana Vukčevića, Aleksandra Vukotića, Naoda Zorića i Milenu Živković.\nTri najbolja rada po izboru žirija biće nagrađena, a o nagradama će odlučivati žiri na sam dan otvaranja Salona, sa kojim, u stvari, počinje tradicionalni 40. Praznik mimoze i kojim je ovaj likovni salon stariji od manifestacije posvećene žutom cvijetu. Hercegnovski zimski salon je sastavni dio Praznika mimoze i njegova, možda, i najjača kulturna manifestacija.\n21-01-09, 05:58 #39\nKulturni centar Bar pred moskovskom publikom\nKulturna baština Crne Gore u Rusiji\nMoskovska publika biće u prilici da vidi crkve, manastire, yamije, stare mostove, sahat-kule, palate, stare utvrđene gradove i fortifikacije, te da se upozna sa istorijskim urbanim jezgrima, etnološkim i spomenicima profanog graditeljstva u Crnoj Gori\nIzložba fotografija "Kulturna baština Crne Gore" biće otvorena u petak u galeriji "Izmajlova“ u Moskvi. Riječ je o projektu Kulturnog centra Bara, koji je premijerno predstavljen 2007. godine u okviru 20. Barskog ljetopisa.\nMoskovska publika biće u prilici da, u sklopu ove postavke, vidi crkve, manastire, yamije, stare mostove, sahat-kule, palate, stare utvrđene gradove i fortifikacije, te da se upozna sa istorijskim urbanim jezgrima, etnološkim i spomenicima profanog graditeljstva u Crnoj Gori. Organizatori izložbe, koja će biti otvorena do kraja februara, su Komitet za kulturu grada Moskva i NVO "Kreativ”, a autor izložbe je mr Vladislav Kasalica, rukovodilac Zavičajnog muzeja barskog Kultunog centra.\nPrema riječima autora postavke, Vladislava Kasalice do organizacije izložbe u glavnom gradu Rusije došlo je nakon što je direktorica galerija "Izmajlova" pretprošle godine u barskom muzeju vidjela ovu postavku, i odmah iskazala interes da je predsatvi i u svom gradu, nakon čega je obavijestila i Komitet za kulturu grada Moskva koji je podržao inicijativu...\nIzložba će biti u predstavljena u multimedijalnoj formi, i posjetiocima će prikazati 130 naših spomenika kulture, od arheoloških do memorijalnih. Za ovu priliku je urađen i prateći materijal na ruskom jeziku. Štampani su knjiga i CD s video-prezentacijom...\n21-01-09, 06:00 #40\nIzložba Voja Rabrenovića od večeras u “Bluz baru”\nSamostalna izložba akvarela crnogorskog umjetnika Voja Rabrenovića intrigantnog naziva “Ja sa izopačenim pogledom na svijet” biće otvorena večeras u 21. 30 u podgoričkom “Bluz baru”. Organizator izložbe je Srđa Stijović\nLast edited by Bann'dito; 21-01-09 at 06:03..\nnovosti, novosti u umjetnosti, umjetnosti, zanimljivosti


Faktor | Šuman: Prve pripreme pred EURO na Ilidži, dvomeč sa Crnom Gorom u Podgorici\n21.09.2019. / 20:33\nU decembru 26. i 27. vjerovatno ćemo igrati sa Bahreinom, čiji je selektor Islanđanin Aron Kristjansson, moj nekadašnji saradnik u Koldingu, kazao selektor bh. rukometaša\n- Morao sam da ispoštujem rok Evropske rukometne federacije i prijavim spisak od 33 igrača za EURO. Na spisku su naši najbolji rukometaši u ovom trenutku. Na pripreme 20. oktobra pozvaću 21 najviše 23 igrača. Vidjećemo i kakva će situacija biti sa igračima koji su trenutno bez kluba. U svakom slučaju tokom priprema u oktobru dogovorili smo i dvije utakmice sa Crnom Gorom 24. i 25. oktobra u Podgorici. Jednu ćemo igrati sa kombinovanim, a drugu sa najjačim sastavima. Bit će nam to odlična provjera pred decembar, kada ćemo krenuti sa pripremama za EURO - pričao je Šuman za Anadolu Agency (AA) i dodao:\n- U decembru 26. i 27. vjerovatno ćemo igrati sa Bahreinom, čiji je selektor Islanđanin Aron Kristjansson, moj nekadašnji saradnik u Koldingu. Sve smo dogovorili čekam još zvaničnu potvrdu iz Bahreina, a trebali bi igrati na Ilidži. Posljednje provjere pred Evropsko prvenstvo imat ćemo protiv Hrvatske 3. i 4. januara u Poreču. Nakon toga ćemo otputovati za Zagreb, a odatle za Norvešku.\nŠuman je dodao da će za EURO 2020 osim 18 igrača koji će putovati na turnir imati pravo i da prijavi dvije rezerve, koje može "aktivirati" tokom takmičenja.\nBilal ŠumanRukometna reprezentacija BiHEHF EURO 2020\nJe li Bilbija oštetio Željezničar za penal u 28. minuti susreta?


SEO optimizacija Podgorica Crna Gora | Ivan Radonjic\nKao jedan od vodećih eksperata za SEO optimizaciju, pomogao sam biznisima svih veličina da započnu i razviju poslovanje na webu, uključujući male i velike kompanije, u Crnoj Gori, Velikoj Britaniji, i SAD-u.\nMoji klijenti prolaze kroz dokazan proces web optimizacije sajta, uključujući tehničku reviziju, istraživanje ključnih riječi, analizu konkurencije, analizu sadržaja i izgradnju linkova (backlinks).\nZašto su vam potrebne SEO usluge?\nNekoliko situacija u kojima vam je potrebna iskusan SEO konsultant\nPotrebni su vam savjeti i analize za SEO optimizaciju u ranoj fazi izrade web sajta\nPotreban vam je iskusni SEO konsultant koji radi zajedno sa vašim programerom i dizajnerom, kako bi se osiguralo da redizajn ili promjene na web sajtu zadovolje sve standarde SEO optimizacije.\nVeć ste se bavili web optimizacijom za pretraživače, ali sada vam je potreban pristup sa detaljnijim targetiranjem, koji će osigurati rast posjeta i povećanje prodaje.\nNe znate šta je SEO optimizacija, niste sigurni odakle da počnete i želite da vam iskusni SEO ekspert pomogne u tome.\nŽelite da se na vašem web sajtu provjere problemi sa SEO-om, uradi analiza i provjere mogućnosti za rast web posjeta i prodaje.\nŽelite da povećate autoritet web sajta i poziciju na pretraživaču kampanjama za dobijanje kvalitetnih backlinkova.\nSEO optimizacija je bitan marketinški kanal za svaki biznis, od malih kompanija do velikih organizacija, koje nastoji doći do svoje ciljne grupe. U svom radu koristim sljedeće SEO usluge da bi vam pomoga da postignete ovaj cilj:\nBez obzira da li je vaš biznis globalna, nacionalna ili lokalna priča, kreiraću prilagođenu SEO strategiju koja odgovara vašim ciljevima.\nSEO Auditom ću pomoći u identifikaciji i uklanjanju prepreka pri rangiranju, što daje čvrste temelje za rangiranje vašeg web sajta, uz povećanje prometa i prodaje.\nKombinovaću moje iskustvo u istraživanju ključnih riječi sa vašim poznavanjem industrije, kako bismo odabrali najbolje ključne riječi za vaš web sajt.\nVaš sadržaj će biti analiziran, i odrediću šta treba promijeniti kako bi vam pomogao da poboljšate rezultate na pretraživačima.\nUčestvovaću u kreiranju novog sadržaja koji će biti adekvatan za vašu ciljnu grupu i pretraživače (Google, Bing, Yandex).\nVisokokvalitetne veze su ključne za postizanje vrhunskih organskih pozicija. Uz pomoć kvalitenih linkova vaš web sajt će biti rangiran veoma visoko.\nUspješna SEO optimizacija se oslanja na tri dijela:\nTehnički dio revizije i optimizacija podrazumijeva provjeru osnovnih postavki web sajta za uspješno rangiranje na pretraživačima. To uključuje provjeru brzine web sajta, optimizaciju slika, sigurnost i SSL, redirekcije linkova, povezivanje search konzola i webmaster alatki, xml sitemap-e, robots fajl i slično.\nOn-Page web optimizacija\nZa kvalitetnu on-page optimizaciju neophodno je detaljno istraživanje ključnih riječi. Nakon toga slijedi pisanje meta opisa, prilagođavanje postojećeg sadržaja na web sajtu i kreiranje novog sadržaja.\nOff-Page web optimitzacija\nOff-page web optimizacija ili link bilding predstavlja kreiranje povratnih veza vašeg web sajta (linkova) na drugim sajtovima. Ova faza SEO procesa zahtijeva analizu konkurencije, definisanje link bilding strategije i kreiranje kvalitetnih linkova.\nPrimjeri rezultata mojih klijenata\nNekoliko primjera rezultata mojih klijenta od trenutka kada smo započeli saradnju.\nNajčešća pitanja u vezi usluga SEO optimizacije\nU nastavku pročitajte odgovore nekih od najčešćih pitanja o SEO optimizaciji, koja dobijam od svojih klijenata.\nSEO (ili SEO optimizacija, optimizacija za pretraživače, web optimizacija) je proces dobijanja web posjeta iz organskih rezultata pretraživanja na Google, Bingu, Yandexu i sličnim pretraživačima. Cilj je da se web sajtu unaprijedi rangiranje i pojavljivanje u rezultatima pretrage, što povećava vjerovatnoću da će posjetilac kliknuti vaš sajt da bi ga posjetio.\nKako Google bira koje sajtove će rangirati?\nGoogle rangira web sajtove na osnovu tri ključna principa: povjerenje, autoritet i relevantnost.\nPovjerenje: Google želi da drži nekvalitetne i nepouzdane web sajtove izvan rezultata pretrage, a visokokvalitetne i legitimne web sajtove drži na vrhu.\nAutoritet: Ovo je ukupna snaga vašeg web sajta na vašem tržištu i skoro je igra brojeva, zasnovana na backlinkovima i broju posjetilaca.\nRelevantnost: Google razmatra kontekstualnu relevantnost web sajta i nagrađuje relevantne web sajtove boljim pozicijama. Koncept relevatnost se može bolje objasniti kroz bolje pozicioniranje web sajta određene niše ili lokalnog biznisa, u odnosu na članak na Vikipediji, Forbsu, i sl.\nZašto je izgradnja backlinkova toliko važna?\nLinkovi su vrijednost web mreže. Svaki put kada se stranica poveže na drugu, glasa se za vrijednost stranice na koju se povezuje. Povratne veze (eng. backlinks) visokog kvaliteta efikasno prenose vrijednost sa jednog web sajta na drugi. Ako web sajt pruža ogromnu vrijednost korisnicima interneta, ima razloga da bude povezana sa drugim web sajtovima. Zbog toga su veze veoma jak faktor u Googlovom algoritmu.\nKoliko je vremena potrebno da se vide rezultati SEO optimizacije?\nPrvi rezultati su vidljivi već poslije 2 do 3 sedmice. Određeni stabilniji pokazatelji rezultata već od 1 meseca pa do 6 meseci, u zavisnosti od niza različitih faktora.\nVažno je napomenuti da je SEO dugoročna investicija, ulaganje koje će smanjiti vaše oslanjanje na oglašavanje u godinama koje dolaze.\nCijena usluge SEO optimizacije za pretraživače zavisi od toga koliko će vremena i truda biti potrebno za postizanje ciljeva. Faktori koji utiču na cijenu uključuju starost domena, konkurentnost niše, tip web sajta (e-commerce, usluge itd.) i broja ključnih riječi na koje ciljate.


Falcon, On 11CT Stitch Za Vezenje Home Decor Ova Kategorija. Vez Križić. Fashionfan.news\nFalcon, Prebrojao Printed On Fabric DMC 14CT 11CT Cross Stitch Kits,setovi Za Vezenje рукоделием, Home Decor\n1930330101523407 vruće надувательство US $ 5.88 / piece US $ 6.88 / piece US $ 9.70 / piece US $ 6.22 / piece US $ 6.38 / piece US $ 5.98 / piece US $ 15.80 / piece US $ 13.70 / piece US $ 6.58 / piece US $ 9.28 / piece US $ 11.98 /piece Us $ 13.00 / piece Falcon , procjenjuje datum ispisa na tkaninu DMC 14 CT 11 CT setovi za vezenje križem, vez ručni setovi, kućni dekor\nOpis : dimenzije platna : 60 cm*47 cm (14 CT) 76 cm*59 cm (11 CT) (bez vanjskog rama) boja (вышивальная tkanina) : bijela materijal : pamuk sadržaj paketa : njemu vezenje koncem, također izvesti krpom, igla, označene na usporednom nacrtu zaliha : na raspolaganju\nPrimorska djevojka procjenjuje 11CT ispis 14CT DMC križićima skup DIY kineski pamuk križićima kit vez rukotvorina\nDelfin, подсчитанный otisnut na tkanini DMC 14CT 11CT setovi križićima,postavlja vez рукоделием, kućni dekor\nPink medvjed, подсчитанный otisnut na tkanini DMC 14CT 11CT setovi križićima,postavlja vez рукоделием, kućni dekor\nHRK 34.00 HRK 39.48\nHRK 56.00 HRK 64.32\nSuncokreta u vazi, broje otisnut na tkanini DMC 14CT 11CT setovi za vezenje križem,setovi za vezenje рукоделием,\nHRK 37.00 HRK 42.12\nSretna obitelj, счетные tiskane tkanine DMC 14CT 11CT setovi za vezenje križem,setovi za vezenje рукоделием, kućni\nHRK 63.00 HRK 72.60


SAD uveli sankcije protiv venezuelanskog ministra vanjskih poslova - pojedinačnim ciljanjem želi se potkopati vlast iznutra, ali čini se da plan "smjene režima" ne daje rezultate | advance.hr vijesti\n27. Travanj 2019. | 13:14\nSAD uveli sankcije protiv venezuelanskog ministra vanjskih poslova - pojedinačnim ciljanjem želi se potkopati vlast iznutra, ali čini se da plan "smjene režima" ne daje rezultate\nFoto: Jorge Arreaza (izvor: HenryContreras / WikiMedia / CC BY-SA 4.0)


Značaj upravljanja promjenama u visokom obrazovanju u razvoju komparativnih prednosti sveučilišta | EFOS REPOSITORY\nMiškulin, I. (2016). Značaj upravljanja promjenama u visokom obrazovanju u razvoju komparativnih prednosti sveučilišta (Doctoral thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:145:543580\nMiškulin, Ivan. "Značaj upravljanja promjenama u visokom obrazovanju u razvoju komparativnih prednosti sveučilišta." Doctoral thesis, Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Economics in Osijek, 2016. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:145:543580\nMiškulin, I. (2016). 'Značaj upravljanja promjenama u visokom obrazovanju u razvoju komparativnih prednosti sveučilišta', Doctoral thesis, Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Economics in Osijek, accessed 09 January 2022, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:145:543580\nMiškulin I. Značaj upravljanja promjenama u visokom obrazovanju u razvoju komparativnih prednosti sveučilišta [Doctoral thesis]. Osijek: Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Economics in Osijek; 2016 [cited 2022 January 09] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:145:543580\nI. Miškulin, "Značaj upravljanja promjenama u visokom obrazovanju u razvoju komparativnih prednosti sveučilišta", Doctoral thesis, Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Economics in Osijek, Osijek, 2016. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:145:543580\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:145:543580\nTitle Značaj upravljanja promjenama u visokom obrazovanju u razvoju komparativnih prednosti sveučilišta\nTitle (english) IMPORTANCE OF CHANGE MANAGEMENT IN HIGHER EDUCATION IN THE DEVELOPMENT OF COMPARATIVE ADVANTAGES OF THE UNIVERSITY\nCreated on 2016-07-14 12:37:09


I dalje težak položaj Roma na Zapadnom Balkanu | EurActiv Serbia\nI dalje težak položaj Roma na Zapadnom Balkanu\nU Srbiji i dalje postoji veliki jaz između Roma i njihovih neromskih suseda po skoro svim merilima kvaliteta života, a Romkinje imaju posebno težak položaj na Zapadnom Balkanu, ocenjeno je 11. maja u regionalnom istraživanju predstavljenom u kancelariji Ujedinjenih nacija u Beogradu. Anketa je obuhvatila šest zajednica u regionu Zapadnog Balkana (Albaniji, Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori, Makedoniji, Srbiji i Kosovu).\nRezultati istraživanja ukazuju da 59% Roma koristi preventivne zdravstvene usluge, 27% Roma od 18 do 24 godine uključeno je u zaposlenje, obrazovanje ili obuku. Nešto više od petine je zaposleno, dok je više polovine gladovalo zbog nedostatka sredstava za hranu.\nU Srbiji je zabeležen najveći upis marginalizovanih Roma u predškolske ustanove u odnosu na region, ali i najveći jaz u odnosu na neromske susede. Samo 17% Roma od tri do šest godina je upisano u predškolsko u odnosu na 41% neromskih suseda.\nZabeležen je porast marginalizovanih Roma upisanih u osnovne škole i sada iznosi 84%. Uprkos unapređenjima, više od trećine Roma od 18 do 21 godine starosti nema završenu osnovnu školu.\nMarginalizovani Romi u Srbiji imaju najnižu stopu završetka višeg i visokog obrazovanja u regionu - fakultet je završilo oko 2% Roma.\n"Posebno zabrinjava činjenica da poboljšanje obrazovanja nije doprinelo napretku u oblasti zaposlenja", rekla je Šila Marni iz UNDP-ove regionalne kancelarije u Istanbulu.\nNeformalno zaposlenje i dalje je veoma prisutno među marginalizovanom romskom populacijom, a u ovoj oblasti jaz sa neromskim susedima je najveći u regionu.\nMlade Romkinje u regionu su još diskriminisanije i uskraćenije u odnosu na mlade Rome - devet od deset njih nije u sistemu zapošljavanja, obrazovanja ili treninga, jedna trećina njih se udala pre navršenog punoletstva, a polovina nema pristup zdravstvenom ili penzionom osiguranju, navodi se u istraživanju.\nSamo 9% Romkinja je zaposleno.\nIstraživanje su sproveli Program Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP) i Svetska banka, na osnovu prethodnih istraživanja iz 2011. godine, u kojima je učestvovala i Evropska komisija. U istraživanju je učestvovalo ukupno 4.592 romskih i 2.168 neromskih domaćinstava\nCilj istraživanja bio je da se prouči socijalni status romske manjine u Srbiji, njihovo stanje u odnosu na druge ranjive grupe, radi kreiranja i implementacije programa za povećanje društvene inkluzije.\n"Najvažnija poruka koju želimo da pošaljemo jeste da ovo ne činimo zbog pritisaka drugih država ili zbog otvaranja nekog poglavlja o pregovorima sa EU. Verujem u Srbiju koje je inkluzivno društvo", kazao je državni sekretar u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture i član koordinacionog tela za praćenje sprovođenja Strategije za socijalno uključivanje Roma.\nGovoreći o značaju sprovedenog, Mirjana Maksimović iz Delegacije EU u Srbiji je rekla da će podaci biti upotrebljeni za planiranje aktivnosti u koje će Unija investirati u predstojećem periodu, navodeći da je u IPA fondovima za 2018. godinu odvojeno oko 20 miliona evra za socijalne programe.\n"Sigurno je da će ova tema biti važna svim državama koje su u procesu pristupanja. Novac je važno pitanje, ali su nam važne i politike (kojim se on raspoređuje)", dodala je ona i ocenila da o važnosti tog procesa govori to što su sve ove aktivnosti obuhvaćene Poglavljem 23.


Igra koja je razbila u 2016: Svi su ih jurili! | MobIT | Igre\n24. September, 21:39\nIgra koja je razbila u 2016: Svi su ih jurili! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n17.01.2017. / 21:55\nStigla je tek u julu, na tek nekoliko svetskih tržišta i napravila haos - i po zaradi i po broju preuzimanja.\nPokemon GO igra se pojavila na tržištu 5. jula 2016. godine i odmah je postala planetaran hit, čak i u zemljama u kojima nije bila zvanično dostupna, poput naše. Pokemon GO je zabranjen u Kini, Rusiji i Indiji, ali je i pored tih zabrana uspela da bude igra sa najvećim brojem preuzimanja* i u iOS i u Android prodavnici aplikacija.\nPokemon GO je rekorder i po broju mesečno aktivnih igrača, a ukupna zarada je oko 950 miliona dolara. Ipak, to je treće mesto ukupno, jer su ispred Pokemon GO igre Clash of Clans i Monster Strike.\nIzvor: MONDO portalBr. slika: 17 17 / 17\nPokemon GO je i igra sa najbrže rastućom zaradom ikad, jer je samo za 110 dana uspela da donese tvorcima čak 800 miliona dolara. Candy Crush Saga je to uspela da uradi za 240 dana, dok je Clash of Clans to postigao tek za 500 dana.\nApp Annie naglašava da je Pokemon GO igra u 2016. bila uspešnija nego film "Batman vs Superman: Dawn of Justice" globalno, koji je zauzeo sedmo mesto.\n*Podatke o Pokemon GO igri App Annie dostavila je na MONDO MobIT mejl, pa iz tog razloga u vesti nemamo linkovan izvor.\nUpravo gledate Mat u tri poteza: Kako je Sarajevo došlo do vođstva u vječitom derbiju? 0 Video Pre 19 min Pogledajte pogodak kojim je bordo tim stigao do prednosti nad "plavima" sa Grbavice u 124. prvenstvenom vjeitom...


U Zaječaru još jedan novooboleli od korona virusa - Glas Zaječara\nHome Društvo U Zaječaru još jedan novooboleli od korona virusa\nGradonačelnik Zaječara Boško Ničić saopštio je putem društvene mreže fejsbuk da na osnovu 51 novoobrađena PCR i Ag uzorka , u poslednja 24 h, na teritoriji grada Zaječara imamo jednu covid-19 pozitivnu osobu ( 2% od broja testiranih). Ova osoba je ženskog pola starosti 66 godina života.\nNa osam kontrolnih testiranja nemamo ni jednu osobu koja je i dalje pozitivna na virus covid-19. Od početka pandemije obrađeno je ukupno 26.931 PCR i Ag uzoraka a čekaju se rezultati za još 121 ranije testiranih osoba u gradu.\n„Do sada je oboljevanje od covid-19 infekcije potvrđeno kod 5.367 građana Zaječara (2.745 ženskog i 2.622 muškog pola). Od ovog broja, kod 5.347 osoba više nema znakova infekcije na testiranju (smatraju se izlečenima). Na Infektivnom odeljenju, koje je ostalo jedino u covid sistemu, smešteno je troje (3) obolelih ( 0 prijema i 0 otpusta). Na kiseoničkoj potpori je jedan (1) pacijent oboleleo od covid-19 virusa. Na Infektivnom odeljenju (covid sistem) , preostalo je još 47 slobodno mesto, za smeštaj covid-19 inficiranih osoba koje su u stanju neophodne hospitalizacije. Ostali oboleli, bez simptoma ili sa lakšom kliničkom slikom, su u izolaciji i na kućnom lečenju“.- kaže Ničić.\nDo juče je 41.126 građana Zaječara primilo (“Fajzer”, “Sinofarm”, “Sputnjik V” i “AstraZeneka”) vakcinu od čega je 20.940 (46,44% punoletne populacije) primilo prvu dozu vakcine, a 20.186 (44,77% od punoletne populacije) je revakcinisano.\nPrethodni tekstNičić na molbu menadžmenta kompanije “APTIV-Srbija” poziva građane Zaječara i okoline da se prijave za posao


Zaljubljenom "bombašu" MESEC dana pritvora! - alo.rs\nAUTOR: ALO.rs/Tanjug/A.M. DATUM I VREME: 20.07.2019. 16:04\n* Zoran N. priznao da je uputio lažnu dojavu o bombi\n* Priznao da je to uradio jer je zaljubljen u tamnoputu stjuardesu\n* Hteo da ostane u Beogradu\nZoran N. (65) priznao je da je pre dva dana uputio lažnu dojavu da je podmetnuta bomba u avionu Lufthanze, koji je iz Beograda trebalo da poleti za Frankfurt, a pravdao se time da mu se svidela stjuardesa sa tog leta.\nZoran N. (65) je u sredu iz stana svog prijatelja i sa njegovog telefona uputio lažnu dojavu, te mu se na teret stavlja krivično delo izazivanje panike i nereda.\nPrema odbrani osumnjičenog on je na Adi upoznao dve stjuardese Lufthanze i pozvao ih na veceru. Posebno mu se svidela jedna od njih, ali one nisu pristale na idu sa njim na večeru. Kako devojku koja mu se svidela nije našao ni u hotelu, sutradan je pozvao aerodrom i dojavio javio lažnu bombu kako bi zadržao stjuardesu.\nNakon anonimne dojave, pripadnici MUP-a su obavili kontradiverzioni pregled, a iz aviona nemačke kompanije "Lufthanza" evakuisano je 130 putnika i pet članova posade. U međuvremeni su putnici vraćeni u avion koji je odleteo sa zakašnjenjem.


kopar biljka kao začin i lek | čaj od mirodjije recept\nDijeta » Zdrav život » Kopar biljka mirodjija\nKopar biljka mirodjija\nKOPAR BILJKA KAO ZAČIN\nČAJ OD KOPRA ZA BOLJE VARENJE RECEPT\nKOPAR BILJKA LEKOVITA SVOJSTVA\nKopar biljka, poznata i kao mirodjija je izuzetan začin koji poboljšava ukus jelima, ali je i veoma delotvorna kao lek. Čaj od kopra olakšava varenje, dezinfikuje usnu duplju, eliminiše stres i nesanicu. Od davnina se zna da se sa morodjijom lepše spava..\nMirodija ili kopar se najčešće koristi kao popularan začin u kuhinjama širom sveta, jer sa svojom aromom obogaćuje mnoga internacionalna jela. Njena postojbina je istočna obala Sredozemnog mora, gde se koristila i mirodjija kao lek protiv mnogih tegoba.\nZahvaljujući intenzivnoj aromi i niskoj ceni, kopar biljka odomaćila se i u našoj kuhinji. Dodaje se mnogim salatama, supama, jelima od mesa, ribe,pečuraka, povrća, uz jaja. Naročito je popularan sos od mirodjije, koje domaćice vrlo rado spremaju. Odnedavno se koriste i razni puteri od mirodije, te alkoholni rastvor ove biljke (esencija od mirodije), koji su visoko koncentrisani i zato ih treba upotrebljavati u veoma malim dozama (u vidu kapljica, jednu do dve na litar tečnosti).\nNjegova zeljasta stabljika kao i sveži mladi listovi se najviše upotrebljavaju za pripremu,ukusnih jela. Zreo plod kopra sadrži važna esencijalna ulja koja se sastoje od limenena,karvona – čak i do 50 odsto,feldandrena i mnogih drugih supstancija.\nZa lečenje fitoterapeuti preporučuju i čaj od mirodjije, koji se pokazao kao izvanredno pomoćno sredstvo za mnoge zdravstvene tegobe. Mirodjija latinski naziv –Anethum graveolens.\nKopar biljka provereno sprečava nastanak grčeva u stomaku,naime ovaj jeftini i kvalitetni začin ima još brojna lekovita svojstva. Mirodjija je bogata vitaminima A, C, beta-karotenom, folnom kiselinom, riborlavinima, niacinima. Vitamin A važan je za zdravlje kože i sluzokože,i deluje preventivno u slučaju karcinoma pluća i usne duplje.\nBiljka kopar kada je sveža obiluje vitaminom C, koji igra značajnu ulogu u borbi sa infekcijama. Mirodija je prirodan izvor minerala poput kalcijuma, bakra, mangana, kalcijuma, gvožđa, magnezijuma.\nČaj od kopra ubrzava peristaltiku creva i važan je sastojak čajnih mešavina protiv opstipacije i za lečenje hemoroida. Eterično ulje mirođije odlično neutrališe neprijatan zadah iz usta, smiruje napetost, opušta nerve, sprečava nesanicu i podstiče bolje lučenje majčinog mleka.\nPo 20 grama plodova od mirodije, anisa,morača, angelike i kima dobro izmešati, pa kašiku čaja preliti sa dva decilitra tek ključale vode. Poklopiti, pa ostaviti da odstoji barem pola sata, nakon čega trebate procediti i piti nakon jela.Kopar biljka će svakako ubrzati metabolizam i poboljšati varenje..\nKOPAR BILJKA ZAUSTAVLJA ŠTUCANJE\nSa 2,5 dl proključale vode preliti četiri male kafene kašike semena mirodije ili 2 kafene kašike usitnjene biljke (sveže ili osušene), pa ostaviti poklopljeno 3 do 4 minuta. Procediti i piti čaj od kopra obavezno nezaslađen.Više recepata za lečenje štucavice,pročitajte u tekstu kako prekinuti štucanje.\nULJE OD MIROĐIJE UKLANJA NEPRIJATAN ZADAH\nDeset kapi eteričnog ulja mirodije staviti na kocku šećera, pojesti i zaliti čašom vode. U slučaju lošeg zadaha preporučuje se i žvakanje sveže mirodije.Preporuka članak kako ukloniti neprijatan zadah..\nČAJ OD MIRODJIJE PROTIV NESANICE\nIzmešati 25 grama mirodije, matičnjaka, hmelja i valerijane. Kašičicu smese preliti sa 2,5 dl provrele vode, zatim poklopiti i ostaviti da odstoji najmanje pola sata.Procediti i piti zaslađeno medom, sat vremena pre spavanja.Kopar biljka će vas umiriti i omogućiti dobar san..Više u članku lečenje nesanice..\nKOPAR BILJKA – UNIVERZALNI RECEPT\nKašičicu mlevene mirodije preliti sa 2,5 dl provrele vode, dobro poklopiti, ostaviti da odstoji pola sata i procediti. Čaj od kopra piti u gutljajima 3 puta dnevno posle jela, nezaslađen u slučaju želudačnih tegoba i creva, a zaslađen ako je reč o oboljenju pluća.\nVINSKA TINKTURA OD MIRODJIJE\nTri grane mirodije preliti sa 1 dl belog vina, zatvoriti teglu i ostaviti da odstoji pet dana na tamnom mestu.Procediti i piti po čašicu nakon jela u slučaju otežanog varenja hrane .\nKao što vidite kopar biljka je višestruko korisna za naš organizam,i svakako bi je trebalo uključiti u ishranu…


Uskoro optužnica u aferi "Respiratori"? - BIGportal.ba\n23 Novembra, 2020 23 Novembra, 2020 0349\nTužilaštvo BiH moglo bi da veoma brzo podigne optužnicu u predmetu “Respiratori”, koji se odnosi na uvoz 100 ovih medicinskih uređaja iz Kine po cijeni od oko 10,5 miliona KM, a koji još nisu u funkciji, piše Dnevni avaz, pozivajući se na izvore bliske istrazi i pravosuđu.\nIstragom Tužilaštva BiH obuhvaćeni su premijer Federacije BiH Fadil Novalić, suspendovani direktor Federalne uprave civilne zaštite Fahrudin Solak i vlasnik firme Srebrena malina Fikret Hodžić, kao i direktor Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH Aleksandar Zolak.\nSvi oni osumnjičeni su za pranje novca i zloupotrebu službenog položaja, a, pri tome, uređaji su nabavljeni bez pokrića.\nProšle sedmice obustavljena je verifikacija respiratora, koja je jedina mjerodavna za utvrđivanje da li su ovi uređaji ispravni i smiju li se korititi za liječenje oboljelih od kovida 19.\nRanije, prilikom podjele uvezenih respiratora, utvrđeno je da imaju sistemski kvar.\nU Italiji prvi znaci usporavanja rasta zaraze


Bukurešt - Doček Nove Godine - 2 noćenja sa doručkom i prevoz za 95€ i 850 din\nUšteda: 940,00 din\nTermin polaska: 30.12.2018. - 02.01.2019. - popunjeno\n1. dan (30.12.) : Beograd-Smederevo-Požarevac–Bukurešt Sastanak grupe i polazak autobusa iz Beograda u popodnevnim časovima. Noćna vožnja kroz Srbiju i Rumuniju sa usputnim pauzama.\n2. dan (31.12.): Bukurešt Dolazak u Bukurešt u jutarnjim satima. Panoramsko razgledanje grada: Trijumfalna kapija, Palata pravde, Palata Parlamenta, mnoštvo crkava i zgrada koje datiraju iz 19. veka… uživamo u čarima grada koga mnogi nazivaju istočni Pariz, zbog pojedinih znamenitosti koji neodovljivo podsećaju na ”Grad svetlosti”. Slobodno vreme za šetnju najužim centrom grada. Smeštaj u hotel oko 14h. Slobodno popodne i pripreme za doček Nove godine na nekom od trgova i diskoteka. Fakultativni transfer do centra grada za docek Nove 2019. god i povratak iz grada posle ponoci u hotel . Noćenje.\n3. dan (01.01.): Bukurešt-Brašov-Bran-Bukurešt Doručak. Fakultativni izlet za Brašov i Bran Dolazak u Brašov i slobodno vreme za odmor, šetnju i upoznavanje grada. Preporučujemo posetu najvećoj znamenitosti Brašova – protestantske Crne crkve, koja je najveća gotska crkva izmedju Carigrada i Beča. Polazak za Bran i dvorac grofa Drakule, jedan od najlepših dvoraca u Istočnoj Evropi. Nakon obilaska povratak u Bukurest . Noćenje.\n4. dan (02.01.): Bukurešt-Požarevac-Smederevo –Beograd Doručak. Napuštanje hotela. Fakultativni odlazak u soping mall Bucuresti mall –schopping centar. Povratak u centar grada po putnike i polazak autobusa za Požarevac/ Beograd u popodnevnim satima. Noćna vožnja.\n5. dan (03.01.): Beograd Dolazak u Požarevac/Smederevo/ /Beograd u ranim jutarnjim časovima.\nsmeštaj u Bukureštu (2 noćenja sa doručkom – kontinentalni švedski sto) u hotelu sa 3* u 1/2 i 1/2+1 sobama\nobilaske prema programu (Bukurest– panorama grada)\nBrašov I Bran 35 eur / uracunate ulaznice za dvorac grofa drakule I prevoz/\ntransfer do centra i nazad 31.12. / 10 eur\nSopping centar Bucuresti mall - 10 eur\nZA 1/1 SOBU: 50 eur\nVELIKO GRADISTE , GOLUBAC\nAranžman se plaća u dinarskoj protivvrednosti po prodajnom kursu Credit agricole banke na dan uplate\nna CETRI MESECNE RATE čekovima gradjana UZ UVEĆANJE OD 10% OD CENE ARANŽMANA\nSmeštaj je u Bukureštu (Rumunija) u hotelu sa 2* -Lokacija –širi centar grada\n“H.Sir Orhideea/Sir Colentina,” 2* hoteli su iz lanca Sir groups, nalaze se u gradu na liniji gradskog prevoza 10-ak minuta do centra grada. Svaki hotel ima 1/2, 1/2*+1, svaka soba ima: tuš wc, wifi, hoteli imaju svoj restoran sa kontinentalnim doručkom.\n> Ponuda obuhvata: Kupon kojim se ostvaruje popust na putovanje - Bukurešt - NOVA GODINA - 2 noćenja u hotelu sa doručkom i prevoz\nBeč (2 noćenja sa doručkom, hotelski smeštaj, autobuski smeštaj) cena - 89eur i 400 din\nprodato: 28 vaučera | 50% popusta 400,00 din 800,00 din KUPI


Appartment in the heart of Dortmund - Stanovi za najam - Dortmund, Sjeverna Rajna-Vestfalija, Njemačka\nDie Unterkunft ist sehr empfehlenswert. Ich habe Elke leider nicht kennen gelernt, aber ich habe mich sehr wohl gefühlt in der gemütlich eingerichteten Wohnung.\nDortmund, Njemačka · Član od srpanj 2012.


Makart | Knjiga: DRUŠTVENOST U DOBA INTERNETA, DALIBOR PETROVIĆ - Dalibor Petrović | Internet knjižara | Drugačiji od drugih\nDRUŠTVENOST U DOBA INTERNETA, DALIBOR PETROVIĆOd istog autora\nDRUŠTVENOST U DOBA INTERNETA, DALIBOR PETROVIĆMožda vam se svidi i…\nSPASAVANJE MEDIJA. KAPITALIZAM, PARTICIPATIVNO FINANSIRANJE I DEMOKRATIJA, ŽILIJA KAŽE\nKATEGORIJA ANIMATNOSTI U SRPSKOM I RUSKOM JEZIKU, MARIJA STEFANOVIĆ\nUSVAJANJE STRANOG JEZIKA U SPECIFIČNOM KONTEKSTU. FRANCUSKI JEZIK I SRBI U PRVOM SVETSKOM RATU, BILJANA STIKIĆ


TINEJDŽER KOME SE SMEŠIO ZATVOR JE POSLUŠAO SVEŠTENIKA: Od okrutnog člana bande postao preduzetnik i sada zapošljava bivše robijaše! (VIDEO)\n31.03.2019. 12:04h 31.03.2019. 12:04h\nDarela Džobea život nije mazio. Ne dolazi iz imućne, preduzetničke i visoko obrazovane porodice, nema nasleđene milione na svojim računima, nije bogati naslednik.\nŠkolu je napustio u osmom razredu, postao je član bande, pa je svoje tinejdžerske godine većinom provodio u popravnim domovima. Krao je automobile, posedovao ukradene pištolje i bio na pravom putu da život provede u zatvorima. Ali onda je s 23 godine odlučio da preokrene stvari.\nKako je ispričao za Forbes, sveštenik koga je upoznao u jednom od popravnih domova, uverio ga je da može postići sve što naumi. Počeo je raditi u industriji pakovanja i ambalaže i malo po malo 2015. godine u dobi od 39 godina osnovao svoju kompaniju Verikul kako bi proizvodio održivu i ekološku ambalažu, koja može zameniti stiropor i stiropor penu, kod onih pošiljki koje trebaju da ostanu hladne.\nNjegova kompanija, sa sedištem u Livermoru u Kaliforniji, je do sada prikupila 10 miliona dolara od investitora, a očekuju da će ove godine doseći prihod od također 10 miliona dolara, što je u odnosu na lani, rast od dva miliona. Trenutno je najveći problem Verikula što ne mogu da odgovore na toliku potražnju koja buja.\nPronaći odgovarajuće ekološke materijale nije bilo lako, probali su svašta, a Džobe je na kraju otkrio da može koristiti biljno vlakno koje se može reciklirati i kompostirati. Dodatno, komad od 80 kvadratnih centimetara njegovog materijala košta manje od 5 dolara, što je cenom otprilike tu negdje s istom veličinom konvencionalnog proizvoda od stiropora koji nije ekološki održiv.\nOsim u svojoj ekološkoj misiji, Džobe je odlučan u pružanju druge prilike bivšim zatvorenicima i ljudima sa sličnim životnim putem. Otprilike četvrtina od ukupno 45 njegovih zaposlenih bili su u zatvoru, a ne samo da im je Džobe dao posao, dobili su i vlasnički udeo u Verikulu.\n"Ovo je njihova kompanija, ovo nije Darelova kompanija. Ovo je Verikulova kompanija, a svi mi smo Verikul", srčan je ovaj samouki preduzetnik.\nBivši zatvorenici i ljudi s kriminalnim dosjeom imaju ozbiljne probleme pri zapošljavanju, a više od 27 odsto bivših zatvorenika, od njih ukupno pet miliona u SAD je nezaposleno.\n(VIDEO, FOTO) BLIZANAC IZ PAKLA: Robijašu brat došao u posetu, on ga surovo iskoristio i pobegao\nDŽABA GA PUSTILI IZ ZATVORA: Izašao sa robije i posle par minuta krvnički napao čuvara


Tomislav Ivković o rperezentaciji Srbije i Piksiju | Sport | Fudbal\n18. oktobar, 23:31\nSRBIJU NIKO NE SME DA POTCENI, MOGU PROTIV PORTUGALA : Hrvat koji je igrao sa Piksijem sada veruje u Orlove! 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nLegendarni jugoslovenski golman Tomislav Ivković pratio je nastupe Srbije od kako je Piksi selektor.\nReprezentaciju Srbije u utorak uveče očekuje pretposlednja kvalifikaciona utakmica za Mundijal. Protivnik će biti Azerbejdžan, a podrška stiže i od nekadašnjeg Piksijevog saigrača.\nLegendarni golman Tomislav Ivković (61), nekadašnji čuvar mreže Dinama iz Zagreba i Crvene zvezde, u razgovoru za MONDO rekao je da prati nastupe srpskog tima. Trener koji je poslednjih nekoliko meseci šef stručnog štaba sarajevskog Želje ispratio je napredak koji je Piksi doneo reprezentaciji Srbije!\nTrener Želje govorio je o dobrim igrama reprezentacije Srbije, a podsetio je i na prijateljstvo sa selektorom koji mu je nekada bio saigrač.\n''Piksi i ja smo dugogodišnji prijatelji, igrali smo zajedno u reprezentaciji Jugoslavije, i o njemu mogu da pričam kao čoveku i kao prijatelju i kolegi. On je napravio pomak u reprezentaciji, pozitivnija je atmosfera nego što je bila, igraju dobro. Imali su peh u Irskoj, desetak šansi koje nisu iskoristili, a na kraju su sami sebi dali gol'', ističe Tomislav Ivković.\nIako je Portugal jedna od najboljih evropskih selekcija, Ivković smatra da njihovo prvo mesto u grupi nije sigurno.\n''Gledao sam ih i protiv Luksemburga, teška utakmica, ali vrlo bitna tri boda. Dobro rade, sigurno su drugi u grupi, Portugal je Portugal, ali sve je moguće. Nikako Portugalce ne bih već sad proglasio prvacima grupe jer Srbija ima isto kvalitetne igrače, koji nastupaju na sve strane, tako da niko ne sme da ih neozbiljno shvati. Ko god potceni Srbiju, može to skupo da plati'', zaključio je nekadašnji golman Jugoslavije.\nReprezentacija Srbija će, po svemu sudeći, u Portugalu igrati najbitniji meč za plaman na Mundijal u Kataru 2022. godine. Legendarni golman Tomislav Ivković svojevremeno je u toj zemlji branio za čak pet klubova, od kojih je najpoznatiji lisabonski Sporting u kom je proveo četiri sezone.\nPročitajte kompletan intervju Tomislava Ivkovića za MONDO.


Ostala ugostiteljska i trgovinska oprema -- Mali Oglasi # Goglasi.com\n0,00 - 899,00 (17)\n10 000,00 - 24 999,00 (22)\n25 000,00 - 299 999,00 (9)\nOstala ugostiteljska i trgovinska oprema \nHromirane čelične cevi, kružnih profila fi16 - 900 din. +PDV fi25 - 825 din. +PDV fi32 - 1590 din. +PDV fi50- 2850 din. +PDV Debljina zida je 1,0mm, a dužina cevi je 300cm. Uz cevi, takođe imamo u ponudi sve vrste spojeva, čepova, prirubnica, ukrasa, nosača i svega ostalog što naše cevi može da pretvori u Vašu policu, stalak, štender koji će krasiti izgled enterijera i koristiti u Vašoj omiljenoj prostoriji, prodajnom salonu, kancelariji itd. . Sve je novo, odličnog izgleda i kvaliteta. Novi Sad i Beograd lično preuzimanje, isporuka po celoj Srbiji brzom poštom!\nPištolj za cene, aparat za etiketiranje\nPistolj za cene. .. u kompletu ide pistolj, rezervni valjak i koluit sa nalepnicama. .. Pistolj ima 8 mesta. Jedno mesto za novcanu jedinicu a 7 mesta Brojeve. Mogucnost Licnog Preuzimanja na Novom Beogradu ili u Centru Grada! Slanjem Brzom Postom!\nČokoladna Fontana, Inox 18/10\nČokoladna Fontana Inox 18/10. Zapremina 1200 ml čokolade. Nova. Uz fontanu dobijate 2 kg prave, skupe čokolade - 40% kakao. Jednostavna upotreba: fontana se prvo uključi da se zagreje, pa onda stavljate čokoladu. Da oduševite vaše goste. Za dečje rođendane i ostale zabave, za uživanje u pravoj čokoladi Prodajem za 9.000 din. Najbrži kontakt: Srđan. Lična kupovina u centru BG - a, ili posle uplate šaljem kurirskom službom.\nPištolj za cene-Novo\nPISTOLJ ZA CENE -jednostavan za upotrebu -uz pistolj ide traka, valjak sa mastilom i jedan rezervni -nalepnice su dimenzija 1 x 2 cm -pištolj je od plastike, dimenzija 22 x 13 cm NOVO, nekorisceno. Opis u izradi pitajte za sve što Vas zanima Pošaljite poruku sa Vašim podacima: Ime i prezime. Ulica i broj. Mesto i poštanski broj. Broj telefona za kontakt. ili SMS na br.\nEtikete nalepnice za med, vino, ajvar, džem\nEtikete za sve, extra kvalitet, povoljna cena, digitalna štampa na samolepljivom papiru velike rezolucije, konturno sečenje u tabaku. Dizajn po Vašoj želji, kratak rok izrade. Razlikujte se od drugih.\nPokretna traka za odecu\nPokretna traka za odecu duzine2,7 metara,sirine 80 cm.\nFilteri, aluminijumski za haube-profi\nNa prodaju profesionalni aluminijumski filteri (skupljači masnoće), koje po hasapu mora da ima svaka hauba. Filteri za haube za masnu paru, apsorbuju određenu količinu masnoće iz isparenja i time umanjuju nivo masnoće koji ulazi u samu haubu, sistem ventilacije, kanale, ventilatore i dalje u etar. Odrzavanje i pranje je vrlo jednostavno, nakon cega izgledaju kao novi. Filteri su u kompletu od visoko kvalitetnog aluminijuma, tako da ne mogu korodirati i dugotrajni su ako se pazljivo sa njima rukuje to jest ako se mehanicki ne ostete. Za sve informacije pozovite ili se javite porukama.\nSvadbarski šator 20x8m do 320 osoba, u odličnom stanju, melova cerada, moguće suziti i skratiti isti, sva prateća oprema (klupe, stolovi, stolnjaci, tanjiri i dr.) hitno i povoljno.\nAparat za bubble vafle Remta\nBubble waffle preklopni toster * Grejne ploče izrađene od aluminijuma sa teflonskim premazom * Termostat za regulaciju temperature * Maksimalna temperatura: 300 °C * Sigurnosni termostat * Materijal izrade kućišta: INOX * Tajmer Napajanje: 230 VAC Ukupna snaga: 2000 W Kapacitet: 25 loptica Širina uređaja: 300 mm Dubina uređaja: 350 mm Visina uređaja: 245 mm Težina uređaja: 10 Kg Garancija 12 meseci* uslovi garancije Proizvodjač Remta Makina\nIglica/kukica za skidanje zujalica\nProdajem iglicu-kukicu za skidanje zujalica sa garderobe i drugih svari, senzomatik, nova, celicna, jaka, Original kao iz butika !!! Cena je po komadu, svaki komad je izradjen po ISO standardima. Na pitanja o zloupotrebi ne odgovaram. Sve je original kao iz radnje. Svi nasi proizvodi su novi ne otpakovani !!!\nBoce Amfore za parfeme na tocenje\nProdajem 55 amfora za parfeme na tocenje. Potrebno je zameniti im gumice na slavinama jer su menjane pre 6 godina i ne garantujem da su sve ispravne.\nAparat za giros na gas Italy Line\nPIN.DN.220 Lpg ili Prirodni gas 220V-50Hz Magnetni sigurnosni ventil Podesivi ražnjevi Dvosmerni Higijenski i lako čišćenje Telo od nerđajućeg čelika Dimenzije 752x546x785 mm Težina 25 kg Snaga 9kw Gorionik 3 Proizviđač ITALY LINE\nCALTOP Profesionalno sredstvo za uklanjanje kamenca u masinama za pranje posuđa Koncentrovan i veoma jak Koristi se 10 - 100ml/L vode u masini Efikasno uklanja viseslojne naslage kamenca Pakovanje 12kg CENA JE SA PDVom GASTRO PROFFESIONAL SRBIJA\n45.31€ 5,328RSD swap_vert\nVrece za silazu\nNajlonski dzakovi za silazu veoma dobrog kvaliteta novo Debljina 190mikrona Visina 2.5m Precnik 1.15m Saljem brzom postom Za dodatne informacije pozovite Marko\nProdajem ogradu za kafić od kaljenog stakla\nSeckalica Profesionalna Romagnola+set nozeva\nSeckalica univerzalna ROMAGNOLA 3000 N + set diskova dimenzija 220x610x520h (mm) ukupna snaga 0,37 kW (0,5 HP) prikljucni napon 230-400V/3-3N/50Hz tezina 22 Kg brzina 255 rpm ovalni spoljni deo ~155x75 (mm) okrugli spoljni deo ø 56 (mm) sigurnosni mikro prekidac Materijal INOX Proizvođač Fimar Italija Garancija\nSlavina sa tusem sa hromiiranim crevom Rucni stedni tus Namenjena za profesionalnu upotrebu Zemlja porekla Italija\nKanta za smeće INOX NOVO\nKanta za smece sa poklopcem dimenzija fi 420 x 550 kapacitet okvirno 45 L sa okretnim tockicima Materijal INOX\nMartellato topilica za čokoladu\nSeckalice za povrće sa diskovima\nBez obzira na to da li ste profesionalni kuvar ili ne volite da seckate povrće za salatu, imamo pravo rešenje za Vas. Seckalica za povrće italijanske firme Amitek, koja je jedna od vodećih u proizvodnji opreme za prehrambenu industriju, će Vam uveliko olakšati ovaj prilično zamoran posao. Sa izborom od pet noževa od 2, 3, 4 i 7 mm ćete moći da pripremite salatu kakvu god poželite. Zbog kompaktnih dimenzija je možete bez problema odložiti bilo gde. Seckalica je izrađena od nerđajućeg čelika, tako da nećete imati problema sa korozijom i pranjem. Veleprodaja mašina i uređaja "N& G Bakery" se već dvadeset godina bavi uvozom, remontom i prodajom polovne i nove pekarske, poslastičarske i ugostiteljske opreme. Uverite se zašto smo već skoro 20 godina simbol dobrog poslovanja. Veliki izbor nove i polovne nemačke i italijanske opreme.\nRestoranski dekor, točkovi, kolica hrane pica\nRiba metal- drvo, glava i rep metalni a telo drveno, za kacenje na zid, na drveni deo upisete logo naziv restorana, dimenzija 60cm sa 20cm, veoma lepa ukrasna riba, cena 30e, tockovi sinskih kola, obojeni i ne obojeni veoma lep ukras za restoran-bastu, cena 70e za komad, stari zidni sat na navijanje sa klatnom, braon-crni-170e, staro drvetom stilskim uramljeno ogledalo veliko, vertikalno i horizontalno moze se postaviti ,boja braon ram, dimenzija 142-46cm, cena 100e, posluzavnik zlatnozuti precnika 35cm, dubine 3cm, sa diskretnim sarama- 20e, bela restoranska sa dva nivoa, cetiri tockica sa kocnicom,50cm-69cm, 80e, kolica zlatna ovalna vis 65cm, duz- 65cm, sir 47cm, torte,hrana,pice....-60e\nFilteri za haube - aspiratore\nFilteri za haube-aspiratore u standardnim veličinama a i po meri, mrežasti i euro filteri.\npolovna ispravna kolica u odlicnom stanju.sa 11 etaza za plehove.unutrasnje dimenzije 66x54x74.\nTeh. karakteristike: Dim: 261x604x522 mm Snaga: 0,55 Kw – 0,75 Hp Težina: 22 kg U kompletu sa 5 noža krompir u štapićima – cca 250 kg/sat krompir, krastavac, šargarepa seckana na šnite - cca 150 kg/ sat ribano povrće – cca 150 kg/sat Italy Line


By BiznisInfo on\t 24/10/2021 Ekonomija\nKoja kompanija iz BiH je među 100 najvećih u Jugoistočnoj Evropi, koja firma iz Konjica je preuzela udio u njemačkoj kompaniji, ko najavljuje investiciju od 80 miliona KM u Sarajevu, koja njemačka firma traži 120 radnika za novu fabriku u BiH…\n10. Ruski trgovački lanac u januaru otvara prvu prodavnicu u BiH\nU Bosni i Hercegovini uskoro će sa radom početi novi trgovački lanac koji na tržište ulazi s najavom da će imati 20 posto niže cijene od konkurencije. Prvu prodavnicu otvorit će na Ilidži a pripreme su u toku, zvanično je saopšteno iz kompanije.\nNaime, posredstvom Agencije “Express consulting”, koja se, između ostalog, bavi i dovođenjem stranih investicija u Bosnu i Hercegovinu, od januara 2022. godine na bh. tržištu počet će raditi ruski trgovački lanac MERE. U Općinskom sudu u Sarajevu već je registrirano privredno društvo “Eksperttorg” d.o.o., u okviru kojeg će poslovati lanac MERE u BiH.\n9. Gasi se poznata fabrika čipsa u Laktašima, bez posla ostaju 124 radnika\nKompanija “PepsiCo” do kraja godine će ugasiti proizvodnju u svojoj fabrici čipsa “Marbo” u Laktašima. Proizvodnja se seli u opštinu Bački Petrovac u Srbiji, a riječ je o novoj poslovnoj strategiji.\nPreostale operacije u BiH će podrazumijevati 32 zaposlena u Laktašima, dok će ostalih 124 dobiti otpremnine na osnovu socijalnog programa.\n8. Neimax 40 posto proizvodnje šalje u izvoz\nGradonačelnik Mirza Ganić zajedno sa saradnicima u petak je posjetio visočku kompaniju Neimax d.o.o. Kroz razgovor, ali i obilazak proizvodnih pogona, gradonačelnik se upoznao s uposlenicima, kao i načinom rada i proizvodnje.\n7. Vladimir Putin nosi obuću proizvedenu u BiH\nJedan od najmoćnijih lidera svijeta, ruski predsjednik Vladimir Putin nosi obuću proizvedenu u BiH, u pogonima Dermala u Kotor Varošu i Kneževu. Vijest i fotografija da Putin nosi baš ovu marku obuće, namijenjene za planinarenje, obišla je svijet.\n6. Prevent specials zaposlio još 50 radnika\nMeđutim kasnijim poslovnim aktivnostima uslovljenim diversifikacijom portfolia kompletne Grupacije na svim lokacijama, pa tako i u Žepču, firma Prevent specials je u potpunosti smanjila automotiv program, ali sada rade za klijente u raznim drugim oblastima.\nU ovoj je primjetan oporavak od krize i čak su povećali broj uposlenih za oko 50 radnika.\n5. Tvorac “zlatne groznice” u Varešu ulazi u novi milionski projekat u BiH\nKompanija LYKOS Balkan Metals d.o.o. sa sjedištem u Bijeljini je podružnica australijske firme LYKOS Metals Limited, koja je jučer prisutna na berzi ASX (Australian Securities Exchange). LYKOS Metals Limited putem LYKOS Balkan Metals d.o.o. Bijeljina planira da investira u geološka istraživanja bazičnih i plemenitih metala na tri lokacije u BiH, na teritoriji Republike Srpske.\n4. Radončić najavio investiciju od 60-80 miliona KM\n– Grupacija “Avaz” spremna je na Ilidži već iduće godine početi graditi više od 60.000 m2 stambeno-poslovnih objekata i uložiti najmanje 60-80 miliona KM – napisao je Radončić.\n3. Bingo jedina firma iz BiH ba listi 100 najvećih u široj regiji\nBingo se, po prihodima, nalazi na 92. mjestu sa ukupnim prihodima od 620,2 miliona eura što je blagi pad u odnosu na prošlu godinu kada je sa prihodima od 636 miliona eura tuzlanska kompanija zauzimala 91. mjesto. Prema neto dobiti, Bingo je na ovoj listi na 36. poziciji.\n2. Milionska investicija njemačke firme u BiH: Traže radnike za novu fabriku\nOpćinsko vijeće Prozor-Rama dalo je saglasnost na Ugovor o podršci zapošljavanju po projektu tvornice za obradu metala „GS-Rama“ d.o.o. Prozor – Rama a na osnovu toga objavljen je i javni poziv za sve zainteresovane. Kako je najavljeno, do kraja 2022. godine se očekuje zapošljavanje 57 radnika, dok bi prosječna plata majstora bila 1.500 KM.\nUkupna vrijednost projekta procjenjuje se na oko 10 miliona KM, od čega će novčana podrška Općine Prozor-Rama iznositi 1.950.000 KM.\n1. Geobiro iz Konjica preuzeo 50 posto vlasništva u njemačkoj kompaniji BIMm services GmbH\nKompanija iz Konjica Geobiro d.o.o. preuzela je 50 posto vlasništva njemačke firme BIMm services GmbH sa sjedištem u Sontheimu. BIMm services GmbH je kompanija koja se bavi laserskim skeniranjem i Scan to BIM modeliranjem.\nOvom akvizicijom Geobiro d.o.o. je ojačao svoju poziciju u industriji laserskog skeniranja i modeliranja te obezbijedio direktni pristup evropskom tržištu.\nBingo Dermal Geobiro GS Holding Lykos Balkan Metals Marbo Mere Prevent


Početak/Sport/KRUNIĆ više nije trener Radničkog\nMaja Vodeničarski 19. avgusta 2019.\nSimo Krunić više nije trener Radničkog iz Niša odlučio je Upravni odbor kluba.\nUgovor je sporazumno raskinu, kako piše u saopštenju kluba, jer Rukovodstvo Radničkog nije zadovoljno onim što je prikazano u dosadašnjem prvenstvu, a pre svega konceptom igre koji nije u skladu sa tradicionalnom napadackom igrom Radnickog.\n„Klub je već ozbiljno pristupio pronalaženju odgovarajućeg kadrovskog rešenja koje će odgovoriti izazovima koji su pred klubom“, piše u saopštenju Radničkog.\nUvek se igra „gol više“ poslednjih nedlja to nije bio slučaj i ti jke jedan od razloga ovog sporazumnog raskida saradnje.\n„Ukoliko nisu spremni da pokažu potrebne sposobnosti i kvalitete i na najbolji način odgovore ambicijama koje klub bogate tradicije kakav je Radnički gaji, spremni smo da promenimo sve one koji nisu spremni da odgovore tim izazovima“, navodi se u saopštenju niškog kluba.\nČair Super liga Srbije Radnički Niš Simo Krunić\nTončev: Istorija Radničkog i juga Srbije neraskidivo povezana skoro jedan vek\nNovo pojačanje za Radnički!\nHaskić nastavlja karijeru u Japanu


Usaglašavanje okvira prvog programa za "Horizont 2020" - Akta.ba\n15.07.2014. 08:06 / Izvor: eKapija.ba\n"Alternative sprečavanja konflikata" naziv je projekta vrijednog 2,5 miliona eura kojim će konzorcijum institucija iz 12 zemalja konkurisati u okviru programa Evropske unije "Horizont 2020", ukupne vrijednosti 78,6 milijardi eura.\nU organizaciji Ministarstva nauke, jučer je održan pripremni sastanak, na kojoj su svi članovi konzorcijuma usaglasili okvir ovog projekta usmjerenog na stvaranje socio-ekonomskih pretpostavki razvoja zemalja regiona.\n"Ovo je prvi u nizu projekata kojima bi naučno-istraživačke institucije iz Srpske trebalo da učestvuju u programu "Horizont 2020". Ministarstvo nauke i tehnologije je svojim proaktivnim pristupom učestvovalo u formiranju konzorcijuma 12 zemalja za realizaciju ovog projekta. Uvjeren sam da ćemo pružiti priliku našim istraživačima da budu dio evropskog naučno-istraživačkog prostora upravo njihovim učešćem u ovako značajnom projektu", rekao je ministar Jasmin Komić.\nOn je istakao da bi projekat, koji sadrži devet projektnih paketa, trebalo da bude završena u januaru 2015. godine. Istakao je da se radi o obimnom, zahtjevnom poduhvatu i da je konkurencija velika, ali je uvjeren da će dobiti finansijsku podršku programa "Horizont 2020".\nOsim naučno-istraživačkih institucija iz Srpske, u projektu "Alternative sprečavanja konflikata" učestvuju poznati, renomirani evropski univerziteti iz Italije, Austrije, Turske, Grčke, Engleske, te zemalja zapadnog Balkana.\nKoordinator projekta u ime Univerziteta u Istočnom Londonu profesor Vasilis Fuskas rekao je da je projekat usmjeren na kreiranje smjernica za upravljanje i razvoj u zemljama zapadnog Balkana, te da će rezultati istraživačkog dijela projekta služiti kao preporuke u kreiranju različitih politika na lokalnom i državnom nivou.\n"Uočili smo dvije vrste problema u nastojanjima zemalja regiona da se pridruže EU - prvi je problem upravljanja, a drugi održivog razvoja. Devet radnih paketa, kojiko ih sadrži projekat, odnose se na ekonomiju, finansije, bankarski sistem, politike, upravljanja, korupcije i slično", rekao je Fuskas.


Novinari regije solidarno s Obradovićem i Dojčinovićem | MC_ONLINE\nPreko 160 novinara i medijskih radnika sa postjugoslovenskih prostora, među kojima i pet predsjednika novinarskih udruženja, potpisalo je pismo solidarnosti sa kolegama iz Srbije - Vukašinom Obradovićem, Stevanom Dojčinovićem i zaposlenima u ugašenom nedjeljniku "Vranjske".\nFoto: Medija centar Beograd/Kontrapress\nDugogodišnji novinar, nekadašnji predsjednik Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS) i osnivač nedjeljnika „Vranjske“ Vukašin Obradović je u utorak, 19. septembra odlučio da štrajkom glađu ukaže na situaciju u profesiji za čije osnovne postulate se hrabro i beskompromisno borio godinama.\n„Ovo je moj lični čin i odluka da pokušam još jednom, zapravo poslednji put, da skrenem pažnju pre svega novinarima i novinarkama, ali i svim građanima, na sav besmisao borbe za slobodu medija koju vodimo u poslednjih tridesetak godina“, napisao je u pismu javnosti samo dan nakon što je objavljeno da su „Vranjske“, jedan od najznačajnijih lokalnih listova u Srbiji koje su njegovale profesionalno novinarstvo, ugašene poslije 23 godine postojanja.\n“Vranjske” su bile kritičar svih režima, od Slobodana Miloševića do Aleksandra Vučića. Početkom 2003. bile su prvi medij u Srbiji koji je pisao o pedofiliji u Srpskoj pravoslavnoj crkvi, a novinari tog lista dobitnici su svih relevantnih nagrada koje se dodjeljuju u novinarstvu u Srbiji, među kojima su i „Jug Grizelj“, „Staša Marinković“, te „Dušan Bogavac“.\nVukašin Obradović je do odlaska sa mjesta predsjednika NUNS-a, bio glasni kritičar režima Aleksandra Vučića i veoma često ukazivao na stanje u koje je zapala novinarska profesija posljednjih godina. Njegov posljednji potez, koliko god nam bilo poražavajuće da je do njega uopšte došlo, govori o težini stanja novinarske profesije i potpunoj bespomoćnosti da se ona zaštiti čak i sa pozicija na kojima je bio. Ako je neko svjestan koliko je teško boriti se za osnovne postulate našeg esnafa, kroz kontakte s vlašću i međunarodnim organizacijama, to je svakako Vukašin Obradović.\n„Ne tražim ničiju ni pomoć, ni podršku. Čak ću takve ponude smatrati licemernim. Jer, onda kada je to bilo smisleno, nailazio sam na zatvorena vrata. Ja sam samo očajan čovek, novinar, otac i suprug, nemoćan da se suočim sa realnošću sa kojom polako svikavamo da živimo“, dio je pisma Vukašina Obradovića javnosti.\nRealnost odnosa vlasti prema novinarima koji časno rade svoj posao ilustruje i posljednji primjer urednika portala KRIK, Stevana Dojčinovića, na kojeg je stranka ministra odbrane Srbije Aleksandra Vulina, nakon objave teksta o nepravilnostima oko kupovine stana, pokrenula hajku.\nNovinarska mreža je do sada reagovala na pojedine fizičke napade i prijetnje našim kolegama na postjugoslovenskim prostorima. Upozoravali smo na posljedice kreiranja atmosfere otvorenog lova u kojoj je nemoguće baviti se poslom novinara. Ovaj put zahtijevamo od svih međunarodnih organizacija da konačno krenu da rade u interesu naše profesije i interesu samog društva za čiju demokratizaciju imaju mandat, posebno otkad je Srbija postala kandidat za prijem u EU.\nKonačno moramo da shvatimo da je ugrožavanje radnog mjesta i same profesije, ponižavanje i ljudsko i profesionalno, kojem su izloženi mnogi medijski i drugi radnici u ovoj zemlji, ugrožavanje ljudskog života.\nMi, dole potpisani medijski radnici, pozdravljamo odluku našeg kolege Vukašina Obradovića da prekine štrajk glađu, stojimo uz njega i njegovu borbu ljudski i profesionalno, kao i uz Stevana Dojčinovića i kolege iz “Vranjskih”, te zahtijevamo od vlasti i međunarodnih institucija i organizacija da obezbijede minimum uslova da se profesionalno bavimo našim poslom.\nNovinarsku mrežu, neformalnu asocijaciju novinara sa postjugoslovenskih prostora, čini više desetina novinara koji su se ujedinili kao solidarni odgovor profesije na snižavanje nivoa medijskih sloboda i bezbjednosti novinara u regionu, ali i drastičan porast ugrožavanja etičkih normi izvještavanja, između ostalog i eskalaciju govora mržnje.


Reakcija MUP-a nakon pucnjave u Zenici, uhapšene dvije osobe - Sarajevska sehara\nPolicijski službenici Uprave policije Ministarstva unutrašnjih poslova Zeničko-dobojskog kantona u saradnji i pod nadzorom Kantonalnog tužilaštva Zeničko-dobojskog kantona, uspješno su rasvijetlili slučaj upotrebe vatrenog oružja koji se dogodio dana 20.07.2021. godine, u 20:30 sati, na području Zenice.\nTo je osoba H.S., rođena 1954. godine, iz Zenice, zadobila teže tjelesne povrede, a osumnjičeni koji su upotrijebili vatreno oružje su pobjegli sa lica mjesta.\nNad uhapšenim osobama je u službenim prostorijama Uprave policije Ministarstva unutrašnjih poslova Zeničko-dobojskog kantona sprovodena kriminalistička obrada nakon čega su, tokom jučerašnjeg dana, tačnije 21.07.2021. godine, uz Izvještaj o počinjenom krivičnom djelu i otkrivanju izvršilaca, predati u nadležnost i daljnje postupanje Kantonalnom tužilaštvu Zeničko-dobojskog kantona.\nOvdje je bitno napomenuti da su oba lica koja su u oviru naznačenih aktivnosti i istrage uhapšena, od ranije poznata policiji kao višestruki počinioci krivičnih djela, javlaj N1.\nTags: BiH, hapšenje, Zenica


Pavle Vuisić, genijalni naturščik Prolog\nVeliki srpski i eksjugoslovenski filmski glumac Pavle Vuisić (1926-1988) rođen je na današnji dan 1926. godine.\nVuisić je bio "vulkan glume, života i snage", kako ga je opisao veliki američki glumac i reditelj Orson Vels.\nVeć u prvom filmu "Čudotvorni mač" nametnuo se neobično snažnom glumačkom ličnošću, koja je potom obeležila više od sto filmova i mnoštvo TV serija i drama, poput kultnih "Šešir gospodina Vujića", "Više od igre" i "Kamiondžije".\nNajpoznatiji filmovi u kojima je igrao populari Paja su: "Ko to tamo peva", "Sjećaš li se Doli Bel?", "Otac na službenom putu", "Maratonci trče počasni krug", "Hajka", "Kampo Mamula", "Dim", "Mačak pod šljemom", "Parče plavog neba", "Žeđ", "Horoskop", "Inspektor", "Sam", "Pogon B", "Kad čuješ zvona", "Događaj", "Konjuh planinom"...\nUprkos činjenici da nije bio školovan glumac, Pavle je postao jedan od najvećih filmskih umetnika Srbije koji je tokom svog glumačkog veka odigrao više od sto uloga.\nMeđutim, i pored svog talenta, retko je dobijao glavne uloge. Neke njegove kolege navode da Pavle nije ni želeo takve uloge.\nLjudi koji su ga poznavali kažu da je umeo da odbije i najbolju ponudu za film kako bi ostao na svojoj barci i uživao pored Save ili bi odlazio u svoje omiljene kafane.\nU leto 1988. otkriveno je da je obolio od karcinoma. Glumac se sa ovom opakom bolešću borio tri meseca i preminuo u svojoj šezdeset drugoj godini.\nPavle Vuisić je ostavio dubok trag u filmskoj umetnosti u kojoj je bio maestralan, iako je prezirao publicitet koji mu je ona donosila.\nSahranjen je na beogradskom Novom groblju u Aleji velikana u porodičnoj grobnici od belog mermera.


Danas je Dan mladosti i sećanja na Tita : Nadlanu.com\nDanas je Dan mladosti i sećanja na Tita\nObjavljeno 25. maj 2011. / 12:29:10\nOd onih koji tvrde da je današnja situacija dobro zakuvana u Titovo doba, pa da su raznovrsne moralne nakaze u međuvremenu samo promenile boje i retoriku, do onih nostalgičara koji tvrde da je Titovo vreme doba kada su se ljudi više družili i sigurnije živeli.\nSigurno je samo jedno da je ime Tita, bilo pojam za ove prostore ljudima koji nisu nikad videli geografski atlas. Za Tita je čula Afrika, Amerika, Evropa, Azija, Australija.\nČinjenica da se Tito družio sa nekim od najvećih holivudskih zvezda: Ričardom Bartonom, Elizabet Tejlor ili Sofijom Loren svrstala je Tita u našu rubriku Celebrity.\nTito kao celebrity\nDan mladosti, se slavi na neki način i danas a Titu se priređuje i štafeta koja je, pre nekoliko nedelja, iz istarskog gradića Umaga krenula ka Beogradu. Ispraćaju ispred kafića "Tito" prisustvovalo je oko 50 ljudi.\nOvaj dan je počeo da se slavi odlukom Centralnog komiteta Saveza komunisticke omladine Jugoslavije, kao Titov rođendan 25. maja 1945. godine. Od 1956. godine,na inicijativu Josipa Broza Tita,25. maj postaje praznik omladine i slavi se kao Dan mladosti.\nTitu torta nije dovoljna\nAli pošto Titu rođendanska torta nije bila dovoljna, sastavni deo ovog dana bila je štafeta i slet koji se organizovao na stadionu JNA u Beogradu. Slet su činili omladinci i pioniri iz svih krajeva SFRJ, pripadnici JNA. Slet je trajao skoro dva sata, a završavao se predajom štafete drugu Titu nekog zadihanog omladinca ili omladinke.\nRitual nošenja štafete osmišljen je pre više od 60 godina i trajao je pune 42 godine, od 1945. do 1987, po ideji omladine Kragujevca. Prva štafeta mladosti pošla je iz Kumrovca, Titovog rodnog mesta. Štafeta je pronošena širom Jugoslavije, nekoliko meseci, unapred utvrđenim maršrutama.\nPadobranci su sa štafetom u ruci iskakali iz aviona, ronioci su štafetu nosili pod vodom, planinari na najvišim vrhovima, mornari su je prenosili preko mora.\nOne najmanje i najlakše štafete nosili su čak i golubovi pismonoše. Javnost je svakodnevno i detaljno izveštavana o kretanju štafete i pratećim programima i proslavama.\nTokom prvih 12 godina napravljeno je više od 20.000 štafetnih palica, a 10.286.500 nosilaca pretrčalo je 877.000 kilometara.\nŠtafete su uglavnom pravljene od drveta ili metala, sa obaveznom petokrakom ili buktinjom na vrhu. Zanimljivo je da nije zapamćeno ime ni jednog autora štafete, koji su bili anonimni pioniri, radnici, omladina.\nMika Tripalo ondašnji predsednik CK Narodne omladine Jugoslavije, predao je Titu prvu štafetu.\nŠtafeta se nosila i sedam godina posle Titove smrti, a tu poslednju štafetu predala je tadašnjem predsedniku Omladine Jugoslavije Haimu Redžepiju omladinka iz Gnjilana Rejmonda Bročaj. Možda će nekom neverovatno zazavučati da je poslednja štafeta izrađena od pleksiglasa, sa osam kapi krvi.\nPoslednja štafeta krenula na put po Jugoslaviji 21. marta 1987, simbolično s Triglava, najvišeg vrha. Ovu štafetu su pratile kontroverze, skandali i provokacije. U Bohinjskoj Bistrici u Sloveniji neko je hteo štafetu u avangardnom izdanju. Hašimu Redžepiju, tadašnjem predsedniku savezne omladine, Slovenci su ponudili bedž s natpisom – Štafeta? Ne, hvala i pevali mu pesmu: Dečko, ‘ajde oladi…\ndan mladostidobra stara vremenaelizabet tejlortito