Stiže još jedna nacionalna digitalna valuta - Biz - B92.net\nDigitalne valute su jedna od modernih finansijskih inovacija, a bezgotovinsko plaæanje sve je popularnije u svetu.\nIzvor: Index ponedeljak, 24.01.2022. | 08:25\nIlustracija: Hand Robot/Shutterstock\nU nekim državama ljudi postupno napuštaju gotovinu i sasvim prelaze na elektronska plaæanja.\nTaj proces se odvija i u Švedskoj, pa je njena centralna banka Riksbank 2017. pokrenula projekat stvaranja nacionalne digitalne valute pod nazivom e-kruna.\nRiksbank je jasno dala do znanja da se e-krunom ne namerava zameniti gotovina i da æe ona ostati u opticaju sve dok postoji potražnja. S obzirom na to da graðani Švedske sve više napuštaju gotovinu i koriste elektronske naèine plaæanja, smatra se da je digitalna valuta koju nadzire centralna državna banka nužna za nastavak održavanja sigurnog i efikasnog naèina plaæanja.\nDa li je to kao bitkoin?\nVažno je naglasiti da e-kruna nije kriptovaluta, poput bitkoina, piše Indeks. Èak nije ni zasebna valuta. Nekoliko je razloga za to.\nZašto Zapad toliko strahuje od digitalnog juana?\nIako su bitkoin i slièni instrumenti stvoreni da deluju kao sredstvo plaæanja, veæina ljudi ih je kupila kao špekulativnu imovinu ili skladište vrednosti. U praksi kriptovalute nisu dobre kao sredstvo plaæanja jer im vrednost jako varira na dnevnoj, nedeljnoj i meseènoj bazi. Stav Riksbanka je da su bitkoin i ostali više kriptoimovina nego kriptovalute.\nŠta su stabilne kriptovalute?\nNovija verzija kriptovaluta (ili kriptoimovine) su stabilne kriptovalute (stablecoins), a to su kriptovalute vezane za vrednost neke druge imovine ili èak standardne (fiat) valute. To može biti zlato, ali i dolar, evro ili neka druga valuta. Ideja iz toga je da se tako smanji volatilnost, to jest, velike promene vrijednosti kriptovaluta, èime one postaju mnogo stabilnije i pogodnije za izvršavanje funkcije plaæanja, a ne samo investicije. To je potencijalni naèin kojim bi kriptovalute bile bolje kao sredstvo plaæanja i razmene nego što su sada.\nU tom sluèaju onaj ko izdaje kriptovalutu drži odreðenu kolièinu imovine za koju se kriptovaluta veže, na primer, zlato ili dolar, i izdaje proporcionalnu kolièinu stabilne kriptovalute. Takav tip kriptovalute planira lansirati Fejsbuk, to jest, Meta (novo ime kompanije).\nŠta je e-kruna?\nE-kruna je zamišljena kao digitalna valuta centralne banke koju bi izdavala i za njenu vrednost jamèila centralna banka Švedske Riksbank. Ulazila bi u bilans centralne banke baš kao novèanice i kovanice u opticaju. To znaèi da e-kruna ne bi bila nova valuta, samo digitalna verzija švedske nacionalne valute krune, a iste zakonske obaveze koje Riksbanka ima prema kruni bi vredile i za e-krunu. Riksbanka jamèi za stabilnu vrednost krune, a ista obaveza bi važila za e-krunu.\nEvropa razmatra uvoðenje digitalnog evra\nKriptovalute poput bitkoina funkcionišu na blokèejn tehnologiji koja bi se mogla koristiti i za e-krunu. To je ipak samo jedno od tehnoloških rešenja koje Riksbank testira.\nProšle godine je krenulo testiranje u saradnji s kompanijom Accenture, specijalizovanoj za razna IT rešenja i savetovanje. Projekat teèe jako sporo i oprezno, ali neke stvari su veæ poznate.\nNešto se neæe promeniti\nE-kruna æe se verovatno izdavati u obliku tokena. To znaèi da æe deliti celi niz karakteristika s fizièkim novèanicama. Kao i kod novèanica, samo Riksbank može kreirati i izdavati e-krune. U tehnièkom smislu, e-kruna je ureðena sertifikatom. Izdaje ga Riksbank, a kao i kod novèanica država je tako jamac vrednost e-krune. Svaki token glasi na odreðenu vrednost, ali dok novèanice imaju zadate denominacije, vrednost tokena može varirati.\nSama struktura finansijskog sistema ne bi trebalo da se mnogo menja. Banke i druge finansijske institucije su zamišljene kao distributeri i autentifikatori tokena. U tom sluèaju centralna banka služi samo kao izdavatelj i garantuje vrednost tokena, slièno kao kod standardnog oblika novca. No, banke i druge finansijske institucije ne bi mogle "stvarati" nove tokene, èime bi kontrola same centralne banke nad kolièinom novca bilo bitno veæa nego kod obiènog novca.\nŠvedska nije jedina država na svetu koja razmišlja o uvoðenju digitalne valute centralne banke. Nigerija i Bahami su veæ uveli jednu verziju digitalnog nacionalnog novca, a blizu uvoðenja je, osim Švedske, desetak država na svetu. Kina moguænost uvoðenja digitalne nacionalne valute istražuje još od 2014, a jako blizu uvoðenja su još Južna Koreja, Tajland, Južnoafrièka Republika, Ujedinjeni Arapski Emirati, Saudijska Arabija, Ukrajina i Litvanija. Amerièki FED zaostaje u tom globalnom trendu, pa je tek ovih dana poèela rasprava o uvoðenju svojevrsnog e-dolara, nacionalne digitalne valute SAD-a.\nVeæina država na svetu istražuje moguænost uvoðenja ili veæ testira uvoðenje nacionalne digitalne valute. Vrlo je verovatno da æe do kraja ove decenije taj oblik novca biti upotrebi u velikom delu sveta paralelno s "normalnim" novcem.\nŠta æe se dalje dogaðati?\nDigitalne nacionalne valute ne znaèe (još) ukidanje standardnog novca, nego su samo naèin na koji se države, koje još funkcionišu kao u 19. veku, prikljuèuju modernim trendovima i razvoju tehnologija. Odnos tradicionalnih finansijskih institucija i centralnih banaka prema digitalnim i kriptovalutama je bio obeležen skepsom i pokušajima zabrane.\nTa ogranièenja se nisu mogla efikasno sprovoditi zbog same tehnologije blokèejna, na kojem kriptovalute poèivaju. Širenje kriptovaluta i ostalog digitalnog novca poslednjih godina je na neki naèin prisililo i državne centralne banke da ozbiljno shvate tu tehnologiju. Poslednjih par godina se tržišta kriptovaluta sve više integrišu u ostala finansijska tržišta i veæ dogaðaji na finansijskim tržištima utièu na njih. To je znak da su kriptovalute postale sastavni deo modernih finansijskih tokova.\nDržave sveta su nakon bezuspešnih borbi sa širenjem digitalnih i kriptovaluta odluèile da prihvate taj finansijski novitet 21. veka, prvenstveno da bi i dalje mogle da kontrolišu kolièinu i tokove novca. Ostaje da se vidi kako æe se stvari razvijati, ali je lako moguæe da digitalne valute za par decenija postanu glavno sredstvo plaæanja u svetu.\nPATRIJARH KIRIL SE OBRATIO Ovo je veliki dogaðaj u životu svetskog pravoslavlja\nLAZETIÆ VEÆ ODLAZI Srpski napadaè napušta Milan zbog velike konkurencije\nOGLASIO SE JUNAK ZVEZDE PRED FINALE "Oèekujem Zvezdinu titulu, bitan je sudijski kriterijum"


32 nedelja trudnoće: Šta Vas očekuje – Dijeta plus\n32 nedelja trudnoće: Šta Vas očekuje\nDostigli smo 32. nedelju trudnoće u našem pregledu trudnoće iz nedelje u nedelju. Sada je izgled Vaše bebe praktično onaj koji će imati u trenutku rođenja , mada je rano da se rodi.\nOd 32. nedelje počinje da se javlja rizik od prevremenog rođenja, tako da je važno biti oprezan sa kontrakcijama. Ono što sada počinjete da primećujete zovu se Brakston Hiks kontrakcije koje smo objasnili u prethodnim člancima. To je neka vrsta mišićnih grčeva koji pripremaju matericu da bude spremna kada bude vreme za porođaj. Ako se u jednom satu javlja 5 kontrakcije brzo treba da se obratite svom lekaru, jer bi to bio simptom prevremenog porođaja.\nU nastavku ćemo objasniti sve što se dešava u 32.nedelji trudnoće. Obratite pažnju!\nMozak Vaše bebe je praktično formiran, jer ga mnogi lekari ne razlikuju od mozga novorođenčeta. Meri oko 42 cm i teži oko 1.900 grama, tako da ako se rodi sada ima šansu da preživi od 85 %, jer pluća nisu u potpunosti sazrela.\nPromene kod majke\nVaš protok krvi je povećan oko 50 % u odnosu na intenzitet koji ste imali pre trudnoće, zato što je beba sve veća i telo zahteva više krvi za oboje. Vaša beba zauzima sav prostor i Vaša materica počinje da vrši pritisak na dijafragmu što može izazvati osećaj nedostatka vazduha u određenim trenucima.\nJoš jedna tipična posledica ove nedelje su hemoroidi, ova neprijatna pojava zbog slabe cirkulacije je normalna u trudnoći, kao i zatvor. Sada je pravo vreme za početak priprema za porođaj masažama koje možete obavljati same u oblasti vulve sa uljem šipka da se izbegne rizik od pobačaja ili episiotomija kada na porođaju.\nEmocije mame u 32. nedelji trudnoće\nVitalnost koju primećujete kod bebe možete Vas malo zabrinuti. Zbog veličine, koja zauzima praktično čitavu matericu, bebi je teško da se kreće, ali ipak uspeva to da čini. Dobro je da se oseća svaki pokret, u suprotnom morate odmah da obavestite svog lekara.\nZbog rastuće materice pritiskaju se određeni krvni sudovi, što uzrokuje otok na nogama. Nosite udobne cipele za smanjenje nelagodnosti, a ako je potrebno kupite i drugi broj. Izbegavajte potpuno ravne cipele i cipele sa štiklom. Idealne za ovu fazu su cipele sa širokom petom i fleksibilnim đonom. Kad god odmarate podignite noge visoko i kružnim pokretima radite zglobovima. Takođe, treba izbegavati dugo ostajanje u istom položaju i hodati redovno.\nAko ste počeli sa časovima i pripremama za porođaj sa babicom u Vašem zdravstvenom centru, vežbe, opuštanje, disanje i pripreme perineuma će pomoći da se osećate bolje svaki dan. Takođe naučite i disanje tokom potiska, trebaće Vam kad dođe vreme da se gura. Ne zaboravite da na ove kurseve može ići i Vaš partner.\nZanimljivosti u 32. nedelji\nKada sedite za volanom neophodno je pratiti preporuke i predostrožnosti u pogledu bezbednosnih mera. Od 32 nedelje trudnoće, Vaše telo će doživeti različite promene koje mogu uticati prilikom vožnje, kao što su promene u nivou šećera, promene u vidu, promene u krvnom pritisku i promene u cirkulaciji u nogama, između ostalog…\nUvek vežite pojas, čak iako vozite kratku rutu. Stavite ga na pravi način, to jest donji kaiš je u nivou prepona, odmah ispod stomaka, dok je gornji kais između grudi. Takođe povećajte udaljenost između sedišta i komandne table da ne biste pritiskali stomak volanom. Takođe trudite se da postavite naslon za glavu tako da možete zaštititi glavu i vrat, podesite prema svojim grudima volan, nikada u nivou stomaka ili glave, ne gasite vazdušni jastuk i na dugim putovanjima pravite pauze za odmor na svaka 2 sata . Ako doživite nesreću pokušajte da ostanete mirni i budite sigurni da će plodova voda zaštititi bebu od moguće povrede.\nDijagnostički testovi u 32. nedelji\nVreme je da se izvrši ultrazvuk koji se obavlja u trećem kvartalu, u kojem će se pregledati morfologija Vaše bebe, kao i težina i izmeriti stomak, butine i glava.\nIako je svaka žena drugačija i svako dete je drugačije, ove promene su glavne u 32 nedelji trudnoće . Informišite se svake nedelje o aktuelnostima dok ne dođe vreme da držite bebu u rukama. Informisanost će Vam pomoći da saznate kako da se nosite sa porođajem; kakav god on bio, sigurno će biti jedan od najsrećnijih dana u Vašem životu. Uživajte u trudnoći najviše što možete!\nPrevious Article Farbanje kose tokom trudnoće – da li je bezbedno?\nNext Article Zatvor u trudnoći: 4 uzroka i 11 saveta za rešavanje problema


Evo ko je Huan Guaido (35), samoproglašeni predsednik koji je dobio podršku Zapada - Naši u svetu\nObjavljeno 24/01/19 u 23:15\nDva predsednika, jedna država – tako danas izgleda Venecuela, nakon što se donedavno nepoznati lider opozicije Huan Guaido proglasio za privremenog predsednika i izazvao Nikolasa Madura, koji mu ne ustupa vlast.\nUspon Guaida od, kako navodi AP, nepoznatog političara do samoproglašenog privremenog predsednika, kojeg podržavaju SAD, za samo tri nedelje, dogodio se meteorskom brizinom.\nNekolicina građana Venecuele je čulo za „novo lice“, 35-ogodišnjeg poslanika kada je početkom januara imenovan za predsednika parlamenta, koji je pod kontrolom opozicije.\nTakav potez izazvao je visokorizičan zastoj u odnosima sa predsednikom Nikolasom Madurom, kojeg i „kod kuće“ i u inostranstvu sve češće optužuju da je diktator, konstatuje AP.\nUmesto da se povuče, Guaido je zapanjio Venecuelance kada se, pred svojim pristalicama u Karakasu, proglasio za privremenog predsednika, podstaknut masovnim antivladinim protestima.\nIstog trenutka dobio je podršku američkog predsednika Donalda Trampa, Kanade i brojnih latinoameričkih država, kao i Organizacije američkih država.\nKao ključ Guaidovog uspona do istaknute funkcije AP navodi tajming i podršku koju je dobio iza scene.\nIndustrijski inženjer, koji je prvo političko iskustvo imao tokom pokreta studentskih protesta pre deset godina, izabran je za poslanika u Skupštini Venecuele 2015. godine, a tokom prvog ovogodišnjeg zasedanja imenovan je za njenog predsednika.\nNakon što se juče proglasio za privremenog predsednika Venecuele, što su mnoge zemlje, na čelu sa SAD, podržale, usledio je ljutiti odgovor Madura, koji je prekinuo diplomatske odnose sa SAD i dao rok od 72 sata američkim diplomatama da napuste zemlju.\nA kao arhitekta Guadiovog uspona meteorskom brzinom navodi se Leopoldo Lopes, najpopularniji opozicioni lider u Venecueli, koji se nalazi u kućnom pritvoru i kojeg mnogi vladini protivnici smatraju političkim zatvorenikom.\nGuaido, inače član partije Narodna volja, godinama je bio lojalni sledbenik Lopesa, a pored njega je stajao i na konferenciji za novinare 2014. godine kada je aktivista objavio strategiju za organizovanje antivladinih nemira.\nKritičari, pak, smatraju da Guaidu nedostaje politička vizija i ukazuju na njegov konfuzan prvi govor na mestu predsednika parlamenta, prepun retoričkih strela usmerenih ka „uzurpatoru“ Maduru, ali bez konkretnih koraka o tome kako se izboriti sa nedaćama, dok drugi njegovu mladost i relativno neiskustvo vide kao novi dah života u slomljenu opoziciju.\nUprkos tome što Guaido sve više dobija podršku međunarodne zajednice, Madura podržava vojska.\nOn je na vlast došao 2013. godine, nakon smrti Uga Čavesa.\nKada je Čaves, tadašnji vojni oficir, bio 1992. godine u zatvoru, nakon što je predvodio neuspešni pokušaj vojnog puča, Maduro i njegova buduća supruga, Silija Flores, tada mlada advokatica, zalagali su se za njegovo oslobađanje, koje je usledilo 1994. godine, podseća Gardijan.\nMaduro je pre dolaska na čelo zemlje bio potpredsednik države i ministar spoljnih poslova, a pre nego što je započeo političku karijeru, bio je vozač autobusa.\nU maju prošle godine osvojio je drugi šestogodišnji predsednicki mandat, ali su njegovi glavni protivnici tvrdili da je izborni proces bio praćen mnogobrojnim neregularnostima.\nKritičari ga optužuju da su životni standard i socijalno stanje u Venecueli, po njegovom dolasku na vlast, drastično pogoršali, a da se sama zemlja suočila sa nedostatkom osnovnih životnih namirnica.\nZbog toga su protiv njega tokom 2014. godine otpočele masovne i nasilne demonstracije, koje i danas traju, podseća Vikipedija na srpskom jeziku.\nGuaido, čovek koji je sam sebe proglasio za predsednika nakon krvavih protesta prethodnih dana, sin je pilota i učiteljice, a rođen je i odrastao u luci La Guaira u Varagasu, 30-ak kilometara od prestonice. Želeo je da postane inženjer, diplomirao je, ali politka ga je oduvek više privlačila, pa je već od studentskih dana angažovan u tom svetu.\nZvanje je stekao u Karakasu, gde se preselio 2000. godine nakon završene srednje škole i godinu dana nakon prirodne katastrofe u kojoj je njegova desetočlana porodica ostala bez krova nad glavom.\nUbrzo nakon preseljenja u Karakas, politički se aktivirao, kao deo studentskog pokreta koji je protestovao protiv odluke vlasti da ne produži licencu televiziji RCTV, zbog kako je navedeno, uloge u pokušaju državnog udara 2002. godine.\nPet godina kasnije, isti studenski pokret ustao je protiv pokušaja reformi vlade, uključujući ustavni referendum iz 2007. godine, koji je Čavez izgubio.\nPolitički put nastavio je u stranci “Narodna volja”, čiji je osnivač Leopoldo Lopes, najpopularniji opozicioni lider u Venecueli koji se poslednjih meseci nalazi u kućnom pritvoru.\nGuaido je bio nacionalni kordinator stranke 2014, u vreme kada je ta partija odigrala ključnu ulogu u burnim demonstracijama izavanim inflacijom, praznim rafovima, nestašicama i nasljem.\nGuaido je bio opozicionar, poslanik, predsedavajući Kontrole komisije nacionalnog parlamenta koja je istraživala slučajeve korupcije Madurove administracije, ali do prošlog leta, njegovo ime nije bilo šire poznato.\nPrvi put skrenuo je pažnju sveta na sebe kada je na velikom skupu u Karakasu Madura nazvao uzurpatorom, tvrdivši da ima ustavno pravo da preuzme vođstvo u zemlji dok se ne održe novi, regularni izbori.\n„Promenićemo stvari u Venecueli“, rekao je tada pred hiljadama ljudi.\nDo tog trenutka, malo ko je tako otvoreno izazvao Madura u samoj Venecueli i upravo to Guaidu je donelo i podršku Sjedinjenih Država, koje su sa zvaničnim Karakasom uveliko bile na „ratnoj nozi“.\nMaduro tada očigledno nije shvatio kakvu opasnost po njegovu vladavinu predstavlja mladi opozicionar.\nKrajem 2018. godine, izabran je za predsednika parlamenta (jedine institucije pod kontrolom opozicije), zakletvu je položio 5. januara, da bi 23. januara sebe proglasio “prelaznim predsednikom”.\n„Zvanično se zaklinjem da ću preuzeti ovlašćenja izvršne vlasti kao predsednik Venecuele kako bismo dobili prelaznu vladu i slobodne izbore“, rekao je na skupu u Karakasu, dan nakon krvavih obračuna na ulicama.\nUbrzo se oglasio Donald Tramp, priznavši Guaida kao predsednika, a priznanje je zatim stiglo i iz nekoliko latinoameričkih zemlja poput Brazila, Kolumbije, Perua i Argentine, ali i Evrope.\nRusija i Turska javno su stale na stranu Madura. Najveći problem je to što je venecuelanska vojska protiv njega.\nGuavidovi kritičari smatraju da mu nedostaje politička vizija i ukazuju na njegov konfuzan prvi govor na mestu predsednika parlamenta, prepun retoričkih strela usmerenih ka Maduru, ali bez konkretnih koraka o tome kako se izboriti sa nedaćima.\nHuan GuaidoNikolas MaduroPredsednikVenecuela\nGreška u kosovskom marketu: Predstavili srpski proizvod kao svoj (FOTO)\n“Kada oluja otkrije krov, svi su jedinstveni u EU”: Van der Belen i…


Parlamentarni izbori u Iranu: Tvrdolinijaši zacementirali su svoju poziciju, no izlaznost je rekordno niska zbog mahom mlađih birača koji su odlučili bojkotirati cijeli izborni proces | advance.hr vijesti\n22. Veljača 2020. | 10:14


BL: Dečak pao s petog sprata - Naslovi.net vesti\nBL: Dečak pao s petog sprata\nDesetogodišnjak pao sa petog sprata\nKurir utorak, 15. jun 2010.\nBANJALUKA - Dečak od desetak godina poginuo je pošto je pao sa prozora stana na petom spratu stambene zgrade u ulici Relje Kirlatice u Banjaluci, saopšteno je iz banjalučkog Centra javne bezbednosti. Pripadnici Sektora kriminalističke policije i dežurni tužilac Okružnog tužilaštva u Banja Luci... »\nB92 utorak, 15. jun 2010.\nBanja Luka -- Desetogodišnji dečak poginuo je sinoć pošto je pao sa prozora stana na petom spratu stambene zgrade u Ulici Relje Kirlatice u Banja Luci.Uviđajem je utvrđeno da je smrt, najverovatnije, nastupila kada se dečak uz pomoć stolice popeo na spoljni deo prozora, a potom pao usled gubitka ravnoteže. Nesreća se dogodila sinoć oko 21.05 sati. Radnici policije odmah su... »\nMondo utorak, 15. jun 2010.\nDečak, star oko deset godina, poginuo je nakon što je pao sa prozora stana na petom spratu stambene zgrade u Banjaluci, rekla je Srni portparol Centra javne bezbednosti Banjaluka Gospa Arsenović.Banjaluka Pripadnici Sektora kriminalističke policije i dežurni tužilac Okružnog tužilaštva u Banjaluci uviđajem su utvrdili da je smrt, najverovatnije, nastupila kada se dečak uz pomoć stolice popeo na spoljni deo prozora, a... »\nBanjaluka: Dečak poginuo nakon pada sa petog sprata\nBlic utorak, 15. jun 2010.\nDečak, dobi oko deset godina, poginuo je nakon što je pao sa prozora stana na petom spratu stambene zgrade u Banjaluci, rekla je Srni portparol Centra javne bezbednosti Banjaluka Gospa Arsenović.Pripadnici Sektora kriminalističke policije i dežurni tužilac Okružnog tužilaštva u Banjaluci uviđajem su utvrdili da je smrt, najverovatnije, nastupila kada se dečak uz pomoć stolice popeo na spoljni deo prozora, a potom usled... »


Iznenađenje – Radnički slavio u Subotici | GradSubotica\nSport | 11. marta 2018.\nIznenađenje – Radnički slavio u Subotici\nKošarkaši kragujevačkog Radničkog juče su napravili veliko iznenađenje pobedom protiv Spartaka u gostima.\nEkipa koja se grčevito bori za opstanak danas je uspela da u „Dudovoj šumi“ savlada domaći Spartak sa 64:76 (13:22, 11:25, 25:22, 15:7).\nOvo je bila četvrta pobeda košarkaša Radničkog iz Kragujevca, pobeda koja ih sada izdvaja za jednu više od Sloge iz Kraljeva, ekipe koja je takođe slavila danas protiv Beovuka sa 106:99 u utakmici gde je Otović, košarkaš Sloge, postigao neverovatnih 39 poena.\nNajefikasniji u Radničkom bio je Kolmen sa 25 poena i 8 skokova, dodao je i 4 asistencije, Jovanović je dodao 19 poena, dok je kod Spartaka najbolji bio Šajin zajedno sa V. Hadžibegovićem, obojica su imali po 11 poena.\nSpartak: Jovanović 10 (4 sk), S. Gazibegović, Nikolić 9, Pejić 2, Lučić, Kojović 4, Sladoje 3. V. Gazibegović 11 (5 sk), Kuridža, Šajin 11 (5 sk), Barna 7, Karadžić 7.\nRadnički: Jovanović 19 (4 sk), Lalović 8, Luković, Milosavljević 2, Popović, Pavlović 9 (7 sk), Ristić, Demčešen 4 (5 sk), Tomašević, Beader 9 (8 sk), Kolmen 25 (8 sk, 4 as).


Od petka bez vozova za Beograd | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Od petka bez vozova za Beograd\nOd petka bez vozova za Beograd\nVIDEO K9: Od petka, 1. februara, građani koji budu želeli iz Novog Sada da putuju u Begrad, moći će to da učine samo svojim vozilom ili autobusom.\nZbog infrastrukturnih radova od 1. februara doći će do izmene saobraćaja vozova na delu pruge Beograd – Novi Sad – Subotica – Državna granica Kelebija.\nZbog ovih radova od petka će biti izmena i u međunarodnom saobraćaju, dok će u unutrašnjem vozovi saobraćati samo od Novog sada do Subotice i obrnuto, a biće obustavnjeni polasci na relaciji Beograd Centar – Novi Sad – Beograd Centar, saopšteno je iz preduzeća “Srbija Voz”.\nDok radovi, koji mogu potrajati, kako saznajemo i godinu dana, ne budu gotovi, biće ukinut polazak međunarodnog voza za Beč, kao i pojedini polasci za Budimpeštu.\nMeđunarodni voz koji iz Beograd Centra za Beč polazi u 7,13 časova, kao i voz koji iz Beča za Beograd Centar polazi u 8,42 časova, neće saobraćati do završetka radova.\nMeđunarodni voz koji je iz Beograda za Budimpeštu polazio u 11,13 časova, polaziće iz Novog Sada u 11 časova, uz presedanje na Kelebiji u 14,46 časova. Voz koji je iz Budimpešte za Beograd polazio u 7,57 časova, a na Kelebiji će se za Novi Sad presedati u 15,41 časova. Polasci iz Beograda za Budimpeštu u 21,15 i u 22,15 časova se ukidaju.\nTokom ove obustave saobraćaja planirani su, između ostalih i radovi na završetku rekonstrukcije koloseka na deonici od Stare Pazove do Inđije i od Inđije do Beške, kao i obnova stanice u Sremskim Karlovcima. Radove na prugama izvodi ruska kompanija “RŽD Internešenel”.\nPrethodni tekstOsnovan Naučno – tehnološki park Novi Sad\nSledeći tekstĐorđević: Do kraja 2019. u Srbiji primena novog šifrarnika zanimanja


Filmska klasika #1 | Buki Blog\n« Eeee dobri stari crtani u 7 i 15! vol.4\nStari Beograd vol.2 »\nOvaj unos je objavljen april 15, 2011, 4:56 pm pod Film i poneka serija. Možete pratiti sva reagovanja na ovaj unos preko RSS 2.0. Možete ostaviti reagovanje ili povratnu vezu sa svog veb mesta.\n#1 od strane Lugar april 15, 2011 - 5:33 pm\nDobro je. Ne gledam više često nove fiilmove. Vraćam se onima koje sam odgledao. U dobrom filmu novim gledanjem uvek otkriješ nešto što pre nisi video ili primetio… U tu grupu spada i Kum I, pa kad odgledam njega, odgledam i II i III :). Ako nisi gledao „Čast Pricijevih“ sa Dž. Nikolsonom, preporučujem. O mafiji takođe.\n#2 od strane Marko - Buki blog april 15, 2011 - 8:59 pm\nNije mi poznat naziv ali definitivno cu sad da vidim da ga skiinem 🙂\nSto se tice filmova, bas to sto kazes kad gledas jedan isti film vise puta pocnes da primecujes stvari koje nisi primecivao pre..\n#3 od strane Lugar april 16, 2011 - 6:37 am\n„Prizzi’s honor“ – Marko, verujem da ćeš ga odgledati više puta.\n#4 od strane sarah april 15, 2011 - 6:31 pm\nKuma mogu da gledam cesto, ali me nervira jer zaboravim dijaloge a oni su jednostvano fantasticni, i kad god pozelim da napravim neku foru ja ne mogu da se setim, poludim 😆\ndobro je da konacno mogu opet na tvoj blog 😆\n#5 od strane Marko - Buki blog april 15, 2011 - 9:00 pm\nKum je zakon 🙂\nSto nisi mogla na moj Blog, jer si imala neke tehnicke probleme ili nije bila tematika po tvom ukusu 🙂\n#6 od strane sarah april 16, 2011 - 9:08 am\nhehe tematika je cool-u klinackom zargonu 😉\njednostavno stranica nije mogla da se otvori, ma vec sam ti se negde zalila, ali ti nisi sigurno video 😀\nili moj Mac s vremena na vreme posandrca 😆\na sta kazes 6.gimnazija, wau ?? 😆\n#7 od strane Marko - Buki blog april 16, 2011 - 1:39 pm\nSaro otklonio sam tehnicke probleme, stanica mi je prevelika i tesko se otvarala, smanjio sam broj clanaka po stranici…sad je valjda bolje…:) Tvoj komentar sa sugestijom mora da nisam video…i da 6 gimnazija forever 🙂\n#8 od strane nenad77 april 16, 2011 - 5:09 am\nLegendarni filmovi možda bi samo ovoj listi trebalo pridodati film koji je proslavio Mel Gibsona kao glumca,MAD MAX. 🙂\n#9 od strane cakulanje april 16, 2011 - 8:01 am\nČuj ti, Nenadu nijedan 🙂 A Hrabro srce? Taj ti se ne sviđa 🙂\n#10 od strane Marko - Buki blog april 16, 2011 - 1:34 pm\nBice filmova ovo je tek prvi clanak pod rednim brojem numero uno:)\n#11 od strane cakulanje april 16, 2011 - 7:57 am\nMarko, oduševljena sam tvojim izborom! Svaki od ovih filmova navodi na razmišljanje i sve i jedan ostaju duboko u pamćenju.\nA Šindler..ni danas ne zaboravljam, kao ni muziku.\n*htela sam da postavim klip, al’ nijedan nije za ugrađivanje ili ja ne umem da tražim na pravom mestu 😦\n#12 od strane cakulanje april 16, 2011 - 8:02 am\nMislim, i ja da postavim jedan 🙄\n#13 od strane nenad77 april 16, 2011 - 10:37 am\nIVanooooooo pa naravno da mi se dopadaaa al je čika Maksa starije izdanje\n#14 od strane shunjalica april 16, 2011 - 12:32 pm\n#15 od strane Marko - Buki blog april 16, 2011 - 1:35 pm\nSjajni ste svi hehe sa komentarima:)\n#16 od strane Internet i Marketing april 18, 2011 - 6:35 am\nBekstvo iz Šošenka – izvanredan film. Stvarno zaslužuje da se nađe na svakoj listi Top filmova ikad snimljenih. Svaka čast na izboru!\n#17 od strane Marko - Buki blog april 18, 2011 - 7:43 am\n#18 od strane dudaelixir april 19, 2011 - 9:28 pm\nJa, inače, obožavam sve mafijašike filmove a kum je VRH, VRHOVA, što bi rekli klinci. Mogu da ga gledam jedanput nedeljno, redovno.\nOmiljeni mafijaški lik mi je Laki Lućijano (zbog jednog zgodnog glumca koji ga je igrao), mada, obožavam i Lijama Nisona i Šindlerovu listu. Divan film.\nA jedan od „ženskih“, fantastično emotivan i film koji ostavlja bez daha je MOSTOVI OKRUGA MEDISON. Ne znam da li si ga gledao, ali je film koji se nikako, ne zaboravlja!\nOdličan izbor Marko! 🙂\n#19 od strane Marko - Buki blog april 19, 2011 - 10:02 pm\neee sta ja nisam gledao, Mostovi okruga medison …film definitivno za sva vremena…Klint kao fotograf za National Geographic i genijalka Meril strip…bice taj film u jednom od narednih clanaka:)\nLaki Luciano ti se svidja zbog Kristjana Slejtera koji je tad bio mlad, zaboravio sam naziv film…dobar je Laki Luciano..ja nekako najvise gotivim Gambino i Bonano porodice jer je po njima Kum i nastao:)\n#20 od strane dudaelixir april 20, 2011 - 11:38 am\nSetih se još jednog: Legenda o jeseni, na koji ja sečem vene, kad god igra a isto tako i Šetanje po oblasima! Super filmovi! 🙂\n#21 od strane Marko - Buki blog april 20, 2011 - 12:14 pm\nEkstra filmovi, oba sam gledao nekoliko puta posebno drugi zbog moje omiljene glumice Ajitane SAnchez Gijon i Kijanu Rivsa koji je sjajan lik..dok ono sto mi je kod Legendi o strasti zanimljivo sto kroz ceo film ide neka muzika …\n#22 od strane dudaelixir april 20, 2011 - 11:45 am\nTo su bila DVA, izvinjavam se. Nešto mi nisu baš sve „koze na broju“! 😕\n#23 od strane Peščana april 20, 2011 - 1:05 pm\n“Šindlerova lista“ mi je posebno drag film, upečatljiv i mnogo puta odgledan!\n#24 od strane Marko - Buki blog april 20, 2011 - 4:04 pm\nFilm koji ostavlja bez daha pogotovu kad je ona devojcica u crvenom i sveca zuta u crno belom filmu …\n#25 od strane Peščana april 21, 2011 - 7:57 am\n#26 od strane dudaelixir april 23, 2011 - 7:56 pm\nU pravu si Marko, jao, toliko ima dobrih filmova da ne mogu ni da ih sve prebrojim! 🙂


Opština Zvečan proslavila gradsku slavu | Radio Kosovska Mitrovica\nOpština Zvečan proslavila gradsku slavu\n9. May, 2016 07:10 |\nPovodom gradske slave opštine Zvečan – Svetog Georgija koja se po tradiciji obeležava prve nedelje nakon Đurđevdana, juče je u crkvi posvećenoj ovom svetitelju služena Sveta Arhijerejska Liturgija.\nLiturgiju je služio vladika raško-prizrenski i kosovskometohijski Teodosije uz sasluženje sveštenstva ovog hrama.\n“Ako imamo veru sve nam je moguće, onda će Gospod učiniti da I ono što je ljudima nemoguće, postane moguće u ovom životu. A onaj ko sumnja, ko nema dovoljno vere, on zaista neće moći da izbori od Gospoda i pomoć, i ljubav i milost. Zato su hrišćani poput Svetog velikomučenika Georgija, prezreli sve u ovom životu, pa i svoj život, da bi dobili ono što je bolje, lepše, što je večno. Svaki od nas hrišćana ako iz vere i ljubavi prema Gospodu žrtvujemo bilo šta zemaljsko, onda nam se stostruko daruje, ali treba da imamo veru da bi to mogli da ispunimo”, rekao je vladika Teodosije čestitajući slavu predsedniku Opštine Zvečan, njegovim saradnicima i građanstvu.\nPredsednik Privremenog organa Opštine Zvečan, Ivan Todosijević istakao je ovom prilikom da je crkva ta koja nas je u najtežim vremenima sabrala, okupila i učinila da srpski narod i dan danas ostane na prostoru Kosova i Metohije. “Svedoci ste da smo u ovih dvadesetak godina prosli kroz mnoga iskušenja, mnoge nedaće, ali zahvaljujući našoj crkvi, našoj veri uspeli smo da sva ta iskušenja prebrodimo i ostanemo i dalje na ovoj Svetoj srpskoj zemlji”, kazao je Todosijević.\nGosti Zvečana, ovim povodom, bili su šef Kancelarije Ambasade Ruske Federacije u Prištini, Andrej Lisovoj predsednik Odbora za pomoć Srbima Kosova i Metohije, Milorad Arlov.\n“Smatramo ovu proslavu veoma važnom za narod Zvečana, Srbe na Kosovu, zato što su tako ujedinjeni i to im omogućava da zaborave na razlike i probleme sa kojima se suočavaju. Želimo stanovništvu i gradskoj vlasti Zvečana sve najbolje, da im Bog pomaže i da žive srećno na Kosovu”, istakao je šef Kancelarije Ambasade Ruske Federacije u Prištini, Andrej Lisovoj.\nGradsku slavu svim Zvečancima, čestitao je I dugogodišnji prijatelj ovdašnjeg naroda, predsednik Odbora za pomoć Srbima Kosova i Metohije, Milorad Arlov “Ja želim narodu Opštine Zvečan, rukovodstvu, sveštenstvu da gradsku slavu uvek u sreći, miru I zdravlju čekaju na Kosovu i Metohiji. Da budete svake godine zadovoljniji I brojniji I da jednom za srpski narod prestanu ove muke, I da vaskrsne ta sloboda. To je ono što zaslužuje srpski narod na Kosovu I Metohiji,”naglasio je Arlov.


Voda i vatra – AleksandraNM\nMuzej grada Beograda više godina unazad nalazi se u zgradi nekadašnje Vojne akademije.\nMuzej je osnovan 1903. i do danas je ostalo otvoreno pitanje obezbeđenja zgrade za njegov trajni smeštaj. Odgovor je tražen mnogo puta i na različite načine, među kojima su bila i tri arhitektonska konkursa na kojima je ukupno učestvovalo 88 autorskih timova.\nPrvi konkurs je bio 1954, sledeći 1976, a poslednji je realizovan 2016. godine. Na dva konkursa, organizovana 1954. i 1976, koncept je počivao na ideji podizanja nove zgrade Muzeja u bloku između ulica Knez Mihailove, Kralja Petra, Uzun Mirkove i Pariske, ali nijedan od ovih projekata nije realizovan.\nGodine 2016. konkurs je obuhvatio izradu idejnog rešenja rekonstrukcije zgrade nekadašnje Vojne akademije u Resavskoj ulici 40b i njene prenamene u Muzej. ,\nZgrada Muzeja je u katastrofalnom stanju. Kad hoću vajb alternative…odem na sinoć otvoren Dev9t, da u starim fabričkim kompleksima, predstavim sebi moć modernog umetničkog izraza. I uživam.\nKad odem u Muzej grada Beograda, na meni omiljeni institucionalni ponos likovne i vizuelne scene Oktobarski salon, na primer, osećam se kao u nekom jezivom izokrenutom Stalkeru, Tarkovskog, u kome je umetnost proterana u vlažne zidove, napukle tavanice i trošne stepenike zgrade u Resavskoj. Inače, Oktobarski salon u Beogradu je manifestacija umetničkih ostvarenja na polju vizuelnih umjetnosti. Osnovan je 1960. godine sa idejom da bude godišnja izložba najboljih ostvarenja na polju likovnih umetnosti u Srbiji i Crnoj Gori. Godine 1967. koncept se dodatno obogućuje i Salon se pretvara u smotru aktuelnih umetničkih tokova, a priključuju mu se i ostvarenja iz primenjenih umjetnosti. Tokom svoje istorije doživeo je mnoge izmene u koncepciji i oblicima organizacije, ali je nastavio da bude izazov za mnoge stvaraoce i kustose. Osnivač i pokrovitelj Oktobarskog salona je Skupština grada Beograda.\nDa, muzej je, što bi mi Sremci rekli, u šreg od fontane.\nNešto sam se setila Muzeja Pegi Gugenhajm u Veneciji…I on je pored vode i neguje modernu umetnost. A Oktobarski salon je ponekad gost venecijanskog bijenala, takvog je formata… https://youtu.be/y1XJi2z4WRs\nNešto niže, prema železničkoj stanici, na istom potezu je i zgrada Generalštaba, srušena u bombardovanju…Kompleks je gradio čuveni arhitekta Nikola Dobrović, pedesetih godina dvadesetog veka. Inače zgrada pomenute železničke stanice je građena između 1882. i 1885. po planovima arhitekte Dragutina Milutinovića, ima status spomenika kulture od velikog značaja. Povezana je neposredno sa izgradnjom prve srpske železničke pruge Beograd–Niš, dovršene 1884. godine. Zgrada je izgrađena po uzoru na železničke stanice velikih evropskih zemalja i stoji kao monumentalno zdanje. Mesto gde je stanica izgrađena zvalo se Ciganska bara i kasnije Bara Venecija. Prvi voz sa ove stanice krenuo je ka Zemunu uz dvorske počasti, 20. avgusta (1. septembra) 1884. godine u 15 časova. Prvi putnici bili su kralj Milan, kraljica Natalija i prestolonaslednik Aleksandar Obrenović, na putu ka Beču. Svečanom otvaranju stanice prisustvovalo je više od 200 inostranih zvanica i više hiljada građana. Od puštanja u rad je ova železnička stanica imala ulogu putničke i teretne železničke stanice. Organizaciono je putnički saobraćaj organizovan preko stanice „Beograd Peron“ a teretni saobraćaj se odvijao preko stanice „Beograd Spoljna“ koja je prestala sa radom 9. juna 2016. godine. Saobraćaj sa ove stanice je preusmeren ka stanici Makiš, a putnički je ostao sa namerom da se izmesti u stanicu Beograd Centar i tako oslobodi ceo prostor za izgradnju „Beograda na vodi“..U vreme građenja zgrada je predstavljala jedno od najmonumentalnijih zdanja i simbola tadašnje kraljevske prestonice. Jedna je od prvih železničkih stanica u Srbiji, čiji je projekat obuhvatao specifičan arhitektonski program i sadržaje prilagođene evropskim tehničkim dostignućima. Oblikovana je u duhu akademizma kao reprezentativno zdanje, razuđene osnove. Arhitektonskom kompozicijom dominira središnji klasicistički rizalit glavnog ulaza, nadvišen trougaonim timpanonom. Svojim specifičnim rešenjem zgrada predstavlja svedočanstvo tehničkog i arhitektonskog razvoja Srbije u poslednjim decenijama 19. veka…\nPre neki dan sam stajala na Slaviji, potpuno užasnuta. Taj mastodont od fontane sa galonima i galonima vode koja se izliva po Slaviji, kao grandovska paradigma u svim višeznačjima je šamar dobrom ukusu. Kristalne kapljice vode koje perspektivu moderne arhitekture kojoj sam bez daljnjeg sklona, kao ćerka oca gradjevinca i bratičina čuvenog sremačkog arhitekte Slavka Nikolića, ukršta sa čatrljama kojih još uvek ima na Slaviji, otkrio mi je svu bedu i metastazu našeg srpskog trenutnog stanja, u kome ćemo izgraditi lepši, bolji i moderniji grad.\nPitam se…da li je voda iz fontane dovoljna da ugasi požar Vinče.\nDev9t, fontana, Muzej grada Beograda, Oktobarski salon, vatra, Vinča, voda, Zgrada generalštaba, Železnička stanica\n16 thoughts on “Voda i vatra”\n10 јуна, 2017 at 1:30 PM\nDa znaš da mi uopšte nije jasna svrha te fontane 😕\n10 јуна, 2017 at 1:48 PM\n10 јуна, 2017 at 6:51 PM\n10 јуна, 2017 at 10:18 PM\n10 јуна, 2017 at 1:54 PM\nDobro pitanje. I odgovor znamo.\n10 јуна, 2017 at 1:57 PM\nkad dođeš, obavezno idemo na izložbu renesansa. Proći ćemo pored fontane\n10 јуна, 2017 at 6:40 PM\nDA je stavljena negde gde bi ljudi mogli da priđu(na neki plato, park…), pa i da kažeš, ovako… Ali, znali smo šta će uraditi, zašto nismo blokirali izgradnju???\n10 јуна, 2017 at 10:17 PM\nne znam. ja sam stvarno bila zabezaknuta kad sam stala pored nje. osim toga stvarno volim modernu arhitekturu. obozavam sve nove mostove..sad sam dosla kuci sa mosta na adi bajkom,jbt obozavam ga cak mi se svidja,sramota me da kazem…Bgd na vodi. Znam da je bilo bolje resenje svasta nesto sa cuvanjem stare arhitekture…ali ovo. Bogo moj. Bogo moj.\n10 јуна, 2017 at 8:10 PM\nDa je bar sjaj i beda nekako bih zarad opšteg sjaja progutala onu bedu izazvanu nedostatkom sredstava za život,ali, ovo je beda i beda, ona spomenuta napred i ona druga, ljudska, najgora, ona što vređa zdravu inteligenciju…\n10 јуна, 2017 at 10:19 PM\nkakav crnjak od vode divne sto zivot znaci. a?\n10 јуна, 2017 at 10:28 PM\nA u Vinci vatra.\n10 јуна, 2017 at 10:29 PM\n11 јуна, 2017 at 12:24 PM\nJako puno interesantnih podataka, uzivala sam. Dobra nastava! & Pozzz\n11 јуна, 2017 at 12:46 PM\n11 јуна, 2017 at 12:49 PM\nsve su podaci dostupni preko neta.samo sam ih povezala.velika voda a smrdi po celom bgd


BH SPORT 2009/07/17\nFazlija i Lazić razočarali na EP\nBosnaskohercegovački takmičari Nedžad Fazlija i Žarko Lazić zauzeli su 46. i 49. mjesto u kvalifiklacijama na Evropskom prvenstvu u streljaštvu u gađanju malokalibarskim oružjem -"EPSO 2009", koje se održava u Osijeku. U disciplini MK puška ležećim stavom Fazlija je u osnovnoj seriji pogodio 583, a Lazić 579 krugova. U nastavku takmičenja Fazliju i Lazića na EP još očekuju nastupi u disciplini trostav.\nZlatnu medalju osvojio je Austrijanac Christan Planer, srebro njegov zemljak Mario Knoegler, a bronzu Francuz Valerian Sauveplane. U disciplini skeet (gađanju glinenih golubova) u pojedinačnoj i ekipnoj konkurenciji boje BiH će braniti Zoran Mandić (SK Široki Brijeg), Jasmin Morankić i Damir Pamukčić (oba članovi SK Brčko).\nNa EP učestvuje 43 zemlje sa više od 1000 takmičara i takmičarki u seniorskoj i juniorskoj konkurenciji.\nZec: Laž je da sam bio u Njemačkoj\nBrzonogi napadač Šibenika i potencijalni reprezentativac BiH, Ermin Zec, još uvijek je glavna priča u Hrvatskoj. Danas su se u tamošnjim medijima pojavile informacije da je naš fudbaler bio u Njemačkoj, te da se vratio u Šibenik neobavljena posla. Kako bismo provjerili te informacije kontaktirali smo Zeca koji je za SportSport.ba rekao:\n- To je čista laž, samo ne znam kome je u interesu da plasira takvu priču. Stvarno više ne znam kako da reagiram na takve natpise, koji stvarno nemaju nikakve veze sa istinom. Bio sam u rodnom Bugojnu, tamo trenirao sa privatnim trenerom i čekao rasplet situacije. Nakon što sam uvidio da čelnici Šibenika nemaju namjeru da me puste, odnosno da traže preveliku odštetu, vratio sam se na Šubičevac i priključio se treninzima. Treniram kao da ću ostati u Šibeniku, ali sam još uvijek uvjeren da ću karijeru nastaviti u nekom drugom klubu. Mlad sam i pun samopouzdanja, te doista mislim da sam spreman za neke nove izazove. Ponuda ima, ali jedina prepreka transferu je obeštećenje koje traže iz mog kluba.\nObjavio/la bhsport u 19:05, 0 komentar(a), print, #\nKenan Bajramović: Želim u Euroligu\nNjemačka Alba iz Berlina želi angažirati kapitena košarkaške reprezentacije Bosne i Hercegovine Kenana Bajramovića (28 godina, 206 centimetara), koji je prošlu sezonu počeo u ukrajinskom Kijevu, a završio u turskom Turk telekomu, prenose agencije. Alba će igrati kvalifikacije za Euroligu. Prvi protivnik bit će joj francuski Le Man. Prođe li Francuze, u drugom krugu za jedno od dva upražnjena mjesta u Euroligi igrala bi protiv boljeg iz duela grčkih klubova Arisa i Marusija.\n- Alba nije realna opcija, jer je moja želja klub iz Eurolige - kazao nam je jučer Bajramović, dok se sa reprezentacijom vozio u Mađarsku na pripremne utakmice sa domaćom selekcijom.\nPodsjetimo, interes za našeg kapitena pokazuje španski euroligaš Unikaha iz Malage, ali ga i Turk telekom želi zadržati u svojim redovima.\nObjavio/la bhsport u 18:31, 0 komentar(a), print, #\nZrinjski u trećem pretkolu na Olympiacos\nU sjedištu Evropske nogometne federacije (UEFA) u Nyonu danas su izvučeni parovi trećeg pretkola Lige prvaka, a bh. prvak Zrinjski u trećem će pretkolu igrati protiv grčkog prvaka Olympiacosa, ako u uzvratu drugog pretkola protiv Slovana odbrani prednost 1:0 iz prve utakmice. Nogometaši Zrinjskog nisu imali previše sreće sa ždrijebom, jer su dobili protivnika s najjačim koeficijentom.\nOd ove godine kvalifikacije za Ligu prvaka igraju se po izmijenjenom sistemu. Za razliku od prijašnjih sezona kada su svi klubovi bili u istom bubnju, sada su klubovi podijeljeni u dvije odvojene skupine: prvaci država i „neprvaci“ najjačih evropskih liga. I za jedne i za druge rezervirano je po pet mjesta u grupnoj fazi Lige prvaka.\nPAROVI 3. PRETKOLA (PRVACI):\nRB Salzburg (Aut) / Bohemians (Irs) - Pyunik (Arm) / Dinamo Zagreb (Hrv)\nZRINJSKI (BiH) / Slovan Bratislava (Svk) - Olympiacos (Grč)\nZürich (Švi) - WIT Georgia (Gru) / Maribor (Slo)\nStreymur (F.Ot) / APOEL Nicosia (Cip) - Rhyl (Wal) / Partizan (Srb)\nInter Turku (Fin) / Sheriff (Mol) - Slavia Prag (Češ)\nHafnarfjordur (Isl) / Aktobe (Kaz) - Maccabi Haifa (Izr) / Glentoran (S.Ir)\nEkranas (Lit) / Baku (Aze) - Levski Sofia (Bug) / Sant Julia (And)\nVentspils (Lat) / Dudelange (Lux) - Makedonija (Mak) / BATE Borisov (Blr)\nWisla Krakow (Polj) / Levadia (Est) - Debrecen (Mađ) / Kalmar (Šve)\nKopenhagen (Dan) / Mogren Budva (Cr.G) - Tirana (Alb) / Stabaek (Nor)\nSparta Prag (Češ) - Panathinaikos (Grč)\nŠahtar Donjeck (Ukr) - Timişoara (Rum)\nSporting (Por) - Twente (Niz)\nCeltic (Ško) - Dinamo Moskva (Rus)\n*u četvrtom kolu priključuju se: Arsenal (Eng), Lyon (Fra), Stuttgart (Njem), Fiiorentina (Ita) i Atletico Madrid (Špa)\nSarajevo između Zestafonija i Helsingborgsa\nU Nionu su danas žrijebom određeni parovi trećeg kola kvalifikacija za UEFA Evropsku ligu. U prvim mečevima, koji su na programu 30. jula, BiH klubovi sastat će se:\nFK Sarajevo (BIH)/FC Spartak Trnava (SVK) v FC Zestafoni (GEO)/Helsingborgs IF (SWE)\nAalborg BK (DEN)/FK Slavija Sarajevo (BIH) v MFK Kosice (SVK)\nAnorthosis Famagusta (CYP)/FK Petrovac (MNE) v SK Sturm Graz (AUT)/NK Siroki Brijeg (BIH)\nObjavio/la bhsport u 18:30, 0 komentar(a), print, #\nNastoski zadnje pojačanje Olimpika\nMakedonac Kliment Nastoski potpisao je danas četverogodišnji ugovor s Olimpikom. Nastoski igra na poziciji zadnjeg veznog, a do sada nastupao za FC Partizan iz Beograda i FC Pobeda iz Makedonije. Također je nastupao i za U-17, U-19 i U-21 reprezentaciju Makedonije. Nastoski se danas priključio pripremama FK Olimpik u Odžaku. Uprava Olimpika je dovođenjem mladog reprezentativca Makedonije zaokružila listu pojačanja za proljetni dio Premijer lige BiH.\nObjavio/la bhsport u 07:32, 1 komentar(a), print, #\nArmin Veh, trener njemačkog Wolfsburga, dobio je dobru vijest. Edin Džeko se uspješno oporavlja od ozljede i uskoro se vraća treninzima. Džeko je ozlijedio desni gležanj nakon starta talijanskog braniča Andreasa Barzaglija tokom trening utakmice dviju Wolfsburgovih momčadi prije sedam dana.\n- Osjećam se puno bolje. Još uvijek me boli, ali ide na bolje - izjavio je naš reprezentativac.\nSjajni napadač, kojeg je ovo ljeto svim silama u svoje redove pokušao dovesti talijanski Milan, sljedeći bi se tjedan trebao priključiti treninzima Wolfsburga koji se nalazi na pripremama u Austriji. Džeko je prošle sezone bio drugi strijelac Wolfsburga, ali i cijele Bundeslige. Postigao je 26 pogodaka, dva manje od suigrača Grafitea.\nHrgović blizu Greuther Furtha\nBivši reprezentativac Bosne i Hercegovine, Mirko Hrgović ovih se dana nalazi u Njemačkoj gdje pokušava pronaći svoj novi angažman. Kako prenose mediji iz susjedstva, Hrgović je za sada najbliži prelasku u redove njemačkog drugoligaša, Greuther Furtha.\nFurth je gotovo čitave prošle sezone igrao značajnu ulogu u Zweiti ali loši rezultati pred kraj prvenstva, ovu su ekipu koštali plasmana u njemačku elitu. Hrgoviću Njemačka nije strana jer je svojevremeno branio boje aktuelnog šampiona Njemačke, Wolfsburga.


„Živi krst“ – gradska opština Medijana | Ateisti Srbije\n← Lakše je kamili proći kroz iglene uši, nego bogatome u carstvo nebesko.\nPatrijarh posetio GAK →\n„Živi krst“ – gradska opština Medijana\nPosted on 04.10.2013. by UO Ateisti Srbije\nUnicefova Konvencija o pravima deteta, čiji je potpisnik i Republika Srbija, nedvosmislena je:\n– dete je svako ljudsko biće koje nije navršilo osamnaest godina života;\n– države su obavezne da svoj deci obezbede poštovanje svih prava i da spreče diskriminaciju i kažnjavanje, bez obzira na rasu, boju kože, pol, jezik, veroispovest, političko ili drugo uverenje, nacionalno, etničko ili socijalno poreklo, imovinsko stanje, onesposobljenost, rođenje ili drugi status deteta, njegovog roditelja ili zakonskog staratelja;\n– u svim aktivnostima koja se tiču dece, a sprovode ih javne ustanove, najbolji interes deteta mora biti od prvenstvenog značaja;\n– pravo slobodnog izražavanja mišljenja dece je neprikosnoveno i mora se poštovati i po pitanju savesti ili veroispovesti;\n– nedopustivo je mešanje u privatnost, porodicu, dom ili prepisku deteta, kao što su nedopustivi i nezakoniti napadi na njegovu čast i ugled;\n– dok je pod brigom roditelja, zakonskih zastupnika ili bilo koje druge osobe koja se brine o detetu, dete mora biti zaštićeno od svih oblika fizičkog ili mentalnog nasilja, povređivanja ili zlostavljanja, zapostavljanja ili nemarnog postupanja, maltretiranja ili eksploatacije, uključujući seksualno zlostavljanje.\nKada u subotu, 5. oktobra 2013. godine, u 21 čas, deca u Nišu budu palila sveće, formirajući „živi krst“ u svojevrsnom verskom ritualu, po ugledu na starovekovne mnogobožačke prakse, kasnije često korišćene od strane totalitarnih, fašističkih i nacističkih ideologija, prethodno navedena i mnoga druga dečja prava, biće nepovratno pogažena.\nNedopustiva indoktrinacija dece odabrane kaznenom, prisilnom metodom „po 10 iz svakog razreda“, a koja se u srpskim školama kroz nastavu veronauke sprovodi već više od decenije, tako doživljava kulminaciju u bizarnom ritualu sahranjivanja sekualrne države, proslavom donošenja Milanskog edikta, dokumenta koji nema gotovo nikakvih dodirnih tačaka sa gradom Nišom ili Republikom Srbijom.\nPodilaženje bahatim nasrtajima Srpske pravoslavne crkve (SPC) na dostojanstvo dece predstavlja najnižu tačku, ionako sveprisutnog, moralnog i ljudskog posrnuća čitavog društva. Atakovanje na decu, tu tako često isticanu „budućnost države“, u pokušajima da se programiraju kao lojalni sledbenici jedne verske zajednice, a uz pomoć organa lokalne i državne vlasti, predstavlja zločin bez presedana. Kršenje ustavnog principa sekularnosti od strane državnih i organa lokalne samouprave samo je jedno u nizu besprizornih gaženja odredbi koje bi trebalo da srpsko društvo svrstaju u red savremenih.\nU najboljem stilu praćenja sličnih manifestacija iskazivanja apsolutne lojalnosti, kakve smo imali prilike da gledamo na snimcima iz nekih drugih delova sveta od pre 80 godina, i u Nišu će državni mediji učiniti sve da ovaj trijumf pravoslavne volje, bude ispraćen dostojno, kako sa zemlje, tako i iz vazduha. Trans verskog zanosa i zloupotrebe dece u kasnim večernjim satima, kada bi trebalo da su u svojim domovima, sa porodicama ili na spavanju, proširiće se tako čitavom Srbijom, oboženom, pravoslavnom i milanskom.\nTrošak svega toga platiće, dabome, građani, na papiru sekularne, Republike Srbije, neko iz budžeta, neko tako što će biti prinuđen da igra ulogu još jedne sveće na simboličnom opelu za upokojenje sekularnosti, humanizma, kritičkog razmišljanja i dečjih prava.\nUčešće u ovom bizarnom lobotomiranju neće, naravno, uzeti bolesna deca i ona deca koja čekaju donacije da bi mogla da odu na neophodne operacije. Za njih SPC nema ni vremena, ni razumevanja, a svakako nema ni potrebu za njima. To nije interesna grupa, već tek konkurencija koja može da ugrozi zahvatanja iz budžeta za sumanute manifestacije, luksuzni vozni park, kičerski šljašteće dvore, penzije i salone nepristojno skupih verskih đinđuva na ekskluzivnim lokacijama.\nBolesni im ne trebaju, samo zdravi i jaki, spremni da na mig nadležnog episkopa postanu delovi krsta nad odrom sahranjene države. Koga briga, sigurno bi i Isus radio isto tako… Valjda…\n42 Responses to „Živi krst“ – gradska opština Medijana


10 najboljih hotela u Ironbridge u 2020: Tripadvisor\nTurizam u Ironbridge\nHoteli u Ironbridge\nNoćenja s doručkom u Ironbridge\nRestorani u Ironbridge\nAktivnosti u Ironbridge\nSvi hoteli u Ironbridge\nPovoljne ponude za hotele u Ironbridge\nLast minute ponude za hotele u Ironbridge\nPorodični hoteli u Ironbridge\nEko-hoteli – Ironbridge\nHoteli za poslovna putovanja u Ironbridge\nRomantični hoteli u Ironbridge\nHoteli sa 3 zvezdice– Ironbridge\nHoteli pogodni za boravak sa kućnim ljubimcima u Ironbridge\nHoteli u blizini: Blists Hill Victorian Town\nHoteli u blizini: The Iron Bridge and Tollhouse\nHoteli u blizini: Ironbridge Gorge Museums\nHoteli u blizini: Enginuity\nHoteli u blizini: Coalport China Museum\nHoteli u blizini: Museum of the Gorge\nHoteli u blizini: Bedlam Furnaces\nHoteli u blizini: Shifnal Station\nHoteli u blizini: Milton Keynes Central Station\nNajbolji hoteli - Ironbridge, Engleska\nHoteli - Ironbridge\nPrikaži 19 rezultata\n12 od 19 objekata je dostupno u Ironbridge\nBr. 1 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 19 smeštajnih objekata u Ironbridge\nBr. 2 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 19 smeštajnih objekata u Ironbridge\nBr. 3 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 19 smeštajnih objekata u Ironbridge\nBr. 4 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 19 smeštajnih objekata u Ironbridge\nBr. 5 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 19 smeštajnih objekata u Ironbridge\nBr. 6 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 19 smeštajnih objekata u Ironbridge\nBr. 7 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 19 smeštajnih objekata u Ironbridge\nBr. 8 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 19 smeštajnih objekata u Ironbridge\nBr. 9 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 19 smeštajnih objekata u Ironbridge\nBr. 10 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 19 smeštajnih objekata u Ironbridge\nBr. 11 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 19 smeštajnih objekata u Ironbridge\nBr. 12 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 19 smeštajnih objekata u Ironbridge\nNema više raspoloživih objekata u Ironbridge. Pogledajte rezultate obližnjih objekata u nastavku.\n6,2 km od: Ironbridge\nBr. 9 od 25 hotela u Telford\n69,0 km od: Ironbridge\nBr. 1 od 75 noćenja s doručkom u Chester\n56,3 km od: Ironbridge\nBr. 1 od 1 noćenja s doručkom u Llwynmawr\n78,7 km od: Ironbridge\nBr. 1 od 38 noćenja s doručkom u Buxton\n76,6 km od: Ironbridge\nBr. 1 od 2 noćenja s doručkom u Alderley Edge\nPrikaži sve povoljne ponude (12) počev od 455 US$\n68,0 km od: Ironbridge\nBr. 1 od 47 hotela u Chester\n78,0 km od: Ironbridge\nBr. 1 od 29 noćenja s doručkom u Broadway\n52,6 km od: Ironbridge\nBr. 1 od 6 objekata iz ostalih vrsta smeštaja u Presteigne\n71,2 km od: Ironbridge\nBr. 1 od 21 objekta iz ostalih vrsta smeštaja u Buxton\n29,4 km od: Ironbridge\nBr. 1 od 49 noćenja s doručkom u Ludlow\n76,5 km od: Ironbridge\nBr. 1 od 3 noćenja s doručkom u Hoarwithy\n78,5 km od: Ironbridge\nBr. 2 od 29 noćenja s doručkom u Broadway\n77,1 km od: Ironbridge\nBr. 3 od 29 noćenja s doručkom u Broadway\n75,7 km od: Ironbridge\nBr. 1 od 7 objekata iz ostalih vrsta smeštaja u Hartington\n70,9 km od: Ironbridge\nBr. 1 od 85 noćenja s doručkom u Stratford-upon-Avon\n73,4 km od: Ironbridge\nBr. 1 od 1 objekta iz ostalih vrsta smeštaja u Osbaston\n53,6 km od: Ironbridge\nBr. 1 od 9 noćenja s doručkom u Tarporley\n32,2 km od: Ironbridge\nBr. 1 od 1 noćenja s doručkom u Edstaston\nČesta pitanja o hotelima – Ironbridge\nKoji su najbolji hoteli u blizini atrakcije Blists Hill Victorian Town?\nTelford Hotel & Golf Resort, Shakespeare Inn i Mercure Telford Madeley Court Hotel su neki od najpopularnijih hotela za putnike koji traže smeštaj u blizini atrakcije Blists Hill Victorian Town. Pogledajte celu listu: Hoteli u blizini: Blists Hill Victorian Town.\nKoji su najbolji hoteli u blizini atrakcije The Iron Bridge and Tollhouse?\nPopularni hoteli u blizini atrakcije The Iron Bridge and Tollhouse uključuju hotele The Tontine Hotel, The Swan hotel smoke and taphouse i Best Western Valley Hotel. Pogledajte celu listu: Hoteli u blizini: The Iron Bridge and Tollhouse.\nKoji hoteli su najbliži aerodromu Birmingham Intl Airport?\nPopularni hoteli u blizini aerodroma Birmingham Intl Airport uključuju hotele Travelodge Birmingham Airport, Holiday Inn Birmingham Airport NEC i Novotel Birmingham Airport Hotel. Pogledajte celu listu: Hoteli u blizini: (BHX) Međunarodni aerodrom u Birmingemu.\nKoji su najbolji hoteli u blizini atrakcije Ironbridge Gorge Museums?\nNeki od najpopularnijih hotela u blizini atrakcije Ironbridge Gorge Museums su The Tontine Hotel, The Swan hotel smoke and taphouse i Best Western Valley Hotel. Pogledajte celu listu: Hoteli u blizini: Ironbridge Gorge Museums.


Autorski tekst Ivane Stradner za Foreign Affairs: Šta Rusija hoće na Balkanu i u BiH? - Istraga .ba\nAutorski tekst Ivane Stradner za Foreign Affairs: Šta Rusija hoće na Balkanu i u BiH?\nBalkan ne treba tako lako odbaciti. Rusija vidi regiju kao meko tkivo Evrope: njen rastući utjecaj tamo prijeti da joj omogući da postavi strateška vojna sredstva u blizini velike američke baze i obećava joj pristup Jadranskom moru. Putinov veći cilj je da preokrene odnos snaga u Evropi u korist Moskve, a Balkan je dio te strategije. Moskva je pokrenula informativne operacije kako bi rasplamsala etničke tenzije i podstakla proteste, zacementirala je poslove sa oružjem, ugradila se u kritičnu energetsku infrastrukturu i iskoristila dugogodišnje vjerske i kulturne veze između Ruske pravoslavne crkve i Srpske pravoslavne crkve u svoju korist u regionu.\nTokom poslednje balkanske krize 1990-ih, Rusija je bila preslaba da bi vojno intervenirala. Umjesto toga, bila je ograničena na mirovnu misiju nakon rata na Kosovu 1999. godine, iz koje je odlučila da se povuče 2003. godine. Ali ne bi trebalo biti sumnje da je čak i tada ruska vlada doživljavala širenje NATO-a na istočnu Evropu kao značajnu prijetnju nacionalnoj sigurnosti . Sada, sa relativno jačom ruskom ekonomijom i vojskom, Kremlj vidi priliku da zaustavi napredovanje NATO-a ciljanjem na bivše jugoslovenske države. Zapadna Evropa je spavala za volanom kada je poslednji put izbio rat na Balkanu – ulozi su previsoki da bi i ovaj put ignorirala region.\nSrbija se ponaša kao ključni igrač u nastojanjima Kremlja na Balkanu. I vlada i crkva pokazuju odanost Moskvi koju podupiru vjekovne zajedničke vjerske i kulturne veze – kao i međusobna izolacija Srbije i Rusije od savremenih zapadnih sila. Srpska vlada je pozvala na stvaranje „srpskog sveta“ – balkanskog paralelnog Putinovom „ruskom svetu“ – osmišljenog da ujedini sve Srbe pod zajedničkim kulturnim okvirom. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić ima neposrednije strateške interese u miješanju Rusije, utoliko što će mu haos u regionu omogućiti da se predstavi kao snaga stabilnosti uoči svoje reizborne kampanje 2022. godine. Kako bi osigurao da izbori prođu u njihovu korist, Srbija i Rusija su nedavno obećale da će raditi zajedno na borbi protiv masovnih protesta i „obojenih revolucija“ koje dolaze sa Zapada.\nRusija uzvraća velikodušnom podrškom srpskoj vojsci. Od 2018. godine budžet za odbranu Srbije se skoro udvostručio i prednjači u odnosu na sve balkanske države. Uprkos prijetnjama američkim sankcijama Srbiji, Moskva je 2019. poslala Srbiji raketni sistem S-400 na vojnu vježbu. Kremlj je ove godine dodatno povećao ulog kada je Srbiji dozvolio nabavku sistema PVO Pancir-S1M. Srbija je također domaćin „humanitarnog centra“ koji vodi Rusija, a koji služi kao institucija za prikupljanje obavještajnih podataka koja se nalazi u blizini kampa Bondstil – primarne baze NATO-a na Kosovu.\nRusija dobro razumije da je religija na Balkanu oduvijek bila instrumentalna u podsticanju sukoba. U Crnoj Gori, Kremlj promovira prorusku politiku kroz Srpsku pravoslavnu crkvu, koja je ocrnila koncept različitih crnogorskih i srpskih nacionalnih identiteta i intervenirala u politici u ime Moskve. Radeći kroz crkvu, Rusija je pokrenula masovne proteste prošle godine i zamijenila nekooperativno vladu proruskim vodstvom.\nNajeksplozivniji lonci na Balkanu su Kosovo i Bosna i Hercegovina. Iako je stanovništvo Kosova više od 90 posto etničkih Albanaca, Srbi vide zemlju kao pradomovinu koja sadrži neka od najsvetijih mjesta Srpske pravoslavne crkve. Baš kao što je građanski rat eksplodirao iz tenzija između različitih vjerskih i etničkih grupa početkom 1990-ih, Kremlj sada koristi pravoslavnu crkvu da destabilizira zemlju i širi region. Ruska pravoslavna crkva ponovno eskalira sporove oko vjerskih objekata, a nedavno je izrazila zabrinutost za “sudbinu hrišćanskih svetinja na Kosovu” nakon što su se razbuktale tenzije između Kosova i Srbije.\nMoskva je takođe jasno stavila do znanja da će diplomatsko priznanje Ujedinjenih nacija nezavisnosti Kosova od Srbije biti nemoguće bez odobrenja Rusije. Putin često koristi Kosovo da opravda rusku aneksiju Krima, tvrdeći da je priznanje zapadnih zemalja otcjepljenja zemlje od Srbije stvorilo presedan koji legitimira jednostrano proglašenje nezavisnosti drugih teritorija.\nNATO se mora ponovo fokusirati na region i dati prioritet deeskalaciji tenzija. Trebalo bi da pošalju svoj Counter Hybrid Support Team na Balkan, kao što je to uradio u Crnoj Gori 2019. godine, kako bi se borio protiv ruskih kampanja dezinformacija i drugih informativnih operacija. Članice NATO-a bi također trebale organizirati “koaliciju voljnih” da se suprotstave ruskom uplitanju u Bosnu, raspoređujući mirovne misije u strateškim područjima, kao što je sjeveroistočni Brčko Distrikt, kako bi spriječili da rizična područja izmaknu kontroli. Ove snage bi mogle dopuniti mirovne snage pod vodstvom EU (EUFOR), koje su zadužene za održavanje mira i sigurnosti u Bosni—ali čiji mandat mora biti produžen u Vijeću sigurnosti UN-a, gdje Rusija i Kina imaju pravo veta. Predsjednik SAD Joe Biden također je u junu potpisao izvršnu naredbu za sankcioniranje onih koji prijete stabilnosti zapadnog Balkana; EU bi se trebala pridružiti tim naporima.\nNe može se očekivati da će sve članice NATO-a podržavati Balkan, jer Mađarska i nekoliko drugih evropskih zemalja NATO-a služe kao zastupnici Rusije u toj organizaciji. S druge strane, izgleda da Ujedinjeno Kraljevstvo shvata ozbiljnost krize. UK obećava da će održati “stabilnost na zapadnom Balkanu” i upozorava Rusiju da ne napravlja “stratešku grešku” u regionu. London bi trebao raditi na pretvaranju ovih riječi u djela vodeći koaliciju voljnih da se bori protiv ruskog uplitanja u region.\nKao što je to bilo na početku jugoslovenskih ratova ili uoči Prvog svetskog rata, može biti teško uvjeriti svijet u važnost Balkana. Tokom 1990-ih, evropske zemlje nisu uspjele dovoljno hitno odgovoriti na krizu i Sjedinjene Države su bile prisiljene da se umiješaju. Međutim, ovoga puta Sjedinjene Države su se okrenule prema unutra i malo je vjerovatno da će intervenirati. Dakle, teret će vjerovatno biti na EU. Ništa manje od stabilnosti Evrope i kontinuirane vitalnosti EU i NATO saveza je u pitanju.\n(priredio: Faruk Marukić, politicki.ba)\nPrethodni članakAnaliza Senada Avdića: Uzdaj se u se, u Kineze i Ruse\nNaredni članakKako se nabavlja medicinska oprema: Za identičan CT aparat UKC Banja Luka izdvojio 900 hiljada maraka više nego što ga je platio UKC Tuzla


Рубрика: Политика, Друштво Аутор: новинарство 536 пута прочитано Датум: 29.01.2007 Одштампај\nBeograd, Priština, Berlin — Član pregovaračkog tima Marko Jakšić nije mogao da potvrdi da li će Martija Ahtisarija u petak primiti beogradski tim za Kosovo. Jakšić za B92 kaže da, bez obzira na to šta sadrži Ahtisarijev predlog, stav Beograda ostaje isti, a to je da pregovori s Prištinom moraju biti nastavljeni. Prema saznanjima Večernjih novosti, sa specijalnim izaslanikom neće razgovarati niko od članova pregovaračkog tima.\nKomentarišući saznanja medija, Jakšić kaže da je potpuno jasno da Ahtisari u svom predlogu Albancima nudi sve ono što čini jednu državu.\n“Znači, da imaju pristup u raznim međunarodnim organizacijama i fondovima, da imaju svoju vojsku i policiju i to je ono što čini državu. Međutim, ta im se država daje u dva koraka jer postoji takozvani prelazni period, makar na osnovu onog što piše i što se sprema, da bi logistiku odradili predstavnici EU, a onda kao ona prava faza dolazi prava i posebna država. Na početku imamo tzv. ograničenu nezavisnost, a onda imamo pravu”, kaže Jakšić.\nMeđutim, on kaže da odsustvo termina “nezavisnost” neće zavarati Rusiju: “Drugi razlog što nema reči ‘nezavisnost’ jeste pre svega zbog naše domaće javnosti, da bi ona lakše mogla da ‘proguta’ izdvajanje Kosova”.\nUprkos izveštajima medija o glavnim konturama rešenja za Kosovo, koje su procurele sa sastanka Martija Ahtisarija i Kontakt grupe, u Prištini nema zvaničnih komentara na ovu temu.\nOno što je, međutim, očigledno i običnim građanima, jesu opsežne bezbedonosne pripreme da Kosovo sledeće nedelje dočeka Ahtisarija. Nakon izjave ministra unutrašnjih poslova Fehmija Redžepija da su mere bezbednosti podignute na viši nivo na celoj teritoriji Kosova, policija je potrdila da sprovodi posebne pripreme pred zvanično objavljivanje predloga ua kosovski status.\nPortparol policije Veton Eljšami je rekao da se policija, iako nema ozbiljnijih indikacija o mogućnosti izbijanja nasilja, posebno priprema za 2. februar: “KPS je obavila sve neophodne pripreme za dan kada će biti otvoren Ahtisarijev paket.”\nNa istu temu, verovatno ciljajući na širu javnost umesto na poslanike parlamenta, premijer Agim Čeku je juče na sednici skupštine rekao da je prošlo vreme kada je nasilje određivalo sudbinu Kosova: “Nema razloga za nasilje, nema mete za nasilje, protiv koga bi ono bilo upereno?”\nLončar: Grubo kršenje evropskih standarda\nOdlazeći ministar za državnu upravu i lokalnu samoupravu Zoran Lončar je izjavio da je iznošenje predloga za rešavanje statusa Kosova pre formiranja nove Vlade grubo kršenje evropskih standarada.\n“Marti Ahtisari nije našao za shodno već više od pola godine da razgovara s Beogradom o budućem uređenju Kosova i sada se setio da je pravi trenutak da se razgovara, nekoliko dana od izbora i dok još nije formirana Vlada”, rekao je on.\nLončar je rekao da bi Ahtisari sigurno sačekao da formiranje Vlade kada bi se ključna i sudbonosna pitanja odnosila na bilo koju evropsku državu i da to mora biti slučaj i sa Srbijom.\nIz nekih krugova međunarodne zajednice je, prema njegovim rečima, vršen snažan pritisak da Vojislav Koštunica primi Ahtisarija, ali je jasno da je to zaludan posao.\n“Suštinska stvar je da Ahtisarijev papir nije plod razgovora s Beogradom već je to isključivo jednostran papir i Beograd u tome ni na koji način nije učestvovao”, rekao je Lončar.\nVučić: Ahtisari otima deo naše teritorije\nGeneralni sekretar Srpske radikalne stranke Aleksandar Vučić je izjavio da iznenađuje ponašanje vlasti u Srbiji kada je jasno da specijalni izaslanik UN Marti Ahtisari “otima” Kosovo i Metohiju.\nOn je na konferenciji za novinare rekao da “ako bude problema oko Kosova, istog trenutka svi treba da podnesu ostavke”, kao i da su ostavke zbog “izbornog poraza” već trebalo da podnesu predsednik i premijer Srbije Boris Tadić i Vojislav Koštunica.\nVučić je kazao da je stav SRS i njenog predsednika Vojislava Šešelja da “niko ne sme da se igra sa KiM”, da niko ne sme da potpiše nezavisnost pokrajine, niti sme da se prihvate izjave “dogodilo se, faktičko je stanje”.\n“Kosovo će samo proglasiti nezavisnost”\n“Osnovna ideja pri tome je da Kosovo treba samo sebe da proglasi nezavisnim, a da će međunarodna zajednica za to da stvori uslove”, piše list.\n“I u tom tekstu će statusno pitanje ostati formalno otvoreno. No, van snage će biti stavljena rezolucija 1244 koja je od kraja rata 1999. određivala međunarodnu kontrolu Pokrajine. Bez te međunarodno-pravne prepreke, Kosovo bi moglo da proglasi nezavisnost”, navodi list.\n“Dve nedelje za konsultacije”\nPriština i Beograd će na raspolaganju imati dve nedelje da iznesu primedbe na predlog Ahtisarija, piše Koha ditore. List navodi da su to potvrdili neimenovani izvori koji, međutim, navode, da se zvanično još ne zna tačno koliko bi period za primedbe trebalo da traje.\n“Predviđen je period od dve nedelje, ali to nije sigurno jer to neće zavisiti od nas. Od trenutka kada predlog bude predstavljen, Priština i Beograd će imati mogućnost da ga analiziraju i potom predstave primedbe i stavove”, rekao je Ahtisarijev portparol Remi Durlo. Prema njegovim rečima, od toga će zavisiti da li će konsultacije o Ahtisarijevom predlogu trajati više od dve nedelje.\nUpozorenja iz Prištine\nMogućnost da Kosovo ne dobije nezavisnost u Prištini je odbacila Asocijacija koja predvodi Udruženja pripadnika OVK. Asocijacija je saopštila da neće prihvatiti nijedno rešenje sem nezavisnosti. Taj stav smatra se dodatnim pritiskom na kosovski pregovarački tim pred dolazak Ahtisarija 2. februara.\nPredsednik Asocijacije Faik Fazljiu navodi da reagovanja građana ne mogu biti isklljučena ako Kosovo ne dobije nezavisnost. “Nezavinosst je jedino rešenje koje ćemo prihvatiti, ne samo mi, već svi građani Kosova“, kaže on.\nFazljiu je upozorio pregovarački tim Prištine da se ne sme saglasiti s raspuštanjem kosovskih zaštitnih snaga, što je, kako navode mediji, predviđeno Ahtisarijevim predlogom. “Pozdravljamo prisustvo snaga NATO-a na Kosovu, ali smo protiv predloga za rasformiranje kosovskih snaga, koje su ispunile sve standarde koje je ustanovila međunarodna zajednica”, kaže on.\n« « Претходне вести: (Anti)dejtonski referendum\nНаредне вести: Tito je mogao još poživeti » »\nУдар из Народне библиотеке: Преко Дубровника до „србијанства“ које искључује српство 6. јун 2020\n„Флојд се није опирао — чудио се“ 6. јун 2020


Za prvo dete roditelji će uskoro dobijati 300.000 dinara od države, a za drugo po deset hiljada mesečno u narednih pet godina. Da bi se to ostvarilo dr Slavica Đukić Dejanović, ministarka bez portfelja zadužena za demografiju i populacionu politiku najavljuje da će nakon donošenja Zakona o budžetu, na red doći set finansijskih zakona kako bi bio "popravljen" Zakon o finansijskoj pomoći porodici sa decom ("Sl. glasnik RS", br. 113/2017 i 50/2018).\nMinistarka kaže da je Vlada Republike Srbije već usvojila odluku da se u naredne dve godine poveća jednokratna pomoć za prvo dete sa sadašnjih 100.000 na 300.000 dinara.\n– Imajući u vidu činjenicu da najveći broj parova u Srbiji ima samo jedno dete, odlučili smo da za drugo dete dobijaju mesečno nadoknadu od 10.000 dinara do detetove pete godine života, u ovom trenutku je taj iznos predviđen samo do drugog rođendana – istakla je resorna ministarka za demografiju i populacionu politiku.\n– Očekuje nas donošenje Zakona o pravima deteta i zaštiti prava deteta, izmene Porodičnog zakona ("Sl. glasnik RS", br. 18/2005, 72/2011 - dr. zakon i 6/2015), a formirana je i Nacionalna koalicija za okončanje dečjih brakova. S obzirom na to da zvanični podaci Unicefa govore da jedno od četiri deteta roditelji fizički disciplinuju, naša zemlja je prošlog novembra pristupila Globalnom partnerstvu za okončanje nasilja nad decom. Posebno nas zabrinjava životna situacija dece koja žive na socijalnim marginama jer podaci govore da u 38 odsto romskih naselja deca nemaju pristup vodovodnoj mreži, a u 74 odsto naselja nemaju odgovarajuće higijenske uslove i pristup jeftinijoj pijaćoj vodi – istakla je dr Slavica Đukić Dejanović.\nIzvor: Vebsajt Politika, K. Đorđević, 21.11.2019.


Modul EXP20 - Yealink Srbija\nYealink EXP20 je nova generacija modula (konzole) za proširenje naprednih modela IP telefona SIP-T27P i SIP-T29G. EXP20 nudi veliki i pregledni LCD ekran dimenzija 160x320 piksela, kao i 20 fizičkih tastera - svaka sa LED osvetljenjem u dve boje. Dodatni prostor na ekranu, kao i dodatne tastere (prebacivanjem na drugu stranicu) pojednostavljuju svakodnevni rad, a korisniku na dohvat ruke pružaju osnovne funkcije kao što su brzo biranje, BLF, BLA, prosleđivanje poziva, prebacivanje poziva i stavljanje poziva na čekanje. Moguće je spojiti do šest modula EXP20 u nizu. Napredni modul za proširenje IP telefona je idealan za recepcionere, administrativne radnike, agente pozivnog centra, napredne korisnike i menadžere koji imaju potrebu za nadzorom i da svakodnevno upravljaju sa velikim brojem poziva.\n11.579,00 din PDV nije uključen u cenu\nGrafički LCD ekran rezolucije 160x320 piksela s pozadinskim osvetljenjem\n20 fizičkih tastera - svaka sa osvetljenjem u dve boje\n18 dodatnih tastera prebacivanjem na drugu "stranicu"\nMogućnost spajanja ukupno 6 modula (ukupno do 228 tastera)\nNapajanje do dva modula preko telefona


Apli naljepnice bijele 100 listova AP003128 48,5 x 16,9 mm, 68/stranica - Jeftinije.hr\nPočetna / Ured i škola / Papir i papirna konfekcija / Naljepnice i etikete / Apli naljepnice bijele 100 listova AP003128 48,5 x 16,9 mm, 68/stranica\nPonuda trgovine mall.hr za proizvod Apli naljepnice bijele 100 listova AP003128 48,5 x 16,9 mm, 68/stranica. Ispravnost cijene i podataka provjeri na web stranici trgovine.\nJeftinije.hr je vodeći portal za usporednu kupovinu u Hrvatskoj, koji kupcima omogućuje informirane i pametne kupovine. Usporedi ponude trgovina za Apli naljepnice bijele 100 listova AP003128 48,5 x 16,9 mm, 68/stranica i izaberi najbolju. Naljepnice i etikete iz kategorije Papir i papirna konfekcija je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj cijeni.\nPročitaj opis proizvoda Apli naljepnice bijele 100 listova AP003128 48,5 x 16,9 mm, 68/stranica i provjeri da li je prikladan za tebe ili pogledaj ostale proizvode marke APLI. Opis i tehnički podaci proizvoda Apli naljepnice bijele 100 listova AP003128 48,5 x 16,9 mm, 68/stranica mogu se razlikovati od onih u web trgovini gdje ćeš obaviti kupnju. Apli naljepnice bijele 100 listova AP003128 48,5 x 16,9 mm, 68/stranica je u slobodnoj prodaji u trgovini mall.hr po cijeni koja je navedena pored svakog trgovca u kartici “Trgovine”.\nJamstvo i uvjete garancije za Apli naljepnice bijele 100 listova AP003128 48,5 x 16,9 mm, 68/stranica provjeri u trgovini gdje ga namjeravaš kupiti. Slika za Apli naljepnice bijele 100 listova AP003128 48,5 x 16,9 mm, 68/stranica može biti simbolična, zato prije kupovine u trgovini provjeri radi li se o istom proizvodu.\nApli samo-ljepljive naljepnice. Primjerene su za laserkse i inkjet printere, te fotokopirne aparate.\nPogledaj proizvode iz iste kategorije (1.059)\nPogledaj sve slične proizvode (3.210)


Gradski zavod za javno zdravlje - Beograd - Izložba likovnih ostvarenja beogradskih predškolaca na temu pravilne ishrane u Biblioteci grada Beograda\nOktobar - mesec pravilne ishrane i Svetski dan hrane, Gradski zavod za javno zdravlje Beograd tradicionalno obeležava u partnerstvu sa beogradskim predškolskim ustanovama. Od prošle godine obeležavanje ovog važnog datuma upotpunjeno je saradnjom sa još jednim značajnim partnerom– Bibliotekom grada Beograda.\nSinhronizovanim delovanjem svih ovih institucija zdravstveno-vaspitne aktivnosti dobijaju šire okvire, veću jačinu i bolju prepoznatljivost kod opšte javnosti.\nFokus zdravstveno-vaspitnog delovanja povodom obeležavanja Svetskog dana hrane u domenu je primarne prevencije i usmerava se na one koji već u najranijem detinjstvu treba da uče da prave one izbore kojima se čuva i unapređuje lično zdravlje, ali i stanje planete na kojoj živimo i njenih ograničenih resursa.\nIako su ove godine, iz objektivnih razloga, izlostale uobičajene dečje manifestacije, tradicionalni likovni i literarni konkurs namenjen predškolcima i učenicima osnovnih škola, srećom, nije preskočen. Tema konkursa ove godine glasila je: „Zdravlje na usta ulazi“, sa namerom da naglasi jaku sponu između načina kako se hranimo i spremnosti organizma da se bori sa potencijalnim „napadačima“. Konkurs je, kao i uvek do sad, na republičkom nivou raspisao Institut za javno zdravlje „Dr Milan Jovanović Batut“, a na regionalnom nivou, sprovela ga je mreža instituta i zavoda za javno zdravlje, u saradnji sa predškolskim i školskim ustanovama.\nOd ukupno 158 dečjih likovnih radova, iz svih 17 beogradskih predškolskih ustanova, koji su pristigli u Gradski zavod tokom septembra i oktobra, odabrano je šest ostvarenja, koji su ravnopravno poneli prvu nagradu na beogradskom nivou, dok je likovnom ostvarenju najmlađe učesnice kokursa dodeljena specijalna nagrada.\nU sklopu kontinuirane, veoma plodne saradnje Gradskog zavoda za javno zdravlje i Biblioteke Grada Beograda, nastavlja se prošle godine uspostavljena lepa praksa da odabrana likovna ostvarenja dobiju izložbeni prostor i tako postanu vidljiva i za širu javnost. Izložba nagrađenih radova sa ovogodišnjeg konkursa, uz likovna ostvarenja beogradskih predškolaca koja su ušli u uži izbor za nagradu, upriličena je u Dečjem odeljenju „Čika Jova Zmaj“ Biblioteke grada Beograda (Ulica Zmaj Jovina 1), i biće dostupna svim korisnicima biblioteke i drugim zainteresovanim malim i velikim sugrađanima, od 28. oktobra do 10. novembra (radno vreme bibllioteke je od 8 do 20 časova radnim danima, a subotom od 8 do 14 časova).\nNakon izložbenog perioda, nagrađeni radovi biće prosleđeni Institutu za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut“, radi učešća na republičkom konkursu.


Ako vam se ovo dešava, PRETERUJETE SA MASTURBACIJOM: Četvrta stvar je naročito opasna! - Zena.rs\nAko vam se ovo dešava, PRETERUJETE SA MASTURBACIJOM: Četvrta stvar je naročito opasna!\nNema sumnje da baš svi masturbiraju i u tome nema ničeg lošeg. Međutim,stvar prelazi u domen lošeg kada iz ugađanja sebi sve pređe u zavisnost. Ovo je pet znakova da preterujete sa masturbacijom i da to ima velike negativne posledice.\nPiše: T.G. 01.06.2017. 15:37\nDa li ste spremni za eksrperimentisanje? Foto: Profimedia\nRešile su da isprobaju gaćice sa vibratorom i to U JAVNOSTI: Ovo je njihova reakcija!\nMože da bude pogubno po vezuFoto:


Srbiju volimo - Nedelja - poseban dan u sedmici\nNedelja se u narodu zamišlja kao duševna ili blaga svetica koju treba svetkovati tako što se oblači svečano odelo I odlazi u crkvu. U našim krajevima postoje crkve posvećene Svetoj Nedelji.\nU nedelju se ne radi ništa. Krojači,abadžije,obućari,tkači,opančari,kapadžije posebno paze da ne uhvate igle ili šila u ruku jer se misli da svaki ubod u tkaninu ili kožu nanosi teške ubode samoj svetici. Nedeljom se radi na mobama koje se završavaju proslavom svetice;rade se samo poslovi iz sevapa ili neke nevolje.\nDevojkama je dozvoljeno da vezu,heklaju,štrikaju i šiju,jer one to rade za dobro kuće:svekrvinu,roditeljsku i svoju.\nPoznat je primer iz narodne pesme u kojoj Kraljević Marko „u Svetu Nedelju" krene u lov,pa ga zmija zaskoči i krene da davi što skrnavi dan velike mučenice;ili događaj opisan u narodnoj priči u kojoj neki seljak krene u šumu po drva baš u nedelju i taman što zamahne sekirom,kad izniknu Sveti Pantelija i povika:\nUdri ognjem Ognjena Marija,\nIstog momenta nebo se smutilo,nastade vihor koji zahvati nesrećnika,sevnuše munje,udariše gromovi i držaše ga tako tri dana i tri noći. Ova priča jasno kazuje koliko naš narod ceni Nedelju,jer kažnjava najomiljenijeg srpskog junaka Kraljević Marka,a nesrećnog seljaka kažnjavaju Sveti Ilija i Sveti Pantelija.\nPripovetka „Redak zver" Milovana Glišića govori na šaljiv način o nesretnom Radošu,lovcu iz sela Nemenikuće,koji je,i pored upozorenja da ne ide u Svetu Nedelju u lov,otišao i loše se proveo.Koliko je značajna Sveta Nedelja kazuju i stihovi koje je još 1898. u Sokobanji zabeležio čuveni srpski etnolog i potonji akademik Tihomir Đorđević,a u kojima se govori o gresima koji se mogu učiniti za života i gde se pominje nedavanje kumu na krštenju darova,odnosno da kum ne uzvraća darove:\nZaspala Sveta nedelja,\nSvetom Petru na krilu\nSveti je Petar budiše\nDigni se Sveta Nedeljo\nSve duše u raj odoše,\nTri duše u raj ne idu...\nSvaka nedelja po mladom mesecu zove se mlada nedelja. U narodu se zamišlja kao žena u belim haljinama.Obično se sreće na raskrsnicama ili gde sedi na plotu. Veruje se da ovog dana bolesnici najlakše ozdrave ako se okupaju u izvoru ili popiju vodu sa neke lekovite česme i pomole se Bogorodici.Ako neko hoće da mu tek dovedena domaća životinja-pas,mačka i dr.-ostane i ne beži,treba na Mladu nedelju da je uzme i po tri puta glavom i nogom povuče po ognjištu ili peći.\nPravoslavna crkva je posvetila,pre svega ovaj dan Vaskrsenju Hristovom.U srpskom narodnom kalendaru javljaju se svečane sedmice,obično uoči velikih praznika kao što su Badnja nedelja,Bezimena nedelja,Bela ili Zagonetna nedelja,Velika nedelja,Vodena nedelja,Gladna nedelja,Zadušna nedelja,Kratka nedelja,Krstopusna nedelja,Osovita nedelja,Pasja nedelja,Rusna nedelja,Sebična nedelja,Siropusna ili Sirna nedelja,Hroma nedelja,Cetna nedelja ,Čista nedelja.\nSvaka nedelja je blagi dan i tako navedena u narodnom kalendaru. Pravoslavna crkva smatra da je nedelja najveći praznik i da je njeno praznovanje zapovedio sam Bog u zapovestima koje je predao ljudima rekavši u Starom zavetu: „Šest dana radi i posvršavaj sve svoje poslove,a sedmi dan posveti Gospodu Bogu svome."\nNedelja je dan kad je Hristos vaskrsao,a Vaskrs je praznik nad praznicima,najznačajniji događaj u hrišćanstvu.Da Hristos nije vaskrsao,ne bi bilo hrišćanstva,odnosno kako je u Svetim knjigama zapisano: „Da nema vaskrsenja,uzalud bi bila propoved naša,uzalud bi bila vera naša".\nZato je nedelja ponovljeni praznik Vaskrsa i spada u najveće hrišćanske praznike.


Kada je potrebno uraditi mali servis? - AKTUELNO - Bossauto.rs\nПочетнаAKTUELNOKada je potrebno uraditi mali servis?!\nKada je potrebno uraditi mali servis?!\tLeave a comment\nAKTUELNO\t јун 19, 2017 јун 20, 2017\nTema ovog bloga je ideja koja se rodila iz razgovora sa vlasnicom jednog Peugeot-a , koja je htela da sazna kada i zasto se radi mali servis odnosno: zamena ulja, filtera ulja, filtera vazduha i filtera kabine tj., filtera klime. Evo pokusacemo u ovom blogu najkrace sto se moze i dati objasnjenje vezano za mali servis.\nKompletan mali servis je veoma bitno raditi po tehnickoj preporuci, a to znaci da se treba raditi na predjenih od 10.000 do 15.000 km., kod starijih automobila koji koriste mineralna ulja i presli su vise od 100.000 km mali servis se treba raditi na predjenih od 5000 do 7000 km.\nVeoma je bitno postovati tehnicko uputstvo koje ulje koristiti tj., koju gradaciju ulja koristiti i naravno posavetovati se sa serviserom kojeg proizvodjaca ulja upotrebiti. Svaki put kada uradite mali servis na svom ljubimcu znajte da ste motoru produzili i olaksali rad, a naravno korist u svemu jeste sto ce sama voznja biti sigurnija. Znaci ne zaboravite da je ulje krvotok vaseg motora a svi ovi filteri vrsta zastite i pluca vaseg ljubimca.\nSta spada u obaveznu opremu u automobilu?! →


Kruševačka Biblioteka obeležava Nacionalni dan knjige - KruševacGrad\nNacionalni dan knjige i Dan Narodne biblioteke Srbije (28. februar), kruševačka Bibiloteka obeležava brojnim aktivnostima – predavanjem o knjigama i bibliotekama, radionicama za decu, a u holu ove ustanove kulture priređena je i izložba Danilo Kiš, iz fonda Narodne bibioteke Kruševac\nPovodom i u čast Nacionalnog dana knjige, za učenike Filološkog odeljenja kruševačke Gimnazije upriličeno je predavanje „Knjige i biblioteke“ koje je održala viša bibliotekarka Milica Stevanović, a govorilo se o razvojnom putu knjige, o najstarijim i najznačajnijim bibliotekama u svetu i našoj zemlji, o intelektualnom i duhovnom uzrastanju, te o tome šta sve čitaoci mogu da nađu u kruševačkoj Biblioteci.\nPrvog dana obeležavanja Nacionalnog dana knjige , u okviru Kutka za mlade, organizovana je i radionica „ Rekli su o knjizi“ , koju je vodila viša bibliotekarka Sonja Veljković, a u holu Biblioteke istog dana otvorena je i izložba Danilo Kiš, iz fonda NBK.\n– Naš osnovni zadatak je da pre svega negujemo čitalačke navike, da ih razvijamo, posebno u ovo vreme kada nove generacije dece više drže mobilne telefone i bave se igranjem igrica. Moramo da držimo javna predavanja kao nekada, da pokušamo da ih animiramo kroz radionice stripa, jer je to umetnička forma koja je priznata kao knjiga, a deci je možda prijemčivija od knjige. Pokušavamo na svaki način da skrenemo pažnju na sebe i da čitalačke navike ipak ostanu i kod mlađih generacija – kazala je Snežana Nenezić, direktorka Narodne biblioteke Kruševac, uz podsećanje da Dečje odeljenje ima više od 2.600 korisnika, od kojih je oko hiljadu đaka prvaka i predškolaca.\nNacionalni dan knjige u kruševačkoj Biblioteci obeležava se tri dana. U petak i subotu (28. februar) planirana je još jedna radionica „Rekli su o knjizi“, te Radionica stripa i jezička kultura izražavanja „Oživljavanje slike rečima“, čija je autorka profesorka Bojana Petronijević, a koja će biti organizovana na Dečjem odeljenju.\nNarodna biblioteka Srbije osnovana je 1832. godine i svoj rođendan slavi 28.februara, a ovaj datum je 2013. godine proglašen i za Nacionalni dan knjige. Narodna Biblioteka u Kruševcu pod ovim nazivom postoji od 1965. godine, a preteča biblioteke je Čitalište koje je osnovano 1857. godine, kada je upisano 50 čitalaca. Danas kruševačka Biblioteka ima oko 6.500 članova, a čitaocima je na raspolaganju preko 160.000 knjiga i blizu 67.000 naslova.\n21. oktobra 2021., 03:57


SEEbiz.eu / TREND / Mira Banjac na kućnoj nezi, ima problema sa hodanjem\nMira Banjac Klinički centar Vojvodine\nMira Banjac na kućnoj nezi, ima problema sa hodanjem\nDatum objave: 06.02.2019. - 12:12:55\nNOVI SAD - Legendarna srpska glumica Mira Banjac (89) smeštena je u Kliničkom centru Vojvodine u Novom Sadu početkom oktobra prošle godine i do sada se nije oglašavala u medijima o svom zdravstvenom stanju.\nRazlog njenog boravka u bolnici bio je problem s vodom u nozi, zbog čega nije mogla da se kreće, a Mira je u razgovoru za "Dnevni avaz" otkrila da se ne oseća dobro i da i dalje trpi bolove.\n"Još sam na bolovanju, na kućnoj nezi. Problem s nogom nije prošao, ma kakvi... Pokušavam sad da prohodam, barem po kući. A to ide veoma sporo. Još mi se voda zadržava u nozi", ispričala je glumica.\n"I inače se osećam nikako. Umorna sam, jednostavno. Teško i razgovaram. U potpunom sam istrošenom stanju. Nadam se proleću definitivno, možda tada i prođe sve ovo", iskreno je rekla.


Zdravstvena delatnost u Lazarevcu otpočinje 1882. godine osnivanjem Zdravstvene zadruge.\nGodine 1932. izgradjena je bolnička zgrada uz donaciju Kralja Aleksandra i Kraljice Marije koji su uložili 50.000 dinara u srebru i Tome i Ilinke Paunović iz Šopića, koji su poklonili 10 ari placa za izgradnju objekta.\nTe godine Zdravstvena zadruga je primenovana u Zdravstvenu zadrugu sa bolnicom a 1945. godine u Zdravstvenu stanicu.\nDom narodnog zdravlja osnovan je 23.04.1953. godine i to rešenjem Narodnog odbora Kolubarskog sreza.\nTri godine kasnije Dom narodnog zdravlja se transformiše u zasebne zdravstvene stanice u Velikim Crljenima, Rudovcima, Vreocima, Junkovcu, Stepojevcu i Dudovici i Zdravstveni centar, Antituberkulozni dispanzer i Porodilište u Lazarevcu.\nGodine 1963. vrši se ponovna reintegracija svih dotadašnjih punktova i formira Dom zdravlja koji se zadržao do našeg vremena. Potpuni naziv Dom zdravlja ²Dr Djordje Kovačević² dobija u jesen 1972. u čast preminulog lekara koji je svojim radom i požrtvovanjem zadužio građane Lazarevca.\nGodine 1965. godine otvoren je za to vreme veoma moderan zdravstveni objekat, u kojem su mnoge službe Doma zdravlja bile stacionirane sve do 1984. godine, kada su žitelji Lazarevca dobili velelepnu zgradu koja je sad centralni objekat Doma zdravlja ²Dr Djordje Kovačević² u Lazarevcu.


Sport je sport – bavite se životom\nmladen.mladen / 17.09.2008. u 00:16\nSvi mi ovde u Srbiji, a bogami i naši po dijaspori, znamo opšte poznatu činjenicu da bismo onih godina sankcija bili prvaci Evrope u fudbalu, prvaci svega u košarci, vaterpolu, streljaštvu, i još ponekom sportu. Kad su nestale sankcije to je postalo jasno i čitavom svetu, a naš fudbal čini izuzetak koji samo potvrđuje zaključak (a on ionako nije jasan ni sam sebi, a pred neiskusnim okom stranaca koji ga igraju doveden je i do neprepoznatljivosti). Elem, možda se neko u skupštini (da, sa malim s) od ovih i dosetio da primeti: dok je Sloba vladao – pobeđivali\nSa lica mesta: Petak, 29. Avgust\nNikola Olić / 29.08.2014. u 15:42\nSto ljudi dolaze tako rano na US Open? To je pitanje koje ljubitelji tenisa u guzvi na vozu #7 sebe ne pitaju jer je njima to jasnije nego novinarima koji posmatraju sa strane. Mozda vele da ce kasnije biti guzva pa dolaze ranije da guzvu izbegnu, samim tim praveci novu guzvu samo dosta ranije. Bilo kako bilo, voz se cini sarenijim, svet tenisa je pogotovo od 80-tih godina pa nadalje pun zivih boja pa su stoga i teniske reklame i posteri po vozu kao i putnici koji ih citaju slicnih predispozicija.\nMark Pullen’s All-New Rugby League Blog - post 1\nMark Pullen / 11.02.2011. u 10:31\nThe 2011 season is fast approaching for the teams of the Serbian RFL, with kick-off scheduled for the weekend of 19th-20th March. Competition is set to be tougher than ever this year, with a number of teams having strengthened their squads in the off-season, in the hope of toppling the mighty Dorćol.\nThis year will also prove an exciting challenge for the Serbia national team, with a calendar of eight internationals culminating in October when they take on Italy, Lebanon and Russia to vie for the final spot at the 2013 RL World Cup.\nAt Red Star it’s been a tough pre-season\nMarketing lekcije iz fudbala\nMarko Jevtic / 13.04.2015. u 07:03\nŠta možete naučiti gledajući kako se formirao fudbal kao najpopularnija sporedna stvar na svetu i sigurno najpopularniji sport?\nPonedeljak: Praznik rada, praznik tenisa sa Anom i Jankom\nNikola Olić / 02.09.2013. u 16:29\nLepo je imati probleme kao ovaj danas, gde dva nasa predstavnika igraju u isto vreme. Ne radi se naravno samo o Srbiji, radi se o bilo kojoj zemlji koja ima nekoliko predstavnika koji ulaze u drugu nedelju turnira. To je pojam koji se ovde u centru cesto pominje, ulazak u drugu nedelju je samo po sebi neka vrsta uspeha, pogotovo za igrace koji tu ranije nisu bili.\nB92 u Hjustonu: Juan Monaco slavio titulu skakanjem u bazen\nNikola Olić / 16.04.2012. u 07:09\nNasim ljubiteljima tenisa Hjuston je mozda interesantan jer je tu Slobodan Zivojinovic osvojio svoju jedinu titulu. Americki ljubitelji medjutim na ovaj Teksaski grad I na '2012 Mens Clay Championship' turnir koji se ovde u Hjustonu juce zavrsio mozda gledaju malo drugacije jer se ovde istorijski pojavljuju svi najjaci americki teniseri, u pripremi za deo sezone koji se igra na sljaci.\nJedna od malih tradicija na ovom turniru je da pobednik -- a ponekad i ceo njegov tim -- skace u bazen posle pobede. Posto se turnir odigrava u privatnom klubu koji veliki deo poseda drzi zatvorenim za javnost cak i u toku ove teniserske nedelje, probijanje kapije i odlazak na bazen daje dodatno nesvakidasnje uzbudjenje.\nDa li si mislila\nTipsarevic za B92: "Ovo je najmirniji Masters od svih"\nNikola Olić / 12.03.2012. u 04:45\nPosle njegove pobede nad Gilles Mullerom, sa Jankom Tipsarevicem smo se nasli u lozi za igrace. Mada je to zvanicno nepristupacan deo teniskog centra, gde igraci mogu nesmetano da se odmaraju, ta prostorija ima daleko vise televizora, igrica i aparata za umaranje i zamajavanje. Janko je pred intervju svemu tome okrenuo ledja i posvetio se razgovoru na nasem jeziku.\nOpisi mi tvojim recima kako si doziveo danasnji mec?\nNeugodan je mec bio zato sto nije bilo puno ritma. On je dobar server, i ne dozvoljava da se igraju dugi poeni. Jednostavno\nRazglednica iz Djenove\nRobert Matić / 13.10.2010. u 20:55\nGenova, Italia, grad u kome zivi i radi Renzo Piano; grad u kome je rodjen Kristofer Kolumbo; grad u kome se rodio Guiseppe Mazzini, Anima d'Italia i mesto gde je upoznao Garibaldija; mesto rodjenja Ligurijske skole koja je dala neke od najboljih radova Rubensa i Van Dajka; vazna i prelepa luka na severu Italije...grad u kome su poceli da se ruse snovi o ponavljanju najveceg uspeha u istoriji fudbala na Ex-YU prostorima 1991 godine, zahvaljujuci


Imaju li biljke mozak? | Mozaik | DW | 06.06.2009\nBiljke su glupe. To su primitivni organizmi, koje treba klasifikovati negde između mrtve materije i životinja. To mišljenje potiče još od starih Grka, a prihvaćeno je i danas. Ipak, stvarnost je nešto drugačija.\nNaučnici na pragu otkrića "biljnog mozga"?\nBiljke su u stvari vrlo složeni organizmi koji imaju različite mogućnosti reakcije. To je još pre 150 godina dokazao Čarls Darvin. Ipak, pojmovi kao što su biljni nervni sistem ili botanička neurobiologija - izazivaju žestoke rasprave među stručnjacima. A sada ima materijala za nove diskusije.\nFrantišek Baluska, sa Univerziteta u Bonu, otkrio je u korenu biljke kukuruza strukture koje bi se mogle opisati kao biljni mozak: "U saradnji s grupom naučnika u Firenci, bili smo u mogućnosti da dokažemo električne aktivnosti, slične aktivnostima u mozgu. I ćelijsko-biološke strukture su slične, kao u mozgu životinja. Ali, ovo istraživanje je još u začetku. Zato ne želim da govorim o mozgu. Radije koristim pojam: komandna centrala.“\nFrantišek Baluska je otkrio komandnu centralu u korenu biljaka\nFrantišek Baluska je devedesetih godina došao iz Slovačke u Nemačku kao Humboltov stipendista. Danas je privatni docent na univerzitetima u Bonu i Bratislavi. U želji da nam objasni svoja istraživanja, uključuje kompjuter. Na monitoru se vidi šematski prikaz vrha korena. Linije iznad toga izgledaju kao kružni dijagram. Baluska ukazuje na određenu zonu, sloj ćelija iznad vrha korena. „Identifikovali smo region koji se bavi obradom i prenosom podataka. Izgleda slično sinapsi - vezi između nervnih ćelija. Tanušni konci omogućavaju da se mali mehurići ekstremno brzo kreću, mnogo brže nego u zoni rasta korena. Pritom, gledano spolja, ovaj region deluje neaktivno, kao da ne raste. Ova neverovatno brza aktivnost mehurića veoma liči na funkcionisanje sinapsi".\nBiljni nervni sistem\nObrada informacije ima direktan uticaj na ponašanje korena - kaže František Baluska. Vrh korena registruje na primer svetlost ili otrovne supstance. To znači da koren mora da zaobiđe te „prepreke“. Te vrste informacija se registruju i obrađuju u regionu iznad vrha korena. Zatim se dalje šalju u zonu zaduženu za rast. Sada koren zna u kom smeru može da raste. Ovaj način funkcionisanja se vrlo malo razlikuje od mozga u životinjskom svetu.\nBotaničar Diter Folkman sa univerziteta u Bonu slaže se sa takvim pogledom na ovaj fenomen. "Do sada nije bio poznat odnos između električnih signala i za to potrebne strukture. Sudeći po otkrićima Františeka Baluske i Stefana Mancuzoa, električni signali se mogu povezati sa strukturama koje su zapravo nervne strukture".\nKako biljke reaguju na neprijatelje?\nTo je zapravo nešto kao biljni nervni sistem. Ima istu funkciju kao i kod životinja, ali je drugačije strukturisan. Ostali istraživači, međutim, izbegavaju direktna poređenja biljaka i životinja. Na primer botaničar Hubert Fel sa univerziteta u Gisenu je oprezniji. On se godinama bavi elektrofiziologijom biljaka i ne želi da govori o njihovom „nervnom sistemu“. Ali, i on kaže da je jasno da biljke koriste električne signale kao reakciju na spoljni svet. Time one imaju priliku da reaguju na neprijatelje: Na primer: na biljne vaši i gusenice. "Biljka ne može da pobegne. Nema mišiće, nema noge. A mora nešto da učini protiv napadača. Ona može da se brani na primer tako što će brzo - pola sata ili sat posle napada – proizvesti supstance koje će napadaču plen učiniti gadnim ili čak otrovnim. "\nŽivot u nekom drugom vremenu\nHubert Fel je posebno razvijenim aparatom u stanju da izmeri električne signale. On recimo povredi list boranije, i potom konstatuje električne signale od lista do lista. Međutim, to su prilično spore reakcije. Biljni signal za sekund ne pređe ni jedan centimetar. Za isto vreme nervni signal kod sisara, kao od šale, pređe sto metara.\nDakle, kod biljaka je sve oko 10.000 puta sporije nego u životinjskom svetu. Zaključak glasi: biljke nisu glupe životinje. Stvar je samo u tome što one žive u nekom drugom vremenu.\nAutor: Mihael Lange / Dijana Roščić\nKljučne reči Pflanzenforschung, Wurzel\nTrajni link http://p.dw.com/p/I4Wx


Fruškogorske gljive - Kuvarancije\ngljive\tzdravlje\tkuvarancije\nPošto sam se i ovom prilikom uverila koliko u stvari malo znam o gljivama, rešila sam da se učlanim u ovo naše novosadsko društvo, za početak da vidim šta je to, može li se i koliko naučiti o gljivama. I tako često idemo u šetnju po Fruškoj Gori, na ovaj način bi mogli spojiti lepo i korisno. Onaj tužniji deo priće je da kako Zeka i ja nismo članovi ni jednog gljivarskog društva, nismo jeli paprikaša jer ga nije bilo za "nečlanove". Zato smo krenuli u jednu laganu šetnju.\nNismo daleko odmakli jer smo na samom Vencu kod restorana (ili kafića, ne znam kako to da nazovem) naleteli na "izložbu" sveže uzbranih gljiva.Bilo je tu svega, od sunčanica, trubica, puhara, maglenki...do prelepih narandžastih (i otrovnih) zavodnica. Dok smo se divili toj "ikebani", čekajući Dadu i Žileta, žena koja tu radi (a i vlasnik je, ili zakupac istog objekta) izašla je iz kuhinje i počela da nam pričao tome kako i šta ona sprema u svojoj kuhinji,da taj restoran ima najšarolikiji jelovnik u Srbiji, da nigde nećemo na jednom mestu probati toliko glijiva itd. Više iz radoznalosti nego što smo stvarno bili gladni, seli smo za jedan sto i poručili čorbu od gljiva. Nije htela da mi kaže šta sve imau toj čorbi, ali koliko sam videla i osetila bilo je u njoj više vrsta gljiva (žena je tvrdila da ima tridesetak, ali mi to zvuči kao preterivanje).\nPorcije su bile pristojne, za 200 din koliko košta jedna čorba. Ukus je bio fenomenalan. Atmosfera jeste krajnje rustična, ali... jelo jeste ukusno, domaća rakija od dunje odlična (a i od kajsija im nije loša), jedino što mi se nije dopalo, ali baš nikako, to je sama kuhinja. I ona izgleda, najblaže rečeno još "rustičnije". Razmišljala sam o tome dok sam jela čorbu i ponadala sam se da ću preživetu tu avanturu, prvo sa gljivama a drugo sa ostalim "životinjicama" koje žive u toj kuhinji. No, sve u svemu dobro smo prošli ništa nam se nije desilo, preživeli smo sve i gljive i gljivice. Bar za sada.\nDruga stvar, zbog koje sam se osećala malo neprijatno je što su tri velika drvena stola bila prepuna gljiva, sveže uzbranih, ali... što reče ta žena ima više gljiva kod nje nego na skupu gljivara. Jedino što nije rekla je da neke od tih uzbranih gljiva spadaju u zaštićene vrste!\nCelu ovu priču i jesam upravo ispričala zbog toga, kako se odnosimo prema prirodi i svetu koji nas okružuje. Fruška gora jeste tzv. "nacionalni park", ali od svega toga jedino što se radi, je da se naplaćuje neka taksa, za prolazak kolima. Kada idete kroz šumu koja je bliže samom Vencu treba da vodite računa i da izbegavate one što divljaju motorima po toj istoj šumi i tim istim stazama za pešačenje i pešake. Njima (mislim na bahate motoraše) to niko ne brani, platili su verovatno tih 100 dinara ulaza i misle da su tako kupili pravo da rade šta hoće. Naravno kod nas je sve moguće, pa i divljanje motoraša po šumi, ne iznenađuje verovatno nikog, jedino što se ja svaki put iznerviram jer moram da se bacam u šiblje ne bi li se sklonila od njih. Ponekad "utripujem" da se nalazim u filmu "Pobesneli Maks", ali nažalost bez Mela Gibsona. U stvari, poenta je pronaći stazu gde njih nema, a takve staze uglavnom su i najteže za šetnju (čitaj: strme).\nNa takvim zabitim i neprohodnim stazama mogu da se nađu gljive, još i ako zađete malo po šumi, možete pronaći pravo malo blago. Jedino što je stvarno šteta brati ih neumereno, ili još gore uništavati ih. Pogotovo niko, ko nije dovoljno obrazovan i upućen ne bi smeo da ih bere za jelo. Iako na internetu možete pronaći dosta sajtova na srpskom jeziku posvećenih gljivama, iako ima mnogo slika i objašnjenja, ipak nemojte reskirati i vaš život i život onih kojima ćete kuvati nešto neprovereno.\nIli što bi rekao moj Deja: sve su gljive jestive, ali neke samo jednom.


Stotine hiljada ljudi u ponedjeljak su protestovale u Mijanmaru ponovo osudivši vojni udar u zemlji (EPA)\nEvropska unija odlučila je uvesti sankcije vojnom vrhu odgovornom za puč u Mijanmaru, rekao je visoki predstavnik EU-a za vanjsku i za sigurnosnu politiku Josep Borrell, prenijela je Hina izvještaj AFP-a.\n“Ministri vanjskih poslova EU-a odlučili su uvesti ciljane sankcije protiv ekonomskih i finansijskih interesa vojnih zapovjednika jer oni drže čitave dijelove ekonomije i vlasnici su preduzeća u zemlji”, rekao je na konferenciji za medije.\n“Postignut je politički dogovor o uvođenju sankcija vojnicima i pristupilo se formalnostima radi njihova donošenja”, dodaje se iz diplomatskog izvora. “To može biti veoma brzo”, ističe se.\nPoziv za deeskalaciju krize\nEU je u ponedjeljak pozvao na “deeskalaciju postojeće krize zahvaljujući trenutnom ukidanju vanrednog stanja”, na povratak civilne vlade i oslobađanje zatvorenika, među kojima je i bivša čelnica Aung San Suu Kyi.\nTri sedmice nakon puča koji je izveden 1. februara, stotine hiljada ljudi u ponedjeljak su protestovale u Mijanmaru ponovo osudivši vojni udar i prkoseći hunti koja je demonstrante upozorila da izlažu život “pogibli”.


Vila Nanos | Parga apartmani letovanje 2021 | Club Paradiso\nVila Nanos se nalazi oko 50 metara iznad magistrale koja prolazi kroz Pargu, na oko 400 m od centra i udaljena je oko 750 m od gradske plaže. U okviru vile se nalazi dvorište sa dva parking mesta rezervisana za goste vile.\nU svojoj ponudi vila Nanos nudi smeštaj u dvokrevetnim studijima, koji su smešteni na prvom i drugom spratu objekta. Svaka od smeštajnih jedinica ima dva standardna ležaja (pomoćni ležaj je opcionalan), opremljen kuhinjski deo, kupatilo sa WC-om, terasu sa delimičnim ili direktnim pogledom na more, Wi-Fi internet i TV.\nUpotreba klima uređaja se doplaćuje 5€ dnevno na licu mesta.\nGPS koordinate ovog objekta su: 39.288025, 20.402021 .\nNANOS studio studio\n10 06.06 16.06 ✔ 0 145* 0 110*\n10 16.06 26.06 ✔ 0 220 0 175\n10 26.06 06.07 ✔ 0 260 0 205\n10 06.07 16.07 ✔ 0 275 0 215\n10 16.07 26.07 ✔ 0 320 0 245\n10 26.07 05.08 ✔ 0 360 0 275\n10 05.08 15.08 ✔ 0 360 0 275\n10 15.08 25.08 ✔ 0 360 0 275\n10 25.08 04.09 ✔ 0 280 0 220\n10 04.09 14.09 ✔ 0 210 0 170\n10 14.09 24.09 ✔ 0 160 0 140\nBesplatan internet Pogled na more Dvorište Za parove Paket aranžmani