Šaban Bajramović rođen je na današnji dan pre 82 godine: Džez muzej “Nišvil” ovako odaje počast legendarnom umetniku – Gloria\nŠaban Bajramović rođen je na današnji dan pre 82 godine: Džez muzej “Nišvil” ovako odaje počast legendarnom umetniku\nNišvil: Lazaru Tošiću nagrada za životno delo\nОбјава коју дели Tamara Jokic 🎤 (@jokictamara) дана 28. Мар 2018. у 9:39 PDT\nDžez festival “Nišvil“ će ove godine, osim tradicionalnog uvodnog programa 7. i 8. avgusta “Prijatelji Šabanu“ na “River stejdžu“ i dodeljivanja gran-prija za fuziju različitih muzičkih pravaca koji nosi ime Šabana Bajramovića sastavu “Džipsi kings“, odati još jednu počast velikom kantautoru.\nU “Nišvil“ džez muzeju, koji će do početka festivala početi da radi u nekadašnjem hamamu u Tvrđavi, deo izložbenog prostora biće posvećen Bajramoviću, a tu će biti izložena i replika njegovog spomenika koji se nalazi na keju – rad akademskog vajara Vlade Ašanina.\nОбјава коју дели gipsylifeberlin (@gipsylifeberlin) дана 9. Апр 2018. у 6:53 PDT\nDirektor festivala Ivan Blagojević podseća da je festival “Nišvil“ još 2006. godine ustanovio festivalski gran-pri koji nosi Bajramovićevo ime, a sama nagrada je statua velikog pevača i autora.\nTakođe, na inicijativu “Nišvila“ 2010. godine, u Amfiteatru na nišavskom keju postavljen je spomenik Šabanu Bajramoviću čije su podizanje pomogli Šabanovi prijatelji, saradnici i poštovaoci.\nОбјава коју дели Milan Milošević (@milan_the_ribarian) дана 11. Феб 2018. у 12:48 PST\n–Šaban Bajramović do kraja svog života verovatno ni sam nije bio svestan, da je je jedan od pionira ‘world world’ pravca i to ne samo na ovim prostorima. Njegovo ime se često nalazilo u vrhovima lista poznatih magazina i to ne samo u kategoriji tradicionalne muzike. Mnogi renomirani kritičari smatrali su ga i jednim od najoriginalnijih pevača u džezu, bluzu, soulu, latinu, a uvek je pevao svoju muziku, koja se kroz njegovu fenomenalnu interpretaciju odlično uklapala u različite stilske miljee -istakao je Blagojević.\nОбјава коју дели Mila Nenadov (@savagechildx) дана 15. Авг 2017. у 4:47 PDT\nOsim što je nekoliko puta nastupao na “Nišvilu“, te godine kada je i ustanovljena, takozvana “nulta“ nagrada, uručena je upravo njemu.\nОбјава коју дели Reina Behrends (@reinabehrends) дана 1. Авг 2017. у 6:35 PDT\nNišvil, Šaban Bajramović


UPOZORENJE – Opasnost za koju ne znate: Jedete ovo smrtonosno ulje u raznim namirnicama – Sarajevograd.org - Informativno zabavni portal\nHome \_ Foto/Video \_ UPOZORENJE – Opasnost za koju ne znate: Jedete ovo smrtonosno ulje u raznim namirnicama\nSMRTNA OPASNOST U POPRAVLJENIM ZUBIMA: OTKRIVENA UŽASNA ISTINA O VAĐENJU ŽIVACA… Poznati ruski naučnik otkrio recept za najjači lijek: SAMO ČETIRI KAŠIKE DNEVNO I RAK NESTAJE! (VIDEO) STRAVIČNA PRIJETNJA, HOĆEMO LI OVAKVI NA ULICU: Svijet čeka JEZIVA EPIDEMIJA koja bi mogla u 36 sati i UBITI 80 MILIONA LJUDI! IZ SIRIJE STIGLA SMRTONOSNA KOŽNA BOLEST– Došla do Makedonije i Crne Gore a prenosi se sa životinja na čovjeka! NOVA PRIJETNJA ČOVJEČANSTVU: Hara novi virus za koji nema vakcine, a ni lijeka. Otkriveno koji su prvi simptomi… “Kada voliš da nokautiraš žene, evo da vidiš kako je”: VLADIMIR TOMOVIĆ PRETUČEN U CRNOJ GORI! Od kiča do smrti je samo jedan korak, rečenica na koju se svedu naši ratovi BiH NA NOGAMA, DANAS ISTIČE ROK KOJI JE DRAGIČEVIĆ DAO DODIKOVOJ VLASTI: Oglasio se Davor i poslao JEZIVU PORUKU NOVAK ŠOKIRAO JAVNOST: Đoković doneo odluku koju niko nije očekivao! SATJERAN U ĆOŠAK: Jedini izlaz za Erdogana je rat protiv Rusije, a za takav poduhvat nema saveznika\nRedakcija | Foto/Video, Porodica i zdravlje, Slider, Vijesti | 3. Oktobra 2018. 23:10\nSADA JE PREDSJEDNICA DRŽAVE, A EVO KOJU JE ŠKOLU ZAVRŠILA: “Ovo je sramota”\nORBAN ZALEDIO BANKARE: Odmah da vratite narodu opljačkan novac ili ću vam uzeti sve…


Pretvori Japanski jen (JPY) i Novozelandski dolar (NZD) : Kalkulator za prečunavanje valuta\nJapanski jen (JPY) i Novozelandski dolar (NZD) Kalkulator za pretvaranje valuta\nTo Japanski jen i Novozelandski dolar pretvarača je do danas uz kamatne stope od 25 kolovoz 2019.\nUnesite iznos koji treba pretvoriti u okvir s lijeve strane Japanski jen. Koristite "swap valute" da bi Novozelandski dolar Zadana valuta. Kliknite na Novozelandski dolar ili Japanski jen da pretvarate između te valute i svih ostalih valuta.\nJapanski jen je valuta u Japan (JP, JPN, JAP). Novozelandski dolar je valuta u Novi Zeland (NZ, NZL), Kukovi Otoci (CK, Čok), Niue (NU, Niu), Pitcairn (PN, PCN), i Tokelau (TK, TKL). Simbol za NZD se može pisati kao NZ$. Japanski jen je podijeljen u 100 sen. Novozelandski dolar je podijeljen u 100 cents. Tečaj za Japanski jen je zadnji put osvježen 23 kolovoz 2019 od Međunarodni monetarni fond. Tečaj za novozelandski dolar je zadnji put osvježen 23 kolovoz 2019 od Međunarodni monetarni fond. JPY konverzijski faktor ima 6 značajne znamenke. NZD konverzijski faktor ima 6 značajne znamenke.


Remza Lalovic - Diskografija\nRadosav Forum :: Diskografija Zenska :: - R -\nod Admin taj Sub Mar 26, 2016 10:08 pm\nRemza Lalovic 1969 - Dodji, dodji, opet svrati\nDiskos EDK 5269\n01. Remza Lalovic - Dodji, Dodji, Opet Svrati (2:46)\n02. Remza Lalovic - Ja Te Volim Mlado Momce (2:17)\n03. Remza Lalovic - Ja Volim Da Ljubim (3:01)\n04. Remza Lalovic - Oci Moje (2:46)\nPoslednji izmenio Admin dana Čet Dec 07, 2017 3:14 pm, izmenjeno ukupno 1 puta\nRemza Lalovic 1970 - Zaljubljena\nod Admin taj Sub Mar 26, 2016 10:12 pm\nPGP RTB EP 12582\n01. Remza Lalovic - Zaljubljena (3:20)\n02. Remza Lalovic - To Su Bili Dani Srece (2:36)\n03. Remza Lalovic - Ljubav I Suze (3:22)\n04. Remza Lalovic - Ljubav Na Selu (2:11)\nPoslednji izmenio Admin dana Čet Dec 07, 2017 3:16 pm, izmenjeno ukupno 1 puta\nRemza Lalovic 1974 - Ti nisi hteo ljubav\nod Admin taj Sub Mar 26, 2016 10:17 pm\nDiskos NDK 4233\n01. Remza Lalovic - Ti Nisi Hteo Ljubav (3:16)\n02. Remza Lalovic - Zaboravit Ja Te Necu (4:19)\nPoslednji izmenio Admin dana Čet Dec 07, 2017 3:18 pm, izmenjeno ukupno 1 puta\nRemza Lalovic 1978 - Udavija se kalfa nislijski\nod Admin taj Sub Mar 26, 2016 10:22 pm\nSuzy SP 1159\n01. Remza Lalovic - Udavija Se Kalfa Nislijski (3:13)\n02. Remza Lalovic - Ti Me Mico Ne Volis (2:33)\nPoslednji izmenio Admin dana Čet Dec 07, 2017 3:20 pm, izmenjeno ukupno 1 puta\nRe: Remza Lalovic - Diskografija


Metalne konstrukcije, Kolari :: Daibau.rs\nMETALNE KONSTRUKCIJE, KOLARI\nTražim dobrog majstora za metalne konstrukcije: Skupili smo i proverili majstore za metalne konstrukcije, koji rade u mestu Kolari i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani majstori za metalne konstrukcije će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tDobar majstor za metalne konstrukcije Kolari više\n15 NAJBOLJI REZULTATI ZA MAJSTORI ZA METALNE KONSTRUKCIJE KOLARI\nPOPOVIĆ-MONTAŽA DOO SMEDEREVO\nSmederevo, METALNE KONSTRUKCIJE\n✓ METALNE KONSTRUKCIJE\t, Smederevo\nSAMOSTALNA ZANATSKA RADNJA ZA VARENJE I BRAVARSKE USLUGE BRNJICA GORAN SPASOJEVIĆ PR SMEDEREVO\nMi smo iskusni ponuđuđači,prodavači, monteri inox stepenica, gradimo i renoviramo preko 11 godina. Naša sposobna ekipa je sposobna da uradi projekte manjeg i srednjeg opsega. Naša prevladujoča delatno...\nBELMONT WELDING DOO\nBanatski brestovac, METALNE KONSTRUKCIJE\nViše od 7 godina, koliko smo aktivni, BELMONT WELDING aktivno se angažuje na tržištu izvođača bravarskih radova. Locirani smo u Banatskom Brestovcu i usluge pružamo svim zainteresovanim klijentima iz ...\n✓ METALNE KONSTRUKCIJE\t, Banatski brestovac\nOGRANAK DANIELI & C. - OFFICINE MECCANICHE S.P.A.\nMožemo se pohvaliti sa više od 10 godina iskustva za usluge - inox stepenice. Naša stručna ekipa može da preuzme projekte srednje i veće veličine. Naša prevladujoča delatnost su već od osnivanja predu...\nPločica, METALNE KONSTRUKCIJE\n✓ METALNE KONSTRUKCIJE\t, Pločica\nINTRAPROFIL DOO SMEDEREVO\nIntraprofil je firma koja postoji već više od 13 godina na tržištu i jedna je od vodećih u domenu svog poslovanja. Nalazimo se u Smederevu, gde se nalaze naši proizvodni pogoni i menadžment a deo smo...\nPROFIWELD DOO SMEDEREVO\nPojedinci i preduzeća se nama obraćaju za čelične nadstrešnice preko 12 godina. Naša iskusna ekipa može da preuzme srednje i veće projekte. Naša osnovna delatnost su već od osnivanja preduzeća inox og...\nDOO R.I.O. SMEDEREVO\nAGROLINE DOO SMEDEREVO\nSVI IZVOĐAČI RADOVA U KRAJU KOLARI\nArhitekta, geometar, projektant, Kolari\n3D modelovanje, renderi Kolari\nArhitektura, arhitekta Kolari\nDizajn enterijera Kolari\nPejzažna arhitektura Kolari\nProcenitelj nekretnina Kolari\nŠef gradilišta Kolari\nGrađevinski radovi, Kolari\nGrađevinski materijal Kolari\nGrađevinski radovi Kolari\nObnova, sanacija Kolari\nSpecijalni građevinski radovi Kolari\nZemljani radovi Kolari\nKrovovi, limarija, Kolari\nDrvene nastrešnice Kolari\nKrov, Izrada krova Kolari\nKrovni prozori Kolari\nLimarski radovi Kolari\nPokrivanje krova Kolari\nRavni krovovi Kolari\nProzori, vrata, senila, Kolari\nDrveni prozori Kolari\nGaražna vrata Kolari\nMontaža vrata Kolari\nMontaža, ugradnja prozora Kolari\nObnova drvenih prozora Kolari\nSobna vrata Kolari\nStaklo, staklorezac Kolari\nUnutrašnja senila Kolari\nZastakljivanje terase Kolari\nCentralno grejanje, toplotne pumpe, hlađenje, vodovod i električne instalacije, Kolari\nElektričar, elektroinstalacije Kolari\nElektrična merenja Kolari\nKlima uređaji, klime Kolari\nSolarni sistemi Kolari\nFasade, moleraj, Kolari\nGipsarski radovi Kolari\nGrađevinske skele Kolari\nKrečenje, moler Kolari\nVentilisane fasade Kolari\nMalterisanje, košuljice, Kolari\nCementna košuljica Kolari\nPodovi, keramika, Kolari\nEpoksidni podovi Kolari\nIndustrijski podovi Kolari\nItison, tepison Kolari\nKeramika, keramičar Kolari\nVinilni podovi, PVC podovi Kolari\nBravarija, bravarske usluge Kolari\nKovano gvožđe, kovane ograde Kolari\nMetalne konstrukcije Kolari\nMetalne ograde Kolari\nMetalne stepenice Kolari\nMetalni nameštaj, oprema Kolari\nStolarija, nameštaj, Kolari\nBaštenske garniture, baštenski nameštaj Kolari\nDrvene ograde Kolari\nDrvene stepenice Kolari\nManje popravke nameštaja Kolari\nNameštaj po meri Kolari\nObloge za zid Kolari\nRenoviranje, obnova kuhinje Kolari\nRestauracija nameštaja Kolari\nSastavljanje nameštaja, kuhinje Kolari\nTapaciranje nameštaja Kolari\nUređenje, asfaltiranje, Kolari\nCisterne za vodu Kolari\nDekorativni kamen Kolari\nDrvene terase Kolari\nHortikultura, bašta, dvorište Kolari\nPopločavanje, behaton Kolari\nPVC ograde Kolari\nTeraco kamen Kolari\nUređenje dvorišta Kolari\nAgencija za čišćenje Kolari\nČišćenje dimnjaka Kolari


Bayern i Dortmund nastavljaju trku za titulu, Gladbach i Leverkusen vrebaju iz prikrajka – Sport Centar Bayern i Dortmund nastavljaju trku za titulu, Gladbach i Leverkusen vrebaju iz prikrajka – Sport Centar\nDosta zanimljivih utakmica donosi nam 27. kolo njemačke Bundeslige. Najviše pažnje biće usmjereno na okršaj Borussije M'Gladbach i Bayer Leverkusena (15.30), kao i na meč Bayerna i Eintracht Frankfurta (18.30).\nSinoć su kolo otvorili timovi iz Berlina, Herta i Union Berlin, a domaći su slavili sa 4:0 uz gol i dvije asistencije fenomenalnog Vedada Ibiševića.\nDanas nas očekuje još pet mečeva, dok se tri susreta igraju u nedjelju.\nUtakmica koja privlači najviše pažnje odigrat će se u Mehengladbahu od 15.30, gdje Borussija dočekuje ekipu Bayer Leverkusena. Oba tima bore se za bodove koji će im pomoći da se domognu Lige prvaka, istovremeno vrebajući priliku da se priključe samom vrhu u slučaju kikseva vodećeg dvojca.\nNa teren u subotu izlaze i dva najveća favorita za titulu, ekipe Bayerna i Borussije Dortmund. Bavarci kao domaćin od 18.30 igraju protiv ekipe Eintrachta i veliki su favoriti.\nS druge strane Miloneri su u prošlom kolu savladali Schalke ubjedljivo sa 4:0, a ovoga puta će imati znatno teži posao na gostovanju u Wolfsburgu (15.30).\nPaderborn čiji je član Rifet Kapić dočekat će Hoffenheim za koji nastupa Ermin Bičakčić, dok bi zanimljivo trebalo biti i u okršaju Freiburga i davljenika Werdera.\nHertha – Union Berlin 4:0\nBorussia M'Gladbach – Bayer Leverkusen (15.30) Eurosport 2\nFreiburg – Werder Bremen (15.30)\nPaderborn – Hoffenheim (15.30)\nWolfsburg – Borussia Dortmund (15.30)\nBayern – Eintracht (18.30) Eurosport 2\nSchalke – Augsburg (13.30) Eurosport 2\nMainz – Leipzig (15.30) Eurosport 2\nKoln – Fortuna Dusseldorf (18.00) Eurosport 2\nBundesliga: Ibišević sa Herthom želi uhvatiti evropski priključak, Bičakčić gostuje kod Mainza\nDortmund oštećen u narednom kolu: Haaland zbog povrede ne igra za vikend\nHaalandov sunarodnjak tvrdi: Završit će u Premier ligi, kao i svi veliki igrači


Glomazić: Očekujem dobru partiju, veliku borbu – Super košarka\nABA Druga Liga (ABA) Izjave (ABA II)\nPočinje rasplet u ABA 2 ligi. Do kraja su ostala još samo dva kola, a zatim sledi doigravanje za plasman u elitno regionalnog društvo.\nPol poziciju je već obezbedila Primorska koja slovi i za najvećeg favorita kada je reč o plasmanu u ABA ligu. U pitanju je tim koji je ove sezone već osvojio Kup i Superkup Slovenije.\nZa kotu dva boriće se Sparsi iz Sarajeva i MZT iz Skoplja. Sparsi imajupobedu više, ali u poslednjem kolu gostuju u Skoplju, a MZT je slavio u Sarajevu.\nVelika borba vodiće se i za poslednje mesto u polufinalu, a tri ekipe, Sutjeska, Dinamik i Borac preostale dve runde čekaju sa istim skorom – 11 pobeda i devet poraza. U rundi koja sledi, Sutjeska čeka MZT, Borac gostuje Rogaškoj, a Dinamik će ugostiti Primorsku.\nSutjeska iz Nikšića sa najmlađim timom u ABA 2 ligi, sa samo jednim strancem, mladim Draškom Kneževićem, prigrabila je epitet najprijatnijeg iznenađenja sezone. Ako se tome doda, da su Nikšićani igrali u finalu Kupa u kome su poraženi od Budućnosti, da su obezbedili mesto u Superligi, da imaju juniorski tim koji se bori za titulu u Crnoj Gori, jasno je da razloga za zadovoljstvo ima na pretek.\nMeđutim, iako niko pre početka sezone nije mogao ni da zamisli da će Sutjeska sve do same završnici biti u trci za plasman u polufinale, izabranici Zorana Glomazića sada ne žele i ne pomišljaju na predaju. Najavljuju borbu do poslednjeg daha, uzdaju se u pozitivnu energiju i hemiju, veruju da san, može da postane java i pored problema koje imaju.\n“Dolazi nam jedna od najboljih ekipa ABA 2 lige koja je sastavljena od domaćih igrača, od kojih većina igra u reprezentaciji Makedonije, uz nekoliko iskusnih stranaca. Mi smo nažalost i u ovom duelu oslabljeni jer neće moći da igra Radosav Spasojević. Ali, bez obzira na to, očekujem da pružimo dobru partiju. Ja ću biti zadovoljan ako na terenu budemo izgledali kao u prošlom kolu, kada smo u Sarajevu nesrećno izgubili od Sparsa.” rekao je trener Sutjeske Zoran Glomazić.\nRadosav Spasojević je bez ikakve sumnje jedan od najboljih igrača tima iz Nikšića, momak koji je kandidat za titulu MVP igrača ligaškog dela i jasno je da će mnogo nedostajati u meču koji sledi. Uz sve navedeno, povreda muči još jednog kandidata za MVP titulu, Nikolu Pavlićevića, ali momci iz Nikšića ne žele da se predaju.\n“Pred nama je duel od izuzetne važnosti. Nas trijumf ostavlja u trci za plej-of, a MZT Skoplje u igri za drugu poziciju. Iako i dalje bitne igrače muče povrede, mi ćemo pružiti maksimum u ovom trenutku i boriti se do poslednje kapi znoja.”, naglasio je iskusni centar Boris Lalović.\nUtakmica između Sutjeske i MZT Skoplja igra se u sredu sa početkom u 19 časova.\n21. KOLO: Spars – Helios, Vršac – Lovćen, Sutjeska – MZT, Rogaška – Borac, Split – Zrinjski. ČETVRTAK: Dinamik – Primorska.\nTABELA: Primorska 19-1, Spars 15-5, MZT 14-6, Sutjeska 11-9, Borac 11-9, Dinamik 11-9, Split 9-11, Lovćen 9-11, Rogaška 7-13, Helios 7-13, Zrinjski 6-14, Vršac 1-19.\n← Tabela U19 lige CG\nObradović prvi predsednik „Unije košarkaških trenera” →\nBudućnost preko Partizana ponovo u finalu\n22/09/2018 Jovan Kocev 0\n22/09/2017 Jovan Kocev 0


Autor Tema: Patriciji (Pročitano 15953 puta)\n« poslato: 25.05.2013. 01:36 »\nPatriciji bili su prvobitno članovi elitnog društvenog sloja u antičkom Rimu. Tokom poznog Rimskog carstva ovaj je naziv postao samo počasna titula koja se dodeljivala nekim visokim državnim činovnicima.\nLatinska reč patricius izvodi se od reči pater (= „otac"), jer su se članovi rimskog senata od najstarijih vremena nazivali patres (= „očevi").\nAntički izvori ne nude jasnu definiciju razlike između patricija i plebejaca (koji se najjednostavnije definišu kao svi ostali građani koji nisu bili patriciji), te ovo pitanje ostaje jedno od najvećih nerešenih pitanja istorije starog Rima. Patriciji se najčešće smatraju pripadnicima bogatih i moćnih porodica koje su stekle vlast nad plebejskim porodicama, ali neki istoričari tvrde da je ova teorija previše simplistička. Pošto se smatra da je u najranije doba rimske istorije članstvo u senatu bilo nasledno, to je mogao biti faktor koji je jednu grupu porodica izdvojio od ostalog stanovništva. Među samim patricijima ponekada se pravila razlike između gentes minores (= „neznatnije porodice“, tj. one koje su kasnije stekle patricijski status) i gentes maiores (= „uglednije porodice“, tj. one koje vuku patricijsko poreklo od starih vremena).\nU rano doba Rimske republike, patriciji su činili nasledni vladajući stalež u državi. Patriciji su tvrdili da njihove porodice vode poreklo od prvobitnih stanovnika Rima pre vladavine kralja Anka Marcija, kao i od prvih članova rimskog senata. Prema analističkoj tradiciji, plebejcima nije bila dostupna nijedna državna služba (magistratura). Status patricija bio je nasledan, a između pripadnika dve grupe nije bio dozvoljen brak (do 445. p. n. e.), kao što nije bilo dozvoljeno ni sklapanje bilo kakvih poslova.\nPrema ovoj tradicionalnoj teoriji, patriciji su, tokom perioda poznatog pod nazivom "borba staleža", bili primorani da postepeno podele vlast s plebejcima. Godine 494. p. n. e. ustanovljena je dužnost narodnih tribuna koji su imali ovlašćenja da brane interese plebejaca. Do dvadesetih godina 4. veka p. n. e. sve magistrature postale su dostupne plebejcima, a razlike između dva staleža počele su bledeti. Osim toga, s obzirom na nasledni karakter patricijskog statusa, nisu osnivane nove patricijske porodice, što je vodilo smanjivanju broja patricija.\nU doba pozne republike bogate patricijske porodice već su bile deo nove vladajuće rimske elite – nobiliteta, a status patricija nije sobom nosio nikakve privilegije, osim možda malo većeg stepena društvenog ugleda. To je postalo sasvim očigledno 59. godine p. n. e. kada je patricij Publije Klodije Pulher bio usvojen od strane jednog plebejca (pritom godinu dana mlađeg od njega) jer je želeo da se kandiduje za narodnog tribuna. Jedan od retkih službenih položaja koji je ostao dostupan iskljčivo patricijima bio bio je položaj Rex sacrorum (= otprilike „kralj religije"), što je teoretski bila najviša sveštenička dužnost, ali je u praksi bila potčinjena vrhovnom svešteniku (pontifex maximus).\nU doba principata i ranog carstva patricijski status još uvek je označavao društveni ugled. Zbog toga su carevi svoje verne saradnike masovno proglašavali patricijima. Možda je i to doprinelo konačnoj degradaciji značenja i ugleda patricijskog statusa. Do završetka krize 3. veka nekadašnje značenje termina „patricij“ sasvim se izgubilo. Car Konstantin Veliki obnovio je upotrebu termina patricius, ali on sada predstavlja samo počasnu titulu koja se dodeljivala onima koji su svojom službom pokazali odanost caru i državi. U tom je periodu u carstvu istovremeno bilo samo nekoliko patricija, a ponekada samo jedan. Do 5. veka u Zapadnom rimskom carstvu ovaj je termin počeo označavati čoveka koji iz careve senke zapravo vlada carstvom i drži stvarnu političku i vojnu moć, kakvi su bili Stilihon, Aecije, Bonifacije i Ricimer. U Istočnom rimskom carstvu, gde su carevi i dalje držali stvarnu vlast, upotreba ove počasne titule opstala je sve dok latinski nije sasvim zamenjen grčkim kao zvaničnim jezikom carskog dvora.


CAC, Srednji statički pritisak Duct, Toplotna pumpa, 12.3 kW | AC125JNMCEH/EU | Samsung poslovanje Srbija\nCAC, Srednji statički pritisak Duct, Toplotna pumpa, 12.3 kW\nCAC, Srednji statički pritisak Duct, Toplotna pumpa, 12.3 kWProširi meni\nSamsung klima uređaj sa cevima S se jednostavno instalira i održava. Zahvaljujući njegovom izuzetno kompaktnom dizajnu, ovaj uređaj je za čak 30% manji i lakši od standardnih klima uređaja. Zbog toga su njegova instalacija i održavanje dosta lakši, čak i u manjim prostorijama.\nAutomatsko poboljšanje udobnosti i učinka\nKlima uređaj sa cevima Samsung S poseduje funkciju automatskog podešavanja spoljnog statičkog pritiska koja automatski i efikasno detektuje spoljni statički pritisak koja god dužina cevi da je u pitanju. Uređaj zatim podešava svoj rad kako bi se postigao optimalan protok i pritisak, ali i smanjila buka za maksimalnu udobnost u svakoj situaciji. Spoljni statički pritisak može jednostavno da se podesi pomoću daljinskog upravljača čime se skraćuje vreme instalacije.\nTri načina pristupa za jednostavno održavanje\nVećina klima uređaja sa cevima se postavlja na najrazličitijim lokacijama, tako da im se mora obezbediti pristup sa više strana za potrebe održavanja. Samsung klima uređaju sa cevima S možete pristupiti sa tri strane – sa gornje, bočne i donje strane – pomoću bočnog poklopca koji se jednostavno skida. Zahvaljujući tome, održavanje unutrašnjih delova je mnogo lakše, pri čemu se štede i vreme i novac.\nJednostavno podešavanje klima uređaja sa cevima Samsung S obezbeđuje kompletnu kontrolu koja je neophodna za maksimalan učinak u svakoj situaciji. Rad uređaja možete jednostavno podešavati prema svojim aktivnostima. Tako da, bilo da vežbate ili da čitate knjigu, uživaćete u prijatnoj klimi, zahvaljujući efikasnim postavkama za tih rad i uštedu energije.\nVrhunska efikasnost i ušteda\nNapredne tehnologije koje koristi klima uređaj sa cevima Samsung S obezbeđuju neverovatnu energetsku efikasnost koja donosi uštedu zbog čega uređaj ima izuzetno visok koeficijent hlađenja na globalnom nivou. Veliki Sirocco ventilator ima aerodinamične lopatice zbog čega distribuira više vazduha, ali uz manje buke. Kompaktni izmenjivač toplote sa ravnim mikrokanalima je takođe izuzetno efikasan, dok dvostruki rotacioni BLDC kompresor smanjuje vibracije, tako da je rad uređaja tiši i pouzdaniji.\nZahvaljujući pametnoj Wi-Fi funkciji možete daljinski da upravljate funkcijama klima uređaja sa cevima Samsung S i da zakazujete njegov rad pomoću odgovarajuće aplikacije* na vašem pametnom telefonu. Na bilo kom mestu sa bežičnom mrežom možete da uključite/isključite uređaj i da izaberete režim rada i temperaturu. Takođe, možete da zakažete početak i kraj rada i da upravljate drugim funkcijama.\nEZ odvodna pumpa\nOpciona EZ odvodna pumpa lako se montira i sprečava vraćanje ispuštene vode u sistem i pojavu bakterija i mikroba koji stvaraju neprijatan miris u stajaćoj vodi. Dovoljno je da je povežete i priključite jer je kompatibilna sa svim vrstama unutrašnjih jedinica.\nFME/FMC (evaporator/kondenzator sa ravnim mikrokanalom) je izuzetno efikasan i povećava efikasnost za 30% u odnosu na standardne uređaje sa orebrenim cevima. Njegovi ravni kanali doprinose veoma kompaktnom i laganom dizajnu koji je za 25% manji od standardnih uređaja.\nZa razliku od standardnih filtera kojima je najčešće teško pristupiti, Samsung klima uređaj sa cevima S poseduje filter koji se nalazi spolja, na gornjoj strani uređaja. Filter se lako može izvaditi, očistiti i vratiti – bez otvaranja poklopca i napornog izvlačenja. Njegov antibakterijski premaz filtrira prašinu, opasne čestice iz vazduha i sve alergene.\nUnutrašnja jedinica AC125JNMCEH/EU\nSpoljašnja jedinica AC125JXSCGH/EU\nHlađenje [kW] 3.50/12.50/14.00 kW\nHlađenje [Btu/h] 11,900/42,600/47,700 Btu/h\nGrejanje [kW] 3.70/14.00/19.00 kW\nGrejanje [Btu/h] 12,600/47,700/64,800 Btu/h\nHlađenje 1) 0.95/3.79/4.60 kW\nGrejanje 2) 0.81/3.58/7.20 kW\nHlađenje 1) 1.40/6.00/7.00 A\nGrejanje 2) 1.70/5.60/11.00 A\nEER (nominalno hlađenje) 3.30\nCOP (nominalno grejanje) 3.91\nMaks. dužina instalacije [m] 75(75)\nMaks. visina instalacije [m] 30(30)\nProvodnik strujnog izvora 2.5~4.0\nPrenosni kabl 0.75 ~ 1.25\nFabričko punjenje (kg) 2.90 kg\nMotor (izlaz) [W] 244 W\nBroj jedinice (kom.) 3 EA\nBrzina protoka vazduha (velika/srednja/mala) [m3/min.] 38.60/33.00/26.20 CMM\nBrzina protoka vazduha (velika/srednja/mala) [l/s] 643.30/550.00/436.70\nSpoljni statički pritisak (minimalan/standardan/maksimalan) [mmAq] 0.00/5.20/15.00 mmAq\nSpoljni statički pritisak (minimalan/standardan/maksimalan) [Pa] 0.00/50.96/147.00 Pa\nZvučni pritisak (visok/srednji/nizak) [dB(A)] 39/35/31 dBA\nSnaga zvuka (hlađenje) [dB(A)] 63 dBA\nNeto težina (kg) 36.00 kg\nTežina za isporuku (kg) 42.00 kg\nNeto dimenzije (ŠxVxD) (mm) 1300 x 300 x 700 mm\nDimenzije za isporuku (ŠxVxD) (mm) 1529 x 370 x 779 mm\nDrenažna pumpa MDP-G075SP\nMaksimalna usisna visina/zapremina drenažne pumpe 750mm\nIzlaz (kW) 4.01 kW\nUlje (početno punjenje) [cm3] 1,700 cc\nBrzina protoka vazduha (hlađenje) [m3/min.] 112.00 CMM\nBrzina protoka vazduha (hlađenje) [l/s] 1,866.67\nZvučni pritisak (hlađenje/grejanje) [dB(A)] 52/52 dBA\nNeto težina (kg) 96.00 kg\nTežina za isporuku (kg) 106.00 kg\nNeto dimenzije (ŠxVxD) (mm) 940 x 1420 x 330 mm\nDimenzije za isporuku (ŠxVxD) (mm) 995 x 1598 x 426 mm\nGrejanje (℃) -25~24 ℃


Zadnje vreme došlo. Bilo pa prošlo! - Pančevo.city\nPrava se sastoji od beskonačnog broja tačaka; ravan od beskonačnog broja pravih; zapremina od beskonačnog broja ravni; hiperzapremina od beskonačnog broja zapremina… Ne, ovaj more geometrico zbilja nije najbolji način da otpočnem pripovest. Tvrditi da je istinita sad je šablon kakav važi za svaku fantastičnu priču; pa ipak, moja jeste istinita.\n(H. L. Borhes Knjiga od peska)\nPoštovani dnevniče Dnevniče,\nVidim već da zapinjemo na prvom koraku, i evo ja ću uzeti svu krivicu na sebe. Nije baš da smo u kontaktu u poslednje vreme (pa jeste, prethodne dve, tri godine bi se i mogle zvati zadnje vreme došlo). Kapiram da je tebi bilo teže da se javiš, ali nije baš ni da si se polomio. Shvatam sad: kada sam prestala da ti posvećujem vreme na dnevnom nivou i počela da švrljam okolo sa kojekakvim androidskim Notesima, ti si svoja papirnata vrata zabravio za mene, ali priznaj da sam se trudila. Sigurna sam da na osnovu rukopisa koji je počeo da liči na doktorske dijagnoze možeš da naslutiš grozničave misli koje su me obuzimale. Eto, one su krive za sve. A opet nisu ni one skroz, možda su ruke jer nisu stizale da zabeleže diktakt diktatorskih misli. A možda je nastao i problem u artikulaciji, jer nije bilo jezika da izgovori celokupnost fantastične svakodnevnice. Ali opet i do tebe je, priznaj. Jednostavno rečeno: nisi bio tu kada si bio najpotrebniji. Da li znaš kako je kada moraš, apsolutno moraš da pretočiš misao u reč? Misao ne čeka da dođem kući kod tebe, navire i lupa jako o čelo, traži svoj put, hoće i ona da živi svoj život u telu reči. Prosto nisam imala izbora, bilo je ili/ili – ili da se rasplačem na poslu, upiškim u prevozu i sl. ili da ispljunem dve, tri reči na prvu prigodnu površinu. Možda ti zvuči čudno, ali u mom svetu mnogo je prihvatljivije ovo drugo ili. Uostalom, moraš uzeti u obzir naš staž, 20 i kusur godina živeli smo lepo, retko koji bračni drugari mogu se time pohvaliti. A mi smo baš bili drugari. Nisam te uskraćivala ni za snove, ni za raznorazne liste, ni novogodišnje odluke. Sve sam ti dala, pa šta sad više hoćeš?! Ma je l’ ti misliš da si mogao da pomogneš kad… Nema veze, ti svakako nemaš pojma o tome, a i što bi se reklo: Bilo pa prošlo.\nPonedeljak, 1. februar 2021. godine\nOdlično! Prvi je u mesecu, još i ponedeljak. Ne može bolje kada su novi počeci u pitanju.\nProšlo je već neko vreme od kad je u javnost isplivao slučaj Milene Radulović. Ona je u javnost izašla govoreći jezikom žrtve, a ubrzo je njen glas postao herojski. Ali disonantni tonovi anonimnih komentatora… Na portalima nailazim na moralne puriste koji optužbe na račun silovatelja ocenjuju kao neblagovremene, pa onom koji tuži na teret stavljaju sudelovanje u zločinima koji su usledili nakon 2012. godine. Javljaju se i samozvani branitelji pravde, koji krivca sada vide u javnosti, koja se, tobože, osula drvljem i kamenjem na nevinog dok se ne dokaže suprotno. Ima i dosta nevernih Toma, umerenih skeptika koje prosto buni obrnuta proporcionalnost kao anonimne mlade glumice i medijskog prostora koji sada zauzima, njima uvek nešto tu smrdi. Žrtva je za njih oportunista koji hoće da ućari malo naslovnica. Ali na kraju krajeva svako ima svoje mišljenje i lepo je da ima hrabrosti da ga izrazi; da sedi pognut nad tastaturom i otkuca slovo po slovo, reč po reč, sva mišljenja iza kojih stoji čvrsto, iako nevidljiv, ipak odgovoran za njih, pa u krajnjoj liniji, u nekoj hipotetičkoj situaciji mogao bi sve to da ponovi i na sudu sopstvene savesti. Međutim, nesreća u nesreći je u očekivanoj, ali svaki put teško podnetoj, gomili koja daje sebi za pravo da naočigled svih u dve-tri rečenice relativizuje zločin i potom od žrtve načini krivca. Ne samo da se takvi uvek javljaju sa svojim glupavim cerenjem na zlo, nego su već i oni koji se gnušaju na njihove niske i maliciozne opaske postali tipski likovi u repertoaru komentatora događaja. Džaba ih bilo!\nPa eto, Dragi dnevniče,\nJavljam se da kažem: ustala, načela kafu, prošetala psa, doručkovala jučerašnju večeru, otišla da se ispričam s Igorom.\nMoram priznati, dok sam hodala do Šanse, osećala sam blagu tremu, nervozicu srednjoškolskog dejta. Pa čoveče, od kad smo u ljubavnim vezama nismo se ni videli, sem u parovima, a u kafane ni kročili nismo mesecima. Ali kad se sve sabere i oduzme – bolje u paru na gajbi, nego solo u kafani i to još za vreme korone. Još da nam upali 120. CV koji šaljemo ovih dana, pa da lepo nemamo o čemu da pričamo, nego da ispijamo čaj ćutke ko svi normalni ljudi.\nTaman kad smo potencijalne poslodavce ispljuvali iz svih uglova, jer nas po raznoraznim intervju krugovima razvlače kao po Danteovom paklu, a onda zamuknu i prave se mrtvi, bilo je vreme za ponovno uparenje. Naše produktivne polovine završile su radne obaveze i tako smo nas četvoro razvukli slobodno vreme do kasno u noć. Jeli smo, smejali se i prepričavali glomazne događaje. Maltene idila.\nSreda, 3. februar 2021. godine\nREVAKCINA, pa doručak na Adi i ponovo obožavamo sunce kao Stari Egipćani.\nBlago popodnevno neraspoloženje pripisujem nuspojavama leka. Još nedelju dana i kraj – bićemo imunitetski milioneri. Sinoć razmišljam o fenomenu koji nas je zadesio. Kao da mi tek sad dopire do svesti činjenica, očišćena od svih izveštavanja, snimaka, bliskih obolelih, borbe za život, zastrašivanja, nedoumica, straha, panika, nesnađenosti, da smo mi u našem malom životu doživeli pandemiju – smrtonosnu bolest koja se brzo širi, kao neka kuga iz romana. Ta istina, tako izdvojena, lebdi nad mojom glavom i ja je tek sad prvi put vidim i na momenat shvatam, ali se ona ubrzo raspada u pepeo, a ja ostajem u čudu. Nakon toga biram pogrešan film Blood simple i na kritičnoj sceni sahrane poluživog Martija pomirljivo izjavljujem da možemo da gledamo i nešto drugo. To se pretvara u Indijanu Džonsa. Nije bilo loše. Rasterećeni ležemo i ja se laćam svog višednevnog neprijatelja Krasnahorkaievog Satantanga. Nikako da uhvatimo ritam, gazimo se po prstima… Umorna sam, gasim svetlo i opet ne mogu da zaspim dugo.\nVeć je četvrtak, svaki četvrtak me iznenadi. Treba da predam tekst na autorizaciju, a baš i nisam spremna na to. I tako svaki put. Popodne sam provela sa Milicom u pokušaju odlaska na besplatnu projekciju filma (karte su razdeljene davno pre nego što smo mi stigle), proširenom Ljubimcu i ponovo otvorenom Liftu. Ponela nas euforija okupljanja u zadimljenim prostorijama. Do pola osam smo već bili u odličnom raspoloženju, ali nas je na zemlju vratio poziv za polednju turu u 5 do 8, bar neke od nas. Šta ćeš, mere se moraju poštovati, mada svi već dozvoljavamo sebi da naslutimo kraj ovim mukama i tajno se osmehujemo.\nKao da je proleće. Vozili smo bajseve po Adi i sunčali se pored vode. U sopstvenom miru, osećam kao da sam na moru, i shvatam, kao hiljadu puta do sada, koliko je blaženstvo prostorno – vremenski izdvojen trenutak, autonoman i zauvek trajući negde iznad nas.\nAl’ ne lezi vraže, stiže mi mejl: The World Health Organization reported that COVID-19 cases have fallen globally for the third week in a row. Disparities in international vaccine distribution continue as the Red Cross reports that the world’s 50 poorest countries have received 0,1 % of vaccine doses administered worldwide so far, while the 50 richest countries have received 70%.\nMilioniti put obnavljam gradivo padanja na zemlju. Čini mi se da sad češće padam na dupe, glava se ulubila na nekoliko mesta.\nNešto razmišljam: kada veza pukne jednom, teško ju je ponovo oživeti.\nSvaki dan ti se vraćam uredno, evo već nedelju dana. Ali nešto mi smeta, nema one bliskosti koju sam ranije osećala i koja mi je bila utočište. Izostaje osećaj završenosti događaja, koji kada se ispišu dobijaju prihvatljiv oblik. Znaš šta? Ti si super. Do mene je! Mislim da ne znam najbolje ni sama sebi šta bih rekla, a zamisli kad još ti uletiš kao posrednik… Nakon što ispišem šta imam izostaje osećaj prijatne tišine i olakšanje. Pisanje dnevnika postalo je jalov posao. Iako nismo uspeli, ipak mi je drago da smo pokušali ponovo. Mislim da rastanački (raz)govor može da stane ovde, za čije babe zdravlje da dužimo…\nAutorka živi sa Vukom, psom i mačkom. Trenutno je zaokupljena lovom na oglase za posao, a veliki je kolekcionar oglasa za posao bibliotekara. Piše članke za veterinare i njihove mušterije. U govoru se služi izrekama koje je naučila od svoje baba Marije, kao na primer: Ko te ne zna skupo bi te platio!


Kako Putin i Tramp ignorišu jedan drugog na samitu G20 (foto, video) - 01.12.2018, Sputnik Srbija\nKako Putin i Tramp ignorišu jedan drugog na samitu G20 (foto, video)\nPredsednici Rusije i SAD, Vladimir Putin i Donald Tramp, nisu se ni pozdravili na samitu G20, nakon što je njihov planirani sastanak otkazan. Međutim, pošto su... 01.12.2018, Sputnik Srbija\n08:25 01.12.2018 (Osveženo: 09:26 01.12.2018)\n© REUTERS / Marcos BrindicciVladimir Putin i Donald Tramp na samitu G20 u Argentini\nPredsednici Rusije i SAD, Vladimir Putin i Donald Tramp, nisu se ni pozdravili na samitu G20, nakon što je njihov planirani sastanak otkazan. Međutim, pošto su se obojica nalazili u istoj prostoriji, kamera je uspela da zabeleži njihove poglede i osmehe.\nVladimir Putin i Donald Tramp na samitu G20 u Argentini\nPrvo veče samita G20 obeležio je drugarski pozdrav Vladimira Putina i saudijskog princa Muhameda bin Salmana, kao i međusobno ignorisanje ruskog predsednika američkog lidera.\n«Derži pяtь!»: Putin i naslednый princ Saudovskoй Aravii pic.twitter.com/treMo770eL\n— Dmitriй Smirnov (@dimsmirnov175) November 30, 2018\nZa vreme svečane ceremonijalnog fotografisanja, ruski predsednik se opet nije pozdravio sa američkim kolegom. Tramp je nastavio da uz osmeh razgovara sa Emanuelom Makronom i drugim liderima koji su stajali pored njega, dok je Vladimir Putin tokom cele večeri razgovarao sa Angelom Merkel.\nNe pozdorovalisь-2: Putin i Tramp ne stali obщatьsя i vo vremя ceremonii fotografirovaniя na toržestvennom večere G20 pic.twitter.com/BZyYQ7Zz4M


ODRŽAN IV FUNDCON - OPENS\nODRŽAN IV FUNDCON\n04 Oct/2021 Objavio JelenaObjavljeno u Vesti\nU periodu od 28. do 30. septembra 2021. godine, u Studentskom odmaralištu „Ratko Mitrović“ na Zlatiboru održan je 4. po redu kongres pod nazivom OPENS FundCon 2021 – Autostoperski vodič kroz fandrejzing. 60 mladih iz čitave zemlje prisustvovalo je konferenciji, gde su učili i slušali predavanja o zanimljivim temama.\nOvogodišnji slogan 4. nacionalnog kongresa je „Autostoperski vodič kroz fandrejzing“. Кroz tri ustaljena segmenta (teme) – fandrejzing, marketing i ljudski resursi odabraće se teme i govornici koji će da odgovore na nove trendove – agilno poslovanje / upravljanje, digitalna transformacija / alati i vrednosti u marketingu.\nOsnovni cilj Kongresa jeste stvaranje prostora za jačanje kapaciteta organizacija civilnog društva u cilju njihove održivosti. Kako u knjizi Daglasa Adamsa “Autostoperski vodič kroz galaksiju” glavni junak, tako i OPENS u stvarnosti pokušava da pronađe rešenje za održivost civilnog sektora pružajući im priliku da unaprede svoje veštine poslovanja. Ono što ovaj kongres izdvaja od puke prilike za umrežavanjem ili lobiranjem za sredstva donatora jeste to što pruža priliku da se nauče praktične strategije koje će doprineti efikasnijem delovanju odnosno poslovanju organizacija civilnog društva u svakodnevnim aktivnostima, a posebno pri prikupljanju sredstava za programe koje sprovode, kreiranju marketinških strategija i menadžemntu ljudskih resursa.\nUČESNICI SU IMALI PRILIKU DA SLUŠAJU I UČE O TEMAMA:\n-Erazmus+ program u oblasti mladih – Petar Kecman – Tempus Fondacija\n-HR Vodič: Kako da svi u organizaciji, uvek i bez izuzetka, budu motivisani, angažovani i sve to bez stresa – Milica Novkov i Milica Pajić – Tim Centar\n-„42“ – panel o prostorima za mlade:\n1.Vukašin Grozdanović – koordinator OPENS\n2.Milan Savić – Državni sekretar u Ministarstvu omladine i sporta\n-Agilni razvoj, primena agilnih metodologija i nova zanimanja – Nikola Ilić, Agile Humans\n-L&D Talks „Zašto učenje i lični razvoj treba da budu celoživotni projekat“– Semos Education\n1.Zorana Radić – Semos Education, moderator\n2.Jugolav Krstić – Koučing centar\n3.Ana Stanić – VIGA LLC\n4.Vanesa Mušović – antropolog, design thinking fasilitator, istraživač\n-Kako da transformišete vašu neprofitnu inicijativu uz digitalne alate i razumevanje potreba ljudi? – Milena Milićević, Innovation Attitude Centre\n-Otvorena vrata za OCD – g. Žarko Stepanović, Ministarstvo za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog / TBC\n-U pravo vreme, na pravom mestu – NO AGENCY & Autonomni ženski centar, Svetlana Ćopić i Sanja Pavlović\n-Zašto je potrebna marketing kampanja društveno odgovornim temama kroz primer kampanje „NE SKREĆI POGLED – Trgovina ljudima nije paralelna stvarnost već surova realnost“ – Hristina Piskulidis NVO Astra\nKroz nekoliko dana nacionalnog kongresa imali smo priliku da čujemo puno saveta naših govornika koji su bili spremni da njihovo znanje podele sa nama, a prema viziji OPENSa mladi u Srbiji jesu zdravi, ekonomski nezavisni, ravnopravni i aktivno doprinose održivom razvoju zajednice u kojoj žive i žele u njoj da ostanu. Jer mladi su u centru!\nDesigning your life, jer za tango je potrebno dvoje!\nOPENS FundCon u 2021 godini podržan je od Ministarstva omladine i sporta kao većinskog donatora. Čitav događaj realizovan je u skladu sa važećim epidemiološkim merama koje su trenutno na snazi na teritoriji Republike Srbije.


Zašto je Srbima odlazak na more imperativ?\nVećina naših ljudi obavezno otputuje, čak i oni koji uopšte ne vole kupanje i sunčanje. U bankama se najviše zadužujemo tokom juna jer nam treba novac za letovanje\nPonedjeljak, 19.06.2017. | 08:54\nKada je letnji odmor u pitanju, krizni finansijski momenti izgleda ne presuđuju, a građani se čak u te svrhe lakše zadužuju nego inače. Prošlogodišnji podaci Udruženja banaka su pokazali da su pozajmice građana u junu uvećane za 1,3 odsto u odnosu na maj i prethodne mesece, pa su za samo mesec dana, banke odobrile 61 milion evra kredita više nego inače.\nPritom je najviše uzimano keš i potrošačkih kredita. Nije ovo vest od juče, niti je predmet rasprave ako krenemo od toga da more leči i da nam je ponekad potrebno kao vazduh. Ali, sporno je to zašto je i kada odlazak na "obale soli" postao imperativ. Ako ne otputuješ na more ovog leta, kao da nećeš ni živeti. Ili je suština još više izvrnuta - ako ne budeš imao morske fotografije, kao da si potpuni "autsajder". Ima li istine u tome? Ima - kaže psihoterapeut Tijana Mitrović. I dodaje da smo zaboravili da je more lek za telo i dušu, a ne parada tela.\n- Više se i ne pitamo da li nam je boravak na morskom vazduhu želja i potreba, nego aranžamane uplaćujemo rutinski, po inerciji - kaže psihoterapeut. - Biranje kupaćeg kostima i šešira po poslednjoj modi, važnije je od misli da ćemo se u morskim dubinama "nahraniti" zdravljem, oporaviti, izlečiti, prodisati, osloboditi stresa. Od odmora se sve više žele preplanuli ten, provodi do zore i egzotika za fotografisanje.\nJoš je Hipokrat u zvezde kovao more, tvrdeći da je slana voda melem za gotovo svaku boljku. I stari Egipćani su znali koliko je to veliko, vodeno prostranstvo, satkano od najraznovrsnijih minerala, lekovito i važno. Vremenom je talasoterapija, lečenje morem, dobila punu upotrebnu vrednost i čvrsto se usidrila u zdravstvenom sistemu većine nacija. Nezvanično, Francuzi su u tome ozbiljno prednjačili. Srbija, nažalost, nema more, ali ima ljubav prema njemu. Srbi su i bez svoje obale strasni "moreplovci", pa jarbole dižu i pre udarne letnje sezone. Aranžmani za bratsku Grčku se rasprodaju još u decembru, januaru, a najkasnije tokom martovskog Sajma turizma u Beogradu. U ovo doba godine, turističke agencije samo popunjavaju malobrojna prazna mesta. Ima i onih koji, pogotovo na Jadransko more, odlaze "ad hoc" - bez jasnog plana i agencijskog pečata.\nSvaki lekar će vam preporučiti boravak u morskoj vodi, jer je ona kraljica važnih životnih elemenata. Tu količinu minerala ne možete pronaći nigde drugde. U kombinaciji sa morskim vazduhom koji nas puni energijom, jača imunitet i leči, slana voda nas "diže iz mrtvih". Ali, opšti je trend da more pretvaramo u pozadinu za slike, hvaleći se znanim i neznanim ljudima i činjenicom da smo "pokorili" još jednu peščanu plažu. I da smo, pritom, vrlo zgodni i preplanuli. A, jesmo li zaista udahnuli more? Prepustili se sasvim tom vodenom zdravlju?\nSAVRŠENSTVO, ALI NA INSTAGRAMU Društvene mreže, pre svega, Instagram i Fejsbuk vrve od "savršenih" slika u kupaćem kostimu. Iako svi znaju da u realnosti to nije tako, jer su obrade i filteri na izvolte, mladi su počeli da gube samopouzdanje, pošto ne izgledaju kao cice i frajeri sa fotografija. Istraživanje iz Mičigena je pokazalo da su pod takvom presijom mlađi ispod 30 godina postali opsednuti željom da što bolje ispadnu na fotkama, pa zaboravljaju da uživaju u trenutku. Više od 60 posto devojaka i žena je priznalo da kada negde otputuju, pogotovo na more, nesvesno provedu pola dana u pravljenju "savršenih fotki" za društvene mreže, ne obaziraći se na lepotu prizora.\n- Naravno, postoje ljudi koji su svesni svih prednosti boravka na moru i cene ga, čak i kada im je to čist luksuz. Neki su spremni da cele godine otplaćuju rate za deset dana odmora na nekoj obali, jer im to ublažava probleme sa astmom, alergijom, leđima, artritisom, dermatitisom, ekcemima... Nema boljeg leka od morske vode i vazduha. Ima i onih koji uopšte ne razmišljaju u tom pravcu, nego odlaze iz avanturističkih pobuda - da plivaju, rone, jedre, surfuju. Nekome je samo potreban odmor od buke, asfalta i gužve, pa jedva čeka da se smesti u hladovinu borove šume, čita knjigu ispod palme, diše punim plućima i "krade" vitamin D. Čak i neko ko ne zna da pliva može da se brčka u plićaku i uživa jer more tome služi. Ali, ako se zadužujemo i prevaljujemo dalek put samo da bismo se slikali za društvene mreže, hvalili se da smo pili skupe koktele, reklamirali trbušnjake i dekolte, a gotovo i ne ulazimo u vodu, onda smo promašili temu - kaže psihoterapeut.\nNe treba zamerati mladim ljudima što ne ustaju rano kako bi udisali morska isparenja, izbegli jako sunce i iskoristili dan. Uz te godine idu noćni izlasci i čekanje zore na obali. Isto kao i morske ljubavi, pa i želja da se doživi bar jedna scena iz romantičnog filma. Mladim devojkama je imperativ i da ih more "prolepša", jer more i sunce savršeno regenirišu kožu, čiste je, a uklanjaju i celulit. Ali, sagovornica "Života plus" primećuje da su mnogi postali robovi potrebe da se sa odmora vrate što crnji, jer kod kuće "moraju" da se pohvale bojom.\n- Vitamin D koji se dobija sunčanjem je veoma važan. Istraživanja pokazuju da on igra značajnu ulogu u sprečavanju mnogih bolesti, ali samo ako se sunčamo umereno i pametno. Mnogi se često oglušuju o upozorenja lekara, pa se po svaku cenu "prže" na podnevnom suncu, sa kremama koje ih minimalno štite od zračenja. Sve se to dešava iz malograđanske potrebe da preplanulim tenom dokažemo drugima da smo bili na moru. Da smo pristali da se takmičimo u nečemu što nije ni zdravo ni pohvalno. Ako nema boje, kao da nismo ni letovali - kaže psihoterapeut.\nZadovoljavajući tako nepisana pravila čaršije da se po povratku sa letovanja na sto prvo izvade crna boja kože i atraktivne fotografije, osmeh, energija i zdravlje ostaju u nekom zapećku. Baš kao neka morska zvezda koju smo pozirajući propustili da izronimo. A, rate za letovanje tek treba da se otplaćuju...\nSTRES UMESTO OPUŠTANjA\nMore pre svega ima svrhu da nas opusti i oslobodi od stresa, ali sagovornica "Života plus" kaže da nas danas često "baca" u stres.\n- Ako nemamo novca za letovanje i nepromišljeno se zadužimo samo da bismo otputovali, na leđa stavljamo novi teret. Može da se desi i da tokom deset dana letovanja ne uspemo da se opustimo, jer stalno razmišljamo kako ćemo otplatiti dug. U tom slučaju je pametnije da ostanemo kod kuće, jer ćemo bar biti mirniji, a verovatno i srećniji - smatra psihoterapeut.


Nova investicija kompanije Veropoulos vredna 3,5 miliona evra - Retail Serbia\nInvesticijom od 3,5 miliona evra, kompanija Super Vero je na još jedan način pokazala zanteresovanost za inovacije i brigu za svoje potrošače čineći svaki dolazak u novi objekat nezaboravnim iskustvom. Otvaranjem ovog objekta potrošačima predstavlja novi koncept kupovine sa unapređenim sadržajima u kategoriji “Fresh” (voće i povrće), redizajniranom mesarom, proširenom ponudom sveže ribe, delikatesima, gotovim jelima među kojima mediteranska kuhinja zauzima posebno mesto, pekarom sa sveže pravljenim i pečenim proizvodima, i sa svežim proizvodima iz francuske. Novi izgled radnje prati najmodernije svetske trendove i podseća na koncepte marketa na inostranim tržištima.\nVeropoulos,\tinvesticije,\trenovirani


U aprilu idemo u pozorište: Sedam pozorišnih ostvarenja na festivalu Parobrod | Zemlja\nU aprilu idemo u pozorište: Sedam pozorišnih ostvarenja na festivalu Parobrod 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nU aprilu idemo u pozorište: Sedam pozorišnih ostvarenja na festivalu Parobrod\nOd 10 – 17. aprila publika može da se upozna sa pozorišnom scenom UK Parobroda i da pogleda predstave koje već neko vreme čine stalan repertoar kao i da vidi nova ostvarenja koja će u narednom periodu biti deo pozorišnog programa.\nFestival se otvara u subotu 10. aprila sa predstavom "Šuma na kraju vremena", ostvarenjem u režiji Ivana Jovića, prema tekstu Monje Jović, a u izvođenju Anđele Popović. Kroz surove priče žena koje je oblikovala istorija na ovim prostorima susrećemo se sa tragičnim odnosom ljudskih bića prema prirodi koju pokušavamo da menjamo, umesto napora da je razumemo.\nU ponedeljak, 12. aprila, na repertoaru je predstava "Holivudski san" po motivima komada "Kamenje u njegovim džepovima" Meri Džons o dvojici mladića, statista na snimanju holivudskog filma, koji pokušavaju da ostvare svoje snove. Susret sa velikom filmskom mašinerijom ih u početku fascinira, a zatim počinju da upoznaju i njene druge strane. Adaptacija, režija i gluma: Miloš Đurović i Dušan Matejić.\nUtorak, 13. april, je rezervisan za predstavu "Uspomene Sare Bernar" u režiji Srđana Markovića, i izvođenju Gala Šalipur i Ivana Ninčića. Tema Malerovog komada je rasvetljavanje života Sare Bernar, kroz poslednje dane njenog života, ali i retrospektivno, kroz njene uspomene.\nPredstava "Disko svinje", komad čuvenog irskog autora Endija Volša, koja je svoju premijeru u UK Parobrod imala u okviru ovogodišnjeg Beogradskog irskog festivala, na programu je u sredu, 14. aprila. Jovana Golubović i Strahinja Padežanin igraju dvoje mladih tinejdžera koji se susreću sa novim, do tada nepoznatim emocijama, koje razvijaju jedno prema drugom tokom emocionalnog i seksualnog sazrevanja.\nU performansu "Zemlja", u režiji Jadranke Anđelić, performerka Ljubica Damčević, spaja postupke baštovanstva, brige o biljkama i zemlji (lat. terra) sa pričama o migracijama i emigrantima. Ona promišlja napor, bol i prilagođavanje "presađivanja" koje se dešava u procesu migracije i posebno prinudne promene zemlje. Performans možete pogledati u četvrtak 15. aprila.\nOd ove godine na pozorišnom repertoaru Parobroda ponovo se nalazi i predstava "Čekanje". Režiju potpisuje Ivan Jevtović, u predstavi igraju Janko Cekić i Lazar Dubovac. Inspiraciju za projekat autori su pronašli u italijanskom dramskom tekstu "Čekajući Marčela", čiji su autori Stefano Riči i Đani Forte. Oni pišu o usamljenosti, otuđenosti, odvojenosti od realnog života, o čovekovoj potrebi za socijalizacijom, o nadi da ćemo biti prihvaćeni od strane društva. Predstava je na programu u petak, 15. aprila.\nZavršni dan festivala predviđen je za predstavu "Zagonetka revolucije", u produkciji Dah teatra, dugogodišnjih saradnika i prijatelja UK Parobroda. Predstavu je režirala Dijana Milošević, a igraju Evgenija Eškina Kovačević, Ivana Milenović Popović, Ivana Milovanović, Ivan Nikolić. Četiri revolucionara: Ulrika Majnhof, pripadnica Frakcije Crvene armije, Kamila Sijenfuegosa, Kastrov saborac, Fanji Kaplan, atentatorka na Lenjina i "Crvena Roza" – Roza Luksemburg, se u predstavi šetaju kroz vreme i pričaju jedni sa drugima, ali i sa nama "sa one strane".\nRezervacije karata putem telefona 011 4142 163.\nKultura Pozorište Beograd


Saobraćajna policija upozorava vozače! – RTVSANTOS\nSaobraćajna policija upozorava vozače!\nTagged: saobraćajna policija\nNa području Policijske uprave u Zrenjaninu proteklog vikenda dogodile su se dve saobraćajne nezgode, od kojih jedna sa nastradalim licima i jedna sa materijalnom štetom.\nU ovim saobraćajnim nezgodama jedno lice je zadobilo lake telesne povrede. Pričinjena materijalna šteta se procenjuje na oko 61.000,00 dinara.\nSaobraćajne nezgode su se dogodile zbog: prolaska kroz crveno svetlo – jedna i neustupanja prvenstva prolaza – jedna.\nZbog učinjenih saobraćajnih prekršaja, zahtevi za pokretanje prekršajnog postupaka su podneti protiv 35 učesnika u saobraćaju i izdato je 105 prekršajnih naloga. Istovremeno, iz saobraćaja je isključeno 17 vozača, od toga, 1 vozač zbog upravljanja vozilom pre sticanja prava na upravljanje, 3 vozača zbog upravljanja vozilom u vreme isteka važnosti vozačke dozvole i 13 vozača zbog upravljanja vozilom pod uticajem alkohola, od kojih su 2 vozača zadržana u trajanju od 12 časova, jer je izmerena količina alkohola u organizmu prelazila granicu od 1,20 mg/ml alkohola u organizmu. Takođe, iz saobraćaja su isključena 3 vozila zbog isteka važnosti registracione nalepnice.\nObaveštavamo sve učesnike u saobraćaju, a posebno vozače motornih vozila, da će saobraćajna policija pojačati kontrolu vozača i vozila, s tim da će posebnu pažnju usmeriti na kontrolu i sankcionisanje vozača koji upravljaju vozilom pod dejstvom alkohola i vozača koji nepoštuju ograničenje brzine kretanja.\nPrevious Post: Februarsko čitanje kratkih priča u Zrenjaninu\nNext Post: Zvezde dolaze na Jaz: HURTS potvrdili nastup na Sea Dance festivalu\nSaobraćajna policija treba da deluje preventivno,da interveniše tamo gde postoji mogućnost ugrožavanja ljudskih života,centralni deo grada,raskrsnice,posebo ulice Koče Kolarova,Laze Kostića,uopšte gradsko jezgro,gde se pravi najveći broj prkršaja,a njih nema da intervenišu,ali ih zato ima na delovima puta gde nema nikakve mogućnosti da se ugrozi beybednost bilo koga,već vrebaju dali se prekoračila brzina za koji km.


Sindikati i civilno društvo solidarno u borbi za radna prava. Fondacija Centar za demokratiju\nFondacija Centar za demokratiju održala je 3. septembra 2020. godine debatu na temu „Sindikat i potencijal za novo članstvo“. Debata je održana u novom formatu, uz fizičko prisustvo uvodničara i odabranog broja predstavnika sindikata i civilnog društva, kombinovano sa učesnicima koji su se uključili preko ZOOM platforme.\nRazgovor smo vodili u trenutku kada je Republički zavod za statistiku objavio da je nezaposlenost u Srbiji na istorijskom minimumu od 7,3 posto, a predsednik Srbije izjavio da građani nemaju razloga za brigu i da je najvažnije da neće biti smanjenja plata. Istovremeno, nezavisna istraživanja i sindikati tvrde da je broj nezaposlenih daleko veći nego što to pokazuje zvanična statistika, a podaci o velikom broju otpuštanja radnika mediji objavljuju gotovo svakodnevno. Kakva nas jesen čeka, kako pandemija Covid-19 sa pretnjom gubitka posla za veliki broj zaposlenih i porast siromaštva utiče na naše planove i prioritete? Kako možemo jedni drugima pomoći i gde je prostor za zajedničko delovanje i stvaranje sinergije? Kome se obraćaju sindikati danas i kako identifikuju potencijal za novo članstvo?\nPrisutne u sali kao i online učesnike, pozdravila je Nataša Vučković, izvršna direktorka Fondacije Centar za demokratiju. Ona je naglasila da je u fokusu rada FCD izgradnja solidarnog društva i zaštita socijalnih i ekonomskih prava, pre svega radnih prava. Ona je naglasila da živimo u vreme velikih promena, i da su mehanizmi elementarnih demokratskih procedura i javnog dijaloga urušeni. Zato je pitanje radnih prava naša stalna tema, između ostalog i u okviru našeg razvojnog prioriteta – integracije Srbije u Evropsku uniju sa standardima koji tamo važe.\nOna je istakla značaj socijalnog dijaloga – dijaloga između organizacija sindikata i poslodavaca i države, ali i onoga što se naziva „socijalni dijalog plus“ – koji uključuje druge, a pre svega civilni sektor. Zato se postavlja pitanje kako ojačati ulogu sindikata, ima li dovoljno žena i mladih u članstvu, ali i u rukovodstvu sindikata. Kako uključiti druge osetljive grupe kao što su LGBTI i gde su tačke oko kojih je moguće udruživanje.\nPredsednik UGS Nezavisnost Zoran Stojiljković, postavio je pitanje da li je Srbija na vladavini prava socijalno odgovorno društvo, u kojoj su svi građani i građanke ravnopravni? Nije, a po njegovom mišljenju ne može ni biti bez jakih sindikata. On je naglasio da je suštinsko pitanje danas problem izgradnje poverenja u sindikate i realnog uticaja koji sindikati imaju na društvene promene ili politiku Vlade. Zato je, po njegovom mišljenju, neophodno povećati kapacitete sindikata koji su sve manji. Sindikati neće preživeti samo na osnovu onih koji su stalno zaposleni, jer je to sve tanja osnova. Put ka jačanju kapaciteta stoga je značajniji stepen saradnje sa organizacijama civilnog društva, i to onim organizacijama koje imaju demokratske i stručne kapacitete i razumevanje misije sindikata, a to je prevashodno pitanje dostojanstvenog rada. Jedna od takvih organizacija je svakako Fondacija Centar za demokratiju. Stojiljković je istakao problem ogromne fragmentacije sindikata, krize solidarnosti, nesklonost mladih da se sindikalno organizuju i nedostatak kapaciteta sindikata da ih svojim zastarelim metodama privuku. Nama je potrebno da 20-25% svih građana stvori jednu solidarnu osnovu sa kojom može da se nastupi i utiče na promene. Sindikatima je neophodna saradnja sa profesionalnim udruženjima, autonomnim medijima, civilne organizacije. Jedino takva mreža pruža pravu perspektivu koja može odgovoriti na udarce populističkih vlasti.\nMelanija Lojpur (SSSS - Sekcija mladih) govorila je o značaju učešća mladih u radu sindikata. Mladi su potpuno neinformisani o tome šta ih čeka na tržištu rada. Prema njenom mišljenju, to je i rezultat višedecenijskog sistematskog gušenja kritičke svesti na kojem je zasnovan neoliberalni model koji nam je nametnut. Najnoviji primer sa kojim se suočavamo je nova kampanja Vlade pod nazivom „Moja prva plata“. Mladi koji budu deo ovog programa primaće od 20.000 do 24.000 dinara što je ispod svakog dostojanstvenog rada. Na taj način mladi se pripremaju za nestabilnost i strah. Na taj način njima je lako manipulisati i stvarati okvir u kojem solidarnosti nema. Dakle, mi radimo u okolnostima narušenog integrativnog dela društva.\nTanja Ignjatović iz Autonomnog ženskog centra postavila je pitanje šta je civilni sektor danas. Istakla je da postoji ogroman broj društvenih grupa koje su isključene iz svih mreža podrške ili udruživanja. Razlog je što nemaju ni vremena ni mogućnosti da razmišljaju o tome jer im je osnovna egzistencija apsolutni problem. Mi još uvek kao organizacija imamo poteškoće da objasnimo kako živi jedna žena koja je nezaposlena, ne živi u Beogradu i trpi nasilje. Naglasila je da položaj ili poverenje javnog mnjenja prema nevladinim organizacijama nažalost nije ništa bolji nego prema sindikatima. Na tome se između ostalog i sistematski radilo, umesto da se koriste kapaciteti koje ove organizacije imaju. Ona je predložila da jedna od tačaka zajedničkog delovanja bude razgovor, razmena mišljenja o zakonskim projektima pre nego što uđu u skupštinsku proceduru.\nDragana Todorović - ERA (Savez za jednaka prava LGBT osoba Zapadnog Balkana i Turske) predstavila je Savez koji predstavlja i istakla da je istovremeno u pitanju i pokret u čijem članstvu se nalazi 67 organizacija i pokreta iz svih zemalja biše Jugoslavije plus Turska. Mi smo shvatili da je jedinstven glas izuzetno važan i da bez jedinstva nije moguće ostvariti nikakve rezultate. Ona je istakla da su LGBTI organizacije tek nedavno počele da se bave socijalnom dimenzijom isključenosti ove populacije. Ranije smo se više bavili pitanjima diskriminacije i nasiljem, ali činjenica je da smo i mi siromašni, nezaposleni, ali smo dodatno opterećeni svojom seksualnom orijentacijom, rekla je ona. U saradnji sa Svetskom bankom, ERA je nedavno izradila studiju o socijalnom položaju LGBTI populacije koja je pokazala dramatične podatke. Primera radi, sedam puta je veća šansa da će LGBTI osoba morati da napusti svoje radno mesto zbog svoje seksualne orijentacije ili rodnog identiteta. Ona je istakla da postoji veliko međusobno nepoznavanje. Ozbiljan problem predstavlja činjenica da ni sindikati nisu imuni od homofobije. Zato je pozvala sindikate da svoju otvorenost prema LGBTI učine konkretnom i vidljivom, a da je ERA kao organizacija veoma zainteresovana za ovu saradnju.\nDanilo Milić - Olof Palme Centar preneo je iskustva iz Švedske u kojoj je članstvo u sindikatima palo sa 1.500.000 na 800.000 članova. Za to postoje tri razloga: Prvi je taj što je podignut nivo opšte zaštite, zakonskom regulativom, što kod nas nije slučaj, ali je istovremeno naša komparativna prednost za angažovanje u sindikatima; drugo, u Švedskoj je promenjen tip ekonomije, mnogo se više prešlo na rad od kuće i rad na daljinu, a kod nas se vraćaju pogoni i jeftina radna snaga; i konačno, prethodna vlada desnog centra učinila je članstvo u sindikatima skupljim.\nRazgovor „Sindikat i potencijal za novo članstvo“ organizovan je u saradnji sa UGS Nezavisnost, a uz podršku Međunarodnog centra Olof Palme, u okviru projekta Radna prava su naša prava.


U toku su finalni radovi na gondoli Brzeće-Mali karaman (FOTO i VIDEO) U toku su finalni radovi na gondoli Brzeće-Mali karaman\nU toku su finalni radovi na gondoli Brzeće-Mali karaman (FOTO i VIDEO)\nNa Kopaoniku Već uveliko traju pripreme za predstojeću zimu, a u toku su i završni radovi na postavljanju kabina na gondoli od Brzeća do Malog karamana\n“Kapacitet gondole u prvoj fazi biće 1.700 skijaša na sat, sa 74 kabine, a u drugoj fazi planiramo\nda taj kapacitet povećamo na 2.400 skijaša”, navodi Darko Jovanović, rukovodilac SKI\nAko vremenske prilike i pandemija dozvole, kabinska žičara, vredna 27 miliona evra,\nbiće puštena u rad do kraja ove godine.\nGondola dužine 3741 m ima i dve međustanice, gde su i najatraktivnije skijaške staze na\nKopaoniku: Struga i Bela reka 2, a od Brzeća do vrha skijaši će stizati za 12 minuta pri brzini od 6 m/s.\nU sklopu ovih radova biće izvršena i demontaža dvosedežnih žičara Bela reka 1 i Bela reka 2.


Košarkašice BiH susretom s Rumunkama započinju kvalifikacije za EP – Magazin Plus\nHome/Košarkašice BiH susretom s Rumunkama započinju kvalifikacije za EP\nKošarkašice BiH susretom s Rumunkama započinju kvalifikacije za EP\nMidhat Send an email 2015-11-21\nPrvi nastup nakon pet godina večeras u 19 sati\nŽenska košarkaška reprezentacija Bosne i Hercegovine susretom protiv Rumunije večeras u Klužu započinje kvalifikacije za evropsko prvenstvo 2017. godine u Češkoj Republici.\nBit će to prvi zvanični nastup ženske reprezentacije nakon pet godina. Košarkašice BiH nalaze se u grupi sa selekcijama Rumunije, Turske i Izraela, u kojoj su, po riječima selektora Gorana Jovanovića, autsajder. No, Jovanovićeve izabranice učinit će sve da iznenadi nekog od favorita.\n– Svi naši konkurenti u grupi su renomirane reprezentacije. Mi smo vjerovatno autsajderi, ali ćemo se svakako truditi da nekoga od favorita iznenadimo. Raspored nam nije naklonjen, jer na početku idemo Rumunkama i Izraelkama, a dolazi nam Turska. Ipak, dat ćemo sve od sebe i, kako se kaže, ostaviti srce na terenu da suparnike pobijedimo, a čestitamo im samo ako budu istinski bolji – izjavio je Jovanović.\nReprezentativke BiH u četvrtak su otputovale u Kluž, a Jovanović je poveo 12 igračica. Na spisku su: Nikolina Babić, Irena Vrančić, Miljana Džombeta, Milica Deura, Tamara Kapor, Matea Tavić, Marica Gajić, Dragana Svitlica, Lynetta Kizer, Marina Džinić, Emina Demirović i Anđela Delić.\nSusret Rumunija – BiH igra se večeras u 19 sati.\nNakon utakmice s Rumunijom, bh. košarkašice vraćaju se u Tuzlu gdje će nastaviti priprema za drugi susret u kvalifikacijama protiv Turske 25. novembra u Tuzli.\nVolter: Uspjeh je uvijek dijete smjelosti\nTerorizam i ostali uzročnici smrti u brojkama – (Ne)opravdani strah Amerikanaca


KBC banka, iliti what’s in a name? | ThinkSerbia\n← Agency Family Trees 2008 – Advertising Age\nNovogodišnji propust MT:S →\nLong story short, što se kaže, sprda se moj dobar drugar gledajući u tu filijalu i nesretni bankomat:\n– „E, a koja je ovo banka, ovaj KBC?“\n– „Nisam siguran odakle su, jedno te isto… što?“\n– „Pa pazi, ovo danju nikad ne radi… a lepo, čisto… KBC… možda je nekakva filijala Kliničko-bolničkog centra, a?“\nU tom trenutku mu se razrogačuju očice (i počinju da mu rastu rogovi…heh) „Znam!“ viče. „Pa to je banka sperme, bre…“ I u istom dahu „a ono… ono nije bankomat!“\nSalva smeha, naravno… zatim slede teorije o tome šta se prikazuje na ekranu bankomata, i kako se isti „koristi“. Verujem da ne moram da prepričavam. Takođe verujem da tom bankomatu neću prići u skorije vreme.\nNaravno, postoje i mnogo gori primeri nesretnog „uvoza brendinga“, i knjige o internacionalnom marketingu su ih pune. Velike kompanije često pretpostavljaju da imena svojih prozvoda mogu bez većih problema koristiti u bilo kakvom jezičkom miljeu, jer su tobože prepoznatljiva i jasna. I onda se desi da ime modela automobila koji pompezno uleće na špansko tržište znači „blenta“, „labavi“, ili tome slično. Pored očite zabave koja proizilazi iz ovakvih, često dosta skupih gafova, poruka ipak ostaje jasna: vodite računa o kulturi, jeziku i običajima tržišta na koje ulazite, pogotovo ako je vrlo različito od vašeg domaćeg.\nDisklejmer: nemam apsolutno nikakve veze ni sa jednom od banaka na svetu, i nije mi namera da ocrnim KBC. Jednostavno, simpatičan su primer.\nsve korišćene slike ostaju vlasništvo njihovih autora.\nPosted on januar 22, 2009, in Brending and tagged Beograd, Brending, korporativni brending, srpski. Bookmark the permalink.\tPostavite komentar.


About Montenegro | ResidoMontenegro\nReported on: Thu, 05/23/2013 - 21:30 Resido Main Menu\nCrna Gora znaci „Crna Planina“ je drzava koja se nalazi u jugoistocnoj Evropi. Ona ima obale na Jadranskom moru na jugo-zapadu, a na zapadu se gracini sa Hrvatskom, sa Bosnom i Hercegovinom na sjeverozapadu, sa Srbijom na sjeveroistoku, Kosovom na istoku i Albanijom na jugoistoku. Njen najveci i glavni grad je Podgorica, a Cetinje je oznaceno kao Prijestonica, sto znaci bivsi kraljevski glavni grad.\nIstorija Crne Gore datira iz 9. Vijeka sa pojavom Duklje, vazalne drzave Vizantije. U tim osnivackim godinama, Dukljom je vladala kuca Vojislavljevića. 1042. Na kraju svoje 25-godisnje vladavine, kralj Vojislav je pobijedio u odlucujucoj bitci kod Bara protiv Vizantije i Duklja je postala nezavisna.\nVrhunac svoje moci i prosperiteta, Duklja je dostigla tokom vladavine sina kralja Vojislava, kralja Mihaila (1046-1081) i njegovog sina Bodina (1081-1101). Od 11. vijeka Duklja se naziva Zetom. To je zavrsilo ukljucivanjem u Rasku, a pocevsi od dinastije Crnojevica, Zeta se sve cesce naziva Crnom Gorom ili venecijanskim terminom Monte Negro. Nezavisna knezevina od kraja srednjeg vijeka, Crna Gora je zvanicno dobila svoju nezavisnost 1878. od strane Otomanskog carstva. Od 1918. Crna Gora je bila dio raznih inkarnacija Jugoslavije. Na osnovu referenduma odrzanog 21. maja 2006, Crna Gora je proglasila nezavisnost 3. juna te godine.\nCrna Gora je klasifikovana kao visoko razvijena zemlja od strane „Human Development“ Index-a i jedna je od tri bivse jugoslovenske republike koje su oznacene kao „umjerena“ (druge su Hrvatska i Slovenija) od strane „Failed States Index“-a. Crna Gora je clanica Ujedinjenih nacija, Organizacije za evropsku bezbjednost i saradnju u Evropi, Savjeta Evrope, Sporazuma Centralne Evrope o slobodnoj trgovini i jedan je od osnivaca Unije za Mediteran. Crna Gora je zvanicni kandidat za clanstvo u Evropskoj uniji. Podnijela je zahtjev za potencijalnog kandidata za clanstvo 2008, a zvanicni status kandidata je dobila 2010.\nPored toga Crna Gora je zvanicni kandidat za clanstvo u NATO, posto je ponudjen Akcioni plan za clanstvo u Alijansi 2009.\nJezik: Crnogorski (slican jeziku koji se nekada zvao srpsko-hrvatski). Engleski je u sirokoj upotrebi\nPrijestonica: Cetinje – istorijski i kulturni centar Crne Gore\nNajvisi planinski vrh: Maja Kolata (2.528m)\nJezero: Skadarsko jezero - 319 км ²\nNajdublji kanjon: kanjon rijeke Tare – 1.300m\nMedjunarodni aerodrome: Tivat i Podgorica\nKlima: veoma prijatna. Na primjer, u septembru je dan suncan, sa temperaturom preko 20°C\nPristupacnost: direktni letovi za Tivat i Podgoricu od: Pariza, Londona, Moskve, Frankfurta, Ciriha, Dablina, Milana, Rima…\nBrodom: Bar – Bari (Italija)\nDirektni letovi za Dubrovnik (Cilipi), koji je u blizini granice sa Crnom Gorom


13 марта, 2019 | Beogradske vesti\nMural „Zamisli žеlju“ na stubu Savskоg mоsta u Bеоgradu delo je autora Marije i Stevana Šolna iz 2016.godine.\nMural u Savamali urađen je septembra 2016.godine u čast prijateljstva Srbije i Holandije. Mural jе nastaо u saradnji Hоlandskе ambasadе, umеtnicе TКV i КC Grada.Naslikan je na zadnjеm zidu КC Grada, kоji jе оkrеnut ka Savi. Na grafitu sе nalazi dеvоjka tradiciоnalnоm kapоm Holandije.Zid je ukrašеn plavоm bоjоm i šarama […]\nDobro jutro Beograde! Lako je seći uspomene za onog ko ih nema\nDobro jutro Beograde! Ovo jutro sam malo stariji,a da li si mi ti mlađi danas? Uspomene beogradske seku oni koji ih u Beogradu nemaju.\nBeogradska vest: Drvo Beograda više nema\nNa žalost Beograd je juče ostao bez omiljenog drveta na Kalemegdanu. Malo je reći da su sa drvetom srušena i sva lepa sećanja,na koja smo znali,makar jednom nedeljno,da se vratimo. Neki su ga zvali i „Drvo Beograda“… Srušeno je zbog gradnje gondole,a nekoliko drveća je srušeno i na Ušću.\nNekoliko poslvnih ljudi i kaо i hоlivudskе glumicе Lоri Lоughlin i Fеliciti Hоffman, оptužеni su da su učestvovali u podmićivanju kako bi njihova deca bila upisana u elitne koledže. Optuženo je skoro 50 osoba za pо raznim оptužbama za pоdmićivanjе, prеvaru i zavеru. Оptužеni su za pоdmićivanjе trеnеra i administratоra […]


POZNATI MILIJARDER SE UKLJUČIO U SPASAVANJE NA TAJLANDU: Poslao svoje inženjere na teren, a ima i predlog kako da izvuku dečake iz pećine!\n12:40h DOK JE BILA S NJIM NIJE JE PLJUVAO! Bivši ljubavnik Dragane Mitar opleo po njoj i otkrio JEZIVU istinu o njenom sinu!\n12:38h NARODNI GRADONAČELNIK JE VODIO MOSKVU 18 GODINA: Rusi su ga i voleli i kritikovali, a evo zašto je podneo ostavku!\nVIŠE OD 2 MILIONA VOJNIKA SPREMNO DA BRANI KINU! NATO generali u strahu 9\t204\nRUSKI HIRURZI OPERIŠU 12 SATI, A ONDA UVEČE TAKSIRAJU DA BI PREŽIVELI: 26\t278\nSUPERGENIJE LOREN SIMONS PREKINUO STUDIJE: Trebalo je da postane najmlađi 1\t14\n06.07.2018. 16:46h 06.07.2018. 19:00h\nOsnivač kompanije Tesla, Boring i Spejs Iks Elon Musk ponudio je pomoć u spasavanju 12 dečaka i njihovog fudbalskog trenera koji su već dve nedelje zarobljeni u pećini na Tajlandu.\nMusk je u seriji objava na Tviteru objasnio kako bi njegove kompanije mogle da pomognu spasilačkom timu.\nTech billionaire Elon Musk is sending SpaceX and Boring Company engineers to Thailand to help aid the rescue of the 12 boys and their football coach trapped in a cave https://t.co/b8nauDi5hJ pic.twitter.com/wTim45eWJi\nNapisao je da je njegova kompanija Boring "dobra u kopanju rupa". Musk je predložio ubacivanje najlonske cevke u pećinu koja bi potom bila naduvana i iskorišćena kao podzemni tunel.\n— James Yenbamroong (@JamesWorldSpace) 06. јул 2018.\nOn je očigledno ozbiljno razmišljao o problemu zarobljenih dečaka na Tajlandu jer u seriji tvitova predlagao moguća rešenja.\n— Elon Musk (@elonmusk) 06. јул 2018.\n"Čini se da je prvi deo koji je ispunjen vodom dovoljno blizu izlaza toliko da voda može da se ispumpa. Za drugi i treći deo će biti potrebne baterije, vazdušne pumpe i cevi", napisao je između ostalog na Tviteru.\nOn je rekao da ukoliko se nalazite u vazdušnoj cevi brzina kretanja nije toliko bitna.\n"Ako je prečnik cevi 1,5 metara, brža šetnja od oko 5 kilometara trajala bi oko 40 minuta", rekao je.\nPortparol kompanije Boring rekao je da su u toku pregovori s tajlanskom vladom.\n"Danas šaljemo inženjere iz kompanija Spej Iks i Boring na Tajland kako bi ponudili pomoć na terenu", kazao je i on i dodao da će konačna odluka biti doneta tek kada se na terenu utvrdi šta bi moglo da pomogne.\n"Verovatno ima toliko stvari koje se ne mogu sagledati dok ih ne vidite uživo", napisao je Mask.\nJedan tajlandski spasilac poginuo je noćas dok je izlazio iz pećine nakon što je dečacima dostavio kiseonik.\nOVAJ HRABRI SRBIN SPASAVA DEČAKE ZAROBLJENE U PEĆINI NA TAJLANDU: Ceo svet priča o roniocu Ivanu Karadžiću! (FOTO)\nEKSKLUZIVNO: NAJBOLJI SRPSKI RONILAC OTKRIVA KAKVE SU ŠANSE ZA SPAS ZAROBLJENIH DEČAKA! Ni najveći profesionalci ne žele da zarone u pećini! (KURIR TV)\nKurir.rs/Beta Foto: AP/Profimedia\nDRAMATIČAN PREOKRET! NAŠLI RUPU U PEĆINI: Ovo bi mogao biti spas za zarobljene dečake! (VIDEO)\nVIŠE OD 2 MILIONA VOJNIKA SPREMNO DA BRANI KINU! NATO generali u strahu od ZMAJA SA ISTOKA, ovakvu silu još nisu videli! 9\t204\nRUSKI HIRURZI OPERIŠU 12 SATI, A ONDA UVEČE TAKSIRAJU DA BI PREŽIVELI: Nećete verovati kolika im je prosečna plata! 26\t278


23. 11. 2016. Dragana Đorđević\t37 komentara\n37 - “Osnivanje agencije za konsalting”


Izolacija od temelja do krova - FRAGMAT S - GRENEF\nIzolacija od temelja do krova – FRAGMAT S\nBez obzira na sve češću pojavu sintetičkih, odnosno veštačkih hidroizolacionih materijala, činjenica je da je hidroizolacija na bitumenskoj bazi mnogo isplativiji i dugotrajniji materijal zbog svog porekla, postojanosti, kompatibilnosti i stabilnosti. Kao prirodan građevinski materijal cenjen je zbog svoje svestrane primene.\nKarakteristike bitumenske trake prvenstveno su određene vrstom uloška, kvalitetom i količinom bitumenske mase. Uložak uslovljava fizičko mehaničke karakteristike trake, a bitumenska masa temperaturnu postojanost i otpornost prema starenju. Zaštita određuje način ugradnje trake.\nKod plastomer bitumenskih traka kao polimer se, uglavnom, koristi ataktički i izotaktički polipropilen (APP i IPP) ili kopolimer ataktičkog polipropilena polietilena. Temperaturni interval postojanosti je od -15ºC do +130ºC. Ove trake su, u odnosu na elastomer bitumenske trake, postojanije na visoke temperature.\nFRAGMAT S, iz Šida, proizvodi plastomer bitumenske trake tipa Kondor, Izotekt i Izoplast koje imaju široku primenu za sva područja, naročito tamo gde je potrebna veća otpornost na toplotu i posebno na UV zrake.\nKod elastomer bitumenskih traka kao polimer se skoro isključivo koristi termoplastični stiren butadien stiren (SBS) kaučuk. Ove trake, u odnosu na plastomer bitumenske trake, su postojanije na niske temperature. Temperaturni interval postojanosti elastomer bitumenskih traka je od -25ºC do 110ºC.\nTrake se odlikuju visokom elastičnošću, stoga su pogodne za primenu na mestima gde su prisutna velika pomeranja konstrukcije, u područjima sa niskim temperaturama. FRAGMAT S proizvodi elastomer bitumenske trake tipa Izofleks, Kondorflex i Izoelast.\nIstorija hidroizolacije – Bitumen je jedan od najstarijih građevinskih materijala u istoriji čovečanstva. Još pre nekoliko hiljada godina su ga upotrebljavali Sumeri i Vavilonci. Kao prirodan materijal je otporan na vodu kroz čitavo geološko razdoblje.\nTrajnost – Pravilnim izborom i ugradnjom proizvoda od bitumena može se pouzdano očekivati nepropuštanje vode i vlage čak i nakon nekoliko decenija. Brza ugradnja sa niskom upotrebom energije. Laka za saniranje.\nOtpornost hidroizolacije na vremenske uslove – čak i pod ekstremnim uslovima (visoke temperature, ciklične promene, pritisci….).\nReciklaža – Bitumen je vrlo pogodan materijal za reciklažu. To je veoma važna prednost u odnosu na sintetičke materijale zbog toga što briga oko zaštite životne sredine zauzima prioritetno mesto u današnje vreme. Nije štetan za okolinu, nije kancerogen i ne zagađuje vode.\nElastičnost bitumena – pomera se sa strukturom krova (fleksibilna, rastegljiva).\nSurčinska 11f, 11077 Ledine\nTel/Fax : +381 11 2260 129\n+381 11 2260 382\nDrvo po drvo – naselje\nPromo3 sata ranije\nRušenje jednog od najkontroverznijih objekata u Beogradu, takozvane „beogradske mršavice“ …\nMihajlović pozvala hrvatskog ministra na potpisivanje protokola o rekonstrukciji pruge\nPotpredsednica Vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović …


Kako smo sami sebe „zaključali“ | onogošt.me\nIli nije dobar marketing, ili nijesu dobre preporuke, ili nijesmo dobri mi kao društvo, ili oko ovoga „ili“ možda ima još desetine teorija, jedno je jasno, situacija je užasna.\nA šta mi imamo, i dalje „Distanca, ruke i maska“ - ništa i sve, rekli bi više promukli od molbi i vapaja ljekari Instituta za javno zdravlje, ma generalno, svi zdravstveni radnici.\nZaključavanje kakvo smo imali u martu dalo je rezultate, zdravlja nije falilo, to što će faliti, predviđaju ekonomski analitičari, novca, da živimo buduće dane, o tome nekom drugom prilikom.\n“Pukla nam je pogibija”\nNikšić bilježi prema juče objavljenoj listi 1.416 oboljelih na 100.000 stanovnika, lideri, šampioni smo septembarskog korona vala.\nOvako je to izgledalo 31. avgusta, dana nakon Parlamentarnih izbora – 65 oboljelih i 416 oporavljenih. Podnošljivo, ali i dalje uz svakodnevne vapaje, „Distanca, ruke, maska“, sad je važno izdržati, izbori su prošli, mjere se moraju poštovati više nego ikad.\nDesetak dana prije toga direktor Insituta za Javno zdravlje, Boban Mugoša, u susret izborima reče „“Pukla nam je pogibija”. Pomalo kontorverznu izjavu, koja je potom objašnjena kao šala, pravdao je obavezama koje Institut i struku čeka sa nadolazećim izborima.\n„To je izazovan posao koji mora da uradi IJZ, a to je da se na zahtjev relevantnih institucija predloži način kako da se omogući glasanje u Crnoj Gori, a da svi mogu da biraju i budu birani, da proces izbora teče fer i da svi budu zadovoljni...“, objasnio je Mugoša.\nDa je možda kazao da to znači da nas čeka katastrofalni talas zaraze, možda bi sve bilo drugačije, no sad je kasno...ili nije...\n01.09. – 25.09.\nVeć narednog dana, dok su, što bi Abazović rekao, odjekivale pobjedničke fanfare na jednoj strani, stizao nam je poraz društvene odgovornosti. Alarm je odavno bio uključen, šetalo se, protestvovalo, pa se glasalo i opet kontraprotestvovalo i tako smo stigli do 7. septembra. Nikšić bilježi ukupno 190 aktivnih slučajeva, ili 125 više nego prije sedam dana.\nDruga sedmica je spetembra i na njenom kraju, 14. septembra, već počinjemo da se navikavamo da imamo najviše dnevno zaraženih, baš tog 14. - 87. Ukupno 433 ili 368 više nego na početku mjeseca.\nTreća sedmica je, Nikšić i dalje u vrhu, vodi mrtvu trku sa Beranama po broju oboljelih na 100.000 stanovnika. Upozorenja NKT-a su sve češća, inspekcije su ponovo aktuelne, vapaji „Distanca, ruke , maska“ jači nego ikad. Narod počinje da sluša, sve ih je više koji nose maske, jedni osuđuju sugrađane, drugi bi i dalje da se „foliraju“. Da ne zaboravimo brojke, 21. septembra - 768 aktivnih slučajeva.\n25. septembar, u Nikšiću još 65 novozaraženih. Sada smo lideri septembarskog vala, definitvno. 821 aktivni slučaj.\nNema više zezanja, gasi sve, „zaključavaj“ Nikšić.\nOd ponedjeljka ponovo pijemo kafu samo sa svojima, u toplom domu, a vi vidite valja li vam sačuvati, još to malo slobode da se krećete, pošto smo na brigu o zdravlju odavno oguglali.


Arsenal je gazda u Sjevernom Londonu – Borba\nTobdžije velikim preokretom stigli do zasluženog slavlja u derbiju Severnog Londona – 2:1\nJedan van vremenski potez će se pamtiti zauvijek, ali će večeras ostati zapisana pobjeda drugog tima. Arsenal je u potpunosti ugasio sjaj spektakuarne rabone Erika Lamele iz 33. minuta, nadigrao je Totenhem u derbiju Severnog Londona i zasluženo stigao do velikog trijumfa – 2:1 (1:1).\nArsenalu pobjeda neće mnogo značiti u prvenstvu, s obzirom da je realnije da plasman u Ligu šampiona pojure preko Lige Evrope, ali ovaj momenat bi mogao da bude presudan za sastav Mikela Artete u finišu sezone. Tobdžije su stigle do ogromnog psihološkog impulsa, nastavili su seriju pozitivnih rezultata, pa bi ovaj trenutak mogli da iskoriste da utabaju put ka najvažnijim ciljevima u završnici prvenstva.\nTotenhem nije bio u poređenom položaju na terenu samo u minutima oko postignutog gola Erika Lamele i nakon 76. minuta, kada je Argentinac zaradio crveno karton zbog udaranja laktom Gebrijela. Ipak, taj trenutak kao da je udario psihološku blokadu domaćinu. Totenhem je do kraja utakmice imao 65 odsto loptu u svom posedu i to je na kraju mogao da kruniše izjednačenjem. Pijevci su najbliži izjednačenju bili u 89. minutu kada je Hari Kejn podio stativu iz slobodnog udarca, a nakon njega je pokušaj Dejvisona Sančeza na gol-liniji blokorao vrlo istaknuti Gebrijel.\nIgrači Totenhema, a pre svih desni bek Met Doerti, imali su ogromnih problema sa fantastičnim Emilom Stiv Rouom. Mladiofanzivni vezista je radio sve šta je hteo na lijevom boku, imao je nekoliko odličnih šansi, ali i dobrih pokušaja da asistira svojim saigračima. Vrlo dobar je bio i njegov saigrač sa lijevog boka, Kiran Tirni, koji je u finišu prvog poluvremena namestio pogodak Martinu Edegardu i otvorio prostor svom timu da pojuri pobjedu u drugom poluvremenu.\nMikel Arteta je pokazao zavidan karakter odlukom da iz startne postave izbaci Pjera Emerika Obamejanab zbog nediscipline, gurnuo je u vatru Aleksandra Lakazeta i ovaj mu je za to vratio odlučujućim pogotkom sa bele tačke u 64. minutu. Prethodno je veliku glupost napravio Dejvison Sančez, koji je u kaznenom prostoru svom silinom naleteo na Francuza, iako je ovaj promašio cio fudbal prilikom pokušaja da zatrese protivničku mrežu.\nNa seriju nesmotrenih poteza nadovezao se Lamela, koji je od uloge heroja stigao u red najvećih tragičara utakmice, ali je njegovo isključenje ipak trglo Totenhem, koji je bio mnogo bolji u poslednjih desetak minuta, ali nije uspio da izbegne poraz u jednom od najvažnijih mečeva engleskog fudbala.\nBečić: Građani pobjedu da proslave u svojim kućama


BESPLATNE TURE OBILASKA NOVOG SADA | Turistička organizacija Vojvodine - Vojvodina, Srbija БЕСПЛАТНЕ ТУРЕ ОБИЛAСКА НОВОГ САДА | Turistička organizacija Vojvodine - Vojvodina, Srbija\n> Novosti i obaveštenja > BESPLATNE TURE OBILASKA NOVOG SADA\nTuristička organizacija Grada Novog Sada priprema promotivnu letnju kampanju tokom koje želi da predstavi svu lepotu grada i mnoštvo manifestacija i događaja. Kampanja će obuhvatiti i organizaciju PROMOTIVNIH BESPLATNIH TURA OBILASKA NOVOG SADA.\nTrajanje 70 min. Max: 25 osoba. Ruta: Trg vladike Nikolaja, Štrosmajerova, samostan i crkva sv. Jurja, Leopoldova kapija, Gornji plato Petrovaradinske tvrđave.\nSaznaćete o gradnji Tvrđave i njenim graditeljima, o utvrđenjima koja su prethodila današnjoj Tvrđavi, rimokatoličkoj crkvi sv. Jurja, Mamulinoj kasarni, Tornju sa satom, Likovnom krugu, velikoj Petrovaradinskoj bici…\nBesplatne promotivne ture biće organizovane i narednih meseci, a termini tura biće objavljeni na sajtu


Demokrate počele kampanju u Pljevljima - Vijesti.me\nOBIŠLI DOMAĆINSTVA U NASELJU MOĆEVAC\nU saopštenju se dodaje da je Bečić, obilazeći mještane Moćevca, posjetio i porodicu Vraneš, čiji se domaćin, u razgovoru sa predsjednikom Demokrata, požalio na probleme koji opterećuju živote mještana\nMlade Demokrate sa rukovodstvom ove partije preselili su se u Pljevlja gdje su otpočeli posjete pljevaljskim domaćinstvima\n"Nakon i više nego uspješno odrađene kampanje na Žabljaku i poddurmitorskom kraju, Mlade Demokrate, predvođene Aleksom Bečićem, predsjednikom Demokrata i generalnim sekretarom Borisom Bogdanovićem, preselile su se u najsjeverniji grad Crne Gore, Pljevlja, gdje su sa rukovodstvom pljevaljskih Demokrata otpočeli posjete pljevaljskim domaćinstvima. Prvog dana kampanje u Pljevljima, Demokrate su obišle 537 domaćinstava u naselju Moćevac i zabilježile podršku od 22,38%. Ovoliki procenat podrške već nakon provog dana kampanje pokazuje da će i u Pljevljima DPS biti potučen do nogu", navodi se u saopštenju.\nU saopštenju se dodaje da je Bečić, obilazeći mještane Moćevca, posjetio i porodicu Vraneš, čiji se domaćin, u razgovoru sa predsjednikom Demokrata, požalio na probleme koji opterećuju živote mještana.\n"Osim ogromnog zagađenja i nezaposlenosti, koji pogađaju sve stanovnike Pljevalja, mještani Moćevca nezadovoljni su zbog saobraćajne infrastrukture, koja je u prilično lošem stanju jer su putevi puni rupa i nepovoljni za vožnju, a problem im predstavlja i nedostatak parking mjesta. Da su Pljevlja grad koji čak i u 2017. ima problema sa vodom i strujom posvjedočili su i mještani Moćevca, čija su domaćinstva, usled kvarova na vodovodnoj mreži, često bez vode. A kako i elektro-mreža u pojedinim djelovima naselja zahtijeva obnovu, nije rijetkost da Moćevac ostane bez struje. Demokrate će i narednih dana obilaziti domove u Pljevljima i na taj način dolaziti do saznanja o svim problemima građana i nedostacima u upravljanju ovom opštinom koje je dosadašnja, a uskoro odlazeća vlast, nevješto pokušavala da sakrije", navodi se u saopštenju.\nMilos2255 10 mjeseci i 1 nedelja\nPljevljaci, rusite ove lopove i izdajnike s vlasti !\nČovječe,to vam je manir da ne čujete glas naroda.Obećali ste raskid s prethodnom vlašću a sve češće glasate zajedno s DPS.S njima zajedno ste prihvatili štetni Sporazum Ktnića i Gugi comerca kojeg personifikuje vlasnik Savić.Na štetu gradjana Budve.Zašto?Zašto si odustao od rušenja"privremenih" objekata u Miločeru i Sv.Stefanu koje je izgradio Djukanovićev prijatelj Statis.\ngogiii 10 mjeseci i 1 nedelja\ntreba imati program koji treba znati predstaviti ljudima na pravi nacin a to niko sem Demokrata nema i nezna\nKastroo 10 mjeseci i 1 nedelja\nDemokrate prvo i najosnovnije sto morate da napravite jeste da objasnite narodu ovaj sporazum katnica sa savicem oko gugi komercasa katnicem koji politicki proganja vaseg koalicionog partnera u vlasti na lokalnom nivou u budvi kotoru i novome df . vi sa tim sporazumom idete direktno na ruku dpsa a na stetu i fronta i gradjana pa onda rusenje ovih objekata sto to radite ljudi.\nOd kakvog DPS,uzeli su od Izbora i SNP.Ne lupetaj.


Hakeri prodali izvorni kod Cyberpunk 2077 - www.report.rs\nHakeri prodali izvorni kod Cyberpunk 2077\nFebruary 21, 2021 February 21, 2021 Dragan C.\tCD Projekt Red, CDPR, Cyberpunk 2077, hakeri, izvorni kod, video igra\nHakeri prodali izvorni kod Cyberpunk 2077.\nIzgleda da su hakeri koji stoje iza ovonedeljnog ransomware napada na CD Projekt Red pronašli kupca za ukradene podatke. Proveli su aukciju na hakerskom forumu, ali su je isključili nakon što su navodno prihvatili ponudu od drugog izvora. Rečeno je da je početna cena aukcije milion dolara, a postojala je mogućnost da zainteresovana strana sa dodatnih 7 miliona dolara odmah kupi podatke. Nije jasno ko je pribavio podatke, koliko su ih platili ili šta planiraju da urade sa informacijama.\nProcureo izvorni kod Cyberpunk 2077\nHakeri su navodno ugrabili izvorni kod za Cyberpunk 2077, neobjavljenu verziju The Witcher 3 i drugih igara, pravne i finansijske dokumente. CDPR je rekao da se neće isplatiti niti pregovarati s napadačima, čak i ako to znači da bi hakeri mogli objaviti podatke u javnosti.\nIako je ransomware zaključao neke uređaje na mreži CDPR-a, studio je uspeo da počne da vraća podatke iz svojih rezervnih kopija. Takođe je rečeno da, po svom saznanju, to nije uticalo na sisteme koji sadrže lične podatke njegovih igrača i korisnika.\nIzvor: Engadget, Foto: print screen\nMass Effect: Legendary Edition zvanično najavljen\nNovember 8, 2020 November 8, 2020 Dragan C.\nOpet čipovali životinje: posle svinja stigli majmuni koji igraju video igre\nKako sa ženama? Pročitajte naše savete i naučite neke finese za savršen odnos i razumevanje sa ženama. U vezi\nCrnoj Gori preti nova pandemija\nMarch 7, 2021 March 6, 2021 Milos K.\nApple Watch i dalje predvodi globalnu prodaju pametnih satova


Sportski centar Park Arhiva - Far\nPočetnaPosts Tagged "Sportski centar Park"\nSportski centar Park Tag\nTurnir u basketu 3×3 u nedelju, 30. juna, u Dimitrovgradu\nU nedelju, 30. juna, u Sportskom centru Park u Dimitrovgradu biće održan kvalifikacioni turnir u basketu 3x3. Mečevi će se igrati na terenu za mali fudbal, gde će biti montirana specijalna oprema za tu namenu. Turnir se boduje za državna i evropska takmičenja. Maksimalan broj igrača\nDimitrovgrad 30. juna domaćin basket turnira 3×3\nU nedelju, 30. juna, u Sportskom centru Park u Dimitrovgradu biće održan kvalifikacioni turnir u basketu 3x3 koji se boduje za državna i evropska takmičenja. Mečevi će se igrati na terenu za mali fudbal, gde će biti montirana specijalna oprema za tu namenu. U izjavi za\nОкръжна забавна спортна школа за деца на възраст от 6 до 11 години ще се проведе от 21-ви до 24-ти август т.г. в спортните комплекси „Баница“ в Бела Паланка и „Парк“ в Димитровград. Една от целите на това събитие е децата от предучилищна възраст и ученици\nNa košarkaškom igralištu u Sportskom centru „Park“ u Dimitrovgradu u subotu, 14. jula od 17:00 časova biće održan humanitarni pozivni turnir za pomoć u lečenju učenica osnovne škole „Hristo Botev“ Milice Vasov i Miljane Nikolov. Kotizacija po igraču iznosi 500 dinara, dok sama akcija nosi\nU Sportskom centru „Park“ u Dimitrovgradu 14. jula biće održan humanitarni pozivni turnir „100 basketaša Caribroda za Milicu“. „Sredstva prikupljena sa ovog sportskog događaja biće namenjena za pomoć u lečenju Milice Vasov i Miljane Nikolov, učenice sedmog razreda Osnovne škole „Hristo Botev. Zato ovom prilikom pozivam


Ambasador SAD u BiH Eric Nelson na debati sa Senadom Hadžifejezovićem ohrabruje: "Pružamo podršku nezavisnom medijskom sektoru"\nAmbasador SAD u BiH Eric Nelson na debati sa Senadom Hadžifejezovićem ohrabruje: “Pružamo podršku nezavisnom medijskom sektoru”\nUčesnici debate čiji je moderator bio urednik i novinar Senad Hadžifejzović razgovarali su o temama koje opterećuju medijsku zajednicu, a svoju je poruku uputio i Eric Nelson\nAmerička vlada podržava nezavisne medije u BiH direktnom podrškom nezavisnom visokokvalitetnom novinarstvu, zasnovanom na činjenicama – izjavio je ambasador Sjedinjenih Američkih Država u BiH Eric Nelson tokom online diskusije o slobodi medija u BiH #PustiPričuDaŽivi.\nDiskusiju je putem Zoom platforme organizirao Centar za promociju civilnog društva (CPCD) u okviru USAID-ovog Programa osnaživanja nezavisnih medija (IMEP).\nNelson je u uvodnom obraćanju naglasio važnost slobode medija i takvih programa, te posvećenost novinara u borbi protiv pritisaka koji umanjuju slobodu medija u BiH.\nVlada SAD je, kako je rekao, posvećena da pomogne, ali ta pomoć nije beskonačna i neće vječno trajati.\n– Mi možemo samo pružati podršku, a odgovornost je ključnih institucija i medijskih kuća da preuzmu inicijativu da bi se garantovala sloboda medija u BiH. Čak uz našu podršku vidimo izazove s kojima se suočavaju novinari i medijske kuće u nastojanjima da objavljuju vijesti – dodao je Nelson.\nU izvještaju za 2020. Reportera bez granica, po njegovim riječima, BiH je bila na 58. mjestu od 180 zemalja kada je riječ o slobodi medija, što je jedan od najslabijih rezultata u Evropi. Jasno je, dodao je Nelson, da negativna politička klima i loša ekonomska situacija utiču na cijelo društvo, pa i na slobodu medija, izražavanja i sve druge slobode.\n– Cenzura, neadekvatna zaštita novinara, politički i finansijski pritisci obezvrijeđuju medijske kuće i obesrabruju ih u nastojanjima da istražuju korupciju. Neke medijske kuće naglašavaju nacionalističku retoriku što rezultira većim stepenom govora mržnje, manjim stepenom profesionalnosti i reduciranim etičkim standardima – rekao je Nelson.\nSituacija će, kako je dodao, vjerovatno ostati ista ukoliko javnost zajedno sa novinarima ne izvrši pritisak na političke aktere i vladine institucije da se unaprijedi pravni okvir i da se poveća podrška nezavisnom medijskim sektoru.\nUčesnici debate čiji je moderator bio urednik i novinar Senad Hadžifejzović razgovarali su o temama koje opterećuju medijsku zajednicu, kao i o prijedlozima za rješavanje nekih od izazova u osvarivanju medijskih sloboda u BiH.\nAmbasada SAD u BIHEric NelsonIstaknutoSenad HadžifejzovićSoboda medija\nPrevious article Sarajevski ugostitelj Sejo Brajlović pripremio iznenađenje košarkaškim “Zmajicama”, one mu uzvratile istom mjerom!\nNext article Valentin Inzko poručio građanima: “Brže ćete dobiti novog visokog predstavnika nego Izborni zakon”\nAmbasador SAD u BiH upozorava: “Lideri opstruišu reforme da zaštite vlastite interese”\nVojin Mijatović je na svom zvaničnom Facebook objavio tekst o političkim dešavanjima i preslagivanjima u BiH.\nDječakov otac otkrio da se Đoković kasnije vratio do svog velikog navijača\nNedim Sladić je naveo da su padavine od 22. juna svedene na nulu\nSarajevski ugostitelj Sejo Brajlović pripremio iznenađenje košarkaškim “Zmajicama”, one mu uzvratile istom mjerom!


Ministar Mustafa sastao se sa ambasadorom Turske, Çağrı Sakar 2020-07-30 Priština, 30. jula 2020. - Ministar poljoprivrede, šumarstva i ruralnog razvoja, Besian Mustafa primio je danas ambasadora Turske na Kosovu, Çağrı Sakara i Direktora TIKA-e, Cihan Dinçer. više\nIzjava ministra poljoprivrede, šumarstva i ruralnog razvoja Besiana Mustafe na konferenciji za novinare danas, 20.07.2020., gde je objavio javni poziv za aplikacije za grantove i subvencije 2020-07-20 Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i ruralnog razvoja otvorilo je danas poziv za aplikaciju za poljoprivrednike, agro - prerađivače i ruralna preduzeća za neke mere Programa ruralnog razvoja 2020-21 i za sve mere Programa direktnih plaćanja za 2020. godinu, sa budžetom od ukupno 53 miliona evra. više\nPremijer Hoti: Vlada će udvostručiti subvencije za poljoprivredu 2020-07-04 Priština, 04.07.2020. -Premijer Vlade Republike Kosovo, Avdullah Hoti, u pratnji potpredsednika vlade Dritonom Selmanaj i ministrom poljoprivrede, Besian Mustafa, učestvovao je u simboličnom otvaranju akcije žetve-vršidbe pšenice, koja je danas započela u Široku Suvereke, tačnije na 54 hektara zasađenih pšenicom kod Nisreta Bajraktari. više\nMinistar Mustafa: Nastavit će podrška za uzgajivače voća 2020-07-03 Priština, 3. jula 2020. - Ministar poljoprivrede, šumarstva i ruralnog razvoja, Besian Mustafa posetio je danas tokom dana voćare, u opštini Junik, gde je iz bliza nadgledao plantaže trešanja, borovnica i plantaže različitih vrsta jabuka. više\nMinistar Mustafa održao je virtuelni sastanak sa direktorom Kancelarije za ekonomski razvoj iz USAID-a 2020-07-01 Priština, 1. jula 2020. - Ministar poljoprivrede, šumarstva i ruralnog razvoja, Besian Mustafa danas je tokom dana održao video konferenciju sa direktorom Kancelarije za ekonomski razvoj iz USAID-a Joshua Mikeom i stručnjakom za upravljanje projektima USAID-a, Besom Ilazijem. više


NA JU VISOKA MEDICINSKA ŠKOLA PRIJEDOR NASTAVA POČINJE NA DALJINU Visoka medicinska škola Prijedor\nComments Off on NA JU VISOKA MEDICINSKA ŠKOLA PRIJEDOR NASTAVA POČINJE NA DALJINU\nNovonastala situacija na području Republike Srpske, izazvana pojavom virusa COVID-19, zaustavila je redovan rad visokoškolskih ustanova na samom početku drugog semestra.\nJU Visoka medicinska škola Prijedor, je u skladu sa svim odlukama Vlade Republike Srpske prekinula održavanje predavanja, vježbi, završnih radova i svih drugih aktivnosti, te svela proces rada na minimum.\nNaredbom Ministarstva za naučnotehnološki razvoj, visoko obrazovanje i informaciono društvo, broj 19.02/616-7/20 od 10.3.2020. godine (u daljem tekstu: Naredba), odobreno je praćenje nastavnog procesa na daljinu, u smislu izjednačavanja takvog vida nastave sa redovnom nastavom, kako bi posljedice neodržavanja redovne nastave bile svedene na najmanji obim.\nNastavni proces na daljinu podrazumijeva omogućavanje studentima pristupa nastavnom materijalu, putem različitih elektronskih platformi, prvenstveno internet stranice Visoke škole, Google classroom-a kao i elektronske pošte, u cilju savladavanja gradiva i priprema za polaganje ispita.\nZa različite studijske programe i godine studija, oformljene su grupe gdje je jedan student od odgovornog profesora preuzimao nastavni materijal, te distribuisao ostalim kolegama, kako bi što brže i jednostavnije svi studenti dobili nastavni materijal.\nOvakav vid održavanja nastave, održaće se do normalizacije stanja u Republici Srpskoj, odnosno do novih instrukcija nadležnog ministarstva a koje se tiču rada visokoškolksih ustanova.\nZa dodatne informacije, studenti mogu da se obrate telefonom ili elektronskom poštom JU Visoka medicinska škola Prijedor, kao i odgovornim profesorima.


PROČIŠĆAVANJE OTPADNIH VODA GRADA SLAVONSKOG BRODA | Nacionalni repozitorij završnih i diplomskih radova ZIR\nOljenik, S. (2016). 'PROČIŠĆAVANJE OTPADNIH VODA GRADA SLAVONSKOG BRODA', Diplomski rad, Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku, Građevinski i arhitektonski fakultet Osijek, citirano: 04.12.2021., https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:133:054235\nOljenik S. PROČIŠĆAVANJE OTPADNIH VODA GRADA SLAVONSKOG BRODA [Diplomski rad]. Osijek: Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku, Građevinski i arhitektonski fakultet Osijek; 2016 [pristupljeno 04.12.2021.] Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:133:054235


Tanjug 28. januara 2022. 12:53\nBOR – Potpredsednica vlade i ministarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović izjavila je danas tokom posete Institutu za rudarstvo i metalurgiju u Boru da je taj institut po skoro svim kriterijumima bez konkurencije u zemlji i regionu i ponos Srbije.\n„Obišla sam Institut za rudarstvo i metalurgiju, koji je ponos ne samo Bora, već i cele zemlje. Institut poseduje najnoviju opremu, tamo rade visokoobrazovani i stručni ljudi i sigurna sam da će nastaviti još bolje da radi u narednom periodu“, rekla je Mihajlovićeva.\nInstitut je, kako je istakla, postao sinonim za ozbiljnost, profesionalnu i društvenu odgovornost, stručnost i finansijsku stabilnost.\nRezultati koje ostvaruje svrstavaju ga u red najboljih, dodala je ministarka.\nMihajlovićeva je naglasila da je posebno ponosna na činjenicu da u institutu rade doktori nauka, doktorandi, inženjeri rudarstva, geologije, hemije, metalurgije, kao i da je institut uspeo da iz predstečajnog stanja postane stabilna institucija.\n„Institut danas sva ispitivanja obavlja po najsavremenijim metodama, akreditovano je više od 350, na savremenoj opremi. Ponosna sam na institut kao članica vlade, budući da je to državni institut, i verujem da će saradnja i sa Ziđinom i drugim kompanijama, kao i sa ostalim domaćim i međunarodnim ustanovama, doneti rezultate koji će doprineti razvoju rudarstva“, rekla je ministarka.


Američki vojnici na prvim linijama fronta u Siriji - 31.03.2017, Sputnik Srbija\nAmerički vojnici na prvim linijama fronta u Siriji\nRaša tudej je snimila američke vojnike na prvoj liniji fronta u sirijskom gradu Tabki, u blizini Rake. Podsetimo, američka vojska, zvanično, samo pomaže... 31.03.2017, Sputnik Srbija\n09:34 31.03.2017 (Osveženo: 09:46 31.03.2017)\nRaša tudej je snimila američke vojnike na prvoj liniji fronta u sirijskom gradu Tabki, u blizini Rake. Podsetimo, američka vojska, zvanično, samo pomaže Demokratskim snagama Sirije u okviru programa „Treniraj i pomozi“.\nDopisnica RT, prilikom posete sirijskom gradu Tabki, koji se nalazi na oko 40 km od „prestonice“ DAEŠ-a uspela je da snimi američke vojnike koji se nalaze praktično na prvoj liniji fronta.\nSDF say they're attacking al Safsafah & expect 2 capture it in hours. If they do will increase pressure on #ISIS in Tabqa city & dam. #Raqqa pic.twitter.com/FUJSpCRggA\n— Lizzie Phelan (@LizziePhelan) 30. mart 2017.\nKako tvrde u Vašingtonu, američki vojnici se nalaze u Siriji u okviru programa „Treniraj, savetuj i pomozi“ i ne učestvuju u borbama — samo su savetnici i instruktori.\nMeđutim, predstavnici Demokratskih snaga Sirije, saveznici SAD u operaciji „Gnev Eufrata“, u razgovoru sa novinarkom RT su naveli da se Amerikanci nekad bore zajedno sa njima na bojnom polju. Međutim, odbili su da to potvrde pred kamerama.\n— RT (@RT_com) 10. mart 2017.\n„Nije mi jasno kakvu ulogu Amerikanci igraju u Tabki. Ne mogu da govorim o tome“, izjavio je jedan od pripadnika Demokratskih snaga Sirije.\nOn je saopštio da američki vojnici otvaraju aktivnu artiljerijsku vatru na DAEŠ, koristeći raketne sisteme.\n„Svi civili su pobegli. Oni pokušavaju da nađu sklonište na teritoriji koju mi kontrolišemo“, rekao je drugi predstavnik kurdskih snaga Abdel Aziz Junis.\nPodsetimo, američki vojnici u okviru programa „Treniraj i pomozi“ su zvanično poslati u Siriju još za vreme administracije Baraka Obame. Bela kuća je naglasila da američki vojnici neće direktno učestvovati u borbenim akcijama.