Mercata i JTI potpisali ekskluzivni ugovor | Ja TRGOVAC\nFriday, 20.July 2018., 18:43\nVijesti Svijet Mercata i JTI potpisali ekskluzivni ugovor\nMercata i JTI potpisali ekskluzivni ugovor\nMercata, jedan od vodećih distributera robe široke potrošnje na teritoriju Srbije, potpisala je ekskluzivni šestogodišnji ugovor o poslovnoj suradnji s kompanijom Japan Tobacco International (JTI), članicom Japan Tobacco grupe, jednom od vodećih kompanija u duhanskoj industriji i najvećim japanskim investitorom u Srbiji.\nOvim partnerstvom dodatno se osnažuje pozicija kompanije Mercata na tržištu domaće distribucije, kako u segmentu duhanskih proizvoda, tako i u segmentu robe široke potrošnje, i ojačava dugogodišnja suradnja koje predstavlja potvrdu kvalitete i stručnosti ove distributivne mreže.\nIstovremeno, ovaj ugovor doprinosi budućem razvoju poslovanja kompanije JTI u Srbiji.\n“Naše partnerstvo s kompanijom Japan Tobacco International (JTI), počela je još 2001. godine. Ovim ugovorom nastavljamo odličnu suradnju koja ima za cilj da dalje doprinosi razvoju trgovine na domaćem tržištu. Ovo je novi uspjeh Mercate, potvrda kvalitete i uspješnog poslovanja, i definitivno novi poticaj za nas da u budućem periodu još snažnije gradimo svoju mrežu ne samo u Srbiji, već u cijeloj regiji. Tijekom prvih pet mjeseci 2017. godine Mercata je ostvarila rast od 10 posto u tobacco segmentu i 14 posto u FMCG segmentu, čime smo napravili važan iskorak u odnosu na prethodne godine. U narednom periodu planiramo još intenzivnije ojačavati svoju poziciju kao najfleksibilnije distributivne mreže na tržištu”, izjavio je Peter Jagodič, CEO Mercate.\nDidije Elena, potpredsjednik i generalni direktor JTI-a za Zapadni Balkan rekao je da je snažna veza sa Merkatom zasnovana na međusobnom razumijevanju i istinskom partnerstvu bila ključna za ostvarivanje odličnih rezultata kompanije.\n“Merkata je naš ekskluzivni distributer od 2008. godine i tijekom ovog perioda JTI je postala kompanija s najbržim organskim rastom. Više smo nego udvostručili svoje sudjelovanje na tržištu koje sada prelazi 21%. JTI je usmjeren na cilj da potrošačima osigura uslugu najviše kvalitete. Merkata je definitivno pravi partner za postizanje tog cilja”, rekao je Elena.\nPrethodni članakFAO prognozira skok uvoza hrane u 2017. godini\nSljedeći članakNajavljen početak radova na novoj mikropivovari\nDelta Maxi u pet država otvara 75 trgovina\nCijene hrane pale u lipnju treći mjesec zaredom


"Rast broja zaraženih posledica protesta, to dolazi na naplatu" VIDEO - B92\nIzvor: B92 èetvrtak, 16.07.2020. | 13:24 -> 15:15\nKrizni štab se ponovo od ponedeljka svakodnevno obraæa javnosti.\n"Iza nas je još jedan težak dan", rekla je premijerka Brnabiæ, na poèetku obraæanja, èitajuæi poslednje podatke o zaraženim i preminulim.\nIma odreðeni optimizam.\n"Rast broja novozaraženih posledica je protesta, to je ono što dolazi na naplatu. To je ono što je oèekivano i onda se sa tim i lakše nosite. Situacija se pogoršla au poslednjih par dana. Ako mislite da ti protesti nisu dugo trajali, realno je da vidimo pad zaraženih u Beogradu prvenstveno."\nOèekuje da æe u narednim danima mere doneti rezultate.\nImunolog Srða Jankoviæ ipak je rekao da postoji opravdana bojazan da brojevi mogu da se pogoršaju i opravdana nada da možemo to da spreèimo.\nPremijerka Brnabiæ rekla je da æe primenjivanje mera pre svega kontrolisati inspekcija, uz komunalnu miliciju, ali da nema zemlje sa dovoljnim brojem inspektora ili milicionera koji mogu sve da isprate primenjivanje mera, ukoliko graðani to ne žele, ne žele da primenjuju.\n"Kontrolisaæemo, ali ovo je borba svih nas", istakla je Brnabiæeva.\nSa privatnim zdravstvenim ustanovima u vezi kaže da su stigle prijave odreðenih laboratorija da bi testirale na kovid 19, oèekuje da se u narednim danim dalje rešava.\nBrnabiæeva je na pitanje na osnovu èega tvrdi da su protesti uticali na poveæanje broja zaraženih istakla nekoliko stvari: imali smo blago smanjenje broja prethodnih dana, 30. jula smo imali u Beogradu meru obaveznog nošenja maske u zatvorenom prostoru i videli smo rezultate. Nakon protesta smo imali ponovo porast protesta, posebno u Beogradu.\n"Sa druge strane možete da pogledate druge gradove gde je bila kompleksna situacija, kao Novi Pazar i Šabac, gde se smiruje situacija. Vidite gde smo imali proteste i gde ne."\n"Pored toga, nemoguæe da imate onakvo okupljanje, veliki broj graðana na jednom mestu, više sati, pa i sukobe gde je neophodno da buidete u bliskom kontaktu. Nema ni teorijska moguænost", objasnila je Brnabiæeva.\nEpidemiološka situacija u Beogradu je daleko najgora, navela je Brnabiæeva.\n"Mi se ovog trenutka nalazimo u procesu povezivanja odreðenih baza podataka", rekla je ona.\nDirektor KBC Zemun Dragoš Stojanoviæ rekao je da je ustanova na èijem je èelu u prethodnom periodu dobio oko 50 lekara i 80 sestara.\n"U ovom trenutku svi mladi lekari koji su odranije primljeni i svi mi koji smo duže smo u nekom drugom naèinu rada tokom korona. Bolnica æe zaposliti te mlade ljude gde treba. Velika stvar je što smo zaposlili veliki broj srednjeg medicinkog kadra, koji nam je okosnica u ovom periodu", rekao je Stojanoviæ.\nBrnabiæeva nema informaciju, kao ni Krizni štab da li se rade obdukcije i zamolila je Ministarstvo zdravlja da odgovori na to. Jankoviæ je podsetio da postoji pravna procedura za pokretanje obdukcije: Sud odluèuje, lekari nisu prava adresa za to pitanje, rekao je on.\nJankoviæ je istakao da se može govoriti samo o veæem broju potencijalnih vakcina i da možemo da pratimo ispitivanja, te budemo spremni kada jedna od njih dobije potvrde ispravnosti Krizni štab donese odluku.\n"Razgovaramo sa svima za koje znamo da se bave istraživanjem vakcine - kompanije iz Kine, Rusije...", rekla je Ana Brnabiæ.\nNa pitanje novinara zašto ne nosi na konferenciji zaštitnu masku rekla je da je ušla na konferenciju sa njom i skinula je dok govori za medije, odnosno da bi govorila razgovetnije za graðane Srbije. Istakla je da nema nikog u njenoj blizini na dva metra. Èim napusti konferenciju, staviæe je.


SEEbiz.eu / Adriatic osiguranje i dalje lider na tržištu Bosne i Hercegovine\nAdriatic osiguranje i dalje lider na tržištu Bosne i Hercegovine\nDatum objave: 14.01.2020. - 10:22:44\nSARAJEVO - Adriatic osiguranje već drugu godinu zaredom tržišni je lider na ukupnom tržištu osiguranja BiH.\nTržišni udio Adriatic osiguranja u premiji Društava sa sjedištem u FBiH iznosi 12,9 posto. Bruto zaračunata premija Društva za 2019. godinu iznosi 68.450.802 KM, uz ostvareni rast od 4 posto u odnosu na 2018. godinu.\nU portfelju Društva nalaze se sve vrste životnih i neživotnih osiguranja, a većinu portfelja čini osiguranje od automobilske odgovornosti u kojem su također tržišni lider, s udjelom od 18,9 posto u premiji Društava sa sjedištem u FBiH.


Nokia Lumia 820 - Dekodiranje Nokia Lumia - HaloHalo :: Dekodiranje mobilnih telefona, tablet i auto-radio uređaja\nNokia Lumia 820 RM-825 je telefon sa AMOLED ekranom od 4.3 inča, osetljivim na dodir. Operativni sistem ovog uređaja je Windows Phone 8. Opremljen je kamerom od 8 MP i baterijom od 1650 mAh. Dekodira se u servisu pomoću servisnog alata. Po dekodiranju, u mogućnosti ste da koristite SIM kartice svih svetskih operatera.


BRANISLAVA KOSTIĆ: Vučićevo "konačno rešenje" | Autonomija\nBRANISLAVA KOSTIĆ: Vučićevo „konačno rešenje“\nTakozvana rekonstrukcija Vlade, samo je detalj iz šireg plana uspostavljanja autoritarne vladavine Aleksandra Vučića. Konačni cilj te vladavine je i ukidanje Vojvodine kao pokrajine\nIz današnje perspektive posmatrano, takozvana rekonstrukcija Vlade, samo je detalj iz šireg plana uspostavljanja autoritarne vladavine Aleksandra Vučića. Obuhvat i konačni cilj te vladavine očito podrazumeva nekoliko faza, koje vredi navesti po dosadašnjoj i očekivanoj hronologiji: a) stavljanje koalicionih partnera pod potpunu, javno demonstriranu, kontrolu, b) izmeštanje stvarne vlasti iz oficijelnih institucija, c) preuzimanje vlasti od strane „bočnih“ i partijskih organa vlasti, d) zatvaranje svih kanala informisanja koji nisu pod kontrolom državnih i paradržavnih institucija/organizacija, e) osvajanje potpune vlasti u Vojvodini, f) ukidanje Vojvodine kao pokrajine.\nU našem slučaju, rekonstrukciju vlade je najavljivao, obrazlagao i objašnjavao Aleksandar Vučić, koji je po funkciji „prvi potpredsednik Vlade“. Po važećem Ustavu Republike Srbije, kao i po važećem Zakonu o Vladi – funkcija „prvi potpredsednik vlade“ – ne postoji. Ova funkcija je „na mala vrata“ uvedena Poslovnikom Vlade. Time je, na osnovu internog akta, uvedena nova fukcija koju ni Zakon o Vladi ni Ustav ne poznaju, što postaje ozbiljan problem tek kada nosilac te funkcije iskorači iz njenih okvira i učini je oficijelnom i dominantnom. To je, ujedno, oprobani nedemokratski način za uspostavljanje dominacije organa ili nosioca funkcija koji nikada nisu jasno definisani kao organi vlasti. Možda je upravo ovaj detalj najbolja ilustracija situacije u kojoj se nalazimo. Čovek koji se predstavlja i koga i domaća i strana javnost prihvataju kao „prvog potpredsednika vlade“, u suštini je uzurpirao poziciju predsednika Vlade, što i pozicija i opozicija, kao i javnost – prihvataju.\nDruga stvar, koja je, po slovu Zakona, još ozbiljnija je prekoračenje nadležnosti Aleksandra Vučića kao potpredsednika Vlade. Naime, u Zakonu o Vladi, doslovno stoji: „Predsednik Vlade određuje potpredsednika Vlade koji ga zamenjuje za vreme odsutnosti ili sprečenosti sa svim ovlašćenjima predsednika Vlade, izuzev ovlašćenja na predlaganje izbora ili razrešenja člana Vlade„. U maločas pomenutom Poslovniku Vlade stoji formulacija koja je drugačija od one u Zakonu, ali se u pogledu „rekonstrukcije Vlade“ svodi na isto: „Predsednik Vlade odlukom određuje jednog potpredsednika Vlade za prvog potpredsednika Vlade, koji ga zamenjuje za vreme odsutnosti ili sprečenosti sa svim ovlašćenjima predsednika Vlade, izuzev ovlašćenja na predlaganje izbora ili razrešenja člana Vlade…“. U oba slučaja se ističe da potpredsednik, makar bio i „prvi“ nikako ne može da predlaže izbor ili razrešava članove Vlade. Ističe se i da on ima pravo da zamenjuje predsednika Vlade samo kada je odsutan ili sprečen da vrši svoju funkciju. Ako to imamo u vidu, legitimno je da se pitamo gde je to Dačić ovih dana/nedelja/meseci, ali i šta ga to sprečava da obavlja svoju dužnost predsednika Vlade. Postaje jasnija i cela ujdurma sa Vučićevom „uzdržanošću“ u vreme smene Dinkića, što će reći da je on i te kako svestan da (makar formalno) ON ne sme nikog, ni direktno ni indirektno, da smenjuje. Gde smo, onda sa Stros Kanom, Mlađanim Krstićem i Guzenbauerom? Ko, ili Šta, daje pravo Vučiću da te ljude predlaže, da imenuje ministre za odstrel i uzdizanje, da mesecima podiže teziju oko rekonstrukcije Vlade u medijima i u javnosti? Najmanje je važno što će Dačić, kao marioneta sopstvenog pomoćnika („prvog potpredsednika“), pred Skupštinom formalno izgovoriti te predloge za imenovanja ministara. Suštinski je važno to što su oficijelne nadležnosti izmeštene, što uvek ukazije na vaninstitucionalnu vlast, nad kojom niko nema kontrolu. U prilog tome su i istupi ministarke Mihajlović, gradonačelnika Novog Sada i drugih funkcionera SNS, koji očito usmeravaju javno mnenje ka rešenjima koja suvereno najavljuju, iako ni jedno od tih rešenja ne spada u njihovu nadležnost. Tako se gradonačelnik Novog Sada ne bavi bezbednošću, nezaposlenošću, niti ostalim gorućim problemima Novog Sada, već „visokom politikom“, gde mu je očiti prioritet rušenje aktuelne pokrajinske vlasti.\n(Autorka je predsednica Vojvođanskog kluba)


Prim. dr Miodrag Đorđević, internista endokrinolog, za "Žena Zdravlje": Sve je više obolelih od dijabetesa, STIŽE TIHO i posledica je OVAKVOG NAČINA ŽIVOTA - Žena.rs\nPiše: BLIC ŽENA 19.04.2019. 09:15\nDijabetes je bolest koja stiže tiho i nije uvek očigledna, pa je potrebno objasniti uzroke i simptome, kaže prim. dr Miodrag Đorđević iz Doma zdravlja Zaječar i bivši predsednik Dijabeteološkog saveza SrbijeFoto:Privatna arhiva\nDijabetes je uglavnom uslovljen naslednim faktorima, a nastaje zbog smanjene sekrecije ili smanjenog biološkog dejstva hormona insulina, tačnije u kombinaciji ta dva faktora. Taj nedostatak ometa razmenu ugljenih hidrata, masti i belančevina u organizmu (što se ispoljava tipičnim tegobama), a nakon dužeg vremena utiče i na strukturu i funkciju krvnih sudova,\nnerava i drugih vitalnih organa i organskih sistema.\nzdravo telo dijabetes prim dr Miodrag Djordjevic Blic žena


PRITISAK SNS NA STANOVNIKE MAJURA - Glas Podrinja\nPRITISAK SNS NA STANOVNIKE MAJURA\nPovodom nekorektnosti u izbornom procesu za Savet MZ Majur, Srpski pokret Dveri javnosti se obraća saopštenjem članova pokreta nastanjenih u tom mestu. Deo njih bio je izložen direktnoj torturi aktivista SNS navodi član povereništva i kandidat za člana MZ Slaviša Simić.\nPoštovani sugrađani, stanovnici Majura, građani Šapca, dužan sam da u ime pravde i osnovnih moralnih načela izrazim lični protest i protest pokreta Dveri Šabac zbog pritisaka aktivista SNS na mnoge Majurce. Ovih dana ste mogli čuti i videti da se piše i govori o pritiscima SNS da se za njih glasa na izborima za Savet mesne zajednice Majur.\nNa sam dan glasanja u ranim jutarnjim časovima, pre devet sati, lično sam bio prisutan sa svojim roditeljima kada je grupa od 3 člana SNS došla da ubeđuje moju rođenu baku Vukosavu Simić da glasa za njih. Njima uopšte nije smetalo što je moja baka, pozadi kuće držeći motiku u rukama okopavala baštu. Tu ama baš istu motiku ona uglavnom drži u rukama i inače preko godine kada god može radeći u nadnici zajedno sa ostalim penzionerima iz komšiluka. Svi oni zajedno, od ranog proleća do kasne jeseni kada god se ukaže prilika obrađuju razne i mnoge njive od Belotića, Bogatića do Majura. Naravno niko od njih ne obrađuje te njive iz hira, besa ili želje za ličnom razonodom ili iz hobija već iz potrebe da poboljšaju svoju egzistenciju i opstanak zarađujući dodatni novac.\nVažno je da su vredni aktivisti pohitali čak do bašte moje babe do strukova i leja mladog luka, paradajza, krastavaca, boranije.....pa vredna je Vuka čim je sve to zasadila i obradila, mada zamalo da joj sve to ovi vredni aktivisti SNS pogaze nogama ubeđujući je da pođe sa njima.\nNa njihov poziv da pođe sa njima, da će je oni kolima povesti, ona je odgovorila da ima svoju decu koja će je povesti i odvesti. Na sve to, u prisustvu svojih roditelja, prišao sam im i rekao „pa dobro ako neće da pođe baba Vuka, idem ja sa vama“. Tada su i meni rekli da treba da glasam za SNS.\nOvim i svim drugim ekipama SNS na terenu u Majuru, kao i celom SNS, ljudi i njihovi životni problemi uopšte nisu bitni. Važno je da se po staru baku od preko 70 godina dođe i u baštu ako treba, samo za glas... sve za glas.... a posle penzioneri, motike u ruke pa u njive, SNS baš briga za vas.\nMeni kao jednom od kandidata za Savet mesne zajednice ovakvo ponašanje aktivista SNS je ispod granice dobrog ukusa.\nNama kao pokretu Dveri PORODICA je svetinja i uvek na prvom mestu. Ovako grubo mešanje u porodične odnose bilo kog kandidata za Savet mesne zajednice je nedopustivo.


Konferencija povodom 20 godina Dejtona: BiH mora nastaviti put ka EU – Zvornik Danas\nNaslovna/naslovna/Konferencija povodom 20 godina Dejtona: BiH mora nastaviti put ka EU\n1 115 3 minuta čitanja\nSARAJEVO – Bosna i Hercegovina mora nastaviti svoj put ka euroatlanskim integracijama, kako bi svim svojim građanima, bez obzira na vjeru i naciju, obezbijedila bolji standard i ljepši život, poručeno je sa konferencije „20 godina Daytona – izazovi i perspektive“.\nReferendum koji je najavila Republika Srpska ocijenjen je kao jedna od najvećih prijetni mirovnom sporazumu i razvoju BiH.\nOrganizator Konferencije je Američki univerzitet u BiH, a njen cilj je da ukaže na izazove i perspektivnu koju Dejtonski sporazum nosi sa sobom u budućnosti.\nDenis Prcić, predsjednik Američkog univerziteta u Sarajevu rekao je da je priej 20 godina, 21.novembr 1995.godine stalo ubijanje u BiH, te da je mir došao za sve stanovnike BiH.\n„Prvi 10 godina donijelo je progres zemlji, ali zadnjih deset godina taj progres je stao. Nema sigurnosti, perspektive, madi ljudi odlaze iz BiH, mnogo je nezapolsenih, sve manje investitora“, rekao je Prcić, te izrazio nadu da će ova konferencija donijeti konkretne priejdloge kako da BiH ide naprijed.\nPedi Ešdaun, bivšiVisoki predstavnik u BiH rekao je da se u njegovoj zemlji početkom novembra sjećaju svih žrtava, u svim ratovima.\n„Ovdje, u BiH se sjećamo sporazuma koji je zaustavio veliku tragediju. Dejton treba voljeti i cijeniti, jer je zaustvo rat. Svi su ga tako i shvatili u početku, ali danas svako i Bošnjaci i Srbi i Hrvati imaju svoje razloge zbog kojeg ga ne vole“, kazao je Ešdaun.\nNaglasio je da BiH može biti „mali dragulj Evrope“, ali da svi zajedno i domaći političari i međunarodna zajednica moraju biti partneri na tom putu.\n„Današnje iracionalno razmišljanje pojedinih političara u BiH je zaustavilo razvoj zemlje. Moraju se vratiti na put ka Evropskoj uniji, jer samo to će donijeti duguročnu stabilnost i sigurnost za BiH“, poručio je Ešdaun na konferenciji.\nValentin Inzko, Visoki predstavnik međunarodne zajednice za BiH kazao je na međunarodnoj konferenciji u povodu 20. godišnjice Dejtonskog mirovnog sporazuma u organizaciji Američkog univerziteta u Sarajevu da se tendencija življenja u prošlosti mora završiti, te da BiH mora odlučno krenuti ka budućnosti.\nInzko je rekao da vjeruje da kako je „nadohvat ruke“ da BiH postane zemlja članica Evropske unije, posebno kada se radi o statusu kandidata.\nOn je dodao da je ako govorimo o održavanju mira Dejtonski mirovni sporazum bio zaista uspješan, te da su nakon potpisivanja sporazuma stabilizovane političke i ekonomske prilike u državi.\n„BiH ima najstabilniji tečaj, odnosno valutu u regiji. Tri vojske koje su se borile jedna protiv druge sada funkcionišu kao jedna, uspostavljena je jedna državna kontrola nad vojskom i jedno ministarstvo odbrane. Ovo ministarstvo odbrane je jako uspješno i to smo vidjeli nakon poplava prošle godine, a također i vojska BiH je aktivna u 12 mirovnih misija u svijetu“, kazao je Inzko.\n„U svakoj zemlji je nepohodan razvitak i ja ne prihvatam da BiH ne može ostvariti napredak do reforme Ustava. Vidjeli smo proteklih godina šta je moguće. Ako lideri rade zajedno za dobrobit ljudi napredak se može ostvariti u okviru postojećeg ustava“, rekao je Inzko.\nOn se osvrnuo i na reformsku agendu za BiH koja za Inzka predstavlja priliku koja ja data našoj državi i koju vlasti „trebaju prihvatiti objeručke“.\n„Ukoliko želite da temelj ostane solidan morate ga braniti kada se nađe ugroženim. Ovo je lekcija koju smo naučili. Dejton omogućava ustava i jasne procedure koje zemlje treba kako bi provela neophodne reforme. Bez obzira na to, mi to ne vidimo. Vidimo takav pristup Ustavu BiH i mirovnom sporazumu gdje političke stranke biraju šta im se sviđa, a odbijaju ono što im se ne sviđa“, rekao je Inzko.\nOn se osvrnuo i na referendum koji traži Republika Srpska.\n„To dovodi u rizik funkcionisanje državnih vlasti, a i odluka koje su moji prethodnici donijeli za implementaciju Dejtona. Sve dok su nevoljni da zajedno rade i potpuno poštuju Dejton, međunarodna zajednica mora nastaviti osiguravati poštivanje Dejtona. Suverenitet i teritorijalni integritet BiH nije nešto o čemu se može pregovarati“, podvukao je Inzko.\nZaključio je da su neophodne fundamentalne promjene kako bi građani BiH mogli normalno dostojanstveno.\nSemiha Borovac ministrica za ljudska prava i izbjeglice Bosne i Hercegovine kazala je na otvaranju konferencije da je cilj Dejtonskog mirovnog sporazuma bio da se zaustavi rat, a cilj danas jeste suživot sa susjedima i ekonomsko jačanje države.\n– Kada ne govorimo o nedostacima ovog sporazuma i kada ne ističemo činjenicu da su sve tri strane nezadovoljne nekim njegovim dijelovima, ne možemo da ne kažemo da je Dejtonski mirovni sporazum pokrenuo cjelokupan proces društvenih reformi koje su vidljive i predstavljaju temelj na putu BiH ka Evropskoj uniji – istaknula je Borovac.\nOcijenila je da 20 godina poslije, BiH ostvaruje progres posebno naglašavajući da je na snagu stupio Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, usvojena je Izjava o evropskoj opredijeljenosti BiH i Reformska agende, a zbog svega toga očekuje se da BiH podnese kredibilnu aplikaciju za članstvo u EU.\nIzrazila je uvjerenje da je u posljednjih 20 godina urađeno mnogo na jačanju regionalne saradnje, što predstavlja ključni faktor ukupne stabilnosti zapadnog Balkana i jugoistočne Evrope.\n– Unaprijedili smo naše političke, sigurnosne, kulturne i sve druge oblike saradnje. Nakon zajedničke sjednice Vijeća ministara i Vlade Srbije organizirat ćemo sjednice i s vladama Hrvatske i Crne Gore – dodala je.\nIstakla je da 20 godina poslije četverogodišnjeg rata BiH je opredijeljena za sistemske reforme koje će od BiH stvoriti ekonomski, politički i socijalno jaku zemlju s većim standardom i boljim kvalitetom života.\nMeđu budućim ciljevima BiH Borovac je istaknula aktiviranje MAP-a i što brži put ka pristupanju velikoj evropskoj porodici, izražavajući sigurnost da će BiH uspjeti realizitrati zacrtane ciljeve na tom putu, pišu Nezavisne novine.\ndejton konferencija top\n6. novembra 2015 u 16:19\nkonferencija sa američkom zastavom\nPotres na zapadu Grčke\nNajbolji filmovi Festa jordanski „Vuk“ i srpski „Ničije dijete“


Atentatori, obaveštajci i belo odelo za Anđelinu Džoli | Nova Ekonomija\nSarajevski atentat podmetnut atentatorima?!\nVladislav Gluk: „Mere preduzete za zaštitu osobe Franje Ferdinanda bile su zapravo nikakve“\nSarajevski atentat je još važna tema, a film „Das Attentat“ austrijskog režisera Andreasa Prohaske ukazao je, na još jednu „važnost“ – da su nemačka i austrougarska vojna tajna služba organizovale likvidaciju čoveka koji im je smetao – prestolonaslednika.\nI Vojislav Bogićević, jedan od mladobosanaca „prisutan na licu mesta“ tog Vidovdana, u svom pomnom istraživačkom radu nazreo je ovaj ugao događaja. On je objavio knjigu „Mlada Bosna“, ali, njegova je i knjiga „Sarajevski atentat - pisma i saopštenja“. U njoj je sabrano više od stotinu „vlastoručno“ i „svojeručno“ potpisanih svedočenja tadašnjih saboraca, kurira, jataka, službenika policije i uprave u Bosni, koje je decenijama posle Prvog svetskog rata u nedostatku oficijelne dokumentacije, pomno prikupljao.\nNajrelevantniji korespondent bio mu je Vladislav Gluk, iskusan austrougarski viši državni činovnik, službenik poverenika vlade. U vreme kad je razmenjivao pisma sa Bogićevićem, 1935. i kasnije, bio je još viši službenik, ali sada u svojoj rodnoj i od Austrougarske osamostaljenoj Poljskoj.\nPišući 3. novembra 1935. Bogićeviću, Gluk je izričit:\n„Sasvim je tačno da bosanske vlasti nisu ni izdaleka preduzele one mere bezbednosti koje su bile potrebne, ako se je htelo efikasno zaštititi prestolonaslednika. Kakvo je bilo raspoloženje prema ‘blaženopočivšoj’ monarhiji među bosanskim Srbima, jednom delu hrvatske i muslimanske omladine, znale su vlasti vrlo dobro. Nije se ipak tada pozitivno znalo da postoji revolucionarna đačka organizacija.”\nPa: „Mere preduzete za zaštitu osobe Franje Ferdinanda bile su zapravo nikakve. Imadem sada za sobom petogodišnju praksu načelnika odeljenja vojvodine (banovine) poznanjske... pa mogu danas proceniti dobro ono što je 1914. urađeno u Bosni, na terenu mnogo vrućem i opasnijem.”\nOve reči danas treba posmatrati sa saznanjem da je u Sarajevu bilo mnogo spremnih da pucaju u prestolonaslednika i ako su „službe” to znale „podmetnuti atentat” ne bi izgledao kao podmetnut. Pritom, zna se da oni svoje namere nisu koordinisali. A oni što su bili u vezi sa Crnom rukom – poštovali su da ne „smeju da znaju jedan za drugog”.\nZašto nisu bile preduzete potrebne mere?\nRazlog su, po Gluku, bile – pare. Ali i netrpeljivost između cara i prestolonaslednika:\n„O antagonizmu koji je vladao između Potioreka i Bilinskog, među starim Franjom i njegovim naslednikom nije se u Bosni gotovo ni znalo. Potiorek nije hteo dopustiti da mu se ministarstvo meša u taj ‘čisto vojnički put’ generalnog inspektora celokupne snage Austrougarske monarhije, pa radi toga nije mogao dozvoliti da se preduzmu kakve posebne mere bezbednosti, jer to bi stajalo para. A pare mogao je dobiti samo … od zajedničkog ministarstva finansija, morao bi dakle da se obrati Bilinskom.”\n„Ferdinand bio je vrlo neraspoložen prema Bilinskom koji ga nije htio da sluša”, a da opet “Bilinski čak je tužio jednom Ferdinanda caru i rekao mu je da ne mogu u isto vreme vladati dva vladara, a on poznaje samo jednog cara.”\nUprkos funkciji Glukovoj, njegova svedočenja su – samo „prolog”. Najveći mogući „dokaz nameštaljke” daje Bogićeviću u prepisci 1938. jedan detektiv, Mate Dabac iz Kutine, gde je tad živeo. Onoliko koliko je bio pismen, Dabac Bogićeviću daje sledeće dragocenosti. Kaže, najpre, da stav da „sarajevska policija nije vršila svoju dužnost, to nije nikakva njezina krivnja već samo više vlasti…”, pošto “‘riba’ od glave smrdi”.\nTaj smrad, Dabac potkrepljuje podacima da je kao agent „na glavnom kolodvoru” u Sarajevu početkom jula, posle atentata, “bio na telefon pozvan, gdje mi je šef kriminala Ivasjuk saobćio da je došao iz Beča brzojav, da je jedan Srbin iz Beča u Sarajevo obaveznom putnicom odpremit i da imam na njega pripaziti i kad stigne da ga imam odmah predvesti na Zemaljsku vladu kod barona Kolasa”.


Detaljniji pogled na evoluciju lavova nudi nove nade za spas velikih mačaka - National Geographic Srbija\nAUTOR: Daglas Mejn | OBJAVLJENO: 10. 08. 2020.\nPRE TRI HILJADE GODINA, različite vrste lavova lutale su planetom Zemljom, loveći plen na četiri kontinenta. Jedan od najbrojnijih, pećinski lav, jurio je iz Španije do Evroazije pa sve do današnje Aljaske i Jukona i bio je često prikazivan u praistorijskoj pećinskoj umetnosti, piše National Geographic.\nU međuvremenu, američki lav, koji je bio veći od afričkih lavova i sabljozubih tigrova, vrebao je širom Severne Amerike i verovatno u delovima Južne Amerike. Ostali lavovi različitih veličina i izgleda naseljavali su Afriku, Bliski Istok i Indiju. Većina tih stvorenja je od tada nestala, ali naučnici su uspeli da sakupe genetske tragove koji na njih bacaju novo svetlo i nude bolji uvid u izučavanje njihovih savremenih rođaka, koji su danas suočeni sa izumiranjem.\nTokom poslednjih 150 godina, globalna populacija afričkih lavova opala je više od 20 puta, na manje od 25.000, uglavnom zbog krivolova i gubitka staništa. Otprilike 600 azijskih lavova ostalo je u Indiji. Da bi spasili preostale lavove i kako bi bolje razumeli kako su različite vrste povezane, međunarodni tim naučnika stvorio je kompletne genome od 20 pojedinačnih lavova, od kojih je 14 umrlo davno. Među tih četrnaest, nalaze se i dva pećinska lava stara 30.000 godina, sačuvana u večnom mrazu Sibira i Jukona. U studiji, objavljenoj 4. maja u Zborniku radova Nacionalne akademije nauka, istraživači su otkrili da se pećinski lavovi ne mešaju sa drugim vrstama lavova, otkrili su da su se azijski lavovi odvojili od svojih predaka pre oko 70.000 godina, i još drugih tajni evolucije velikih mačaka.\nRad "gleda u prošlost da bi informisao budućnosti", kaže koautor Ros Barnet, genetičar sa Univerziteta u Kopenhagenu. "Ako bismo gledali samo današnje lavove, ne bismo sagledali kompletnu priču."\nRezultati studije podržavaju ideju da su lavovi dolazili iz Afrike u migracijama, pomalo slično ljudima, kaže Barnet. Pećinski lavovi su prvi napustili Afriku, i odvojili se od afričkog roda pre oko 500.000 godina, kažu dokumenti. Ti lavovi su zatim evoluirali i razvili malo drugačije karakteristike. Na primer, znamo "na osnovu dobre pećinske umetnosti u Evropi, da mužjaci nisu imali gljive", kaže Barnet.\nOni su se proširili po Evroaziji i u Severnoj Americi. Međutim, iznenađujuće je da pećinski lavovi i preci današnjih afričkih lavova nisu bili isprepleteni, otkriva genetska analiza. To je čudno, jer se zna da se većina velikih mačaka povremeno pare kada im se pruži prilika - čak i vrlo različite životinje, poput lavova i tigrova, kaže koautor studije Mark de Manuel sa Instituta za evolucijsku biologiju u Barseloni. Izgleda da je tada postojalo nešto što je sprečavalo njihovo mešanje - a to nije samo geografska udaljenost, jer su se njihova staništa jedno vreme preklapala u jugozapadnoj Aziji.\nBarnet kaže da je razlog možda baš to što pećinski lavovi nisu imali grive, jer ženke afričkih lavova grivu prepoznaju kao važan signal plodnosti.\nJoš jedna migracija i razdvajanje dogodilo se kad su se preci azijskih lavova odvojili pre oko 70.000 godina. Ti lavovi su se nekada kretali od Saudijske Arabije do Indije. Sada je ostala mala, izolovana populacija u šumi Gir u zapadnoj Indiji, kaže Stiv O'Brajan, naučnik sa Univerziteta NSU, iz Kalifornije.\nZahvaljujući naporima za očuvanje, populacija se povećala skoro trostruko od devedesetih godina prošlog veka, ali je ovo praktično populacija "starosedelaca", sa niskim nivoom genetske raznolikosti. Kao rezultat, muški azijski lavovi imaju malformacije u spermi i testosteronu oko 10 puta niže od onih kod afričkih lavova, kaže O'Brajan.\nNjihov rad uglavnom podržava trenutno dominantno mišljenje da postoje dve velike podvrste lavova: azijski lavovi i afrički lavovi (populacija u centralnoj i zapadnoj Africi - koji su trenutno zajedno klasifikovani kao Panthera leo leo; i u istočnoj i južnoj Africi poznate kao Panthera leo melanochaita).\nNakon detaljne studije naučnici su, kao rešenje za očuvanje vrste, predložili ponovno uvođenje lavova u zapadnu Afriku, gde su kritično ugroženi; ostalo ih je samo oko 400. Pošto su zapadnoafrički lavovi genetski slični izumrlim berberskim lavovima, zapadna Afrika bi mogla da pruži dobru populaciju, ako napori za ponovnim uvođenjem urode plodom - iako je to još uvek malo verovatan scenario.\n: Otkrivamo vam 14 interesantnih činjenica o kralju džungle\nlav divlje životinje


source.ba | Stiže nastavak filma "Top Gun", premijera zakazana za ljeto naredne godine\nS pilotske jakne Toma Cruisea u novom Top gunu izbačene zastave Tajvana i Japana\nTom Cruise zaustavio saobraćaj u centru Londona\nObjavljen prvi trailer za film "Mumija" s Tomom Cruiseom\nTom Cruise, koji će ponoviti svoju ulogu Petea Mitchella – Mavericka, iznenadio je fanove na Comic-Conu u San Diegu gdje je predstavio prvi trailer za dugoočekivani nastavak velikog hita iz 80-ih godina 'Top Gun: Maverick'.\nUz Cruisea u filmu glume Val Kilmer (Iceman), Jennifer Connelly, Miles Teller, Jon Hamm, Glen Powell i Ed Harris.\n"Top Gun: Maverick" trebao bi se početi prikazivati u junu 2020.\nTagovi: Top GunTom Cruise


Merkelova i Makron hoće lično da učestvuju u dijalogu o Kosovu, ali za to imaju jedan uslov! - alo.rs\nAUTOR: Alo.rs/Blic/M.I. DATUM I VREME: 05.05.2019. 08:32\nAngela Merkel i Emanuel Makron nudili su da se direktno uključe u dijalog između Beograda i Prištine ako Kosovo privremeno suspenduje takse.\nOVDE čitajte šta se sve dešavalo IZA ZATVORENIH VRATA U BERLINU - Procurili detalji sastanka: Strani diplomata otkriva šta želi Evropska unija!\nNajmoćniji evropski dvojac je, kako kaže izvor upućen u dešavanja, u neformalnom delu susreta regionalnih lidera održanog 29. aprila u Berlinu poveo priču o nastavku dijaloga između Beograda i Prištine.\n"Spominjala se i mogućnost da se takse koje su uvedene na srpsku robu suspenduju na šest ili četiri meseca, a Merkelova i Makron nudili su da u tom slučaju lično uđu u dijalog između Beograda i Prištine. Kao što se može videti iz daljeg razvoja dogovora, ponuda nije prihvaćena", kaže izvor iz diplomatskih krugova.\nU Srbiju stiže pravo ČUDO! (FOTO)\nProcurili detalji sastanka: Strani diplomata otkriva šta želi Evropska unija!


[Glumac] Jennifer Love Hewitt / Dženifer Lav Hjuit\nTema: Jennifer Love Hewitt / Dženifer Lav Hjuit\nJennifer Love Hewitt / Dženifer Lav Hjuit\nDženifer Lav Hjuit (engl. Jennifer Love Hewitt) je američka glumica i pevačica, rođena 21. februara 1979. godine na Vakou (Teksas). Slavu je stekla ulogama u televizijskim serijama kao što su „Za istim stolom“ i „Šaptačica duhovima“, da bi kasnije razvila karijeru i na filmu.\nIzmenjeno od: lisani; 17.04.2018 u 07:56.


Poljska: Belorusija autobusima odvodi migrante\nTanjug 17. novembra 2021. 13:27\nVARŠAVA – Zvaničnik poljske vlade je izjavio danas da beloruske vlasti autobusima odvoze migrante koji su dane proveli u improvizovanom kampu na beloruskoj strani istočne granice Poljske.\n„Dobio sam informaciju da je Lukašenko obezbedio prve autobuse u koje se migranti ukrcavaju i odlaze. Kamp kod Kuznice se polako prazni“, izjavio je Mačej Vasik, zamenik poljskog ministra unutrašnjih poslova, a prenosi agencija AP.\nNije jasno gde su odvedeni, a informacije koje su izneli zvaničnici je teško proveriti zbog ograničenja sa kojima se novinari suočavaju u radu sa obe strane granice, ocenjuje agencija AP.\nIrak je apelovao na svoje građane da se vrate kući, govoreći im da je put u EU zatvoren. Prvi letovi zakazani su za četvrtak.\nBeloruska državna novinska agencija Belta javila je da je migrantima obezbeđeno sklonište u logističkom centru na granici, čime im je posle mnogo dana omogućeno da spavaju u zatvorenom prostoru, a ne u šatorima na otvorenom.\nOd 8. novembra, velika grupa ljudi sa Bliskog istoka zaglavljena je na graničnom prelazu sa Poljskom u nadi da će ući u Evropsku uniju.\nVećina njih beži od sukoba ili beznađa kod kuće i ima za cilj da stignu do Nemačke ili drugih zapadnoevropskih zemalja.


REZULTATI uživo Nogomet - blogdetik.info\n30.07.2016 von Kagagis | sizzling hot\nNogometni rezultati uživo na SofaScore livescore iz + nogometnih liga. Svi rezultati uživo, statistike, tablice, utakmice i video sažeci. Nogometni rezultati uživo na blogdetik.info nudi rezultate za preko nogometnih liga. Livescore, rezultati, poredak, sastavi i detalji utakmica.  Tenis ·  Košarka ·  Vaterpolo ·  Nogomet na Rezultati Mobile. Fudbalski rezultati uživo na blogdetik.info nude rezultate iz preko fudbalskih liga. Rezultati uživo, rezultati, tabele i detalji mečeva. Free betting tips are brought you by Vitibet. Stranice se automatski osvezavaju tako da imate uvek azurirane podatke o fudbalskim rezultatima. Rezultati uzivo, za ljubitelje sporta i kladjenja, na jednom mestu nude sve najbitnije informacije za fudbal i druge sportove. Rangers - Point Fortin 1: Preuzmite liste i dopune Vremenska lista i dopuna Liga - Grupa 3 Free Bets - Free Spins. Oslo - Grorud 2: Premier League 90' Radnik Bijeljina - Zrinjski 2: NOGOMET RUKOMET Luxor times Odbojka Rugby Kriket. J-League Division 2\nblogdetik.info - rezultati uzivo za sve K League Challenge LDF - Playoff ONLINE SPORTS BETTING Bwin Mybet Ladbrokes Paddy Power Interwetten Tipico Betfair Bet Division 2 - Group 1 Kakkonen - Skupina B\nRezultati uzivo fudbal nogomet - Spielernamen\nFootball Games , video games , Gold Red Curtains. De Chile - Deportes Temuco 2: Division 2 - Östra Götaland Najnovije sportske novosti - SofaScore News. SPONZORED LINKS Free Bets - Free Spins bestbettingsites. Tabele za sve fudbalske lige i takmicenja uz detaljnu statistiku. Nogomet Bejzbol Badminton Pikado Futsal Vaterpolo Aus. Vanarama National League North Vanarama National League South Primera Division - Apertura Rezultati Livescore Live Ergebnisse Livescores Football Rezultati YU portal Kreativna Ideja Kolaci Fastest Live Football Scores Ostali Pertneri: Rezultati utakmica za fudbal u prethodnih 7 dana i raspored utakmica za narednih 7 dana. Moscow - SKA Khabarovsk 0: Kosice Slavoj Trebisov 4: Posjetite lokaliziranu livescore verziju SofaScore stranice: Bilbao Esp - Servette Sui -: Niigata Cerezo Osaka 1: Stranice se automatski osvezavaju tako da imate uvek azurirane podatke o fudbalskim rezultatima.\n0 Gedanken zu „Rezultati uzivo fudbal nogomet“\nTaurg bei Rezultati uzivo fudbal nogomet


Samsung na CeBITU-u predstavio B2B rešenja | PC Press\nSamsung na CeBITU-u predstavio B2B rešenja\n11. mart 2014. Jovana Milićević\nTokom svog govora na CeBIT-u, izvršni potpredsednik globalnog marketing Samsunga, S. P. Kim, rekao je da će pomoći kompanijama da budu spremne za drugu fazu „konzumerizacije“ IT uređaja, tako da mogu da koriste tehnologiju koja će njihov model poslovanja podići na sledeći nivo.\nInače, Samsung je svoje prisustvo na CeBIT-u posvetio proizvodima i rešenjima za kompanije. Planiraju da se fokusiraju na pet najvažnijih vertikala na B2B tržištu: maloprodaju, obrazovanje, zdravstvo, finansijske usluge i državnu upravu.\n„Samsung je jedna od retkih kompanija koja je sposobna da kombinuje svoju reputaciju globalnog lidera u oblasti potrošačkih elektronskih uređaja sa fokusom na beskompromisnoj inovaciji i tehnološkoj izvanrednosti u B2B sektoru“, izjavio je Kim, koji je naglasio da više od četvrtine zaposlenih u Samsungu radi u odeljenju za istraživanje i razvoj.\n„U B2B sektor unosimo i osećaj hitnosti, jer želimo da uspemo, a što je još važnije, želimo da naši korisnici uspeju“, dodao je Kim.\nTagovi: CeBIT, CeBIT 2014, Samsung\n← Prva mobilna aplikacija u Srbiji za rezervaciju avio karata\nFastInfo iz ugla korisnika →


U velikoj sali Grada Zenica u 10 sati je počela sjednica Gradskog vijeća Grada Zenica.\nNa prijedlog vijećnika A-SDA Mensuda Kelešture, većinom od 16 glasova uvrštena je i tačka smjena aktuelnog predsjedavajućeg GV Gorana Bulajića. Bulajića bi prema svemu sudeći na ovoj poziciji trebala zamijeniti Dijana Bešić (A-SDA).\nTakođer, na dnevni red, prijedlogom A-SDA uvrštena je i tačka profesionalizacija funkcije predsjedavajućeg Gradskog vijeća Zenica.\nMeđutim, sjednica je prekinuta zbog neusvajanja dnevnog reda.


ponedeljak, 16. decembar 2019. 16:37\nSrebrenica Wave nastavlja sa koncertima u Pivnici.\nDa vas ne bi tukli "Bezbolnim palicama", da se ne bi osećali kao "Izbjeglica" u trenutnoj migrantskoj krizi, te da bi dokazali da ne živimo u baš tolikom "Banana stejtu", "Vrijeme je" da posetimo ZOSTER u Pivnici u Srebrenici.\nPohitajmo ritmičnim koracima na nezaboravnu noć, kako se kasnije ne bi morali pitati "Gdje sam bio ja".\nUlaz je besplatan, princip "Ko je jamio, jamio" ostavljamo za neki drugi put. Vidimo se!\nsubota, 14. decembar 2019. 11:46\nKada su robovi zapravo došli u Ameriku?\nKada je severnoamerički kontinent kolonizovan od strane Evropljana, ukazana zemlja je bila ogromna, a potreba za radnom snagom je bila velika. Pokušaj indenture nije rešio problem, što je podstaklo plantažere i farmere da potraže nove izvore radne snage. Rešenje je pronađeno u korišćenju afričkih robova. Tako je počela zloglasna atlanska trgovina robljem, koja će doneti bezbroj crnih ljudi na novi kontinent, vremenom dovodeći do stvaranja novog društvenog i ekonomskog sistema u kom će boja kože odrediti da li će neko živeti kao slobodan čovek ili kao rob. Pošto su to bili Afrikanci, znači crnci, rasni element je bio presudan: robovi su bili crnci afričkog porekla, a njihov vlasnik je bio belac.\nVećina robova su zarobljeni u ratovima i racijama u Africi i prodato belim trgovcima: dalje, preko Srednjeg prolaza (Middle pasage), poznatom po nehumanim uslovima na brodovima: mali prostor, velika vrućina, loša hrana, umiranje od toplote i sopstvene krvi, prevozili su ih do odredišta, gde su bili prodati onom ko je ponudio najviše. Takmičenje velikih sila u unosnoj trgovini robljem stvorilo je brigu o deset miliona Afrikanaca koji su prevezeni u Novi svet. Svi su oni ubrzo u ovom novom, čudnom svetu, morali da nauče na opstanak koji je zavisio od njihovog gospodara. Sve što je jedan rob tada znao ja da nema povratka.\nIstoričari obično kao početak ropstva u Americi uzimaju avgust 1619. godine, kada je Džon Rolf u svom dnevniku napisao: „ Došao je jedan Holanđanin- trgovac, koji nam je prodao dvadeset crnaca“. Ali, ovi prvi crnci nisu bili robovi u prvom smislu te reči. Oni su bili sluge po ugovoru (indentura). Trebalo je dosta vremena da bi se ubrzao prelazak sa indenture u porobljavanje crnih ljudi.\nKada je indentura postala manje pouzdan i skuplji izvor radne snage (naročito što je ona značila slobodu posle isteka ugovora), ropstvo je postalo mnogo privlačnije kao investicija. Postavši slobodan, sluga u indenturi je počeo da bude pretnja za imovinsko stanje siromašnih belaca, tako da su oni počeli da oštro postavljaju pitanje svojih prava, ali je ovaj momenat i veoma bitan jer je izrodio jedan od najvažnijih efekata ropstva: siromašni belci su se osećali privilegovanim i uglednim samo zato što je ispod njih bila ogromna robovska masa. Pored toga, robovi nisu bili hrišćani, što je Englezima dalo tradicionalno pravo da porobe jedan nehrišćanski narod. I konačno, buna Natanijela Bejkona, 1676. godine, bila je samo podsećanje za koloniste kolika je opasnost od uvoza velikog broja sluga u indenturi.\nOno što treba znati je da robovi nisu predstavljali značajnu radnu snagu sve do osamdesetih godina 17. veka. Ser Vilijem Berkli je 1670. godine procenio da od približno 40 000 stanovnika koji su živeli u Virdžiniji samo oko 2 000 čine crni robovi a oko 6 000 bele sluge. Početkom 1700. godine, u britanskoj Americi bilo je 10-20 hiljada robova, u odnosu na ukupno stanovništvo koje je brojalo 275 000, odnosno možda pet posto. Virdžinija, Merilend i Severna Karolina su, svaka za sebe, od 1698. do 1710. godine udvostručile broj robova. Virdžinija je 1775. godine već imala 500 000 stanovnika a Merilend 250 000, pri čemu je otprilike trećina stanovnika bila poreklom iz Afrike. Sa uvoženjem sve većeg broja ljudi iz Afrike, ropstvo je polako stalo na put ka svom razvitku, pa je sve veći broj kolonija, poput Virdžinije, počeo da hrabri belo stanovništvo da je potrebno stvoriti zakone koji će regulisati njihov položaj. Od najranijih dana, Virdžinija je među prvima imala zakone koji regulišu taj položaj, i u nizu tih zakona, od 1639. do 1705. godine, pravni temelj kolonijalnog ropstva je bio uspostavljen. Zato ćemo se osvrnuti na Virdžiniju i neke od njenih najvažnijih zakona koji su crne ljude doveli do statusa robova.\nŠto se tiče crnaca, istorija kontrole oružja u Americi imala je jednu veoma ružnu komponentu: u početku je postojala očigledna predrasuda da ne treba verovati crncima sa vatrenim oružjem, a ta kontrola je zatim služila za održavanje crnaca u ropsom odnosu. Zakon od 1639. godine to i pokazuje: crnci nisu smeli da nose oružje.\n1659. godine, Virdžinija po prvi put priznaje ropstvo, mada još uvek nije bilo jasno definisano, jer su robovi posmatrani kao roba koja se uvozi u koloniju. Ali, Afrikanci su bili osobe i mnogi su se opirali ropstvu, naročito bežanjem. Međutim, to je stvorilo problem. Sve prethodne kazne za bežanje su bile predviđene za bele službenike u indenturi, ne i za robove. 1661. godine je postavljen klin između afričkih robova i belih službenika u indenturi. Stvorena je prva policija koja se bavila robovima a da bi se obeshrabrilo zajedničko bežanje belca i crnca, evropski službenici su morali da služe dodatno vreme za odbeglog roba. Ali, ni posle ovog zakona još uvek nije bilo pravno određeno ko može biti rob a ko ne.\nVeći problem u tom trenutku je bio kako da se klasifikuje rastuće potomstvo belaca i afričke žene. Zakon koji je usledio, imao je dalekosežne posledice za ropstvo, naročito posle ukidanja trgovine robljem u tzv. uzgoju robova (breeding slaves). Velika Britanija je imala veoma struktuiran sistem primogeniture, partus sequitur patrem, po kom su deca nasleđivala oca, čak i kada nisu bila rođena u legitimnom braku. Ali, ako je ovo pravilo važilo i za decu robova, oni bi onda bili rođeni kao slobodni ljudi mešovite rase, što bi stvorilo nove probleme socijane prirode, s obzirom na postojeće zakone. Ali, kada bi se napustio trenutni zakon o nasleđivanju i usvojio rimski, partus sequitur ventrem, gde bi deca nasleđivala majku, ovi problemi bi nestali. Virdžinija je to ozakonila, 1662. godine. Ovaj zakon je imao dve najvažnije posledice. Prvo, on je afričke žene ostavio totalno ugroženim od strane belaca, jer su oni imali slobodan pristup (u seksualnom smislu) svojim robinjama bez ikakvih sankcija. Odnos koji je doveo do trudnoće uvek je smatran sporazumnim, čak i ako je ropkinja sugerisala da je bila silovana. Jer, bilo je zabranjeno da crnci svedoče na sudu. Nije zato ni čudo što su neke robinje, znajući da nose dete koje neće biti slobodno, odlučile da prekinu trudnoću (najčešće su to bili neki narodni lekovi), neke su ubile novorođenče, a neke su, pak, ubile svog gospodara pa su završile na vešalima. Druga posledica ovog zakona je da su robovlasnici bili vlasnici sopstvene dece koja su takođe mogla biti kupljena, prodata, terana na najteži rad, koja je dovela je do posebno sramnog i odvratnog aspekta američkog ropstva a koji će se nastaviti sve do konačnog ukidanja.\nU razjašnjavanju kako religija može da definiše ropstvo naročito veliku zabunu je unelo pominjanje reči „ hrišćanin“. Ovo je možda nagovestilo da hrišćani ne mogu da budu robovi ili je to možda nagovestilo da je nehrišćanski status nekog roba opravdavao njegov položaj. 1667. godine je i to razjašnjeno. Jedan od prvih razloga porobljavanja Afrikanaca je to što oni nisu bili hrišćani. Ali, u isto vreme, trgovina robljem je donela hrišćanstvo Afrikancima: oni su mogli da postanu hrišćani činom krštenja. Iz toga je proizašla dilema da li je bilo ispravno porobiti hrišćane? Dilema je otklonjena zakonom koji je sprečio veru da postane poziv za oslobođenje. Krštenje neće menjati status osobe kao roba.\nPravo koje je neki robovlasnik imao na život i smrt svog roba samo potvrđuje već očiglednu činjenicu da se rob smatrao imovinom: smrt roba, koja je bila rezultat telesnog kažnjavanja, nije se smatrao krivičnim delom (1669. godina). A kada je 1691. godine donesen prvi zakon u istoriji koji je zabranio brak izeđu rasa a koji je istovremeno sadržao zakonsko ograničenje na oslobađanje robova i prvi put upotrbljena reč „ bela“ kao dodatni način da legalno razdvoji Evropljane od Afrikanaca i Indijanaca, ojačan zakonima iz oktobra 1705. godine, gde je Afrikanac postao nekretnina u pravom smislu te reči, temelj ropstvu je bio udaren.\nIako je ropstvo, generalno gledajući, stvorilo mnoge ekonomske mogućnosti u Novom svetu i bilo glavna pokretačka snaga u ranom američkom društvu i tako uticalo na naciju kao celinu, politika i ekonomija u odnosu na njega je bila vrlo različita među regionima i među državama. A upravo ono što se duguje ropstvu jesu bile razlike između Severa i Juga.\nGledajući tri glavna faktora uspostavljanja američkog ropstva: potreba za ogromnom radnom snagom, tarifna politika koja povećava cenu proizvedene robe i poljoprivrednu prirodu južne ekonomije, vidimo i osnovne razlike. Pošto je za plantažni sistem Juga bilo potrban veći broj radnika nego što je lokalno moglo biti obezbeđeno, uvoz robova je obezbedio tu potrebu. Za održavanje robova bili su potrebni određeni troškovi ali ne toliki koliko je bilo potrebno za plaćanje standardne plate, čime je ropstvo na jugu odmah postalo isplatljivija institucija. Važnost druga dva fakora su ležala u poljoprivredi. Prvo, radi izbegavanja plaćanja visokih cena za uvezenu robu, Jug je ostao poljoprivredni. Drugo, ekonomija čitavog Juga je bila baš u njoj. Očigledna razlika je bila ta što su robovi na severu živeli u gradovima, radili u fabrikama i prodavnicama, što se drastično razlikovalo od rada robova na plantažama. Severni deo, postavši više industrijalizovan pod uticajem Engleske, ropstvo nije video kao nešto pozitivno za razvoj nacije i bio je uveren da je slobodan rad bio bolji za zemlju, pa se nije se oslonio na prinudni rad kao deo ekonomskog sistema. S druge strane, ropstvo je postalo srce društva i ekonomije Juga na prelazu u 18. vek i biće tako sve do građanskog rata.\nUvedeno za potrebe kontrole rada i ekonomije, ropstvo je vrlo brzo evoluiralo i postalo rezultat netrpeljivosti, predrasuda i mržnje. Robovi kao lična iomovina, bez ikakvih prava su to i potvrdili.\nčetvrtak, 12. decembar 2019. 17:54\nDa li nam je potrebna ovakva škola?\nNa srpskom medijskom nebu sasvim sigurno ne manjka afera i tema koje znaju da zatalasaju javnost, a jedna od njih koja je prošle sedmice privukla značajnu pažnju jesu objavljeni rezultati sa PISA (Programme for International Student Assessment) testiranja. Naime, prema ovogodišnjim rezultatima istraživanja koje se sprovodi u 79 zemalja svijeta i koje kroz speifične zadatke ispituje funkcionalnu pismenost učenika od 15 i 16 godina u oblastima matematike/logike, verbalnog sadržaja i prirodnih nauka, Srbija je zauzela ne baš zavidno 45. mjesto. Jednostavnije rečeno, ponovo smo podbacili, jer prema dobijenim rezultatima na testu, 40% naših učenika ne zna kako u realnoj životnoj situaciji iskoristiti ono što su učili u školi.\nOvom prilikom ću ostaviti po strani sve metodološke prigovore ovom testiranju, evidentan nedostatak motivacije kod učenika prilikom testiranja, kritike koje ministarstvo i oni koji treba da brinu o ovome sasvim sigurno zaslužuju, te niz drugih objektivnih zamjerki, te ću se fokusirati na čini mi se najbitnije pitanje – da li je obrazovanje po ovom konceptu, koji je dominantan kod nas ali i u svijetu, uopšte smisleno i da li odgovara današnjoj realnosti u kojoj žive mladi ljudi.\nSistem javnog i svima dostupnog školstva kakav danas poznajemo, nastao je još na krilima prosvetiteljstva i industrijske revolucije koja se desila u XIX vijeku. Ideja da svi treba da imaju dostupno obrazovanje koje će da ih pripremi za novonastale ekonomske uslove u tom periodu je imala itekako smisla i predstavljala je revolucionaran civilizacijski iskorak. Međutim, primjetićemo da se od tada mnogo šta promjenilo. Mantra da škola treba da podržava i bude usmjerena ka tržištu rada je postala kudikamo besmislena, ako se ima na umu prognoza da će se djeca koja sada upisuju škole, kada odrastu baviti zanimanjima koja danas još uvijek ni ne postoje. Iz ovakve postavke stvari, proizilazi da u školi danas imamo uporno naglašavanje značaja ''praktičnih'' predmeta koji donose konvergentna razmišljanja i precizne rezultate, dok oni predmeti koji po prirodi stvari podstiču divergentno mišljenje, poput umjetnosti ili filosofije, bivaju skrajnuti. Ne treba pominjati da je divergentno mišljenje osnova kreativnosti i inovativnosti.\nPrema istraživanju koje je sproveo ser Ken Robinson, nevjerovatnih 98% djece predškolskog uzrasta na testovima pomenutog divergentnog mišljenja, postižu rezultate koji su preko granice genijalnosti, dok su rezultati te iste djece kada su već odrasli bili krajnje poražavajući. Ono što se dešava u međuvremenu nazivamo sistemom obrazovanja. On jeste sistem jer podsticanje uniformisanog mišljenja, kažnjavanje i netolerisanje grešaka i mnoge druge stvari zaista sistemski ubijaju kreativnost i divergenciju, stvarajući od djece programirane jedinke sposobne da reprodukuju, ali ne i da stvaraju. Kao ilustraciju možemo navesti da je jedan Erik Klepton, možda i najveći gitarista svih vremena, izbačen iz muzičke škole jer je previše pažnje posvećivao gitari i nije poštovao kurikulum škole. Takođe, u đačkoj knjižici Džona Lenona koji je jedna od najznačajnijih ličnosti prošlog vijeka, nastavnici su napisali sljedeće komentare: ''ponašanje na času je totalno neprimjereno'', ''ako ovako nastavi Lenon se nalazi na putu sigurnog neuspjeha'', dok je razredni starješina konstatovao da Lenon ima ''previše pogrešnih ambicija i da svoju energiju troši na uzaludne stvari''.\nČula djece nikada u istoriji nisu bila više aficirana, protok informacija je nevjerovatno brz, virtuelne realnosti nas zaskaču sa svakog ekrana i u takvom okruženju ovakva škola, da ne kažem tradicionalna, nužno gubi bitku. Činjenica da je u Sjedinjenim Američkim Državama, kod učeničke populacije dijagnistikovano više slučajeva ADHD sindroma nego što Srbija ima stanovnika, alarmantna je sama po sebi. Ako uzmemo još u obzir i podatak da će u narednih 30 godina više ljudi diplomirati nego u cjelokupnoj istoriji čovečanstva, kao ilustraciju sveopšte inflacije akademskih titula koje više nisu garant ekonomske izvjesnosti ili barem društvenog ugleda, pitanje koliko nam je ovakva škola zaista potrebna postaje neizbježno.\nKada su studenti tokom predavanja zamjerili Hegelu da njegov filozofski sistem ne odgovara realnim činjenicama, Hegel je lakonski odgovorio: ''Tim gore po činjenice''. Sličan modus operandi, možemo primjetiti, prisutan je i u obrazovanju u kome, ako se učenici ne mogu prilagoditi sistemu, onda tim gore po njih. Možda je zato Mark Tven i bio u pravu kada je sarkastično izjavio: ''Ne dozvoli da te školovanje spreči u tvom obrazovanju''.\nDok se još uvijek može, spas iz ovakve situacije bi se mogao potražiti u promjeni paradigme u kojoj će se kroz ozbiljne analize i planove, škola više bazirati na ''prirodnom učenju'' kroz realne situacije i igru, čak i u starijim generacijama. Učenici se moraju rasteretiti straha od neuspjeha, a greške u procesu spoznaje ne smiju biti osnov za ocenjivanje, jer bez grešaka nema ni inovativnosti.\nJedno drugo istraživanje koje je sprovedeno u Finskoj, evropskom lideru u obrazovanju, pokazalo je da 95% roditelja od sistema obrazovanja prvenstveno očekuje da se njihovo dijete u njemu osjeća srećno. Ako uspijemo da sačuvamo da učenici u srednjoj školi imaju bar djelić onog ushićenja i entuzijazma koje ima đak prvak, to će značiti da smo na pravom putu.\nsreda, 11. decembar 2019. 17:27\nУ четвртак, 12.децембра у Дому културе у Братунцу са почетком у 12.15 часова биће одржана позоришна представа-дечији мјузикл "Екскурзија" по тексту Ане Вукаловић у извођењу Дечијег драмског студија "Кукумиш" из Љубовије и певачке групе Љубице Гаврић. Мјузикл је пригодан за узраст деце основних школа, а Дом културе Братунац обезбедио је превоз и за ученике из Кравице али ће у будућноти укључивти и ученике других подручних школа.\nutorak, 10. decembar 2019. 21:00\nOvi moment su bili ispunjenje fantazije. Iznova i iznova sam doživljavala deža vu, kao da se već desilo. Sigurna sam da je to zbog neobuzdane mašte. Maštanja upravo o tome, sta se nalazi iza horizonta i da li taj horizont u jednom momentu prestaje. Oduvek sam želela to da vidim, da se uverim i da osetim. Dovoljno je bilo dvadeset sati, da se moja dugogodišnja iluzija izgubi. Nakon isplovljavanja iz Barselone, kroz dvadeset sati nazirala se Civitavecchia. Brod se bližio Italiji. I dok sam aparatom pokušala da zabeležim svaki talas, poverovala sam da more ipak ima svoj kraj. Kao i da sve ima kraj. Osim svemira. I prave ljubavi.\nutorak, 10. decembar 2019. 20:56\nutorak, 10. decembar 2019. 20:50\nUm na drum - srednja škola (foto galerija)\n„UM NA DRUM“ Agencija za bezbednost u saobraćaju Republike Srbije.\nTribina za učenike Srednje škole „Vuk Karadžić“ „BEZBEDNOST MLADIH U SAOBRAĆAJU“.\nponedeljak, 09. decembar 2019. 20:14\nZamena glasa „jat“ (Ĭ) u govoru sela Vrhpolje\nZamena glasa „jat“ (Ĭ) u govoru sela Vrhpolje (prvi deo razmatranja – za nas piše ljubovijski student, osvajač nekoliko republičkih mesta iz književnosti)\nGovoriti o dijalekatskim specifičnostima izvesnog govornog područja predstavlja zahtevan, istraživački izazovan, i, nadasve, naučno determinisan zadatak. Raznovrstan mozaik dijalekata srpskog jezika predočava, na samom početku uvida u problematiku, varijabilnost strukture za kojom se poseže. Fiksirani opisi svih govornih tipova koji čine suštinu živog narodnog govora, donekle, pri ispitivačkom pristupu, znatno olakšavaju metodološka usmerenja. Srpska dijalektologija je, kao jezička disciplina na relativno razvijenom stupnju, uspela da pruži razradu različitih idioma. Naravno, kontinuitet razvića i simbioza spoljašnjih i unutrašnjih faktora koji utiču na pojedinačni govor neprekidno menjaju različite jezičke vidove neke teritorije. Upravo iz tog razloga, potrebno je vratiti se izvorišnim, vukovskim počecima narodnih lingvističkih entiteta, jer se upravo kroz njihovo predočavanje i elaboraciju shvata potpunost pojma „folklorni koine“ (D. Brozović) na kome je ponikao srpski književni jezik. Izmene i odstupanja od standardizovanih oblika, u takvom slučaju, ne treba skrajnuti kao arhaizirani materijal i nedefinisano prastaro polazište fonetskih, morfoloških i drugih crta. Okolnosti pod kojima se, u dijahronijskom pogledu, menjao i razrađivao srpski govorni izraz, najpreciznije se mogu sagledati prilikom spoznavanja činilaca koji i dalje postojano traju, pored čitavog korpusa najraznovrsnijih uslovljenosti, u narodnom, seoskom govoru. Stoga i ne čudi što su najistaknutiji istoričari srpskog jezika, Aleksandar Belić i Pavle Ivić, istovremeno bili i naši najznamenitiji poznavaoci jezičko-prostornih karakteristika.\nKretanja u okvirima jezičkih istraživanja u ovom pogledu, zasnivaju se na veoma raznovrsnim konceptima. Tako, postoje ispitivanja koja se usmeravaju prema leksikografiji (onomastici, na primer), prozodijskom sistemu, ortoepiji koju je normirao izvesni dijalekat i slično. Veoma često se može desiti, i to su, sa istraživačkog stanovišta, izrazito plodotvorni rezultati, kada se za neku jezičku osobinu koja je konstatovana kao prisutna na nekoj tački hronološkog preseka u jeziku, nađu potvrde u narodnom govoru. Takođe, i u drugom slučaju se može krenuti od opšte pretpostavke: od lingvistički formulisane osobenosti do primera u upotrebnom izrazu. Sličnom polazištu je posvećen i ovaj rad, koji će pokušati da predoči uvid u reflekse glasa „jat“ u jeziku govornika sela Vrhpolje, u azbukovačkom kraju, opština Ljubovija.\nPri pomenu govornika koji se služe zajedničkim manirom izražavanja, budući da žive u istoj oblasti, potrebno je, bar u osnovnim crtama, osvrnuti se na istorijsku i populacionu sliku. Vrhpolje, kao selo na desnoj obali Drine, smešteno u neposrednoj blizini rečnog toka, tokom vekova je predstavljalo usputno mesto zadržavanja različitim metanastazičkim kretanjima koja su poglavito dolazila iz pravca krševitih i neplodnih oblasti istočne Hercegovine i brdskih predela Crne Gore. Padom ljubovijskog kraja pod vrhovnu tursku vlast 1460. godine, iz mogućih prednosti koje bi pretpostavljale uzrok naseljavanja, isključena je motivisanost slobodom, dok položaj uz Drinu i relativno osrednja plodnost zemlje i mogućnost za stočarsku delatnost nisu predstavljali naročito značajan element koji bi mogao uzrokovati zadržavanje. Međutim, i pored toga, porodice i čitave zadruge su jednako pristizale iz navedenih krajeva jugozapadnog geoprostora. Čitava Azbukovica je, u tom smislu, predstavljala uglavnom „etapnu zemlju“ (termin Jovana Cvijića). Vrhpolje, kao srazmerno kasno formirana seoska zajednica (tek s početka 20. veka), bilo je okruženo crnogorskim doseljenicima, najviše u selima Gornje Košlje (koje se zbog znatnog broja Pivljana nazivalo „Malom Pivom“) i Leović. (Takođe, prilična učestalost seoba sa prostora Starog Vlaha, sa Mokre Gore, Javora, iz Raške, i iz suprotnog, paralelnog pravca: Višegrad, Foča, Čajniče, uslovila je da se, bar i na kratko vreme, na uskom prostoru u ovom delu srednjeg toka Drine međusobno dodiruju raznoliki govorni varijeteti. Što se tiče starosedelačkog stanovništva, ono je nastojalo da, po zakonitosti očuvanja identitetskog u autohtonom korenu, zadrži svoje nasleđene govorne osobine. Neke od stalnih markantnih crta sela Ljuboviđa, u blizini Vrhpolja, mogle su da ostave traga u govoru vrhpoljskih meštana, a na jedinstvenu specifičnost tog izgovora ikavskog tipa kod pravoslavnog stanovništva, ukazao je još Milan Đ. Milićević u svojoj knjizi Kneževnina. Uzorak na kome se bazira ovaj rad zasniva se na četrdesetominutnom govoru dvojice meštana sela Vrhpolje, i u govoru jednog od njih, u jednom izrazitom slučaju, nalazi se ikavski refleks. Isto tako, veoma žive veze su tokom čitavog istorijskog trajanja očuvane sa susednom Bosnom. U okolini Vrhpolja, bilo da se ide uzvodno ili nizvodno Drinom, nikada nije postojalo sigurnijeg mosta u neposrednoj blizini. Muslimanskog stanovništva je, u čitavom azbukovačkom srezu bilo samo u 19. veku, i to manje od deset porodica, koje su uglavnom bile naseljene oko središta sa centrom u Ljuboviji. Shodno ovome, mogući uticaj istočnobosanskih govora je u izvesnoj meri znatno umanjen, premda marginalizacija u punoj meri nije moguća (na primer, jedan od informatora je, prilikom govora pomenuo leksemu „alka“ sa dugouzlaznim, a ne sa dugosilaznim, očekivanim istočnohercegovačkim akcentom). Nije zanemarljiv ni uticaj koji je ova govorna grupa u podvrsti govora zapadne Srbije pretrpela od istočnijih, valjevskih i rađevskih krajeva. Konkretnije, upravo vezano za refleks glasa „jat“, svojevrstan otisak u govoru ovog podrinjskog stanovništva figurira ka uopštavanju ekavskog izgovora, tako da dolazi do karakterističnog mešanja ekavice i ijekavice, naročito kod starijeg seoskog stanovništva. Pojedinci koji pripadaju mlađim generacijama gotovo bezizuzetačno, u čitavoj ljubovijskoj okolini uključujući i Vrhpolje, poseduju urođen ekavski izgovor. Tek se nakon svih prisutnih jezičkih zakonitosti, koje su proizašle iz specifične istorijske i geografske situacije, može temeljnije sažeti dijalektološka slika koja predstavlja uključenost sela Vrhpolje na dijalektološkoj karti. Ono je predstavljeno raznovrsnim mešanjem istočnih, zapadnih i južnih govornih elemenata koji proishode iz zajedničke istočnohercegovačke, i, delom, šumadijsko-vojvođanske osnove.\nnedelja, 08. decembar 2019. 21:21\nNa danas održanom odbojkaškom turniru u Sportskom centru Bratunac u konkurenciju kadetkinja postignuti su sledeći rezultati\nŽOK BRATUNAC - ОК GLASINAC 3:0;\nOK SLAVIJA - OK GLASINAC3:1; U borbi za prvo mesto domaća ekipa je savladala gošće iz Sarajeva čvrstom i organizovanom igrom\nBratunac - Slavija 3:1. Osvajanjem ovog turnira bratunačke nade plasirale su se na završno takmičenje gde će se boriti za titulu šampiona Republike Srpske.\nsubota, 07. decembar 2019. 16:01


MILIVOJEVIĆ U ISTORIJI PREMIJER LIGE! Evo šta je uradio kapiten Kristal Palasa! - Informer\nMILIVOJEVIĆ U ISTORIJI PREMIJER LIGE! Evo šta je uradio kapiten Kristal Palasa!\nLuka Milivojević briljira u dresu Kristal Palasa u koji je stigao pre skoro dve godine iz Olimpijakosa, a potvrda je i činjenica da nosi kapitensku traku u engleskom premijerligašu\nLuka je hrabar, voli da preuzme odgovornost, što je nedavno pohvalio i Žoze Murinjo, menadžer Mančester junateda. Tako je i kada je u pitanju izvođenje jedanaesteraca, pa je na zvaničnom Tviter nalogu Premijer lige objavljen podatak na koji srpski vezista može da bude veoma ponosan.\nOd početka prošle sezone, Luka Milivojević je postigao devet golova iz jedanaesteraca u Premijer ligi, što je više od bilo koga iz ostalih premijerligaških klubova u tom periodu.\nSince the start of last season, Luka Milivojevic has scored nine #PL penalties for @CPFC – more than any of the other 22 clubs competing in the top-flight in that time have scored#CHECRY pic.twitter.com/PsuGXQDWcl — Premier League (@premierleague) 04. новембар 2018.\nMilovijević je ove sezone postigao dva pogotka za Kristal Palas, oba sa bele tačke protiv Arsenala, a prošle čak 10, od čega sedam iz penala.


Snaga autoriteta :: emg.rs :: Intelligence Unit - najnoviji broj\nNema nikakve sumnje da Ekonom:east magazin u velikoj meri zadovoljava potrebu za informisanjem poslovnih i akademskih krugova, kao i ljudi zainteresovanih za privredna dešavanja. U želji da izađemo u susret čitaocima koji ne raspolažu kategorijalnim aparatom ekonomske nauke, odlučili smo da pokrenemo novu publikaciji – EMG Intelligence Unit.\nSmatramo da u Srbiji postoji dovoljan broj čitalaca koji bi želeli da se o kompleksnim ekonomskim dešavanjima u zemlji i svetu informišu još detaljnije kako bi stekli nova znanja, veštine, kao i korisne informacije za biznis. Budući da EMG grupa ima dobru saradnju sa naučnim radnicima, uspešnim menadžerima, vrhunskim novinarima, koji mogu da daju autoritativne odgovore na najvažnija ekonomska pitanja smatramo da kroz njihovu ekspertizu, odnosno znanja, iskustva, kreativna rešenja, možemo čitaocima ponuditi publikaciju koja bi popunila evidentnu prazninu.\nNaravno, ideja nije nova, slične publikacije postoje u većini zemalja tržišne ekonomije. Odziv čitalaštva, odnosno korisnika, listom je pozitivan na zadovoljstvo obe strane. Pokretanje ovakvog izdanja u Srbiji nosi i određene rizike zbog relativno malog i nerazvijenog tržišta. I pored toga, duboko verujemo u uspeh i nadamo se da će ovaj naš ambiciozni projekat biti na dobrobit društvene zajednice.\nU ovom pionirskom broju, kao i u narednim, namerni smo da prezentujemo vodeću temu, stručno ali čitljivo obrađenu. Ekspertize, odnosno sofisticirane sektorske analize naših autora trebalo bi daju odgovor na složena pitanja ekonomske stvarnosti i da ponude konkretna rešenja ili put do njih.\nNastanak publikacije EMG - Intelligence Unit je bez sumnje posledica i približavanja Srbije Evropskoj uniji, odnosno integracije zemlje u međunarodnu podelu rada i internacionalne tokove kapitala. Projekat transformacije i modernizacije društva neodvojivo je povezan sa ekonomskim reformama. Ako na tom putu, koji formalno ima, ali faktički nema alternativu, EMG Intelligence Unit bude dao svoj doprinos, naša\nmisija biće ostvarena.


Otvaranje izložbe "Tako su govorili naši preci" i promocija knjige Igora Mirovića "Povratak u Logos" | (Vesti - 06. 06. 2021) Subotica.com\nOtvaranje izložbe "Tako su govorili naši preci" i promocija knjige Igora Mirovića "Povratak u Logos"\n06.06.2021. u 10:00h\nOtvaranje izložbe dokumenata "Tako su govorili naši preci", koju je pripremio Srpski nacionalni savet Crne Gore, i književno veče na kojem će biti predstavljena knjiga "Povratak u Logos" Igora Mirovića, predsednika Pokrajinske vlade, održaće se u ponedeljak, 7. juna, u SKC "Sveti Sava" s početkom u 19 časova.\nIzložba dokumenata "Tako su govorili naši preci" sastoji se od devet tematskih celina i prevashodno ima istorijski karakter, ali je njen cilj da osavremeni i aktualizuje znamenite istorijske ličnosti i pojedine istorijske periode srpskog naroda u Crnoj Gori.\nIzložba je prikaz večnih reči i misli koje su potekle od Svetog Simeona i Svetog Save, preko vremena Balšića, Crnojevića, Petrovića i Kraljevine Jugoslavije, pa sve do Drugog svetskog rata. Kroz sublimaciju najznačajnijih ličnosti i njihovih misli, ukazano je na osećaj pripadnosti i kontinuitet srpskog nacionalnog identiteta u Crnoj Gori, sponu koja veže srpsku prošlost sa srpskom budućnošću.\nNa otvaranju izložbe prisutne će pozdraviti Momčilo Vuksanović, predsednik Srpskog nacionalnog saveta Crne gore, dok će izložbu otvoriti Dragan Stanić, predsednik Matice srpske, u 19 časova.\nOd 20 časova, uslediće predstavljanje knjige "Povratak u Logos", treće zbirke pesama Igora Mirovića, predsednika Pokrajinske vlade, a uz autora knjige, gosti književne večeri biće Dragan Stanić,predsednik Matice srpske, i književnici Budimir Dubak i Selimir Radulović.\n- Pre svega pokušavam da i naslovom i stihovima u celini označim put kojim želim da koračam u budućnosti. "Povratkom u Logos" zapravo želim da se vratim izvornijem razumevanju stvari, prilika, događaja i još izvornijem posmatranju ljudi i života. Knjiga "Povratak u Logos" podeljena je u cikluse i poslednji, koji nosi naziv Svetionici, zapravo ukazuje na to da na tom putu u Logos postoje vatre i jarka svetla koja su nužna da bi taj put imao smisla. Ja sam ih u zbirci označio kroz poetske iskaze i doživljaje najznačajnijih Srba u Vojvodini u 19. veku i na početku 20. veka - rekao je Mirović o svojoj knjizi.\npromocija knjige skc sveti sava književno veče srpski kulturni centar sveti sava igor mirović


Brčko: Izabrani najbolji sportisti za prošlu godinu - Radio Brčko distrikta BiH\nPočetna/Brčko/Brčko: Izabrani najbolji sportisti za prošlu godinu\nRadio Brčko 24.02.2020. - 21:26\nU brčanskom Domu kulture večeras je u organizaciji Vlade Distrikta održana jubilarna 20. manifestacija „Izbor sportiste godine“ na kojoj su proglašeni najbolji sportisti, sportski kolektivi i najbolji sportski događaj za 2019. godinu.\nZa najboljeg sportistu Brčko distrikta izabran je Srđan Samardžić iz Atletskog kluba „Marathon” Brčko, inače reprezentativac BiH u seniorskoj konkurenciji, koji je tokom prošle godine imao zapažene rezultate na takmičenjima u BiH ali i na međunarodnom nivou.\nAna Gajić odbojakšica Bimal-Jedinstva i reprezentativka BiH, je proglašena je za najbolju sportiskinju Distrikta. Gajić je tokom 2019. godine osvojila brojne medalje, poput osvojenog šampionata BiH, Kup-a BiH, Kupa RS-a sa matičnim klubom.\nNajbolji sportski događaj organizovan u Brčkom bio je WDSF Brčko Open Championship 2019., turnir Svjetske sportske plesne federacije u organizaciji Škole plesa „Mambo“, koji učesnicima donosi najveći broj poena za svjetski rang listu.\nZa najuspješniji sportski kolektiv izabran je ŽOK Bimal-Jedinstvo koji je u prošloj godini osvojio prventsvo BiH, Kup BiH, i takođe uspješno učestvovao u CEV Ligi Šampiona, CEV Kupu i srednjeevropskoj MEVZA ligi. Bimal-Jedinstvo u mlađim kategorijama takođe ima izuzetne uspjehe i može se pohvaliti sa 14 raprezentativki u svim uzrasnim kazegorijama.\nU ostalim kategorijama, za najuspješniji fudbalski/nogometni klub proglašen je FK “Jedinstvo”, najuspješniji klub dvoranskih sportova je OK “Mladost”, najuspješniji klub borilačkih sportova je Sportsko društvo “Pobjednik”, najbolji sportski kolektiv za razvoj sportova na vodi je Kajak kanu klub “Hariz Suljić”, dok je najuspješniji sportski kolektiv za razvoj atletike i ostalih grana sporta Ateltski klub “Kross”.\nU kategoriji individualnih priznanja za najuspješnijeg mladog sportistu izabran je Sejdo Huremović iz Teakwondo kluba “GOKU”, najbolja mlada sportistkinja je Amna Šehić, dok je za najuspješnijeg trenera proglašen je Edin Baković iz MOK “Jedinstvo”.\nPriznanje za najuspješnijeg sportistu sa invaliditetom pripalo je Damiru Brodliću iz Odbojkaškog kluba invalida “Brčko”, najuspješnija sportistkinja atletike i ostalih grana sporta je Kristina Trkulja iz AK “Kross” a Jasmin Klebić je proglašen za najuspješnijeg sportistu sportova na vodi.\nZa najboljeg sportistu borilačkih sportova izabran je Redžep Brkić iz sportkosg društva “Pobjednik”, najuspješniji sportista dvoranskih sportova je Mlađan Lukić odbojkaš brčanske Mladosti, dok je za najbolju fudbalerku/nogometašicu proglašena Marija Damjanović iz ŽFK “Lokomotiva”.\nSpecijalno priznanje dobio je Ljubiša Ristić iz OK “Mladost” a za najuspješnijeg sportskog novinara je izabran Kolega Stjepan Bogutovac, iz Radija Brčko.


29. novembar 2019. Učesnici Konferencije „Borba protiv trgovine ljudima na Zapadnom Balkanu“ i 11. zasedanja „Ženskog parlamenta“ (foto: © Skupština Crne Gore)\nUčešće narodnih poslanica na Konferenciji „Borba protiv trgovine ljudima na Zapadnom Balkanu“ i na 11. zasedanju „Ženskog parlamenta“ u Podgorici\nNarodne poslanice Ljupka Mihajlovska, Olena Papuga i Marija Janjušević učestvovale su na Konferenciji „Borba protiv trgovine ljudima na Zapadnom Balkanu“, koja je održana 28. novembra 2019. godine u Podgorici, a koju su zajednički organizovali Kancelarija Specijalne predstavnice NATO-a za žene mir i bezbednost, u saradnji sa Ministarstvom unutrašnjih poslova i Odborom za rodnu ravnopravnost Skupštine Crne Gore.\nNaredni dan, 29. novembra 2019. godine održano je 11. zasedanje „ Ženskog parlamenta“ u organizaciji Odbora za rodnu ravnopravnost Crne Gore, koje je bilo posvećeno razmatranju ostvarivanja prava žena u zemljama regiona, sa akcentom na borbu protiv nasilja nad ženama i borbu protiv trgovine ljudima.\nU okviru panela na temu kako zemlje iz regiona sprečavaju i suzbijaju borbu protiv trgovine ljudima, Ljupka Mihajlovska je upoznala prisutne sa novim zakonskim propisima koji sadrže i odredbe koje imaju za cilj sprečavanje trgovine ljudima, kao što su: Zakon o azilu i privremenoj zaštiti, Zakon o strancima, Zakon o presađivanju organa, Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći. Takođe je govorila o aktivnostima koje se u Srbiji sprovode u skladu sa Strategijom prevencije i suzbijanja trgovine ljudima, posebno ženama i decom i zaštite žrtava za period od 2017. do 2022. godine.\nIspred Ženske parlamentarne mreže učesnicima se obratila Olena Papuga koja je predstavila aktivnosti Ženske parlamentarne mreže i govorila o ključnim izazovima u izgradnji društva jednakih mogućnosti za žene i muškarce. Posebno je istakla da je jedan od osnovih ciljeva ove mreže donošenje novih zakona i politika i nadzor sprovođenja aktuelnih zakonskih rešenja, posebno u oblastima: suzbijanja nasilja nad ženama i decom u porodici, zdravlje žena i porodice, ekonomsko osnaživanje žena, obrazovanje žena i promocija ženskog znanja. Govorila je i o značaju uključivanja žena u odlučivanje i ukazala da u Narodnoj skupštini ima 37,6 odsto narodnih poslanica, kao i da se pored predsednice Narodne skupštine, žene nalaze i na čelu osam parlamentarnih odbora.\nLjupka Mihajlovska je u svom izlaganju istakla značaj Zakona o sprečavanju nasilja u porodici koji je Narodna skupština Republike Srbije usvojila 2016. godine u procesu suzbijanja nasilja, kao i važnost izmene Krivičnog zakonika u delu koji se odnosi na izjednačavanje visine zatvorske kazne za krivično delo silovanja i krivično delo obljuba nad nemoćnim licem. Mihajlovska je istakla da je 2016. godine kazna za krivično delo obljuba bila manja od kazne silovanja. Takođe se osvrnula i na zaključke sa javnog slušanja koji je organizovao Odbor za ljudska i manjinska prava i ravnopravnost polova Narodne skupštine Republike Srbije. Na kraju je zaključila da je razmena primera dobrih praksi u regionu veoma značajna za dalji vid borbe protiv nasilja u porodici i nasilja nad ženama.


Press Online :: Džet set :: SAMI U DIVLJINI\n22. 05. 2008. - Autor: (N. K.)\nTokom vikenda biće održan kasting za rijaliti-šou „Survajver", čije emitovanje počinje na televiziji Foks ovog leta\nU subotu u Beogradu će biti održana provera kandidata za najambiciozniji rijaliti-šou projekat u Srbiji, seriju „Survajver". Kandidati će dokazivati žiriju da postoji razlog da baš oni budu uključeni u igru preživljavanja u kojoj se 22 muškaraca i žena, izolovanih na egzotičnom divljem mestu, bori za hranu, higijenski pribor, veliki novac... Učesnici su primorani da tokom 52 dana sami obezbeđuju svoju egzistenciju, dok ih kamera neprekidno snima.\nEkscentrični tvorci emisije\nIza koncepta „Survajvera" stoje britanska televizijska kuća „Planet 24" i poznati producent Čarli Parsons. Parsons je poznat i kao životni i poslovni partner medijskog mogula barona Vahida Alija, koji je umnogome simbol liberalnog i ekscentričnog duha savremene Velike Britanije, jer je Ali tamnoputi musliman i homoseksualac!\nProdukcijski veoma zahtevni šou „Survajver" premijerno je prikazan 1992. u Švedskoj, pod nazivom „Ekspedicija Robinzon". Šou je ubrzo prešao Atlantik, „Survajver" se uskoro našao u udarnom terminu na CBS televiziji, gde se zadržao punih 16 godina.\nPosle Amerike, epidemija „Survajver" proširila se i na ostatak sveta, a danas se emituje u više od 35 zemalja na svim kontinentima. Od ovog broja, čak 25 zemalja izrađuje svoje lokalne emisije.\nPrvi srpski „Survajver" snimaće se na Bisernim ostrvima, arhipelagu veličanstvene lepote koji pripada centralnoameričkoj državi Panami. Izabrani učesnici iskrcaće se u varljivo lep karipski predeo s tek nešto malo odeće na sebi, a samo jedan vratiće se kao pobednik.\nPravila igre su veoma jednostavna: učesnici „Survajvera" su podeljeni u dva plemena i prepušteni su sami sebi. Moraju da izgrade skloništa od materijala za kojima mukotrpno tragaju u prirodnom okruženju. U zavisnosti od godišnjeg doba, učesnici dobijaju minimalni broj elemenata za preživljavanje, najčešće noževe, burad za vodu i vodu za piće. Vatru pale ako se snađu, najčešće na način na koji su to činili naši preci - bacanjem iskri s kamena na suvu mahovinu i drugim iscrpljujućim metodama. Ipak, ovde ima „varanja": najbolji učesnici mogu kroz igru da „zarade" ekstra hranu ili jednostavnu tehnologiju, na primer šibicu da zapale vatru.\nPirati i otrovni pauci\nBiserna ostrva nalaze se u zalivu s pacifičke strane Paname. Arhipelag čini više od 100 ostrva, koja su mahom mala i nenaseljena. Najpoznatije ostrvo zove se Kontadora, koje je mahom posvećeno turizmu, dok je najveće Kraljevsko ostrvo. Arhipelag je usko vezan za istoriju piraterije: ostrvca čuvaju tajne o prolascima gusarskih družina, koje su predvodili legendarni pirati kao što su Frensis Drejk i zloglasni Henri Morgan. Ostrva i danas mogu da budu opasna, s tim što učesnicima „Survajvera" neće pretiti jednooki pirati s mačevima i kuburama, već zmije otrovnice, pauci i druge nemani koje nastanjuju kišne šume Paname.\nIgre su veoma inventivne, ali nimalo naivne. Osmišljene su tako da iscrpe i telo i duh, i zbog toga s takmičarima putuje i lekar. Težina zadataka progresivno raste kako bi se došlo do konačnog pobednika. Na testu su živci, fizička spremnost, inteligencija, znanje, snaga volje, spretnost, ali i sreća. Svi imaju iste šanse. Svaka tri dana, pleme koje najčešće gubi u igrama putuje do sedišta „Plemenskog veća" i glasa za izbacivanje jednog saigrača. Vremenom, plemena se stapaju u jedno, a takmičenje prerasta u pojedinačno nadmetanje u borbu za poziciju. Od dva preostala takmičara plemenski odbor bira konačnog pobednika koji osvaja novac i titulu survajvera.\nUslovi za prijavljivanje za „Survajver" su sledeći: takmičari ne mogu da budu mlađi od 18 godina i moraju biti psihički i fizički zdravi. Poželjni su fizička izdržljivost, istrajnost, čvrst karakter, tolerancija, odgovornost, a mogu da konkurišu i muškarci i žene. Među veoma brojnim kandidatima za srpskog „Survajvera" ima i nekadašnjih učesnika serijala „Veliki brat"! Ko će iz Srbije biti odabran da tokom leta otputuje u Panamu i oproba se po ekvatorijalnoj žezi u veštinama preživljavanja u neolitskim uslovima, znaće se veoma brzo.


Republika / NESREĆA KOD ŽABARA: Prevrnuo se traktor - vozač poginuo!\nNesreća kod Žabara\nKako saznaje Informer, traktor je sleteo sa puta i prevrnuo se, a LjubiŠa je preminuo na licu mesta.\nOVO SU TRI MOGUĆA SCENARIJA KOJA SU IZAZVALA NESREĆU NA DIVČIBARIMA\nSTRAVIČAN UDES KOD LOZNICE: U sudaru kamiona i autobusa povređeno DEVET osoba!\nSAOBRAĆAJKA KOD KRUPNJA: Oboren pešak (84)\nSrbija Žabare Hronika Traktor Nesreća Saobraćajka Saobraćajna nesreća


“BIL BANJA LUKA” Ljudski resursi najbitniji za razvoj Republike Srpske – DOM INFO |\nMinistar privrede i preduzetništva Republike Srpske Vjekoslav Petričević rekao je danas u Banjaluci prilikom otvaranja druge konferencije “BIL Banjaluka 2019” da je ona izuzetno značajna za uvezivanje privrednika, malih i srednjih preduzeća, razmjenu njihovih iskustava i stvaranje što bolje poslovne klime.\n“Posjedujemo prirodne resurse i sve ono što je pozitivno, međutim ljudski resursi su sigurno ono na čemu se temelji budućnost i ostanak ovih mladih ljudi ovdje”, naglasio je Petričević.\nPredsjednik organizacionog odbora “BIL” konferencije Davor Maksimović rekao je da je misija konferencije da ponudi jasna rješenja koja će unaprijediti poslovnu klimu i podstaći uspješne strategije poslovanja u BiH i povezati biznis lidere i stručnjake iz svih oblasti biznisa.\n“U proteklih godinu dana smo ispitivali tržište i osluškivali šta je potrebno našim malim i srednjim biznisima. Na osnovu toga smo i koncepirali tematiku ovogodišnje `BIL` konferencije koja će obuhvatiti segment razvoja ljudskih resursa, finansiranje malih i srednjih preduzeća, biznis alate i tehnologiju sa ciljem optimalnijeg poslovanja, politike, te zakone kao okvire uspješnog poslovanja”, istakao je Maksimović.\nVlatko Vukotić iz kompanije “Prointer” rekao je da su odnosi sa javnošću, ljudski resursi, savremena učila i programi sve značajniji poslovnim ljudima.\nOn je naveo da je “BIL” prilika za okupljanje poslovnih ljudi i svih onih koji na neki način žele da se okušaju i uspiju u biznisu, dodavši da je kompanija “Prointer” podržala ovu konferenciju izrazivši očekivanje da će ona dati dobre rezultate.\nKonsultant za upravljanje odnosima sa klijentima /CRM/ u kompaniji “Prointer” Zoran Milašinović rekao je da je jedna od tema ovogodišnje “BIL” konferencije i upravljanje odnosima sa klijentima, naglasivši da je CRM nešto između softvera i ozbiljne strategije.\n“CRM je nešto što je nužna potreba ovog vremena zbog ubrzanja svih stvari, procesa i svega ostalog što se dešava i CRM pomaže mnogim kompanijama da bolje, brže i efikasnije upravljaju odnosima sa klijentima”, istakao je Milašinović.\nOrganizator druge poslovne konferencije “BIL Banjaluka” je kompanija “Ultimaks”.\nKoncept “BIL” konferencije započeo je krajem novembra 2007. godine, a danas je zastupljen na pet kontinenata, a BiH je 10. zemlja u svijetu u kojoj se organizuje.\nDekoracije za dom ili ured


Voka Informatika - Dabar takmičenje\nDabar 2019/20 - Republički nivo\nOvogodišnji Republički nivo Dabar takmičenja održan je 25. januara istovremeno u 4 grada: Beogradu, Novom Sadu, Nišu i Kruševcu.\nNaši đaci su bili raspoređeni u Novi Sad.\nNa ovogodišnjem Međunarodnom takmičenju iz informatičke i računarske pismenosti "Dabar", koje se održavalo u periodu od 18. do 22. novembra, naša škola je ponovo uzela učešće .\nDabar 2018/20019 - školski nivo\nU periodu od ponedeljka, 19. do petka 23. novembra, na redovnim časovima informatike, održano je šesto po redu Međunarodno takmičenje iz informatičke i računarske pismenosti "Dabar".\nDabar 2017/2018 - Državni nivo\nMihailo je sa osvojenih 99 poena zauzeo visoko 18. mesto,\nOvo je veliki pomak za oba učenika u odnosu na njihov rang na školskom nivou takmičenja kada su među više od 14000 takmičara u njihovoj kategoriji zauzeli 83., odnosno 197. mesto i time izborili pravo učešća na državno takmičenje.\nČestitam Mihailu i Sari na postignutim rezultatima!\nDABAR 2017/2018 - REZULTATI\nU periodu od 20. do 23. novembra, u našoj školi na časovima Informatike i računarstva održan je školski nivo Međunarodnog takmičenje iz informatičke i računarske logike - "Dabar". Na takmičenju je učestvovalo:\n187 učenika u kategoriji Dabarčić (V i VI razred) i\n95 učenika u kategoriji Mladi dabar (VII i VIII razred)\nĐurđević Mihailo i Dragićević Sara su izborili plasman na Državni nivo takmičenja, u konkurenciji od ukupno 14.157 učenika iz cele Srbije koji su se takmičili u kategoriji Dabarčić.\nSve čestitke Mihailu i Sari!\nDABAR 2017/2018 - TAKMIČENJE\nU periodu od 13. do 17. novembra na časovima predmeta Informatika i računarstvo održavaće se Dabar - Međunarodno takmičenje iz računarske i informatičke pismenosti. Ove godine takmičenje se održava po peti put u Srbiji, a po četvrti put u našoj školi.\nDabar 2016/2017 - državni nivo\n18. februara 2017. godine, u prostorijama Singidunum univerziteta u Beogradu, održan je državni nivo međunarodnog takmičenja Dabar.\nNašu školu je predstavljala\nučenica V-3 odeljenja.\nU konkurenciji od 105 učesnika V i VI razreda, koji su se takmičili u kategoriji Dabarčić, naša predstavnica je sa 104 osvojena poena zauzela\nvisoko 17.mesto i bila nosilac Bronzanog odličja.\nZa samo 3 poena Biljani je izmaklo Srebrno odličje.\nSve čestitke našoj Biljani za ostvareni rezultat!\nU tekstu koji sledi postavljeni su linkovi ka zadacima sa prethodnih Dabar takmičenja u Srbiji, kao i sa takmičenja iz Slovenije, Velike Britanije i Kanade. Takođe postavljeni su i linkovi ka prezentacijama koje sadrže odabrane zadatke sa takmičenja iz mnogih zemalja.\nDABAR 2016/2017 - Rezultati\nU periodu od 14. do 18. novembra, u našoj školi na časovima Informatike i računarstva održano je Međunarodno takmičenje iz informatičke i računarske logike - "Dabar". Na takmičenju je učestvovalo:\n194 učenika u kategoriji Dabarčić (V i VI razred) i\n82 učenika u kategoriji Mladi dabar (VII i VIII razred)\nBiljana Bogićević je izborila plasman na Državni nivo takmičenja, zauzevši 20. mesto na konačnoj rang listi od ukupno 11060 učenika iz cele Srbije koji su se takmičili u kategoriji Dabarčić .\nSve čestitke našoj Biljani!\nDABAR 2016/2017 - TAKMIČENJE\nKao i prethodne dve godine, i ove godine naša škola će uzeti učešće u međunarodnom Dabar takmičenju koje zvanično počinje 14.11.2015. u 07:30 i traje do 18.11.2015 u 19:30.\nTakmičenje je namenjeno učenicima osnovnih i srednjih škola koji su zainteresovani za različite oblasti računarstva i informatike. Nisu neophodna posebna predznanja, tako da je otvoreno za sve učenike, čak i one koji u svom obrazovanju nisu pohađali časove informatike.


Pijavice odmah isisaju bol u leđima | Dečji sajt\nPijavice su vrlo efikasan, tradicionalan lek za bolove u leđima. Dr Natalija Gušlo Petrić, anesteziolog, specijalista akupunkture, homeopatije i hirudoterapije, kaže da tretman bola u leđima pomoću pijavica odmah daje rezultat.\n- Pijavice se stavljaju na bolno mesto ili na biološki aktivne tačke koje se koriste u refleksologiji. One stimulišu te tačke i poboljšavaju krvotok u tkivu, a iz organizma izbacuju štetne supstance. Tokom tretmana se poboljšava mikrocirkulacija, relaksiraju se spazmirani mišići, što smanjuje bol već u toku prvog tretmana – ističe dr Natalija.\nNaša sagovornica kaže da pljuvačka pijavice sadrži više od 500 fermenata, od kojih je jedan hirudin, koji pomaže da tkivo dobija više kiseonika i hranljivih supstanci, odnosno podmlađuje ga.\n- Pijavica je kao mini fabrika. Istraživanja su pokazala da ona ima više od 500 fermenata koji stimulišu unutrašnje organe, leče ih i podmlađuju. Koliko je cenjena u svetu, govori podatak da je 1994. godine uvrštena u registar lekova u Rusiji, a 2004 godine i u Nemačkoj.


Sheet Mask vs Cream Mask – puremarket\nNow reading: Sheet Mask vs Cream Mask\nSvet je načisto poludeo za maskama za lice. Ali uzimajući u obzir benefite ovog koraka u svakodnevnoj rutini, u potpunosti nam je jasno zašto je to tako.\nOne toliko toga pružaju našoj koži, tako da, ako već ne praktikuješ ovo u svojoj beauty rutini, vreme je da počneš. Stavljajući masku na lice je nešto poput izjave ljubavi svojoj koži.\nPitanje koje se često postavlja je: koja je razlika između sheet maski i onih u kremastoj teksturi?\nPa hajde da sumiramo par osnovnih stvari za oba tipa.\nSheet maske su papir namočen serumom, vlaknima ili gelom. Dizajnirane tako da staju preko lica sa isečenim delovima za nos, oči i usta. Obično uključuju sastojke poput hijaluronske kiseline i vitamina koji tvojoj koži pružaju brzu i laku hidrataciju i hranljive materije. Sheet maske se obično koriste za dodatnu vlagu, kao i za veći sjaj i energiju kože. Najbolje su za tipove kože kao što su suva i normalna. Neki preferiraju sheet maske više nego kremaste, jer se lice ne mora prati nakon njihove upotrebe, već se samo otkloni sa lica i utrlja ostatak seruma u kožu nakon čega ide sledeći korak poput hidratantne kreme za svakodnevnu negu.\nPatchology sheet maske\nTradicionalne maske zahtevaju 20 minuta, ovim sjajnim maskicama je potrebno svega 5 minuta da deluju. Nekoliko vrsta za različite potrebe i problematike kože. Izaberi onu koja tebi najviše odgovara.\nKremaste maske mogu biti veoma različite, ali najpopularnije su one od gline ili blata. Koriste se za uklanjanje toksina i nečistoća sa kože. Ove vrste maski su obično bolje za masnu kožu - posebno maske od gline, jer “usisavaju” sva ulja koja su duboko u našim porama. Odlične su i za kožu sklonu aknama. Možeš ih koristiti i kao “selektivni” tretman ako imaš dosadne bubuljice na licu ili samo naneti na T-zonu, najviše do tri puta nedeljno, ne ostavljajući duže od 20 minuta. Nakon toga, isperi masku sa lica i nastavi sa daljim koracima u svojoj rutini.\n22|11 cosmetics 2u1 sredstvo\nOvaj sjajan 2u1 proizvod se može koristiti kao sredstvo za čišćenje, ali i kao maska za lice pre svega zbog toga što sadrži belu glinu koja čisti kožu na dubljem nivou.\nBeauty eksperiti kažu da su sheet maske pogodne za svakodnevno korišćenje, dok kremaste treba ograničiti na najviše tri puta nedeljno. Istina je da sve zavisi od naše kože i njenih potreba. Uvek biraj one maske sa bezbednim i prirodnim sastojcima, bez štetnih materija i slobodno testiraj šta tvojoj koži najviše prija.


Kako sprečiti pojavu migrene? | MediHelp\nPočetna › Blog › Kako sprečiti pojavu migrene?\nKako preventivna tako i mera lečenja migrene ogleda se u upotrebi lekova, raznih dodataka ishrani, pravilnom načinu života i izbegavanjem takozvanih provokativnih faktora koje pacijent prepoznaje iz predhodnog iskustva.\nPreventivna mera lečenja migrene se preporučuje kod onih pacijenata kod kojih se migrenske glavoboljedešavaju više od dva puta nedeljno, koji ne mogu da podnesu određene medikamente lečenja kao što je lečenje akutnih migrenskih napada ili kod vrlo jakih napada gde je lečenje teško kontrolisati. Cilj prevencije jeste smanjenje učestalosti, bola i trajanja bola. Drugi cilj prevencije ovog tipa jeste da se izbegne predoziranje lekovima protiv glavobolje koji stoga mogu da imaju kontra efekat, odnosno da nemaju nikakav efekat. U tom slučaju dolazi do hornične svakodnevne glavobolje.\nPreventivno lečenje se smatra efektivnim ukoliko je učestalost i jačina bola manji za bar 50%. Kada je reč o ovome, svi lekari su mahom složni da treba koristiti određene vrste lekova kao što su blokatori beta adrenergičkih receptora (propranolol, metoprolol i sl.) jer su se pokazali kao najbolji, za prvu ruku, u sprečavanju bola. U prevenciji se koriste i mnogi drugi medikamenti kao što je: cinarizin ,blokatori kalcijumskih kanala (verapamil), antiepileptici(Na-valproat, topiramat) i dr.\nDruge mere prevencije od migrene\nAkupunktura može da bude efektivna ali ne u nekoj značajnoj meri. Međutim, fizioterapija, masaže i opuštanje umeju da budu efektivne skoro kao neki lekovi, posebno ukoliko migrenski napad nije jačeg intenziteta. Kognitivne i bio terapije su takođe vrlo efikasne kao mere prevencije pojave migrenskih napada. Medicinski uređaji kao što je biofeedback terapija ili neurostimulatori predstavljaju znatnu prevenciju od migrene. Posebno su poželjni kada lekovi nisu više efikasni (usled predoziranja i sl.).\nVrste lečenja migrene\nPostoje tri pristupa lečenja migrene:\nIzbegavanje uzročnika (med. triger)\nAkutna simptomatska kontrola\nSvaki lek preporučen od strane lekara sa ciljem smanjenja bola migrenske glavobolje je više efikasan ukoliko se uzme pri samoj pojavi glavobolje, nego nakon par sati. Pak, prekomereno konzumiranje lekova može da ima apsolutne negativne posledice, stanje u kojem se učestalost povećava kao i bol. Predoziranje se često dešava upotrebom triptana, ergotamina i opioidnih analgetika.


Etleboro.org - СОФТИЋЕВЕ ПОЛИТИЧКЕ ИЗЈАВЕ НЕСПОЈИВЕ СА ФУНКЦИЈОМ ГУВЕРНЕРА\nСОФТИЋЕВЕ ПОЛИТИЧКЕ ИЗЈАВЕ НЕСПОЈИВЕ СА ФУНКЦИЈОМ ГУВЕРНЕРА\nSrna Rep. Srpska 04.05. 12:51\nИСТОЧНО САРАЈЕВО, 1. МАЈА /СРНА/ - Чланови Управног одбора Централне банке БиХ Радомир Божић и Драган Кулина оградили су се од дијела изјаве гувернера Сенада Софтића поводом захтјева "Наше странке" за његову смјену у коме јавно износи своје политичке ставове, оцијенивши је неприхватљивом. Божић и К»»»\nRTRS Rep. Srpska 01.05. 20:52\n"Софтићеве политичке изјаве неспојиве са функцијом гувернера"\nЧланови Управног одбора Централне банке БиХ Радомир Божић и Драган Кулина оградили су се од дијела изјаве гувернера Сенада Софтића поводом захтјева "Наше странке" за његову смјену у коме јавно износи своје политичке ставове, оцијенивши је неприхватљивом. Божић и Кулина сматрају да је таква изјава н»»»\nPatria 09.04.2019. 16:07\nCentralna banka BiH uspješno okončala 2018. godinu\nFoto Arhiv (Patria) - Centralna banka Bosne i Hercegovine (CBBiH) je u 2018. godini uspješno vodila monetarnu politiku i održavala monetarnu stabilnost BiH u skladu sa Zakonom o CBBiH čime je doprinosila finansijskoj stabilnosti. Na poslovanje CBBiH proteklih godina konstantni pritisak vrše kamatni»»»\nOpcija 09.04.2019. 11:23\nCentralna banka BiH ostvarila dobit od 8,4 miliona KM\nCentralna banka BiH ostvarila je prošle godine dobit od 8.430.875 KM koja je raspoređena u generalne rezerve kao pozicije kapitala Banke. “Na poslovanje Centralne banke proteklih godina konstantan pritisak vrše kamatni rashodi po osnovu negativnih kamatnih stopa na depozite kod inostranih banaka u »»»\neKapija 09.04.2019. 08:23\nCentralna banka BiH u 2018. imala dobit od 8,4 mil KM\nCentralna banka BiH ostvarila je prošle godine dobit od 8.430.875 KM koja je raspoređena u generalne rezerve kao pozicije kapitala Banke.- Na poslovanje Centralne banke proteklih godina konstantan pritisak vrše kamatni rashodi po osnovu negativnih kamatnih stopa na depozite kod inostranih banaka u »»»\nPolitika 24 08.04.2019. 18:18\nCentralna banka Bosne i Hercegovine (CBBiH) je u 2018. godini uspješno vodila monetarnu politiku i održavala monetarnu stabilnost BiH u skladu sa Zakonom o CBBiH čime je doprinosila financijskoj stabilnosti. Na poslovanje CBBiH proteklih godina stalni pritisak vrše kamatni rashodi po osnovu negativ»»»\nBusiness Magazine 08.04.2019. 16:16\nCBBIH uspješno okončala finansijsku 2018. godinu\nCentralna banka Bosne i Hercegovine (CBBiH) je u 2018. godini uspješno vodila monetarnu politiku i održavala monetarnu stabilnost BiH u skladu sa Zakonom o CBBiH čime je doprinosila finansijskoj stabilnosti. Na poslovanje CBBiH proteklih godina konstantni pritisak vrše kamatni rashodi po osnovu neg»»»\nProfitiraj 08.04.2019. 15:42\nCBBiH u 2018. ostvarila neto dobit od 8,43 miliona KM\nFokus 08.04.2019. 15:10\nProšlogodišnja dobit 8,4 miliona KM – Fokus.ba\nIz Centralne banke naglašavaju da ona i dalje uspijeva da ostvari pozitivan finansijski rezultat, te napominju da primarni cilj u centralnom bankarstvu nije ostvarenje profita, nego održavanje monetarne stabilnosti Centralna banka BiH ostvarila je prošle godine dobit od 8.430.875 KM koja je raspore»»»\nHayat 08.04.2019. 15:05\nCentralna banka Bosne i Hercegovine (CBBiH) je u 2018. godini uspješno vodila monetarnu politiku i održavala monetarnu stabilnost BiH u skladu sa Zakonom o CBBiH čime je doprinosila finansijskoj stabilnosti, prenosi Anadolu Agency (AA).- Na poslovanje CBBiH proteklih godina konstantni pritisak vrše»»»\nBljesak 08.04.2019. 14:58\nCentralna banka Bosne i Hercegovine (CBBiH) je u 2018. godini uspješno vodila monetarnu politiku i održavala monetarnu stabilnost BiH u skladu sa Zakonom o CBBiH čime je doprinosila financijskoj stabilnosti. Na poslovanje CBBiH proteklih godina konstantni pritisak vrše kamatni rashodi po osnovu neg»»»\nNezavisne Novine 08.04.2019. 14:55\nCentralna banka BiH ostvarila je prošle godine dobit od 8.430.875 KM koja je raspoređena u generalne rezerve kao pozicije kapitala Banke. "Na poslovanje Centralne banke proteklih godina konstantan pritisak vrše kamatni rashodi po osnovu negativnih kamatnih stopa na depozite kod inostranih banaka u »»»\nBiznis Info 08.04.2019. 14:46\nCentralna banka Bosne i Hercegovine (CBBiH) je u 2018. ostvarila neto dobit u iznosu od 8.430.875 KM. Cjelokupni iznos dobiti raspoređen je u generalne rezerve kao pozicije kapitala CBBiH. Finansijski izvještaji i Godišnji izvještaj CBBiH su usvojeni na sjednici Upravnog vijeća 27. 3. 2019. godine »»»\nInformativa 08.04.2019. 14:43\nVijesti.ba 08.04.2019. 14:36\nBiznis 08.04.2019. 14:35\nAlternativna 08.04.2019. 14:30\nProšlogodišnja dobit Centralne banke BiH 8,4 miliona KM\n"Na poslovanje Centralne banke proteklih godina konstantan pritisak vrše kamatni rashodi po osnovu negativnih kamatnih stopa na depozite kod inostranih banaka u evrozoni i negativnih prinosa na državne obveznice zemalja iz našeg investicionog spektra", saopšteno je iz ove banke. Iz Centralne banke »»»\nFaktor 08.04.2019. 14:17\nPozitivno poslovanje u 2018. godini je rezultat racionalne politike upravljanja, te je CBBiH u 2018. godini ostvarila neto dobit u iznosu 8.430.875,92 KM Centralna banka Bosne i Hercegovine (CBBiH) je u 2018. godini uspješno vodila monetarnu politiku i održavala monetarnu stabilnost BiH u skladu sa»»»\nFederalna 08.04.2019. 14:11\nNeto dobit u prošloj godini veća od 8,4 miliona KM\nCentralna banka Bosne i Hercegovine (CBBiH) je u 2018. godini uspješno vodila monetarnu politiku i održavala monetarnu stabilnost BiH u skladu sa Zakonom o CBBiH čime je doprinosila finansijskoj stabilnosti, prenosi Anadolu Agency (AA)."Na poslovanje CBBiH proteklih godina konstantni pritisak vrše »»»\nIndikator 08.04.2019. 14:05\nCentralna banka BiH lani ostvarila neto dobit od 8,4 miliona KM\n04.05. 12:51 СОФТИЋЕВЕ ПОЛИТИЧКЕ ИЗЈАВЕ НЕСПОЈИВЕ СА ФУНКЦИЈОМ ГУВЕРНЕРА Srna\n01.05. 20:52 "Софтићеве политичке изјаве неспојиве са функцијом гувернера" RTRS\n09.04. 16:07 Centralna banka BiH uspješno okončala 2018. godinu Patria\n09.04. 11:23 Centralna banka BiH ostvarila dobit od 8,4 miliona KM Opcija\n09.04. 08:23 Centralna banka BiH u 2018. imala dobit od 8,4 mil KM eKapija\n08.04. 18:18 Centralna banka BiH uspješno okončala financijsku 2018. godinu Politika 24\n08.04. 16:16 CBBIH uspješno okončala finansijsku 2018. godinu Business Magazine\n08.04. 15:42 CBBiH u 2018. ostvarila neto dobit od 8,43 miliona KM Profitiraj\n08.04. 15:10 Prošlogodišnja dobit 8,4 miliona KM – Fokus.ba Fokus\n08.04. 15:05 CENTRALNA BANKA BIH: NETO DOBIT U PROŠLOJ GODINI VEĆA OD 8,4 MILIONA KM Hayat\n08.04. 14:58 Centralna banka BiH uspješno okončala financijsku 2018. godinu Bljesak\n08.04. 14:55 Centralna banka BiH ostvarila dobit od 8,4 miliona KM Nezavisne Novine\n08.04. 14:46 Dobit Centralne banke BiH 8,4 miliona KM Biznis Info\n08.04. 14:43 Centralna banka BiH uspješno okončala finansijsku 2018. godinu Informativa\n08.04. 14:36 Centralna banka BiH uspješno okončala finansijsku 2018. godinu Vijesti.ba\n08.04. 14:35 Centralna banka BiH uspješno okončala finansijsku 2018. godinu Biznis\n08.04. 14:30 Prošlogodišnja dobit Centralne banke BiH 8,4 miliona KM Alternativna\n08.04. 14:17 Centralna banka BiH: Neto dobit u prošloj godini veća od 8,4 miliona KM Faktor\n08.04. 14:11 Neto dobit u prošloj godini veća od 8,4 miliona KM Federalna\n08.04. 14:05 Centralna banka BiH lani ostvarila neto dobit od 8,4 miliona KM Indikator