U petak počinje 17. Summer3p festival | (Vesti - 25.07.2019) Subotica\nKomentara: 3 | Pregleda: 1429\n25.07.2019 u 11:45h\nOvogodišnji Summer3p festival održaće se od 26. do 28. jula na Muškom štrandu kraj Palićkog jezera, uz uzbudljivi muzički program i jedinstven spoj kulturnih i sportskih programa u prirodi.\nČuveni producent, DJ i muzičar, osnivač kultne i veoma uticajne izdavačke kuće Mo'Wax, James Lavelle, nastupiće kao najveća zvezda 17. Summer3p festivala na dan otvaranja, 26. jula, dok će večeras u bioskopu Abazija biti prikazan film "The Man From The Mo'Wax" o životu i radu Lavella, u sklopu 26. Festivala evropskog filma Palić.\nPrve festivalske večeri nastupiće i iskusni mađarski DJ Davko, dok će sutradan, 27. jula, francuska zvezda DJ Matt Sassari predstaviti svoju atraktivnu viziju techna i tech-housea. Nakon Matta, nastupiće Nick Reverse, italijanski DJ sa australijskom adresom i osnivač brenda WeLove - izdavačke kuće, agencije i serijala uspešnih žurki.\n- Veoma se radujem nastupu na Summer3p festivalu, budite spremni na neverovatnu noć - poručio je Matt Sassari pred nastup kraj jezera Palić.\nSummer3p će i u okviru ovog izdanja predstaviti najbolju selekciju lokalnih DJ-eva, među kojima će biti Chrono aka Daltonist, Migazz, Ascaloon, Hansol b2b No Else, Andy Dee i Neomodern.\nFestival i ove godine nudi raznovrsne prateće programe sa posebnim akcentom na kreativnim radionicama za najmlađe i "Porodičnim danom" u nedelju, 28. jula, koji će ponuditi zanimljive sadržaje za celu porodicu.\nAkademski slikar iz Subotice Emil Kadrić, koji od samog početka brine o likovnom segmentu festivala, i ove godine vodiće kreativnu slikarsku radionicu na velikim platnima. Likovna radionica će se održavati svakog dana od 17 do 20 časova, a poslednjeg festivalskog dana biće predstavljeni radovi nastali na ovoj radionici. Tokom trajanja festivala, posetioci će imati priliku da pogledaju izložbu radova sa festivalskih radionica od 2009. do 2019. godine.\nLjiljana Horvat, akademska slikarka iz Subotice, održaće body painting radionicu za sve zainteresovane. Likovnu radionicu održaće i Udruženje "ZaJedno", dok će Klub igara "Collected Company" Subotica organizovati takmičenje u zanimljivim društvenim igrama na obali jezera.\nTokom trajanja festivala, svakog dana od 17 do 20 časova, street art umetnik Otto Zakar održaće stencil art radionicu, u kojoj će svi zainteresovani naučiti kako da naprave šablone za crtanje i kako da ih preslikaju na platno ili majicu.\nNi ove godine organizatori nisu zaboravili na sport, rekreaciju i zdrav život. Joga programe u jutarnjim i poslepodnevnim časovima na obali jezera predstavljaju Zsolt Erdélyi i Nagy Boglárka. Sportsku radionicu vodiće Armin Halas, te će se u nedelju, 28. jula, od 17 do 21 čas održavati sportski turnir u speedmintonu.\nTokom "Porodičnog dana" biće organizovane i brojne promocije, među njima i Aerobik & Fitness program N Centra, koji uz dobru muziku sa kombinacijom aerobik i plesnih pokreta vodi Emina Savin sa gostima, dok će Tibor Liptak "Big Hair" u predvečernjim satima održati zanimljivu frizersku i šminkersku prezentaciju. Takođe, poslednjeg festivalskog dana, deca uzrasta od 4 do 9 godina će, uz pomoć članova kluba škole sporta "Su Team" Subotica, predstaviti svoje programe koji su namenjeni da deca nauče osnove sportova zastupljenih u našem okruženju, kao što su gimnastika, atletika, fudbal, odbojka, košarka i druge, manje zastupljene sportove, poput jedrenja na vodi.\nJednodnevne ulaznice za festival, posetioci će moći da se kupe na ulazu u festivalski prostor po ceni od 399 dinara za petak i 499 dinara za subotu 27. jul. Poslednjeg festivalskog dana, u nedelju, ulaz je slobodan.\nZa učešće u radionicama dnevnog programa festivala, prijave možete poslati na imejl: . Više informacija o radionicama i dnevnim programima možete pronaći na sajtu festivala.\nSummer3p festival podržavaju Grad Subotica, AP Vojvodina, Kancelarija za mlade Subotica i Fondacija "Danilo Kiš".\nSatnica muzičkog programa 17. Summer3p festivala\n16:30 – 17:00 Pevači italijanskog kulturnog centra "Piazza Italija"\nPostavljeno pre 253 dana i 7 časova\nIndijanac [pre 253 dana i 5 časova] Odgovori\nJe li gotov taj Akvapark, pa da se u sklopu Summer3p festivala spuštam niz tobogane????\nKad već platim ulaznicu za festival, malo i da se spuštam niz tobogan.\n#279271 (0) (16)\nHeisenberg [pre 253 dana i 5 časova]\nStvarno si indijanac :)\n#279273 (0) (4)\nMax [pre 251 dan i 17 časova] Odgovori\nOvo nam stvarno nije trebalo. Svake godine svojom bukom rastjeruju rijetke turiste ali i domaće stanovništvo. Pitajte lokalne Palićane kako im je kada oko njihovih kuća u kasnim noćnim satima trešti bučna glazba sumnjivog kvaliteta. Što je najgore ta glazba se poslije tri sata po ponoći pušta za par predoziranih idiota. A nas Palićane niko ne pita kako nam je kad ne spavamo noćima. Izgleda da ista ekipa bira glazbu za Luna Park na Prvi Maj kada smo mi Palićani opet žrtve. Šta ova glazba ima sa Vojvodinom.\n#279378 (2) (1)


Ortodox Celts: Tradicionalni koncert na Dan Svetog Patriha - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Muzika » Koncerti » Ortodox Celts: Tradicionalni koncert na Dan Svetog Patriha\nAh Neša 24. februar 2018. Koncerti Postavite komentar\nTo je i najduža muzička tradicija u srpskom rokenrolu.\nOrtodox Celts pomeraju granice svog delovanja iz godine u godinu, iz koncerta u koncert, tako da će ove godine njihov rođendan imati veću specifičnu težinu nego prethodnih puta.\n– Naše novo rođendansko slavlje će ove godine u sebi nositi i jednu novu dimenziju radosti i uzbuđenja. Naime, posle četvrt veka, idemo put Irske krajem aprila, a na zelenom ostrvu ćemo provesti pet dana. I u toku tog iščekivanja, kao šlag na torti, dolazi veliki koncert u Domu omladine, u prostoru koji naša publika definitivno voli i koji nam dozvoljava da spojimo tradiciju i sadašnji trenutak Orthodox Celts-a. Da se ikonografijom malo vratimo u vreme kada smo počinjali, a da novim pesmama i izgledom odemo još jedan korak dalje. Definitivno će ovo biti vrlo uzbudljiv i emotivan koncert.\n„Kelti“ su za 25 godina rada objavili šest studijskih albuma sa tradicionalnim irskim i autorskim pesmama, a poslednji album „Many Mouths Shut“ su izdali prošle godine.\nProdaja ulaznica počinje u ponedeljak, 26. februara na svim prodajnim mestima Eventima, DD Tickets i Gigs Tixa. (danubeogradu.rs)\nTagovidan svetog patrika dom omladine beograda izlasci koncerti muzika ortodox celts\nPrethodni Borba za zdravlje, kako to čine drugi\nSledeći Veritas predstavlja tehnologiju rezervnih snimaka za velika preduzeća koja čini zaštitu podataka lakom za Microsoft Azure korisnike


Slava i pritisak nisu ga promijenili – Miralem Pjanić u ulozi kuhara (FOTO) – Haber.ba\nSlava i pritisak nisu ga promijenili – Miralem Pjanić u ulozi kuhara (FOTO)\nMiralem Pjanić ovih je dana u centru pažnje svjetskih medija.\nMiralem Pjanić (Foto: Sport.ba)\nNakon što je sa reprezentacijom Bosne i Hercegovine izborio plasman na Svjetsko prvenstvo u Brazilu, sa dva je gola potopio Napoli u Seriji A, a onda je interesovanje za njega pokazao veliki Manchester United.\nMeđutim, čini se kako slava i pritisak medija nisu nimalo promijenili mladog, 23-godišnjeg reprezentativca Bosne i Hercegovine.\nNa socijalnim je mrežama Pjanić objavio fotografiju na kojoj se vidi kako se ne snalazi dobro samo na travnatim terenima, već i u kuhinji.\nTeme:fudbalska reprezentacija BiH, kuhar, Miralem Pjanić


24sata.info - Bosna i Hercegovina bit će suočena s novom metodom rada Brisela\nAutor A. A. 13. 02. 2018. • 09:32


Izbačen sa Farme 5: Jelena Jovanović napušta imanje u superfinalu! - ShowBiz - Region - Vesti - Svet Plus\n22:51 30. DEC 2013.\nDo sada su u superfinalnoj večeri izbačeni Ivan Marinković sa 7,77% glasova publike, zatim Romana Panić sa 8,7% glasova, a onda je kao treći superfinalista koji napušta imanje u Lisoviću izbačena i Jelena Jovanović sa 12,53% glasova publike.\nOstalo je još troje farmera koji se bore za laskavu titulu pobednika Farme 5, a to su Edin, Sloba i Jelena Golubović. Ko će od njih ostati do samog kraja i izaći kao pobednik pete sezone najgledanijeg rijalitija u regionu, saznajte na našem portalu.


Popboks - ARSENAL FEST U KRAGUJEVCU - DAN PRVI - Zamućeni topovi [s2]\nIzveštaji · 15.06.2012. 12:28 · 5\nVreme: Četvrtak, 14. jun 2012.\nPočetkom drugog po redu Arsenal festa, popularno srce Šumadije, kako vole da tepaju Kragujevcu, zakucalo je sinoć u ritmu gitarske muzike u prostranom i simpatičnom Kneževom arsenalu. Blizina urbanog područja, a ujedno i izolovanost od njega, kao i sasvim dovoljno zelenila, najviše podsećaju na (mnogo veći) Sziget, uz dobrodošlo odsustvo vašarske dimenzije koja je u Budimpešti često nesnosna.\nPopularne cene pića (i hrane) donekle zabašuruju krajnje suženu ponudu u asortimanu, pogotovo ako niste pivopija. Da li zbog činjenice da se sutra radilo ili zato što je ovo tek prvo festivalsko veče, poseta je bila niža od poželjne – tek polovina prostora ispred impozantne glavne bine bilo je popunjeno. Bilo kako bilo, stotinak najažurnijih posetilaca dočekalo je domaći bend LUR (Ludak u razvoju) kome je pripala čast da nastupom probije festivalski led.\nKragujevčani postoje dugo (gledao sam ih uživo u ovom gradu još krajem 1998. ili tokom 1999, davno je bilo, ne sećam se tačno), i njihova vernost melodičnom hardcore punk pretincu ima sve atribute postojanosti. Decenijski problem sa ovim žanrom i na globalnom nivou je što je brzo ispucao svoje kreativne limite i zapao u hroničnu generičnost, što se može reći i za LUR, kome se tehnički nema šta prigovoriti, ali opravdane kritike lako mogu da se upute na račun banalnih tekstova na srpskom, mahom ljubavne tematike. Prevelika bina je “pojela” bend koji se nije snašao u dodeljenoj mu ulozi zagrevanja – te se mogla čuti zamerka publici “da nije dovoljno popila da bi bila opuštena” te da bi, da je bend nastupao kasnije, “u 12 sigurno bila klanica”.\nDan je uminuo, atmosferu popravlja Eyesburn, čiji nastup zanima već osetno više publike. Beograđani sada sviraju kao septet, Coyote se potpuno posvetio pevanju, među novim-starim licima u bendu tu su i Đura – Mysterious (Overdose, Svarog) na gitari i bubnjar Boske (Good Eye Closed). Prisutni ispred bine nisu zaboravili minuli rad grupe, na repertoaru su uglavnom pesme od ploče Fool's Control naovamo (mada je najbolje zvučala furiozna Stark Blind). Coyote, uz Olivera Nektarijevića sigurno najznačajniji beogradski muzičar svoje generacije, i dalje je likom i delom glavni rasturač rastafarijanske propagande u okolini, pravi frontmen koji snagom svoje harizme s lakoćom uspostavlja kontakt s publikom. Rečenicom “Vi niste naši fanovi, već naši prijatelji” Coyote demonstrira svoju neupitnu veličinu, dajući dobrodošlu lekciju iz skromnosti, deficitarni melem ljudskosti u doba u kome je besramna samopromocija sve poželjnija norma. Grupa sastavljena od prekaljenih muzičara je vidno gladna svirki, no “teži” segment njihove svirke patio je u Kragujevcu od neizbalansiranog zvuka ispreskakanog mikrofonijom, dok su pulsirajući rege pasaži bili očekivani praznik za uši.\nZebnja da su Psihomodo pop postali sklepana mašinerija za prodaju jalove nostalgičarske magle razvejana je čim se ekipa purgera predvođena veeelikim fijukom Davorom Gobcem smestila na sceni. Zagrebačka rok institucija ove godine slavi 30 godina postojanja, i to je dovoljno duga kilometraža da se usput nauči kako raji pružiti zabavu. Teatralni Gobac je i dalje njuška kakvih je danas sve manje ne samo u ovom kutku planete i predstavlja kopču sa paralelnim univerzumom karikaturalne superherojske imaginacije, a u Kuzminim rukama bi, posle saksofona, klavijatura i daira, verovatno i kamenje propevalo. Bend koji u svom prepoznatljivom zvuku iskusno baštini sve one vanvremenske elemente bazičnih rok idioma nepravedno je sve ove godine svođen samo na Ramonese, uspeo je da svojom efektnom jednostavnošću zaraznih pesama stavi Kragujevac u top. Ni “osvežene” Ja volim samo sebe i Sexy magazin, koje u novom ruhu zvuče kao temeljno izmešani špil karata nisu bacile senku na lepo raspoloženje tokom uverljive svirke gostiju iz Hrvatske.\nTherapy? je na početku svoje željno iščekivane posete Šumadiji mučio muku da opravda status hedlajnera prve večeri. Start je obeležen prenabudženim zvukom gitare i slabašnim bubnjevima (a Neila je milina bilo gledati kako sumanuto lupa bubnjeve poskakujući na stolici). Sve je došlo na svoje tokom izvođenja nestvarno moćne Die Laughing i glavolomke Teethgrinder, ranih hitova grupe koji svojom prijemčivom kompleksnošću i dalje mrse konce ziheraškoj logici. Do kraja svog seta, elegantna, u odela obučena trojka iz Severne Irske ipak je opravdala aristokratski status u rodoslovu žešćeg roka energičnim miksom starih i novih pesama znalački protkanog standardima poput Shadowplay grupe Joy Division.\nDa su Therapy? majstori svog zanata videlo se i po drugarskom odnosu sa publikom (posebno tokom pesme Diane) i po čestim promenama gitara – najbolji zvuk iz Andyjevog zagrljaja puštala je ona crne boje. Od opuštenog ćaskanja sa publikom nije se libila ni Cairnsova desna ruka - basista Michael McKeegan. Troublegum triom Nowhere-Knives-Screamager stavljena je tačka na druženje oko 4.000 duša sa jednim od prihvaćenijih bendova s kraja prošlog veka.\nTherapy? set lista: Isolation, Nausea, Unbeliever, Before You With You After You, Die Laughing, Teethgrinder, Rust, If It Kills Me, Exiles, Get Your Dead Hand Off My Shoulder, Living In The Shadow Of The Terrible Thing, Epilepsy, Stories, Diane, Potato Junkie, Nowhere, Knives, Screamager.\nProgram na Glavnoj bini zatvorili su redovni gosti Kragujevca, Block out. Posle niza svirki u skučenom prostoru Doma omladine, pravo je osveženje videti bend na velikoj sceni i čuti ih na moćnom razglasu. Štaviše, slobodno se može reći da su Block out imali bolji zvuk od zvezda večeri iz Severne Irske. Prešavši preko svog standardnog materijala, bend se zahvalio entuzijastima koji su na radni dan ostali do 2 ujutru i, kao pre par dana na IQ festivalu, završio set pesmom Nedostupna polja.\nSet lista: Deponija, Fotelja, Zadrži svoj dah, Vertikalno gledano, Zvezdane staze, Nikad (2000 i kusur godina), Majdan, Protiv sebe, SDSS, Nedostupna polja\nProgram na Garden bini otvorili su Za dž, melodični pank bend koji povremeno uplivava u indie i ska vode. Mlađani Čačani mogli bi biti malo usviraniji, ali taj nedostatak svakako nadomešćuju entuzijazmom. Njihov nastup zabavio je par desetina prisutnih i poslužio kao zagrevanje za Eyesburn, koji su privukli svu publiku, tako da su Baobab bili prinuđeni svoj set da odsviraju tek pred nekolicinom ljudi. Bend je zvučao sasvim korektno, tako da je šteta što nije bilo više publike da nagradi njihov trud. Usledio je lokalni bend Boneyard, koji su idealan termin posle Eyesburna iskoristili da energičnom metal core svirkom razgale ljubitelje čvršćeg zvuka taman pred nastup Therapy?. Iako je svirka tehnički zahtevnija, momci su zvučali utegnuto i imali najposećeniji nastup na maloj bini (više od 100 ljudi).\nKraj programa na maloj Garden bini bila je prilika da nadoknadim propušteno sa nedavne svirke u Božidarcu i kao što sam tada i obećao pogledam koncert ponovo aktivnih Mrava. Uživo uverljivi Beograđani nisu pitki ali imaju svoj ukus - ramenom iz prošlosti češu se o rani Darkwood Dub (Na travi (1998) je skriveni dragulj prefinjene domaće muzike) dok su novije pesme više uz bok grupi Haustor (Ram bez stakla, odsvirana dvaput sinoć). Maštoviti gitarista Shobaya istinski je višedimenzionalan svirač – i snolik i energičan, kad šta zatreba, dok je šarmantni pevač Saša Ivanović na bini potpuno drugačiji u odnosu na hermetičnu poetiku ontološki zabrinute sete i melanholije stihova koje izgovara - fin, duhovit i opušten, koji u pratnji muzike priziva nirvanu transformišući se u razigranog šamana u zagasito narandžastoj majici. Šaka prisutnih odlepljivala se tabanima od zemlje u lelujajućem intimnom ritualu, tako neobičnom za masovke poput muzičkih festivala.\n6098 (gost) | 16.06.2012. 03.23.38\nta precenjenost brava na travi je jedna od većih misterija domestique muzičkog recenzentstva.\nliverpool (gost) | 18.06.2012. 02.47.34\nZa beležnicom na nastupima festivalskog karaktera, uvek mora da se nađe osoba koja se dobro razume u pravce muzike, kako bi mogla da ih doživi, skautuje i opiše...\nbob (gost) | 18.06.2012. 04.53.54\nmravi kidaju.. od pesama, sviranja do produkcije.. 6089 - izgleda da ili nemas pojma o cemu pricas ili si sa maliciozan iz preterane sujete... al da ne bi smo bili pametni.. poslusajte ceo album "na travi" i porazmislite sta kako.. a cenim da su nove stvari jos zaebanije.. nisam advokat benda, samo postujem pravi i kvalitetni stvaralacki dar... btw, iskreno se nadam da ce eyesburn da se vrati na stare staze.. treba nam takav bend\ndeadmanwalking (gost) | 18.06.2012. 17.32.27\nSve ste pokrili a Sharks, Snakes & Planes koji su napravili odlicnu atmosferu nista...\nPexa (gost) | 19.06.2012. 16.20.50\nEyesburn bili dobri, ali me ta muzika ne interesuje. Gobac se udavio u usiljenoj teatralnosti. Therapy? bili na nivou i ispunili moja ocekivanja, jedino je Andyev vokal bio prilicno "tanak", sto verovatno ide sa godinama. Block Out sam propustio, jer smo krenuli za BG. SKANDALOZNA odluka organizatora (ili koga god) da se prodaje iskljucivo Jelen pivo, kao da Apatin samo to proizvodi. Sve u svemu, prijatno vece u odlicnom prostoru za organizovanje festivala.


Podrška djeci iz porodica socijalne potrebe | 058.ba\nPodrška djeci iz porodica socijalne potrebe\nMira Andrić - 10. septembra 2015.\t058.ba\nVIŠEGRAD – Obrazovni centar za demokratiju i ljudska prava u BiH /CIVITAS/ i ove godine podržava rad mobilnog igraoničkog programa za djecu predškolskog uzrasta, namjenjenog mališanima iz porodica koja su u stanju socijalne potrebe.\n„Besplatnim igraoničkim programom u trajanju od po tri sata dnevno, koji će se realizovati u obdaništu „Neven“ obuhvaćeno je 25-oro djece, 2010. godište iz Višegrada“, potvrdila je direktor ove Javne obrazovne ustanove Danka Mitrović.\nOna ističe da su korisnici programa odabrani na osnovu evidencije Centra za socojlani rad Višegrad.\nProgram počinje sa radom u ponedeljak 14. septembra u vremenu od 8:00 do 11:00 časova i traje u naredna dva mjeseca. Sa djecom će raditi jedna vaspitačica koja će biti angažovana iz Zavoda za nezaposlena lica u Višegradu.\nOznake: CIVITAS, Obdanište


EXPRES VESTI - Branilac titule u Njujorku plasirao se u svoje deseto uzastopno četvrtfinale Otvorenog prvenstva SAD\nBranilac titule u Njujorku plasirao se u svoje deseto uzastopno četvrtfinale Otvorenog prvenstva SAD\nIzvor : Getty Images\nNovak je u meču osmine finala US Opena bez izgubljenog seta savladao 84. tenisera sveta, Kajla Edmunda iz Velike Britanije rezultatom 6:2, 6:1, 6:4.\nSusret je trajao jedan čas i 55 minuta, a završen je dvadeset minuta posle ponoći po lokalnom vremenu.\nPrvi igrač ATP liste je dva puta oduzeo servis protivniku u prvom setu (u trećem i sedmom gemu), spasivši jednu brejk loptu u četvrtom gemu.\nSigurnu igru Novak je pokazao i u drugom setu u kojem je Edmundu oduzeo servis čak tri puta tokom 34 minuta.\nNakon što je u trećem setu poveo sa 2:0, Novak je dozvolio Britancu da mu dva puta u nizu oduzme servis i pređe u vođstvo, 2:3. Srećom, Novak u šestom gemu vraća brejk i poravnava rezultat na 3:3. Ishod seta, samim tim i meča, odlučen je u poslednjem gemu, osmim brejkom srpskog igrača.\nStatistika: as poeni (3-3), dvostruke servis greške (7-1), direktni poeni (24-15), neiznuđene greške (25-36).\nIznenađenje dana u Novakovoj polovini žreba priredio je Lukas Pui, koji je eliminisao Španca Rafaela Nadala sa 3:2, po setovima 6:1, 2:6, 6:4, 3:6, 7:6 (8:6).\nŽo-Vilfred Conga (9) biće Novakov protivnik u četvrtfinalu US Opena u utorak.\nFrancuz je plasman među osam najboljih izborio trijumfom nad Džekom Sokom (SAD, 26) rezultatom 3:1.\nNovak i Conga odigrali su 21 međusobni duel do sada uz prednost od 15-6 za srpskog tenisera. Poslednji put Novak je bio bolji od Francuza pre pet meseci u četvrtfinalu Mastersa u Indijen Velsu (7:6, 7:6).\nMore in this category: « SP 2018: SVETSKI PRVACI Nemci lako sa Norveškom\tFIFA dala dozvolu devetorici fudbalera da igraju za Kosovo »


Dobojski Info - DOBOJ: Nikolina Кovačević osvojila "Memorijal Nikole Marića" u Banjaluci\nDOBOJ: Nikolina Кovačević osvojila "Memorijal Nikole Marića" u Banjaluci\nponedeljak, 23 avgust 2021 11:15\nFOTO: Dobojski Info | DOBOJ: Nikolina Кovačević osvojila "Memorijal Nikole Marića" u Banjaluci\nDoboj, Teniski klub Doboj, Nikolina Kovačević,\nNikolina Кovačević, teniserka Teniskog kluba "Doboj" pobjednica je Memorijalnog turnira "Nikola Marić" koji je održan u Banjaluci u organizaciji Teniskog kluba "Mladost".\nNikolina Кovačević u finalu je pobijedila Žanu Кunosić teniserku TК Slobode rezultatom 2:0 (6:2, 6:2).\nFinalni meč odigran je na centralnom terenu Naciponalnog teniskog centra Teniskog saveza Republike Srpske.\nViše iz ove kategorije « USPJEH MAKSIMOVIĆA Osvojio turnir iz kalendara Tenis Evrope, igrao finale Dubla DOBOJ: Zlato bez izgubljenog gema za Saru Tripić »


Gigi Hadid Barbie lutka – Plezir\nModaDecember 5, 2017\nGigi Hadid Barbie lutka\n„Saradnja sa Gigi i Barbie je uzbudljiv novi zaokret u istoriji našeg brenda i kolaboracija sa ikonama pop kulture“, izjavio je Tommy Hilfiger.\nDizajnirana u saradnji sa Tommy Hilfiger, TommyXGigi Barbie lutka slavi uspešan modni događaj na kojem je Gigi Hadid predstavljena kao globalni brend ambasador za žensku liniju. Lutka je stilizovana u klasičnu Tommy Hilfiger duksericu sa šortsem i logotipom brenda, uz neizbežne bele patike – outfit u kojem se Hadidova pojavila modnoj reviji. Cena lutke je 50$ odnosno 89,90 €, a uz nju dobijate sertfikat o autentičnosti.\n„Počastvovana sam što sam dobila svoju Barbie, koja slavi partnerstvo sa brendom TOMMY HILFIGER,” izjavila je Gigi Hadid. „Čim sam videla lutku delovala mi je nadrealno. Srećna sam da možemo da je podelimo sa TommyXGigi i Barbie fanovima širom sveta!”\nTAGS: BarbieGigi Hadid BarbiePlezirPlezir magazinTommy Hilfiger


Internet u Grckoj - strana 10 - Korisni saveti i informacije - Putovanja.info\nJel kupovinom, samo aktiviras net, ili kao kod nas, kupis karticu, dopunis kredit i imas gigabajte?\nKoliko kosta ta vodafon i koliko se neta dobije njome?\nPostavljeno 4 mart (izmenjeno)\nza to vec imam pisano sad i ne se secam bas koliko kostalo me\nkad kupujes odaberes paket i naravno odabiras onaj sa netom, e sad koliko se secam u vodafon sam platio 12e za 8G za nedelju dana\nod cosmote sam uzeo whats up 14e sa 10G za 15 dana cini mi se\nnisam ja nista aktivirao samo stavis karticu i to je to, naravno treba ti biti aktivna opcija za cellular data koju najcesto svi gasu kad se prodje granica i da nije ti movilan kosiran na neku mrezu\nsad kad dopunim min je 10e koji trae mesec dana kredit pa preko aplikacije odaberem koji paket volim\nIzmenjeno 4 mart (123456789deset)\nProšle godine sam uzeo WhatsUp karticu Cosmote.\nKoristio sam je na Kritu, u Atini, usput do Soluna, a kasnije i po Austriji i Nemačkoj.\nRadila je kao 4G i nemam nikakvu primedbu. Veoma brz internet, nisam došao u situacije da nema signala, jedina je primedba što je aplikacija kojom upravljaš stanjem na kartici isključivo na grčkom jeziku.\nKartica košta 5Eur, a pročle godine je za 12Eur "poklonjeno" 16Gb interneta koji traju 30dana uz mogućnost dodatne uplate i korišćenja neiskorišćenog saobraćaja.\nRedovna cena je bila 12Eur za 8Gb.\nOve godine treba samo da doplatim internet saobraćaj... Uglavnom su akcije u prodavnicama Germanos ili prodajnim mestima Cosmote.\nkako da doplatis?\nja jos kod kuce preko paypal pravim recharge, minium je 10e i aktiviram paket koji zelim\nOd kuće nema akcije i popusta...\nima, daju ti minute, internet recimo 3G za nedelju ili 1G za mesec ti si odaberes\nali meni zanima kako ide to doplacanje i koristis internet koj nisi iskoristio, spodeli iskustvo jer svi mi imamo neiskoriscen internet pa i novac jer ti ga oduzimaju po mesec dana\njer kazu za da ne ti oduzmu broj po isteka na 12 meseca moras da napravis recharge minium 10e\nPostavljeno 8 mart\nJa sam otisao u Germanos.\nČovek tamo me je pitao da li želim da mi umesto 8Gb za mesec dana aktivira 16Gb kao akciju kompanije u tom trenutku.\nPotom sam ga pitao kako ide dopuna koja može da ide preko WhatsUp aplikacije ili na prodajnim mestima.\nObzirom da ne govorim Grčki (aplikacija za dopunu je na školskom grčkom ), bio je ljubazan da mi kaže kako je uvek bolje da dođeš u prodavnicu jer oni uvek imaju dodatne akcije i mogu direktno da autorizuju izmene tarife na portalu Cosmote, a jedna od njih je bila da kada ti istekne mesec dana, uplatiš kod njih ponovo (nije definisao obavezan iznos), oni ti produže još mesec dana i prestali saobraćaj prenesu u novi period.\nSve o čemu pričaš, može i online sa uplatama od minimum 10Eur preko aplikacije ili neta, ali kažem, dobijaš čiste Gb za novac, bez dodatnik akcija i produženja...\nOve godine ću opet otići tamo, pa ću možda moći sve ovo da potvrdim, nemam mogućnosti da idem u Grčku više puta godišnje...\ni sta ako dobijes 16G kad na odmoru nemozes potrositi toliko jer da budimo realni brzina interneta nije kao kod kuce, ti si rekao da svuda si imao a ja na Lefkadi nekoliko puta no service, narocita kad\ntako da ovo sta kazes ti dobro je ako zivis u grckoj a sa obzirom da ti ne si dopunio par meseca neverujem da ce ti se prenosi net\nprednost nadopunenje kod kuce je u tome sta bice online i lako mozes se nadjes sa vlasnika smestaja kako ni ne lutao, online navigacija jer offline ne daje bas sve itd\nsa obzira da prosle godine bio sam 14 puta a ova godine vec 4 u grckoj bilo mi bitno ovo sto kazes\nNe znam da li pitaš ili te možda ne razumem.\nKarticu sam koristio i naredni mesec, ako si pročitao šta sam napisao ranije u Austriji i Nemačkoj.\nUslov je da više od polovine raspoloživog neta potrošiš u Grčkoj. Kada sam odlazio iz Grčke, svratio sam u Germanos i pošto je bio naredni mesec, čovek mi je produžio još 30 dana.\nMoj auto ima sopstveni modem i kartica mi je u njemu stalno. Sve do kraja sam potrošio...\nSada je kartica prazna i verovatno ću je uskoro dopuniti, kada za to bude potrebno...\nNe vidim da se u poslednjih nekoliko stranica pominjao bonbon - sjajan hrvatski operater, koji funkcioniše u celoj EU.\nCene su im jako povoljne, i za mali novac možete dobiti dosta neta, kartica se može poručiti preko neta, a i paketi se uzimaju preko njihovog sajta i plaćaju bilo kojom karticom, tako da možete sve to spremiti i krenuti na odmor sa karticom, koju samo ubacite čim uđete negde u EU, i koristite najnormalnije\nkartica se može poručiti preko neta,\nA jel' ovo tačno, za dostavu?\nKontaktirajte ih putem mreža (meni su gotovo odmah ogovarali na fejsu) i pitajte da Vam pošalju samo poštom, meni, a i par mojih prijatelja, su tako poslali bez problema, a koliko znam isporučuju za Srbiju i po pričama sa drugih foruma gde sam čitao\nIma li neko iskustva sa esim i gde ste uzimali?\nAiralo ima najpovoljnije cene interneta,


Portugalski fudbalski stručnjak Žoze Murinjo odao je zahvalnost golmanu Arsenala Petru Čehu koji je najavio da će na kraju ove sezone okončati uspešnu karijeru.\nMurinjo i češki čuvar mreže su sarađivali zajedno u Čelsiju u periodu od 2004. godine. Čeh je od tada osvojio četiri titule Premjer lige, pet FA Kupova i Ligu šampiona, a Portugalac je poslao poruku sjajnom golmanu.\n- Čast mi je što sam bio trener koji je dao šansu Petru dok je bio mlad da bude broj jedan u Premijer ligi. Posle tog dana, to je bilo sve o njemu. Sve o njegovim nastupima, brojkama, titulama i njegovom profesionalizmu - rekao je Murinjo za "Skaj Sports njuz".\nNije se tu zaustavio sa pohvalama trofejni stučnjak.\n- To je veliki gubitak za fudbal, ali istorija se ne mož izbrisati. Mnogo čestitki za tako neverovatnu karijeru - zaključio je Portugalac.


As Cool As I Am (2013) - Drama - Strani filmovi - Filmovi i serije sa prevodom - Online Bioskop\nAs Cool As I Am (2013) Trailer ×\n2016-01-07, 9:44 PM\nJedna pametna tinejdžerka dolazi da živi u jednom malom gradu sa svojim roditeljima koji su nju dobili kada su bili tinejdžeri. Dalje Jedna pametna tinejdžerka dolazi da živi u jednom malom gradu sa svojim roditeljima koji su nju dobili kada su bili tinejdžeri.\nPregledi - 804\nSilent Hill: Revelation 3D (2012) Hell On Wheels S04E01 I, Frankenstein (2014) Captain America: The Winter Soldier (2014) How I Live Now (2013) Hell On Wheels S04E02 The Other Guys (2010) Days and Nights (2014) American Beauty (1999) The Howling: Reborn (2011) Ostavite komentar na gumb desno.


Dedu ubio i iskasapio, odredili mu kućni pritvor: Odselio se u drugi grad, policija ništa ne zna - Telegraf.rs\n20/12/20 | 18:41\nDedu ubio i iskasapio, odredili mu kućni pritvor: Odselio se u drugi grad, policija ništa ne zna\n* Policija ne zna gde se nalazi osumnjičeni koji se tereti da je ubio muškarca u Kijevu, a potom je telo iskasapio i mesecima bacao po gradu * Meštani ga videli kako šeta ulicama, a sada se odselio u drugi grad * Ubica kaže da uopšte ne nosi nanogicu\nVideo: Muškarac ubio dedu i raskomadano telo bacio u jezero\nMeštani Višgoroda u Ukrajini strahuju za svoju bezbednost nakon što su na ulici videli čoveka koji se sumnjiči za svirepo ubistvo jednog građanina Kijeva. Ispostavilo se da se osumnjčeni, inače šahista svetskog glasa koji je proteran iz Rusije, uopšte ne nalazi iza rešetaka, već da mu je određen kućni pritvor.\nUkrajinski mediji pišu da osumnjičeni, iako bi trebalo, ustvari ne nosi nanogicu, a građani strahuju da ovaj muškarac, koji slobodno šeta gradom, predstavlja pretnju po sve. Nazivaju ga "manijakom iz Kijeva" jer su zbog svirepog zločina za koji se sumnjiči, svi mesecima mislili da prestonicom hara serijski ubica.\n"Manijak ubio nekoliko ljudi"\nPriče o "manijaku iz Kijeva" počele su u zimu 2020. godine, kada su tokom februara i marta na više lokacija u distriktu Obolonski pronađeni ostaci ljudskog tela. Građani prestonice su sa pravom paničili. Govorili su da serijski ubica nemilosrdno ubija i kasapi ljude. Čak i kada je policija objavila da ostaci tela koji su pronađeni na nekoliko lokacija pripadaju jednom starijem muškarcu, govorkanja nisu prestala, kao ni panika...\nIstraga je trajala punih šest meseci da bi policija tek u septembru saopštila da je uhapsila osumnjičenog za ovaj zločin.\nIspostavilo se da je u pitanju muškarac (37), žitelj regiona Donjecka, koji je od žrtve iznajmljivao stan. Sumnja se da je starca ubio da bi mu oteo nekretninu.\nPolicija je otkrila da je čovek ubijen još u decembru 2019. godine u svom stanu, a ubica je, da bi prikrio zločin, svako malo bacao kesu punu delova tela u jedno obližnje jezero.\n- Nakon toga je koristio stan žrtve i predstavljao se kao njegov unuk. Stan je napustio tek kada su rođaci počeli da se raspituju o nestalom čoveku - rečeno je u tužilaštvu.\nPolicija je osumnjičenog pronašla u jednom iznajmljenom stanu u Višgorodu, a sa njim i dokaze koji ga direktno povezuju sa zločinom. Prema nezvaničnim saznanjima, u stanu su pronađena i dokumenta ubijenog starca iz Kijeva.\n"Kako hapse elitu"\nNakon privođenja zbog sumnje da je počinio zločin, za koji sledi najmanje 15 godina zatvora, sud je odlučio da osumnjičenom bude određena mera kućnog pritvora. Iako se tužilaštvo žalilo i tražilo da osumnjičeni bude iza rešetaka, sud je odbio žalbu i dosuđena je nanogica.\nIspostavilo se da osumnjičeni živi u veoma luksuznom apartmanu, a mediji pišu da je upravo lokacija stana "naterala sudiju da mu odredi kućni pritvor, jer se radi o eliti". Međutim, ubrzo se ispostavilo da osumnjičeni ni malo ne poštuje kućni pritvor. Šta više, stanovnici elitnog naselja tvrde da su ga svakodnevno viđali na ulici.\nU policiji kažu da je osumnjičeni bio pod njihovim nadzorom do kraja novembra, i da je tada prešao u nadležnost sudstva te da ne znaju gde se muškarac sada nalazi. Dodaju i da je čoveku kojem je određen kućni pritvor, dozvoljeno da napusti stan, da bi otišao, recimo, do prodavnice.\n- On je doduše u obavezi da obavesti ukoliko napušta stan - navode iz policije.\nIpak, da stvar bude još čudnija, osumnjičeni ne samo da šeta ulicama, već se nedavno i preselio u drugi grad. Sada više nije u Višgorodu, već je opet u Kijevu, gde je iznajmio stan u luksuznom delu grada. On za medije tvrdi da je o tome uredno obavestio sud.\nIpak, sud nije hteo da odgovori na pitanja novinara kako je moguće da osumnjičeni za svirepo ubistvo slobodno šeta ulicama i menja mesto boravka.\n"Ma kakva nanogica, ne nosim je"\nU međuvremenu je otkriveno da je osumnjičenom produžena mera kućnog pritvora do 23. decembra, uz obavezno nošenje nanogice. Ipak, on za medije kaže da nanogicu uopšte ne nosi. Kaže i da policija nema dokaze protiv njega, te da proživljava torturu, a kako tvrdi, uskoro će i da mu istekne mera kućnog pritvora.\nMediji prenose da je osumnjičeni rođeni Ukrajinac koji je studirao u Donjecku i profesionalno se bavi šahom. Njegovo ime nalazi se na sajtu Svetske šahovske federacije.\nPo izbijanju rata u Donbasu, on je napustio zemlju i otišao u Rusiju, ali je nekoliko godina kasnije proteran i vraćen u Ukrajinu.\nPronađen osumnjičeni za ubistvo ćerke milionera posle 30 godina: Leš otkriven na dnu jezera\nTinejdžeri uhapšeni zbog ubistva devojčice u centru grada: Naneli joj teške telesne povrede\nOvo su tinejdžeri ubijeni u pucnjavi kod Dečana: "Proklet bio ti, koji si je ubio"\nZelenski: Sprema se državni udar u Ukrajini sledeće nedelje. Rusija odmah reagovala\n20. decembar 2020 | 21:20\nVerovatno je taj starac Rus pa zato mu tako i sude


Danas vanredno zasedanje parlamenta\nJun 21, 2018 07:41\nNa dnevnom redu vanrednog zasedanja biće Predlog zakona o ratnim memorijalima, Predlog zakona o pojednostavljenom radnom angažovanju na sezonskim poslovima u određenim delatnostima, Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o zapošljavanju stranaca, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o uslovima za upućivanje zaposlenih na privremeni rad u inostranstvo i njihovoj zaštiti, koje je podnela Vlada Republike Srbije.\nNarodni poslanici razmotriće Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osnovnim pravima boraca, vojnih invalida i porodica palih boraca, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o pravima boraca, vojnih invalida i članova njihovih porodica, kao i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o mirnom rešavanju radnih sporova, koji je takodje podnela Vlada Srbije.\nNarodna skupština razmotriće Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Ruske Federacije o socijalnoj sigurnosti, Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Slovenije o zapošljavanju državljana Republike Srbije u Republici Sloveniji, Predlog zakona o potvrdjivanju Sporazuma između Republike Srbije i Republike Grčke o socijalnom osiguranju, Predlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumevanju između Vlade Republike Srbije i Vlade Australije o zapošljavanju članova porodice diplomatskog i konzularnog osoblja, koje je podnela Vlada.\nNarodni poslanici razmotriće i Predlog odluke o izmenama Odluke o razrešenju i imenovanju članova i zamenika članova Republičke izborne komisije, koji je podnela Poslanička grupa Srpska napredna stranka, navodi se u saopštenju iz parlamenta.


Meke metode diplomatije na Rusiju ne deluju\nBeta 26. aprila 2016. 10:10\nŠef poljske diplomatije Vitold Vaščikovski pozvao je NATO da dinamično odgovori na pretnje koje za istočno krilo NATO predstavlja Rusija, jer kako je ocenio u komentaru za Forin polisi, meka diplomatija na Rusiju ne deluje.\n„Ne možemo da pobegnemo od geopolitičke realnosti: svedoci smo radikalnog pogršavanja bezbednosti u istočnom i južnom susedstvu Evrope. Zato forsiramo kod naših saveznika dinamičniji pristup NATO i da se uzme u obzir opasnost koju predstavljaju impulsivne i politički nametljive ruske vlasti“, napisao je Vaščikovski u komentaru za američki magazin.\nVaščikovski je optužio Rusiju da pokazuje mišiće na istočnoj granici NATO i da je jedini pravi odgovor na to jačanje transatlantske solidarnosti izgradnja vojne infrastrukture i razmeštanje vojnika zapadnog vojnog saveza u graničnim oblastima ka Rusiji.\n„Metode meke diplomatije kakvu zastupa OEBS ne deluju, (Rusija) neprestano testira jedinstvo i vojnu aktivnost NATO, a sve to stvara prostor koji koriste ruske vlasti da se sve više priklone politici sile“, napisao je Vaščikovski, javljaju danas poljski mediji.\nŠef poljske diplomatije ocenio je da činjenica da je Poljska kao i druge zemlje istočnog krila ušla u NATO ne garantuje sama po sebi bezbednost i da je neophodno da se zapadni vojni savez vrati svojim korenima – da zastrašuje spoljnog agresora, razmenjuje vojna iskustva i veštine i iskazuje solidarnost prema svojim članicama kako bi zastrašivanje bilo verodostojno.\n„Ukoliko NATO treba da se brani efikasno, svaka njegova članica mora da zna za šta se bori, za kakve vrednosti, za kakvu vrstu društva. Jedino tešnja saradnja izmedju SAD i Evrope i vidljivo jačanje istočnog krila NATO mogu da garantuju regionu dugoročnu bezbednost i to da Evropa više nikada neće zadavati glavobolje svetu“, zaključio je Vaščikovski.


Kako je Ikea postala simbol promena u Srbiji - CorD Magazine Kako je Ikea postala simbol promena u Srbiji - CorD Magazine\nNovogodišnji pozdrav ambasadora Japana Kacumata Takahika\nDiplomatija 11 januar 2022\nSrećna vam Nova godina! Ovde, u Beogradu,...\nZačeci srpske diplomatije javljaju se u srednjevekovnoj,...\nAmbasador Švedske Jan Lundin, na Srbiju gleda iz posebnog ugla. Od prošlog leta u Beogradu je treći put kao diplomata, a za Srbiju ga vežu ne samo poslovne nego i porodične veze. Poredeći prilike u zemlji sa onima iz sredine osamdesetih i početka devedestih, kada je bio službenik u švedskoj ambasadi, sagovornik CorD magazine kaže da vidi napredak, ali upozorava i na činjenicu da je Srbija izgubila mnogo vremena i da mora da sustiže zemlje iz regiona koje nisu imale traumatičnu prošlost. Dokaz da se stvari menjaju nabolje je i konačni dolazak najpoznatijeg švedskog brenda IKEA čiji je dolazak u Srbiju 1991. godine zaustavio rat u bivšoj Jugoslaviji.\nOvu godišnjicu vidim kao dobru priliku da se čitav spektar naših odnosa detaljno preispita i da se stekne uvid u to šta možemo dalje da promovišemo i unapređujemo. Mislim da ima dovoljno prostora da se u budućnosti postigne još više, kao i da se fokusiramo na različite teme. Naš svet se neprestano menja, pa tako moraju i naši narodi.\nDa, tačno je da je Švedska tokom Prvog svetskog rata predstavljala interese Srbije u Turskoj, što je, na primer, bilo važno za odeljenje srpskih zatvorenika koje je u to vreme postojalo u Turskoj. Taj period se može izdvojiti kao poseban. Tačno je da su odnosi između Švedske i Srbije oduvek bili prijateljski, ali ne treba zaboraviti probleme tokom rata 90-ih u bivšoj Jugoslaviji, kada je Švedska, kao članica EU, morala da uvede ekonomske sankcije protiv bivše Jugoslavije. I dalje mislim da su, uprkos ovom izuzetku u našim odnosima, naše veze u poslednjih sto godina ostale veoma dobre.\nVerujem da je jedan od razloga i činjenica da od 60-ih imamo jaku i aktivnu srpsku zajednicu u Švedskoj, koja ima ulogu neke vrsta posrednika između naše dve zemlje, pored uobičajenog diplomatskog aparata koji postoji između svih država. Prvi jugoslovenski radnik došao je u Švedsku 60-ih godina prošlog veka i mislim da je to velika prednost za naše odnose, sada i u budućnosti.\nVeć početkom godine, u januaru, započeli smo sa nekoliko televizijskih nastupa gde sam govorio o švedsko-srpskim odnosima. Tokom proleća je organizovan i veći broj bilateralnih poseta; srpski ministar unutrašnjih poslova posetio je Stokholm 24. januara i potpisao Sporazum o policijskoj saradnji. Srpska ministarka za evropske integracije posetila je Stokholm povodom razgovora o EU integracijama, dok je predstavnik švedskog parlamenta posetio Beograd krajem aprila. To je bio intenzivan period razmene poseta tokom ove godine. Štaviše, dogovorili smo programe kao što su studije u Švedskoj na Sajmu obrazovanja u Beogradu, gde je omladina iz Srbije mogla da pronađe informacije o mogućnostima studiranja u Švedskoj i smernice o tome kako se prijaviti za stipendije i ostale pogodnosti.\nTakođe smo usredsređeni na uspostavljanje saradnje u oblasti zelene hrane. Zato smo organizovali seminar o gradskoj poljoprivredi u Beogradu i razgovarali o tome kako ne bacati hranu, te optimizovati proizvodnju hrane. Kada je reč o hrani, takođe smo imali švedsku diplomatsku nedelju hrane u popularnim beogradskim restoranima. Za Nacionalni dan Švedske, koji je 6. juna, imamo veliku proslavu na Belom dvoru u Srbiji uz seminar pod nazivom Zeitgeist, kada ćemo se osvrnuti sto godina unazad, ali i pogledati unapred, do 2030. godine. To će biti odlična prilika da se govori o Srbiji i Švedskoj danas, iz istorijske perspektive. Kasnije tokom jeseni nastavljamo sa nizom manifestacija, kao što su filmski festival u Kinoteci i okrugli stolovi sa fokusom na sektoru kreativne industrije, a koji će početi u novembru.\nGlobalne promene utiču na Švedsku, u smislu da je naša zemlja prihvatila više migranata u poslednjih nekoliko godina nego bilo koja druga evropska zemlja. Ovo je postavilo određene izazove za švedsko društvo i sada ima i onih koji sumnjaju u otvorenost švedskog društva kao i u vrednosti koje stoje iza toga. Verujem da će Švedska uspeti da se suoči sa izazovima i da će izaći iz njih još jača kao država. Moguće je da kratkoročno priliv migranata može vršiti pritisak na društvo, ali znamo da su u dugoročnoj perspektivi oni uvek od velike vrednosti za društvo. Na primer, mnogo je bolje živeti u društvu gde broj stanovnika raste na godišnjem nivou, nego biti suočen sa suprotnim problemom, tako da verujem da će Švedskoj biti dobro u budućnosti.\nSlužio sam sredinom 80-ih, pa ako uporedim Jugoslaviju ili Beograd danas sa tim danima, došlo je do velikih promena, ali je Beograd i dalje veoma prijatan grad za život. Verujem da je Srbija izgubila mnogo vremena tokom 90-ih, zbog ratova i sankcija, te je od presudnog značaja za zemlju da nadoknadi izgubljeno.\nMeđutim, smatram da je Vlada Srbije pokazala veliku odlučnost, koja se nagrađuje značajnim prilivom stranih investicija, uključujući i švedske investicije u poslednjih nekoliko godina. Primer za to je kompanija IKEA koja će u avgustu ove godine otvoriti prodavnicu i zaposliti 300 ljudi, a na duge staze daleko više njih. Kompanija Tetrapak je tokom poslednjih godina proširila svoju proizvodnju u Gornjem Milanovcu, gde se proizvode materijali za pakovanje, tako da je sada jedna od najvećih Tetrapak kompanija u svetu.\nOvo je tek nekoliko primera švedskih investicija u Srbiji. Postoje mnoge druge zemlje koje investiraju u Srbiji gde Evropska unija doprinosi kroz razvoj infrastrukture kao što su putevi i železnice. Velike zemlje poput Kine pomažu Srbiji u pogledu investicija, tako da verujem da možemo očekivati veliki napredak u narednim godinama, koji će nadoknaditi vreme izgubljeno 90-ih.\nTakođe, verujem da su ljudi skloni da se sećaju vremena kada su bili mladi kao boljih vremena, bez obzira na to da li je to stvarno i bio slučaj. Sećam se Beograda 80-ih i neke stvari izvesno nisu bile bolje nego što su danas. Međutim, u odnosu na mnoge druge zemlje u Evropi koje prolaze kroz period tranzicije, Srbija je svakako izgubila dosta vremena, i to je potrebno nadoknaditi.\nNapadi, poput onog u Stokholmu u aprilu, sigurno ne pomažu i predstavljaju veliki problem u smislu da stvaraju strah u otvorenim društvima. I dalje mislim da oni suštinski neće promeniti otvorenost društva poput švedskog. Neverovatno je da, uprkos velikom broju migranta koji dolaze u Švedsku iz celog sveta, uključujući i one iz bivše Jugoslavije, bilo vrlo malo terorističkih napada kao što je ovaj koji se dogodio u aprilu.\nAko pogledate koliko je ljudi stradalo od terorista u Švedskoj, broj nije veliki, zato treba da pokušamo da zadržimo uticaj ovih napada kao neku vrstu perspektive kada razvijamo naše društvo. Bez obzira na to koliko su tužni i strašni ovi napadi, ne smemo dozvoliti da vladaju našim mislima.\nU poređenju sa mnogim drugim izazovima u društvu, mislim da se u Švedskoj desio samo jedan teroristički napad u više decenija, što je potvrda snage švedskog modela otvorenog društva. Izvesno ćemo sarađivati sa svim drugim zemljama u svetu kako bismo zaustavili ove napade.\nMeđutim, veoma je teško stvoriti potpuno sigurno društvo, a možda to ne treba ni pokušavati ako se ima u vidu negativna strana, odnosno smanjenje sloboda. Mogu da kažem da ćemo nastaviti da radimo na osnovnim vrednostima u švedskom društvu, uprkos terorističkim napadima poput onog koji se dogodio u aprilu.\nSlažem se u potpunosti. Srbija je ključna zemlja na Zapadnom Balkanu, kao najveća zemlja u ovom regionu. Srbija ima veoma iskusnu i sposobnu državnu administraciju koja se delom zasniva na upravnom sistemu Jugoslavije. Centar ovog upravnog sistema bio je u Beogradu, tako da, kada je Jugoslavija nestala, Beograd imao veliku prednost zbog institucionalnih iskustava i sposobnosti.\nŠvedskoj se dopada to što je Srbija, baš kao i Švedska, odabrala sličan put kada je u pitanju politika bezbednosti – da pokušava da bude van vojnih blokova, dok je podjednako spremna i na saradnju sa drugim zemljama, u oblastima gde je to moguće. Švedska vidi Srbiju kao veoma odgovornog člana međunarodne zajednice i porodice EU i smatra da Srbija ima ključnu ulogu kada je reč o bezbednosti i stabilnosti na Zapadnom Balkanu.\nSrbija može da ostane neutralna. To je ono što je Švedska tražila prilikom ulaska u Evropsku uniju, što je i prihvaćeno. To nije veliki problem za Evropsku uniju i postoji više zemalja koje su imale zahteve kao Švedska. Evropska unija nije vojni savez, nema vojsku i ostvaruje svoje interese nevojnim metodama.\nVerujem da EU može opstati i ojačati, jer se zasniva na osnovnim principima koji su ključni faktori za bilo koju uspešnu privredu, kao što su slobodno kretanje radne snage, kapitala i dobara, i mi se moramo pobrinuti da se ove slobode očuvaju uprkos izazovima koje nameću krize, poput imigracione krize i ostalih.\nBregzit je korak unazad, barem sa stanovišta Švedske, dok je istovremeno, na nedavnim izborima u Evropi, na primer u Holandiji i Francuskoj, većina ljudi glasala za stranke koje su duboko posvećene Evropskoj uniji. To može da znači da većina građana Evropske unije smatra da rešenje za međunarodne izazove sa kojima se suočavamo ne može biti manja Evropska unija, već bolje ujedinjenje i saradnja.\nŠvedska nije među zemljama koje smatraju da Evropska unija treba da postane federalna država poput Sjedinjenih Država Evrope. Veoma smo posvećeni pronalaženju rešenja za izazove sa kojima se suočavamo u kontekstu Evropske unije i nastavljamo da se borimo za to. Takođe, spremni smo da investiramo u tom smeru, u smislu da je Švedska jedna od zemalja koja najviše doprinosi budžetu Evropske unije.\nVerujem da odgovor na aktuelne izazove nije da se zemlje povuku u svoje nacionalne ljuske, već da nastave da traže konstruktivne dogovore sa svojim evropskim susedima.\nČinjenica da su kompanije IKEA i Tetra Pak izabrale Srbiju za najobimnije poslovanje u jugoistočnoj Evropi svedoči o tome da poslovno okruženje u Srbiji nije toliko loše. Međutim, postoje i određeni izazovi i smatram da je vladavina prava i dalje izuzetno važna za kompanije koje žele da uđu u bilo koju zemlju.\nPonekad kompanijama predstavlja problem da zaštite svoja prava ili interes preko sudova u Srbiji. To ne znači da se to lako postiže na drugom mestu, ali je bilo slučajeva da su kompanije iskusile velike teškoće u sudskom sistemu Srbije. Posebno je važno da se nastavi sa razvojem ovog procesa u cilju zaštite interesa stranih investitora.\nDa, kao što sam prethodno naveo, ovo je suštinsko pitanje ne samo za strane investitore već i za sve u Srbiji koji žele da imaju pošten tretman i koji žele da kroz pravni sistem ostvare svoja prava.\nŠvedska blisko sarađuje sa srpskim ministrom unutrašnjih poslova na reformi policije, a takođe smo i aktivni u procesu uvođenja sistema pravne pomoći za one koji ne mogu da priušte advokate.\nRad koji se sprovodi kroz saradnju Srbije i Evropske unije u cilju poboljšanje Poglavlja 23 i 24 zakona Evropske unije, tzv. kriterijumi Acquis, veoma je važan za Srbiju. Švedska podržava saradnju sa srpskim vlastima sa nekoliko miliona evra godišnje i značajan deo Ambasade Švedske u Beogradu svakodnevno radi na ovim pitanjima.\nZa mene lično otvaranje prvog objekta kompanije IKEA predstavlja veliku stvar. Sećam se da me je neko pitao da li će biti rata u Jugoslaviji, kada sam posetio IKEA gradilište u maju 1991. godine, i tada nisam verovao da će doći do toga. To je dokaz da ne možete uvek biti u pravu, a decenija koja je usledila bila je tužna.\nČinjenica da IKEA sada ponovo dolazi u Srbiju jeste simbolična i veoma prijatna za mene. Mislim da ne bi trebalo da se odnosimo prema daljim izazovima investitora u Srbiji kao prema preprekama. Kompanije već znaju da se bave problemima i njihovim rešavanjem. Verujem da će IKEA uspeti u Srbiji, kao što je to slučaj sa svim zemljama u koje je kročila. Ona svakako predstavlja izuzetno uspešnog proizvođača nameštaja.\nIKEA ne predstavlja samo proizvođača i prodavca veoma povoljnog nameštaja, već i kompaniju koja posluje na održiv način, što znači da pristojno plaća svoje zaposlene i obezbeđuje visoke ekološke standarde. IKEA će postepeno sagraditi još prodavnica u Srbiji i širiti svoju mrežu saradnje sa srpskim proizvođačima. Neka saradnja već postoji, a izvesno je da će se ona i dalje razvijati, a da će ljudi uvideti da je ono što je dobro za kompaniju IKEA – dobro i za Srbiju.\nMoj utisak je da je, u smislu slobode štampe, situacija svakako bolja u odnosu na situaciju u bivšoj Jugoslaviji, kada su mediji bili podložni velikom političkom pritisku. Verujem da i dalje postoji politički pritisak, kao i komercijalni pritisak na srpske medije. Realnost srpskih medija, i posebno štampanih medija, teška je baš kao i u Švedskoj.\nU današnjem poslovnom okruženju veoma je teško naći dobar poslovni model za štampane medije ili za bilo koje medije. Većina ljudi konzumira medije preko interneta i želi da uradi to besplatno. Jedini koji mogu da zarade novac u tome su izgleda velike kompanije kao što su Google i Facebook, koji mogu da kontrolišu pristup potrošača ka oglašivačima na način na koji drugi mediji ne mogu. Glavni izazov je pitanje kako napraviti sveprisutni poslovni model za medije koji bi im omogućio stvaranje kvalitetnih informacija. Ovo u Srbiji nije rešeno, kao što nije rešeno ni u Švedskoj, tako da bih rekao da ekonomska slabost medija predstavlja najveći izazov.\nEkonomska slabost može dovesti do političke slabosti, u slučaju da postoje posebni interesi ljudi koji su spremni da plate kako bi uticali na medije na jedan ili drugi način. Ovo, međutim, nije jedinstveno za Srbiju, jer ovakve tendencije postoje u svakoj zemlji i naravno razgovori na ovu temu su veoma komplikovani. Jedno su principi i zakoni, sloboda medija, a smatram da oni danas postoje i u Srbiji i u Švedskoj.\nMeđutim, ekonomska realnost medija u Srbiji ovo čini posebno osetljivim i neretko podložnim neželjenim političkim pritiscima i ove se mora rešavati, iako delom predstavlja i ekonomsko pitanje i problem modela poslovanja, a ne samo problem zakonodavstva ili političke tradicije. Ovo je veoma kompleksan problem i dalje će morati da se razgovara na ovu temu, gde će učestvovati Švedska kao i mnogi drugi.\nŠvedska je uglavnom aktivna u oblasti vladavine prava, policijskom sektoru i sektoru zaštite životne sredine. Takođe bih želeo da istaknem sektor čišćenja voda i upravljanja čvrstim otpadom, dve važne oblasti u kojima Švedska pokušava da potpomogne razvoj u Srbiji. Postoji i deo pomoći koja ide za podršku mreže istraživačkog novinarstva i medijskog sektora, kao i nevladinog sektora koji radi u cilju stvaranja modela otvorenog društva.\nNaravno, Beograd je jedan od gradova koji mi veoma znači i ovde imam mnogo prijatelja, pored supruge koja je odrasla na Banovom brdu. Nameravam da provedem deo svog vremena ovde i po odlasku u penziju, ali koliko i kada tačno, ostaje da se vidi.\nRekao bih da je Jugoslavija bila sila na koju je trebalo računati u šahu, kao i Srbija. Svetozar Gligorić je bio najpoznatiji jugoslovenski šahista iz Srbije i Crne Gore. Rekao bih da je bio jedan od mojih idola u šahu. Imao je veoma zanimljiv stil igre i razvijao je šahovsku teoriju, posebno u otvaranjima, kao što je kraljeva indijska odbrana.\nInače, takođe sam veoma impresioniran bivšim ruskim svetskim šampionom Anatolijem Karpovim, ali svaki svetski šampion donosi svoj stil i lepotu u igru. Moram reći da sam izuzetno impresioniran kako aktuelni svetski šampion, mladi Norvežanin Magnus Karlsen, igra i uspeva da pobedi bez posebnog fokusiranja na teoriju otvaranja kao prethodni svetski šampioni.\nDiplomatija 31 maj 2021\nPovodom obeležavanja 75. rođendana Pipi Duge Čarape ambasada Švedske je, uz podršku i donacije12 švedskih kompanija, u Novom Sadu otvorila Pipi Igralište koje je...


U Boki obilježen Dan borca | Trebinje Live\nU Boki obilježen Dan borca\nNastavljajući tradiciju, mjesni odbor SUBNOR-a Sutorine u saradnji sa opštinskim odborima SUBNOR-a Herceg Novog , Kotora i Tivta, danas je u spomen-parku oslobodiocima u Sutorini obilježio Dan borca i datum kada je 4. jula 1941. godine KPJ donijela odluku o dizanju ustanka u tada porobljenoj Jugoslaviji.\nSvečanost u Sutorini je počela polaganjem cvijeća i vijenaca na Spomenik borcima NOR 1941-1945, a zatim na Spomenik vojnicima Sutorine i Boke i Crnogorcima koji su poginuli u Sutorini u borbi sa Napoleonovom vojskom u oktobru 1806. godine, dobrovoljcima iz Boke poginulim u oslobodilačkim ratovima od 1912. do 1918. godine, kao i na Spomenik poginulim u posljednjem građanskom ratu devedesetih godina prošlog vijeka. Vijence su položili predstavnici SUBNOR-a Mjesnog odbora Sutorina, SUBNOR-a Herceg Novi, Kotor i Tivat, kao i delegacija Veterana ratnika Srbije koju su predvodili predsjednici Ratko Mijailović iz Beograda i potpredsjednik Ljuba Živaljević iz Čikaga.\nU ime oragnizatora prisutne građane i goste, među kojima su bili Vesna Lalić konzul Republike Srbije u Herceg Novom, predsjednik opštine Dejan Mandić, predsjednica skupštine Danijela Đurović i predsjednik OO SNP Herceg Novi Obrad Gojković, pozdravio jer mještanin Vladimir Mračević. „Danas, kada 4. jul više nije državni praznik i kada se ovaj datum vezan za 1941. godinu različito tumači, mi u Sutorini nastavljamo sa svečanim obilježavanjem. Nastavljamo sa tradicijom i u ovom novom vremenu, a ovo narodno okupljanje je prilika da dokažemo da se u Herceg Novom njeguju vrijednosti koje simbolizuju otpor i borbu za slobodu. Ovaj spomen-park je šetnja kroz svijetle stranice naše istorije“, rekao je Mračević dodavši da spomen-kompleks čuva uspomenu na sve rodoljube koji su dali svoj život u raznim ratovima, boreći se za čast, slobodu, dostojanstvo, očuvanje nacionalnog identiteta i ljubavi prema svojoj rodnoj grudi.\nNa kraju svog obraćanja Mračević se zahvalio pojedincima koji su godinama bili nosioci obilježvanja ovog datuma u hercegnovskom kraju. U kulturno-umjetničkom programu učestvovali su članovi Kulturno umjetničkog društva „Sloga“ iz Đenovića, a tradicionalno druženje je nastavljeno u blizini nekadašnjeg motela „Vinogradi“.


Počinje postavljanje i zamena oštećenih poklopaca na šahtovima u Novom Sadu | Novosadski informativni portal 021\nNovi Sad 24.08.2019. | 16:13\nRadovi obuhvataju i uklanjanje betonskih ploča koje su bile privremeno postavljene na mestu ukradenih poklopaca kako bi se predupredile eventualne povrede i štete koje mogu biti posledica otvorenih šahtova.\nRadovi počinju postavljanjem poklopaca u dvorišnom delu oivičenom ulicama Iva Andrića, Narodnog fronta, Bulevar cara Lazara i Banović Strahinje, a nastaviće se i u svim ostalim delovima grada dok se sredstva za tu namenu ne potroše.\nU planu je da se postavi oko 400 novih poklopaca koji će biti duktilni, sa unutrašnjim zaključavanjem.\n28.08.2019 • 09:22\ndžaba poklopci kad od kanalizacije ne može da se živi\nznaci krece sezona kradje\nmogli bi dokoni komunalci il' koji drugi da obidju otpade i gde nadju pazlice od sahtova i kablova, stave katanac\nnema otkupa nema kradje\nprosto i fkasno\n25.08.2019 • 07:59\nIma li zdravog razuma\nLepo, obavestite obavezno "sekundarce" gde tačno ima novog gvožđa, a nama za nedelju dana nove rupe. Ima li iko da razmišlja, počnite da stavljate plastične poklopce na šahtove već jednom... efikasna i jeftina metoda za borbu protiv istih. Znam da nikog ovo ne zanima ali ko zna za dve, najviše tri godine možda dođe neko pametan...\n24.08.2019 • 22:21\nPromenite ona dva poklopca na keju, molim vas


POČETNATURSKARegion jugoistočne Anatolije63 SanliurfaNacionalna nagrada Weekanlıurfa Metropolitan City European Week of Mobility 2020\n27 / 11 / 2020 63 Sanliurfa, Region jugoistočne Anatolije, GENERAL, HIGHWAY, Sistemi točkova guma, TURSKA\nsanliurfa buyuksehire europa sedmica mobilnosti godina nacionalna nagrada\nPružajući najaktivnije učešće u Evropskoj nedelji mobilnosti, koja podstiče gradove i opštine da preduzmu mere održivog prevoza, gradska opština zauzela je 2020. mesto među gradskim opštinama koje su osvojile nagrade za Nacionalnu nedelju mobilnosti 3. godine.\nTAKMIČENJE JE BILO NAJVEĆE SUDJELOVANJE U 551 OPĆINI U TURSKOJ\nkao inicijativa Europske komisije za poboljšanje mobilnosti u gradovima svake godine, od 16. do 22. rujna, sigurna šetnja i vožnja biciklom za stvaranje grada pristupačnog stvaranjem staza i općina trajnih mjera koje treba poduzeti u organiziranom Europskom tjednu mobilnosti za promociju pokazivanja najvećeg učešća na svijetu ove godine u 551 općini zemlje sa Turskom dogodilo.\nTurska zajednica općina, općina i drugih općina da podrže i ovaj nesebičan rad u cilju podsticanja najaktivnijih općina u 2019. godini dodijeljena je 2020. godine.\nPredsjedništvo Odbor za politike lokalne samouprave Potpredsjednik prof. Dr. Sukru Karatepe, predsjedništvo, okoliš i urbano planiranje Ministarstvo lokalne uprave i generalni direktor Turan Konak, Ministarstvo vanjskih poslova Predsjedništva Europske unije Sektorske politike Predsjednik Bush Apartment Altınordu, promet i infrastruktura Ministarstvo za investicije u infrastrukturu Generalna direkcija Odjela za Fatih Smoke, Delegacija Europske unije u Turskoj Direktor sektora, Transport i Infrastruktura Akif Turkel i Udruženje uzgajivača turskih opština, generalni sekretar Birol, formiran uz učešće žirija, ocenili su rad opština obuhvaćenih nedeljnim okupljanjem 25. novembra.\nKao rezultat izvršenih procjena, među 22 općinom koja ispunjava kriterije "Aktivnosti Evropske sedmice mobilnosti", "Trajne mjere" i "Dan bez automobila 51. septembra", 3 metropolitanske općine, 100 općine sa populacijom preko 3 hiljada i Dodijeljeno je 100 općina, uključujući 3 općine sa populacijom manjom od 9 hiljada.\nU kategoriji "Nedjeljne aktivnosti", plakati, objave na društvenim mrežama, brifingi, muzički koncerti, projekcije filmova, saobraćajni treninzi, šetnje sa širokim učešćem itd. aktivnosti su evaluirane. U kategoriji „Stalne mjere“ uzete su u obzir studije poput razvoja biciklističkih staza, izgradnje parkirališta za bicikle, razvoja zelenih površina, rampi za invalide i širenja mreže javnog prevoza.\nNa manifestaciji "Dan bez automobila 22. septembra", samo su delimično ocenjene aktivnosti poput besplatnog izrade vozila javnog prevoza i sistema za razmenu bicikala tokom celog dana, te otvaranje ulica i bulevara za pešake.\nOpštine kojima su dodijeljene Nacionalne nagrade Evropske sedmice mobilnosti 2020. objavljene su kako slijedi:\nAnlıurfa Općina Metropolitan\nOpštine sa više od 100.000 stanovnika\nOpćina Yenimahalle (Ankara)\nOpćina Yenisehir (Diyarbakir)\nOpštine sa manje od 100.000 stanovnika\nOpćina Azdavay (Kastamonu)\nOpćina İspir (Erzurum)\nOpćina Safranbolu (Karabük)\nKritika gradske željeznice u Bursi\nSkijalište i sadržaji Palandöken Transfer do Metropolitana\nReakcija transporta od strane Laburističke partije do opštine Izmir\nNepokretnosti koje pripadaju gradskoj općini Ankara bit će prebačene na TCDD


Informativni centar za osobe sa invaliditetom IC Lotos, Tuzla - Regionalna radionica “Zaštita djece od nasilja i socijalna inkluzija djece s invaliditetom u zemljama Zapadnog Balkana i Turskoj”, Podgorica, Crna Gora, 27. 06. 2018.\nRegionalna radionica “Zaštita djece od nasilja i socijalna inkluzija djece s invaliditetom u zemljama Zapadnog Balkana i Turskoj”, Podgorica, Crna Gora, 27. 06. 2018.\nRegionalna radionica “Zaštita djece od nasilja i socijalna inkluzija djece s invaliditetom u zemljama Zapadnog Balkana i Turskoj”, održana je 27. juna 2018. godine u Hotelu "Hilton" u Podgorici. Ova radionica predstavlja završnu aktivnost projekta koji finansira Evropska unija, a sprovode Evropski forum osoba s invaliditetom (European Disability Forum – EDF) i UNICEF. UMHCG kao organizacija saradnik na projektu je bila tehnička i organizaciona podrška EDF u organizaciji regionalne radionice. Na otvaranju radionice prisutnima se obratio Osama Makavi Kogali, šef predstavništva UNICEF-a u Crnoj Gori sa zaključkom : „Globalno, Evropa i Centralna Azija i dalje imaju najveći procenat djece koja su odvojena od svojih porodica. Na 100 hiljada djece, 666 njih živi u institucijama, što je pet puta više u odnosu na globalni prosjek koji broji 120 djece u institucijama na 100 hiljada djece”. Podsjetio je da veliki broj djece sa invaliditetom nije čak ni registrovan kao takav i da na neki način društvo ni ne zna za njih. On je dodao i da je neophodno širenje mreže za podršku ali i formiranje novih organizacija. U svom obraćanju zaključio je i da su djeca sa invaliditetom i dalje isključena i da treba raditi na ubjeđivanju partnera da se nastavi sa inicijativama da se ulaže u socijalnu inkluziju djece sa invaliditetom. Mora se nastaviti saradnja sa nacionalnim vladama da bi se osiguralo da su djeca sa invaliditetom jednaki članovi društva koji uživaju svoja osnovna prava. Sličnih zaključaka su bili i ostali govornici. „Mi svi zajedno treba da podignemo glas i postanemo ujedinjeni u namjeri da se napravi održivi sistem u borbi protiv siromaštva. Čak 80 odsto djece sa invaliditetom živi u siromaštvu“, jedna je od ideja koju je iznio Gerit Stassyns, koordinator projekta u EDF-u. Ispred UMHCG govorila je Aleksandra Pavićević. “Naša saradnja sa EDF-om i UNICEF-om započeta je i prije realizacije ovog projekta, zahvaljujući nizu aktivnosti koje su sprovedene u predhodne tri godine samo je unaprjeđena”. Predstavnici I.C. "Lotos" su prisustvovali ovom događaju.\nOve sedmice:\t245\nOvog mjeseca:\t7667


Splav Pristan za najlepše izlaske uz Rnb melodije - Svastarica\nNaslovna Nocni zivot Splav Pristan za najlepše izlaske uz Rnb melodije\nSplav Pristan za najlepše izlaske uz Rnb melodije\nOvog leta ne propustite splav Pristan za najlepše izlaske uz Rnb melodije gde vas očekuju uzbudljive večeri. Splav Pristan ove sezone otvara svoja vrata sa velikim zadovoljstvom i idejom da vam priušti potpuno novi koncept izlazaka u odnosu na ono na šta ste navikli. Kao jedan od definitivno najboljih beogradskih splavova, ove sezone očekujte mnoštvo iznenađenja i prilika da uživate u jedinstvenom ambijentu kakav nudi splav Pristan.\nAutentičan, prijatan i senzacionalan, splav Pristan definitivno nijednog gosta ne ostavlja ravnodušnim. Za enterijer pobrinuli su se veliki profesionalci koji su učinili da ovo mesto bude prosto savršen sklop za najbolje žurke u gradu. Tople boje, odlična energija i najlepši zalasci sunca pružiće vam najlepše letnje večeri koje ćete obožavati.\nSplav Pristan Beograd nalazi se na odličnoj lokaciji, 25. maj i u pitanju je jedini splav na ovom delu reke. Upravo zbog toga mnogi se odlučiju da ga posete, kako bi doživeli tu jedinstvenost i uživali u prijatnom druženju tokom cele večeri. Ono što karakteriše splav Pristan, jesu najpopularnije melodije Rnb hitova, koji su izuzetno traženi a u kombinaciji sa pvim splavom, biće ovo leto za pamćenje.\nSplav Pristan pored uvek dobrog provoda nudi i najbolje koktele u gradu za koje su zaduženi najbolji koktel majstori koji će se takođe, potruditi da začine provod najlepšim tropskim ukusima. Sve je osmišljeno u cilju potpunog uživanja i hedonističkih trenutaka koje ćete dugo pamtiti i zbog kojih ćete se ponovo rado vratiti.\nOčekuje vas odličan provod i trenuci koji će obeležiti ovo leto, zato smo sigurni da će splav Pristan biti najpopularniji splav ove sezone u Beogradu. Otkrijte nove stvari i uputite se ka delu Beograda gde vas očekuje mnogo uzbuđenja i vrelih letnjih noći koje su tu da se osetite zaista posebno i više nego dobro kada su izlasci u pitanju.\nSplav Pristan vas sa zadovolsjtvom očekuje ovog leta, a zbog velikom interesovanja za ovaj splav rezervacije će biti obavezne i možete ih izvršiti pozivom na broj 062/262-212 (sms, Viber, WhatsApp).\nPrethodni tekstSala za venčanje kao iz bajke – upoznajte event centar Victory\nSledeći tekstParking aerodrom Beograd cene


Dozvolu za uvoz dale su i kantonalne i federalne vlasti, iako u Kantonu 10 ne postoji pogon za reciklažu. Firma koja je uvezla italijansko smeće, "Krom reciklaža", registrovana je na adresi opštine Drvar.\nU Titovoj broj 1 smeštena je opština Drvar, ali i novoosnovano preduzeće "Krom reciklaža". U staroj industrijskoj zoni, pomenuta firma uvezla je hiljade tona smeća, nepropisno odloženog, pod tajnom noći. Navodno za reciklažu, u mestu u kojem nema pogona za istu.\nŽivana Sabljić je među glasnijim Drvarčanima. Ogorčena je na sve, a sumnja da računicu u aferi ima "smećarski lobi". Za ministre, kantonalnog Hikmeta Hodžića, ali i federalnu Editu Đapo ima pitanja.\n"Da li su vam ovo pogoni oni isti na koji vi staviste svoj pečat i svoj prst? Sram vas bilo. Ja iskreno Editi Đapo ne verujem ni jednu reč. Još uvek su na svojim mestima, još uvek rade svoj posao. Ovu zemlju da su deca na malom odmoru pravila, bolje bi je napravila. Da je ovolika količina novca s neba došla, ja bih digla svoj glas. A ne smeća", poručuje Sabljić, aktivistkinja iz Drvara.\nI to smeća uvezenog u jeku pandemije iz dela Italije najpogođenijeg koronavirusom - Padove. To podgreva strahove meštana da otpad dolazi iz kovid bolnica.\nDozvolu za upravljanje otpadom rešenjem je potpisao kantonalni ministar Hikmet Hodžić. U izdatom dokumentu se navodi da se "Krom reciklaži" odobrava uvoz blizu 8.000 tona smeća godišnje, a navode se i pogoni u mestu Pasjak, gde navodno postoji mogućnost reciklaže.\n- Smeća imamo i ovako, a ne još kad uvezu.\n- Ništa čudno jer načelnica radi šta ona misli. Ona je to i uvezla, dokumenta o tome postoje.\n- Ovde uvek postoje neki mešetari koji nešto rade zato što mogu preko određenih ljudi, koji su labilnog karaktera, a željni para - halapljivi, neki su komentara ogorčenih Drvarčana.\nPreduzeće "Krom reciklaža" osnovali su Rodoljub Dinić iz Beograda, Miljan Lainović iz Novog Sada i Krsto Medan iz Zrenjanina. Lainović je sin ratnog komandanta Srpske garde Branislava Lainovića zvanog Dugi, ubijenog 2000. godine, a bio je sumnjičen za više krivičnih dela u Beogradu.\nSa tim investitorima sastajala se i načelnica Drvara, verujući da će izgraditi kompostanu. Načelnica od federalne ministarke Đapo očekuje da Italiji pošalje urgenciju za vraćanje spornog otpada. Objašnjava i zašto je firma uvoznik "Krom reciklaža" registrovana na adresi opštine.\nBojazan je da će italijansko smeće uništiti jedino što je Drvarčanima ostalo - čistu životnu sredinu.\n"Svako ministarstvo radi po zahtevu, dokumentacija koju su oni nama dostaviili je potpuno čista. Tu se radi o preduzeću koje je od kantona dobilo dozolu za upravljanje otpadom. Bilo je sve opisano da tu imaju hale za smeštaj, mašine i slično", objašnjava federalna ministarka Edita Đapo.\nU krugu bivše panelke Drvne industrije Grmeč, umesto nekadašnjih hiljada radnika danas je na hiljade tona smeća i pitanja - zašto i u čijem interesu?


5% popusta na online kupovinu telefona\nPočetak Novosti 5% popusta na online kupovinu telefona\nU periodu od 10. do 13. maja 2018. iskoristite 5% popusta na online kupovinu unosom promo kod vaučera 70RMB1S na bilo koji mobilni telefon iz slobodne prodaje sa handy sajta (ne važi za telefone iz Handy Club ponude i telefone preko postpaid paketa). Kupite brzo, lako i pouzdano na www.handy.rs i sve to sa besplatnom dostavom za porudžbine preko 5.000 din! Popust važi samo za online kupovinu.\nNagradni konkurs "Kako se boriš sa stresom?"\nUčestvuj u našem novom nagradnom konkursu i osvoji Click Antistres Wireless mouse.\nRadno vreme prodavnica koje se nalaze van tržnih centara i marketa za Praznik rada je sledeće: 1.05.2018. godine je neradni dan; 2.05.2018. godine radno vreme biće do 18:00h.


Kodovi Matrix-a (XCVIII_a) - Blog - VojvodinaCafe Forum\nKodovi Matrix-a (XCVIII_a)\n, 28.03.2014 u 07:45 (245 Pregleda)\nOno što u Poljskoj nije bilo toliko očito, gde je Hajdrih vukao konce pogroma nad Jevrejima, bilo je jasno još tokom pripajanja Austrije kada nacisti su odlučili da treba uspostaviti svojevrstan pritisak na stanovništvo kako bi se zemlja potpuno pokorila. (Ovo usput znači i da stanovništvo Austrije i nije toliko oduševljeno gledalo na "anšlus"). Iz redova tajne nacističke policije i službe bezbednosti osnovane su jedinice sa "posebnim zadacima političke policije", kako su to nacisti obrazlagali. Te jedinice dobile su ime "Einsatzgruppe", pa pošto su se pokazale efikasnim u Austriji, korišćene su i u Sudetima, u Čehoslovačkoj, a onda i u Poljskoj. Njihov zadatak je bio da iza borbenih linija suzbijaju sve elemente neprijateljski raspoložene prema Rajhu. Jasno je da se to prvenstveno odnosilo na Jevreje.\nIako protiv Jevreja u prvi mah nisu u Poljskoj izdate neke posebne vojne zapovesti, ipak su nacisti "uspeli" da pobiju 250.000 poljskih Jevreja do kraja 1939.godine. Od samog početka invazije, jedna "Einsatzgruppe" je na svoju inicijativu vršila masovna streljanja. Ta grupa pod komandom Uda fon Vorša, povučena je kasnije sa tog područja.\nU Poljskoj ovo zlo je počelo još 14.septembra 1939.godine kada je u jednu sinagogu zatvoreno oko 50 Jevreja, a onda su pobijeni. Dva esesovca su tada "okrivljeni", ali obzirom da je Hitler 4.oktobra proglasio opštu amnestiju, brzo su pomilovani. Zatim 24.oktobra dolazi prvi pokušaj obeležavanja Jevreja žutom Davidovom zvezdom, što je kasnije primenjeno svuda pod nemačkom okupacijom. Od ovih nesrećnika mnogi su ubijeni pri navodnom "pokušaju bekstva".\nNišta od ovih događaja nije bila slučajnost. Još u septembru 1939. održan je jedan sastanak nacističkih glavešina kojem je predsedavao Rajnhard Hajdrih. Sa tog sastanka poznat je izveštaj koji je razaslan višim komandantima nemačke vojske u Poljskoj. U tom izveštaju jasno se izdvajaju tri stepena u postupanju sa Jevrejima:\n1. Preseljenje svih Jevreja u "geta" sa ne manje od 500 stanovnika, i to u blizini pruge.\n2. Imenovanje "jevrejskih saveta"\n3. Registracija svih Jevreja koju će sprovesti "Einsatzgruppe"\nPrvo su Jevreji iz Rajha deportovani u Poljsku. Bila je to zloslutna priprema nečeg mnogo goreg. Sam Hajdrih je ove mere nazvao "privremenim", jasno naglasivši da postoji i "konačni cilj" ovih aktivnosti. Ljudi koji su pokušavali iz ovih poteza nacista da naslute o čemu se tu radi, još uvek su se tešili da ona stavka o "blizini pruge" znači mogućnost nekog daljeg preseljenja, a ne put za logore smrti. Tome je valjda doprinosila i težnja nacista da i dalje teraju Jevreje na emigraciju. Nacisti su išli čak i dotle da su pokušali "odgurati" Jevreje u jednom incidentu preko nemačko-sovjetske granične linije. To se desilo na reci San, kada su velike grupe Jevreja jednostavno proterane na drugu stranu. Neki Jevreji su imali sreće te su pušteni u SSSR i dospeli daleko na Istok u neke fabrike naoružanja na Uralu i Sibiru. Ali drugi su postradali jer su bili prisiljeni da se vrate.\n"... dolazimo do opšteg pravila koje je gotovo nepogrešivo - da onaj ko pomogne drugome da postane moćan, sam propada. Uvek se nekome pomogne da dođe do moći, lukavstvom i silom, a ko ispliva na površinu, PODOZRIV JE NA TE PUTEVE MOĆI... " Nikolo Makijaveli, "Vladar", 1513.g\n1929.godine Buharin je pisao:\n"... Protivimo se tome da jedna osoba odlučuje o pitanjima partijskog rukovodstva. Protivimo se zameni kolektivne kontrole kontrolom jedne osobe..."\nI zaista prvobitna zamisao posle Lenjinove smrti bila je da Boljševičkom partijom treba da rukovodi jedno središnje telo. Posle 1924., u prvih nekoliko godina, nijedna osoba nije toliko dominirala u Centralnom komitetu Politbiroa. Političke odluke donosile su se u središnjim institucijama partije, posle rasprave. Staljinov glas bio je jedan od ostalih, iako je još za vreme Lenjina njegov uspon bio nezadrživ.\nZinovjev, Kamenjev, Buharin i Trocki i "nesuđeni" naslednik Lenjina, Aleksej Ivanovič Rikov - već 1930.godine bili su "BIVŠI". 1931.godine moglo se u jednoj Staljinovoj ranoj biografiji pročitati sledeće:\n"... Kada on uđe, leđa se uspravljaju, pažnja se sabira: prisutan je veliki vođa..."\nKako je Staljin uspeo za samo 5 godina da se oslobodi svih oponenata i da postane "veliki vođa"?!\nPrvi Staljinov korak je bio da prisvoji ostavštinu mrtvog Lenjina. To mu je bilo veoma, veoma lukavo. (Svedoci smo sličnih i bednih pokušaja i u Srbiji, od strane mediokriteta iz redova političara "demokratske" i sličnih orijentacija, da prisvoje ideje i delo svog "idola", Zorana Djinđića, ali... redak je ipak bio Staljin...) Još 1923.godine, kada se Lenjinovo zdravstveno stanje konstantno pogoršavalo, Staljin predlaže partijskim vođama da se Lenjinovo telo posle smrti balsamuje, na šta ga je Trocki otvoreno ismejao. Buharin je takođe ovo odbio rekavši kako bi to bila "uvreda sećanja na Lenjina". Kada je Lenjin umro, Staljin uspeva da ubedi većinu članova Politbiroa za svoju zamisao. Posao oko balsamovanja Lenjinovih ostataka je organizovao Feliks Djeržinski, Staljinov čovek. Staljin je bio jedan od glavnih članova počasne pratnje na sahrani. A tri meseca kasnije, na Sverdlovljevom partijskom univerzitetu u Moskvi, Staljin drži niz predavanja o "Lenjinovom doprinosu marksističkoj teoriji". Ovde je Staljin na perfektno manipulativan način sa univerzitetske govornice obrazlagao kako treba razumeti Lenjinovo delo, nedvosmisleno usput navodeći slušaoca da je upravo ON TAJ, koji JEDINI razume suštinu Lenjinove misli.\nMalo po malo, i u javnosti počinje da se stvara slika da je Staljin JEDINI ISTINSKI IZVRŠITELJ revolucionarne teorije. Očito da je Lenjinova ostavština bila potrebna Staljinu da bi naglasio važnost JEDINSTVA partije i njenog rukovodstva. Iz ovoga je direktno proistekao kasniji napad na "frakcije" i "otpadnike". Samo dva dana nakon Lenjinove smrti, u govoru na Kongresu sovjeta, reći će:\n"... Odlazeći od nas, drug Lenjin nam je naložio da čuvamo jedinstvo partije kao zenicu oka..."\nVirtuoznost Staljinove zamisli je neprimetno spajanje potrebe jedinstva partije kao kamena temeljca političke strategije, sa sopstvenim političkim interesima. Skoro dvadeset godina je Staljin pomno pratio i brižljivo potkopavao ugled i rad pojedinih osoba u partijskom rukovodstvu. Sada je skoro neprimetno u svoje govore i članke ubacivao optužbe protiv onih koje je hteo ukloniti, usađujuću ljudima svest o neminovnosti željenog razvoja događaja. Ovome je doprinelo i Staljinovo poistovećivanje sa širim interesima običnih članova partije. Svoje ekonomsko poreklo je obilato eksploatisao. Insistirao je sve više da je partija zapravo organizacija radnika i siromašnih seljaka, iako je tada veliki deo partijskog rukovodstva poticao iz redova intelektualnog sloja. Naziralo se već tada kuda bi ovo moglo odvesti.\nU pomenutim predavanjima na Sverdlovljevom univerzitetu, na jednom mestu će oštro tvrditi kako pravi proleteri moraju "nemilosrdnom borbom" izbaciti intelektualce i druge malograđanske elemente, koji su ušli u partiju "kao oportunisti" sa namerom da je "ideološki razmrve". I ovoga se dosledno držao. Sa dobrom kontrolom u partijskom aparatu, krenula je "proletarizacija" partije, koja je izbacila mnoge intelektualce "van igre", a dovela na njihova mesta ljude odane Staljinu.\nUpdated 07.04.2014 at 07:39 by finosvesno\n« Kodovi Matrix-a (XCVII_b)\nKodovi Matrix-a (XCVIII_b) »


Kamesan Haiku 亀さん 俳句 Blog: ZABAVNI PARK - Haiku kalendar (12)\nZABAVNI PARK / Leto, život\n( Na slici: tezga sa sladoledom u zabavnom parku u Parizu )\nZabavni se park\nSa posebnom namenom Japanci zapisuju svoje haikue na dve vrste unapred pripremljenih umetničkih površina: Shikishi i Tanzaku. Obe su čvrste, kartonaste, za stranom za pisanje, koja je obično bela ali može imati i neki motiv već oslikan na pozadini. Shikishi je većeg formata, približno 24 x 27 cm, a tanzaku je iste visine ali šest puta uži. I shikishi i tanzaku imaju religioznu funkciju: shikishi se obično urami i stavi na zid odakle magična moć jezika ( kotodama shinko ) deluje na prostor, dok se tanzaku često okači na bambusovo drvo u vrtu da odatle deluje. Ove dve religiozno-umetničke formacije daju se i kao poklon, tako kao što bi se kod nas darivale ikone, kakvu funkciju shikishi i tanzaku i imaju. Već iz ovog kratkog uvoda vidi se da haikui originalno nisu 'zamišljeni' kao puke 'racionalne' i ispovedne pesme već je zapisivanje haikua nalik na pisanje svetih reči... Do sad sam dobio mnogo shikishia i tanzakua ali većina je brižljivo spakovanih u arhivi a samo jedan shikishi je našao mesto na mom zidu, i na njemu je rukom učitelja Hošinage napisana gornja pesma. Stil pisanja kaligrafija se od umetnika do umetnika vrlo razlikuje jer odražava karakter umetnika i njegovo svetonazor. Najveći broj kaligrafija koje sam video pisane su raskošnim pokretima i snažnim potezima koji pretenduju da pokažu snagu i slobodu duha. Kaligrafija učitelja Hošinage kojim je napisana gornja pesma suprotno tome odiše skromnošću: ispisana je tankom suvom četkom tako da su ideogrami više utrljani u papir, rekao bih pre ugrebani, nego napisani. Potezi su mirni i kratki a cela struktura sa izgledom ideograma odiše atmosferom siromašnog balkanskog sela u krševitim gudurama gde se za ručak može dobiti korica hleba i komad ovčjeg sira. Očito svojim stilom pisanja puno govori i o svom teškom životu u prošlosti. Ali govori i o svojoj umetničkoj filozofiji u kojoj nema ni trunke poze. Pogledamo li gornji haiku uočavama takodje krševite i brdovite kontrasti: u zabavnom parku su nacisti, a u pesmi su i dva različitita kigoa: zabavni park je kigo za leto, a pesnik navodi da se radnja dogadja u jesen. Vrlo zanimljiv haiku pun dramatičnih kontrasti ali takav je stil učitelja Hošinage. Postoji pravilo da u slučajevima kada u haikuu postoje dva kigoa, onda se odredjuje glavni kigo, što je u stvari pravi kigo. Jer dva kigoa su de facto nemoguća situacija i taj 'privid' se dogodi tada kada se neki sezonski element upotrebljava kao opšti simbol, a ne kao kigo. Recimo kada jesen označava starost i dekadenciju a ne godišnje doba jeseni. Pogledajmo gornji haiku i pokušajmo pronaći koji kigo je pravi a koji pesnik upotrebljava kao opšti simbol. Postoje samo dve mogućnosti:\n1. u pitanju je letnja pesma u kojoj autor koristi simbol jeseni da bi izrazio neki aspekt društvenog nelagodja ili\n2. u pitanju je jesenja pesma u kojoj autor koristi opšti simbol zabavnog parka da bi u dramatičnom kontrastu-vezi zabave i nacizma rekao da u današnjoj popularnoj kulturi nacizam i zabavljaštvo idu ruku pod ruku.\nNa ovo pitanje je zaista teško pouzdano odgovoriti, a možda nije ni potrebno jer pesma funkcioniše dvosmerno na oba pomenuta nivoa i saopštava svoju kompleksnu poruku na do bola jednostavan i 'suv' način.\nAko se upitamo koji od dva kigoa se je ovde rodio u srcu a koji je domišljen, utisak je da je zabavni park onaj pravi kigo, u okviru kojega se je odigrao 'srčani doživljaj' u pesniku, medjutim struktura i medjuodnos oba kigoa ( pravog i lažnog ) su takvi da zajedno izazivaju kompleksan osećaj, i najznačajnija su osobina ove pesme. 'Idu jedno sa drugim' izražavajući zajednički autorova osećanja i misli.\nSve ovo nam pokazuje koliko je umetnost upotrebe kigoa važna za haiku. Bez pronicanja u tajne kigoa ostajemo na površini haiku poezije bez mogućnosti da ikad dodirnemo dubine: bilo u razumevanju velikih pesama, kakva je gornja, bilo u vlastitom izražavanju. Kigo je jedina tehnika koju u haiku zaista treba učiti.\nPomenuo bih ovde da je i srpski haiku otkrio letnji kigo "zabavni park", i to je učinio pesnik Srba Mitrović u svom sledećem haikuu:\nzabavnog parka vidi\nOvaj haiku ne saopštava tako složena društvena osećanja kao pesma Hošinage ali pesnik vrlo dobro oseća nameru reči, 'nameru' svog kigoa, da u kontrastu sa njegovim šarenilom izrazi ljubav prema unuku. Treba ovde još reći da je Srba Mitrović kao retko koji od naših pesnika posvetio veliku pažnju u otkrivanju i izučavanju upotrebe sezonskih reči, i ova pesma to vrlo dobro pokazuje.\nPosted by Kamesan 亀さん at 11:45 AM


"Više ne pij samo vodu, nego pij po malo vina, zbog svoga želudca i čestih bolesti svojih."\nPre dve hiljade godina apostol Pavle savetovao je Timotiju da koristi "po malo vina" zbog svojih bolesti. Pavle verovatno nije razmisljao o tome da ce naucnici dvadesetog veka dati isti savet u vezi "malo vina". Poslednjih godina istrazivaci su bili iznenadjeni da korisnici vina u Francuskoj imaju puno manje kardiovaskularnih obolenja od onih koji ne piju. Dalja istrazivanja otkrila su da sva alkoholna pica imaju ovaj isti efekat. Istrazivaci su otkrili da alkohol usporava starenje arterija i unapredjuje zdravlje endotelijuma, sloja celija koji ogranicava vase arterije i koji omogucava pravilan protok krvi. Vise od dvadeset studija pokazalo je da konzumiranje jednog do dva pica dnevno smanjuje mogucnost bolesti srca.\nVino se pokazalo kao posebno korisno. Grozdje i drugo voce prepuni su fenolickih jedinjenja poznatih kao flavonoidi, kao i drugih antioksidantnih jedinjenja. Za ova jedinjenja pokazano je da smanjuju sklonost zacepljenju vena zbog masti male gustine (LDL), "losem" obliku holesterola, kao i da sprecava formiranje krvnih ugrusaka. Grozdje koje se koristi za spravljanje crvenog vina bogato je rezveratrolom, jedinjenjem koje povecava "dobri" holesterol (HDL) i ogranicava produkciju LDL holesterola.\nJedna od studija o povezanosti vina i srcanog udara je takodje otkrila da koriscenje voca samo vdi smanjenju smrtnosti od kardiovaskularnih obolenja - samo koriscenje vocnosg soka ili jedenje svezeg voca moze uticati na popravljanje zdravlja srca. Ali vino sadrzi flavonoide i antioksidante u meri u kojoj sok ne sadrzi. Tokom proizvodnje obicnog soka, fenolicka jedinjenja se znatno degradiraju izlaganjem kiseoniku, sto dramaticno smanjuje nivo supstanci koje pomazu zdravlje srca. Spravljanje vina, koje je anaerobni proces (a to znaci onaj koji nije izlozen kiseoniku), ocuvava ova jedinjenja. Sok je takodje "dobar za srce", ali ni blizu dobar kao vino.\nDruga najnovija otkrica\n- Kardivaskularno zdravlje - U studiji o zdravlju medicinskih sestara, koja je obuhvatila 90,000 sestara, istrazivaci su pronasli da su one koji su pile tri ili vise pica sedmicno imale 40% manji stepen srcanog udara i obolenja vena od onih koje nisu. Studija je dalje pokazala da zene koje su pile jedno ili dva pica dnevno nisu imale bilo kakav visi nivo rizika od kancerogenih obolenja ili obolenja jetre. Medjutim, one koje su pile vise od toga jesu imale povecani rizik od ovih obolenja. Jedno italijansko istrazivanje pokazalo je da zene koje su umereno konzumirale alkohol smanjuju rizik srcanog udara za 30%. Ipak, oni koji previse piju povecavaju taj rizik za 20%.\n- Ostecenja jetre - Jedna studija na zivotinjama pokazala je da umereno konzumiranje alkohola ubrzava oporavak ostecene jetre kod pacova. Istrazivac Dr. Gerald Minuk sa Univerziteta u Manitobi rekao je da rezultati "cine da revidiramo ono sto smo savetovali pacijentima koji su zeleli da uzimaju jedno ili dva pica na dan ali koji su se brinuli kakav efekat to moze imati na jetru." U studiji, naucnici su odvojili 86 pacova koji su imali deo jetre hirurski odstranjen, u cetiri grupe. Grupa koja je dobijala veliku kolicinu alkohola pokazala je zaustavljanje oporavka jetre, kao sto se ocekivalo. Grupa sa umerenim konzumiranjem i grupa koja je dobijala vodu, pokazale su ni dobar niti los efekat na jetru. Ali sto je zanimljivo, grupa sa umerenim konzumiranjem imala je brzi oporavak i povecano obnavljanje jetre. Istrazivaci pretpostavljaju da mala kolicina alkohola moze da aktivira neke zastitne gene. (CNN, 8. nov. 1999)\n- Iznenadna srcana smrt - Studija o zdravlju lekara koristila je podatke o 21,537 muskaraca tokom perioda od preko 12 godina. Istrazivaci su pronasli da su muskarci koji su pili jedno do cetiri pica nedeljno smanjivali svoj rizik od iznenadne smrti od srcanih bolesti za 60%. Oni koji su pili pet do sest pica sedmicno smanjivali su rizik za 79%. Iako je malo alkohola dobro, puno nije bolje. Ucestalost iznenadne smrti od srcanih bolesti povecava se kod ljudi koji uzimaju vise od dva pica dnevno. (CNN, 30 avg. 1999)\n- Smanjeni rizik od mozdanog udara - Studija objavljena u "Zurnalu Americkog Medicinskog Udruzenja", kaze da alkohol stiti od mozdanog udara, koji se desava kada se dotok krvi u mozak blokira ugruskom krvi. Ovakvi udari predstavljaju 80% svih mozdanih udara. "Nasa studija pokazala je da uzimanje jednog ili dva pica dnevno moze smanjiti rizik od mozdanog udara mozda cak i do 50%", rekao je Dr. Mitchell Elkind sa Columbia Universiteta. Studija je pokazala da oni koji piju do dva pica na dan imaju 45% manji rizik mozdanog udara. (CNN, 5. jan. 1999)\n- Gubitak kostane mase kod zena - Preliminarni podaci pokazuju da umerena upotreba pica - ne vise od sedam pica sedmicno - moze povecati nivo estrogena, sto moze preventivno delovati na pojavu srcanih obolenja i smanjiti gubitak kostane mase kod zena u periodu nakom menopauze. Obilnije pice, ipak, ne pomaze i u nekim slucajevima moze biti stetno (CNN, 18 okt. 1996)\nJovan 2:10 - Svadba u kani


Selo u Turskoj u kome ljudi koriste ptičji jezik za sporazumevanje! (VIDEO)\nOdnedavno se uz srpsko kolo na Uneskovoj listi našao i ptičji jezik kojim pričaju meštani turskog sela Kuskoj. U pitanju je zviždanje slogova reči kao sistem komunikacije sa dalekim susedima.\nStanovnike sela Kuskoj, na turskoj obali Crnog mora, obradovala je vest da je Unesko na Listu nematerijalne kulturne baštine uvrstio jezik zviždanja, ili ptičji jezik, koji su njihovi preci razvili pre skoro pola milenijuma.\nInspirisani cvrkutom ptica, meštani su pre 500 godina razvili sistem komuniciranja sa udaljenim komšijama tako što su zviždali slogove turskih reči.\nZahtev za uvrštavanje tog jedinstvenog jezika na Uneskovu listu podnesen je 2016. godine, a radosna vest je u Kuskoj stigla prošlog meseca, nakon sastanka Uneska u Južnoj Koreji.\n„Ptičji jezik je sada na Uneskovoj listi i naš san je ostvaren. Nadali smo se tome i nismo se razočarali. Zahvalni smo svima koji su pomogli na ovom projektu. Sada će sve biti lakše, a na pomen ptičjeg jezika ljudi će odmah pomišljati na Giresun, Čanakči i Kuskoj“, izjavio je predsednik Udruženja za promociju jezika zviždanja Seref Koček.\nPodručje na kojem je pre pola milenijuma nastao ptičji jezik odlikuje se brdovitim i nepristupačnim krajolicima, pa su upravo zbog toga ljudi imali potrebu da razviju način komuniciranja na daljinu. Govorimo o periodu kada nije bilo struje, pa su meštani inspiraciju nalazili u cvrkutu ptica.\nSeljani su koristili taj način komunikacije da jedni druge obaveste o posetama, da zatraže ili ponude pomoć, ili da jednostavno pozovu komšiju na čaj, a da ne moraju satima da hodaju do njega.\nU početku su to bile jednostavne poruke, ali se tokom godina jezik zviždanja toliko razvio da su meštani počeli da sklapaju složene rečenice i da vode razgovore zviždanjem.\nVelibor Petković: Umetnost nije otisak ptičje noge u blatu\nAntidepresiv lek - kad i kako se koriste antidepresivi za…\nAntipsorični lekovi, antisikotični lekovi koji se koriste u…\nAdisonova bolest lečenje - koji lekovi se koriste i koje su…\nMatcha čaj - zašto mnogi vole i koriste ovaj zeleni čaj?\nŠta su adjuvansi u vakcinama i zbog čega se koriste?\n10 grešaka koje mnogi prave kada koriste antibakterijske…\n5 biljaka koje imaju moćna antiseptična svojstva i koriste…\n2018-01-16T03:17:02+01:0016 јануара, 2018|Ostalo|


BalkanMagazin :: Premijer ojl izlazi na tržište pod novim imenom\nPremijer ojl izlazi na tržište pod novim imenom\npetak, 12. mart 2021 11:42\nBritanska naftna kompanija Premijer ojl, jedan od najstarijih proizvođača ”crnog zlata”, u aprilu će početi da posluje pod imenom Harbor enerdži. Povod je spajanje sa kompanijom Krisoar, vodećom britanskom firmom u naftno-gasnim poslovima na Severnom moru, koja ga je preuzela plativši 1,23 milijarde dolara. S obzirom na predviđanja da će se cena nafte do kraja godine popeti na 70 dolara po barelu, ocenjuje se da ovakav poslovni potez dolazi u pravom trenutku. (Premijer ojl je osnovan 1934. godine, a osim u Britaniji prisutan je u Africi, Aziji i Meksiku. Foto: PremierOil)\nPosle preuzimanja, za koje se očekuje da će biti formalno završeno do kraja marta, jedna od najstarijih naftnih kompanija na svetu, britanski Premijer Ojl (Premier Oil), će početi da posluje pod novim imenom, Harbor enerdži (Harbour Energy Plc.) od 1. aprila.\nNa ovaj način, dugovanja kompanije nastala tokom prošle godine, a u pitanju je iznos koji se meri milijardama dolara, biće isplaćena ili otkazana u prvom kvartalu ove godine, prenosi Blumberg. Očekuje se da će nova kompanija biti u dobroj poziciji da odgovori na očekivani oporavak tražnje za naftom i da privuče pažnju investitora.\nInače, britanski Premijer ojl je jedna od najstarijih naftnih kompanija na svetu, osnovan 1934. godine, a osim na domaćem terenu prisutna je u Africi, Aziji i Meksiku.\nSpajanje kompanija Premijer oil i Krisaor je iznenadilo javnost, kao i najava aktivnosti već tokom prvog kvartala 2021. godine. (Izvor: PremierOil)\nKrisoar (Chrysaor), kompanija za istraživanje nafte, a posle niza akvizicija i vodeći ostrvski nezavisni proizvođač nafte i gasa na Severnom moru, dobio je dozvolu za preuzimanje Premijer ojl-a sredinom januara prošle godine, za iznos od 1,23 milijarde dolara. Prema pisanju portala Ojlprajs, spajanje dve kompanije je iznenadilo javnost, kao i najava novog početka trgovine u prvom kvartalu 2021. godine.\nIzdavanje licence Premijer ojlu i Krisaoru za delovanje na teritoriji Ujedinjenog kraljevstva posle integrisanja, odobrile su britanska Agencija za naftu i gas (OGA) i meksička Komisija za zaštitu konkurencije.\nKrisaor je spajanjem stekao 77 odsto udela u novoj kompaniji, dok 23 odsto drži Harbor enerdži, investiciona podružnica za istraživanje i eksploataciju nafte i gasa energetske grupacije EIG Global enerdži partners (EIG Global Energy Partners), sa sedištem u Hjustonu.\nKupovinom imovine britanskog giganta Rojal dač šela (Royal Dutch Shell), početkom 2017. godine na Severnom moru, u vrednosti od 3,8 milijarde dolara, kao i nekoliko drugih kompanija, Krisaor je postao najveći nezavisni operater nafte i gasa na ovom području.\nTokom 2020, kompanija je u proseku ostvarivala proizvodnju od 200.000 barela ekvivalenta nafte dnevno, a računica je bila da će se zahvaljujući preuzimanju Premijer ojla proizvodnja povećati za još 70.000 barela.\nHarbor enerdži se pojavljuje u trenutku koji je izuzetno povoljan za naftnu industriju, budući da se predviđa da će do kraja 2021. cena nafte dostići 70 dolara po barelu.\nHarbor enerdži se pojavljuje u izuzetno povoljnom trenutku za naftnu industriju, jer se predviđa rast cene nafte na 70 dolara po barelu do kraja 2021. (Izvor: PremierOil)\nProizvodnja nafte u Severnom moru\nKrisaor je, inače, kao i mnogi u ovoj industriji, teško pogođen padom potražnje za naftom prouzrokovanim pandemijom korona virusa. Bušenja otkazana 2020. planiraju se tokom ove godine, s tim da britanski analitičari procenjuju da će u maju biti izgubljene čitave tri nedelje, zbog poslova na sanaciji glavnog ostrvskog naftovoda.\nS obzirom na to da se sedam Krisaorovih polja oslanja na taj naftovod u Severnom moru, takozvani Fortis, ovi radovi će uticati na nivo njegove proizvodnje. Ipak, rast do koga bi trebalo da dođe zbog spajanja sa Premijer ojlom treba da pomogne kompaniji da upravlja gubicima.\nKrisaor je 2020. napravio planove za različite modifikacije postrojenja i izradu bušotina na svojim naftnim poljima, uključujući i jednu podmorsku, oko koje namerava da se angažuje ove godine.\nMeđutim, ova britanska kompanija nije i jedina koja je okrenuta proizvodnji nafte u Severnom moru.\nU drugoj polovini januara američka multinacionalna korporacija Ekson mobil (Exxon Mobil) saopštila je da svoju neoperativnu imovinu u severnomorskim vodama prodaje fondu HajtekVižn (HitecVision), sa sedištem u Norveškoj, za više od milijardu dolara. Prognozira se da će taj fond sada udvostručiti svoju proizvodnju ekvivalenta nafte, podižući je na 70.000 barela dnevno.\nKrisoar je u 2020. u proseku ostvarivao proizvodnju od 200.000 barela ekvivalenta nafte dnevno, a preuzimanjem Premijer ojl-a očekuje se rast za još 70.000 barela. (Izvor: Crysoar)\nUprkos pozivima energetskim kompanijama da postepeno smanjuju ekspoloataciju nafte u Severnom moru, zemlje iz ovog regiona, sledeći primer Norveške, i dalje ostaju glavni proizvođači “crnog zlata“.\nVrednost prodaje nafte iz Severnog mora je 2018. u funtama iznosila 24,8 milijarde, uz godišnji porast od 30,1 odsto. Naftna industrija u ovom delu sveta obezbeđuje posao za oko 269.000 ljudi.\nOcenjuje se da je u britanskom naftnom sektoru tokom 2020. godine pod znak pitanja stavilo 30.000 radnih mesta zbog ozbiljnih rezova uzrokovanih pandemijom i smanjenom potražnjom za naftom. Planovi poput onih koje imaju Harbor enerdži i pomenuti norveški fond pružaju nadu da će se region izboriti sa ekonomskim problemima i nezaposlenošću kao mogućom posledicom.


ProCredit banka obeležila 17 godina uspešnog poslovanja u Srbiji | Pro Credit Bank\nProCredit banka obeležila 17 godina uspešnog poslovanja u Srbiji\nBeograd, 27. novembar 2018. godine – Svoju 17. godišnjicu poslovanja u Srbiji, ProCredit banka dočekala je sa velikim razvojnim trendom u svom poslovanju, kreditnim portfolijom i štednjom koji beleže sve veći rast, brojnim inovacijama i najmodernijim uslugama savremenog direktnog bankarstva.\nU prilog toj činjenici najbolje govori podatak da je ukupan kreditni portfolijo ProCredit banke za samo prvih devet meseci u ovoj godini zabeležio rast od preko 13 odsto u odnosu na decembar 2017, pri čemu rast u sektoru malih i srednjih preduzeća iznosi više od 16 odsto. Takav razvojni trend je višestruko veći od proseka na domaćem bankarskom tržištu, što samo potvrđuje da je ProCredit banka odlično pozicionirana i prepoznata kao glavna banka za mala i srednja preduzeća u Srbiji.\n- Samo tokom poslednjih godina, ProCredit banka je uvela mnoge novine u svoje poslovanje, čime idemo ne samo u korak sa aktuelnim trendovima, već se trudimo da bankarsko tržište menjamo i činimo inovativnijim. Sa druge strane, naša banka je među prvima na domaćem tržištu otpočela sa razvojem novog poslovnog koncepta – koncepta direktnog bankarstva, a sve u želji da svoje usluge učnimo dostupnijim i povoljnijim za sve klijente – istakao je Igor Anić, član Izvršnog odbora ProCredit banke.\nU želji da 17. godišnjicu svog poslovanja u Srbiji obeleži na pravi način, ProCredit banka je u petak, 23. novembra, u beogradskom Belexpocentru organizovala tribinu „Investicije – od ideje do uspeha“, kao i svečani koktel za svoje brojne klijente i poslovne partnere. Tom prilikom je još jednom ukazano na vrednosti kojima je ProCredit banka posvećena u svom poslovanju, kao i na želju da ova banka i u narednom periodu bude banka prvog izbora za mala i srednja preduzeća i za štednju građana.\n- Uporedo sa velikim rastom našeg kreditnog portfolija, važno je istaći da je nivo problematičnih kredita u ProCredit banci na najnižem nivou. Građani nas sve više prepoznaju kao banku u kojoj će štedeti, a sve u prvom redu zbog toga što depozitima svojih klijenata upravljamo odgovorno, investiramo ih isključivo u realne projekte domaće privrede i njima upravljamo veoma uspešno. Štednja u ProCredit banci beleži značajan rast i taj trend nas raduje. Samo do septembra ove godine nivo depozita u našoj banci je porastao za više od 8 odsto u odnosu na decembar 2017, a u narednim godinama očekujemo da taj rast bude još značajniji – poručio je Igor Anić.\n063 103 53 86


GBCT10A12V (GBCT) je mikroprocesorski pražnjač za testiranje kapaciteta starterskih i industrijskih baterija nominalnog napona 6V i 12V i raspona kapaciteta do Cn 250Ah (C10) ili do 500Ah (C20). Razvijen je kao posledica potrebe za malim, jednostavnim za rukovanje, pouzdanim i relativno jeftinim uređajem za servisiranje i održavanje starterskih i industrijskih baterija. GBCT10A12V je disipativni pražnjač sa finom regulacijom struje energetskih poluprovodničkih komponenti. Može se koristiti za ispitivanje dvadesetčasovnog kapaciteta C-20 (I=Cn/20, 1.75V po ćeliji). Veličina struje pražnjenja se bira u zavisnosti od nazivnog kapaciteta baterije i vrste kapacitivnog testa. Pražnjenje je naponski, strujno, vremenski i kapacitivno kontrolisano i implementirane su brojne mere zaštite. Uređaj vrši diferencijalno merenje napona baterije preko posebnih mernih priključaka, ima analogno-digitalnu 12-to bitnu regulaciju, računa Ah i proteklo vreme ispitivanja.\nEnergetski deo kapacitivnog testera čine MOSFET tranzistori (International-Rectifier) u linearnom režimu rada i odgovarajući snažni otpornik.\nUkoliko u toku testa dođe do ispada mrežnog napajanja, uređaj po njegovom povratku automatski nastavlja test sa parametrima koji su bili pre ispada mreže. Preko LCD displeja sa 2x16 karaktera ispisuju se vrednosti struje, napona, vremena, kapaciteta, upozorenja, nepravilnosti itd. kao i podešavanje uređaja kroz 10-ak menija. Uređaj je smešten u plastificiranu čeličnu prenosivu kutiju. Sa prednje strane uređaja nalaze se LCD displej, tri kontrolna tastera i konektor za serijsku komunikaciju sa računarom. Priključci energetskih i mernih kablova, mrežni priključak, kućište sa topljivim osiguračem u mrežnom delu kola i glavni prekidač su sa zadnje strane uređaja.\nUz software (opciono) GBCT10A12V v1.00 uređaj je moguće konektovati na PC računar preko RS232 serijskog porta. Software nudi mogućnost prikaza grafika pražnjenja akumulatora u realnom vremenu, mogućnost iščitavanja bitnih elemenata obavljenog kapacitivnog testa kada uređaj nije bio povezan sa računarom, štampanje i čuvanje rezultata, formiranje izveštaja i sl.\nGaus Discharger GBCT10A12V ima sledeće zaštite:\nkontrola minimalnog dozvoljenog napona priključene baterije (onemogućen start za Ubatt<4V);\nalarm visoke struje 12A i visokog napona baterije 18V;\ntopljivi tromi osigurač 20mm od T1.6A u mrežnom kolu;\ntopljivi tromi nožasti osigurač od 15A u jednosmernom kolu;\n-napajanje 230V +/- 10%, 50Hz 30W\n-nominalna ulazna struja: 0.5A\n-instrumenti: LCD displej 2x16 karaktera, ampermetar 0-50,00A, voltmetar 0-20,00V\n0.05-10A, Cn/20 (100Ah), korak 0.01A\nUn: 6V i 12V; Cn od 1.2Ah do 100Ah (C20)\nOd 4V do 18V do 1.75V po ćeliji (minimalno 1.5V/Cell)\n50mA i 20mV (10-bitna rezolucija merenja)\nMOSFET tranzistori u linearnom režimu, snažni otpornici\nčelična crveno plastificirana kutija\nGBCT10A12V je napravljen u skladu sa zahtevima Direktiva 89/336/EEC-Electromagnetic compatibility (EMC) i 2006/95/EC-Low voltage equipment (LVD).