Promenljivi uslovi za vožnju, izmene u režimu saobraćaja - biznis24.rs\nU Srbiji se praznik rada obeležava neradno, ali će njegova proslava zbog pandemije virusa u vremenu kroz koje prolazimo biti drugačija od prethodnih godina, bez onog tradicionalnog susreta sa prirodom u prvomajskom uranku, navodi Auto moto savez Srbije.\nGranice su zatvorene za sve državljane, a na teretnim terminalima nema zadržavanja.\nNema zadržavanja ni na naplatnim rampama.\nZbog radova na sanaciji kolovozne konstrukcije saobraćaj će se na deonici Vrdnik – Irig do 1. juna odvijati naizmeničnim puštanjem vozila, mada to neće biti svakog dana.\nNa obilaznici oko Beograda, u zoni mosta preko reke Save, do 15. juna odvijaće se radovi na izgradnji zelenog pojasa i postavljanju javne rasvete, zbog čega će saobraćaj iz pravca Ostružnice biti preusmeren u levu kolovoznu traku.\nNa deonici Beograd – Bubanj Potok od 1. do 4. maja biće obavljani radovi na postavljanju žičane mreže. Radovi će se odvijati u zaustavnoj saobraćajnoj traci, a saobraćaj se preusmerava na voznu i preticajnu traku.\nNa putu Obrenovac – Beograd do 31. maja planirani su radovi na sanaciji klizišta “Duboko”, uz povremene obustave saobraćaja u trajanju od po 3 minuta u jednom smeru – zbog ulaska ili izlaska građevinskih mašina.\nNa petlji Niš istok – Malča, na mostu u selu Gornji Matejevac do 1. juna od 7 do 17 časova radiće se na popravci pešačke ograde, uz naizmenično propuštanje vozila.\n#kaktus2021: Rad na kreativnim kampanjama podseća na prolazak kro ...


19 godina od potpisivanja sporazuma u Parizu | KoSSev\nIzvor: Koha (Deo teksta je izvorno preveden sa albanskog)\nKonferencija u Rambujeu odobrila je sporazum o sankcionisanju u vezi sa prekidom nasilja na Kosovu pod nadzorom OEBS-a, posebne diplomatske misije na Kosovu koja je postavljena za rešavanje problema putem dijaloga, za očuvanje suvereniteta i integriteta Kosova i suštinsku samoupravu i odbranu prava svih etničkih zajednica na Kosovu, gde je predviđeno da za period od tri godine bude rešeno pitanje konačnog statusa Kosova.\nMeđunarodno učešće u vidu Ujedinjenih nacija je obezbedilo primenu ovog sporazuma, ali je politički status Kosova rešen posle osam i po godina, uz novu pomoć međunarodne strane.\nSrpska strana je isključila kompromise koje je obezbedila međunarodna strana, iako je bilo najavljeno od strane predstavnika međunarodne zajednice, Ričarda Holbruka, šta će se dogoditi srpskoj strani ukoliko ne potpiše, a koja je odbacivala pregovore o drugom krugu razgovora, čime je odbačeno i političko rešenje Kosova.\nOvaj međunarodni politički sporazum, 18. marta 1999. potpisali su albanski predstavnik i tri međunarodna posrednika.\nKonferencija u Rambujeu počela je 6. februara 1999. godine, u blizini Pariza, u Francuskoj, u cilju rešavanja krize na Kosovu.\nInicijator konferencije, koja je trajala do 23. februara, bila je Kontakt grupa kao posrednik, a činili su je Kristofer Hil iz SAD, Rus - Boris Majorski i Volfgang Petrič iz EU.\nKosovska delegacija je u principu prihvatila rešenje u nacrtu rezolucije za krizu na Kosovu, koju je predložila Kontakt grupa. Delegacija Srbije, iako je u principu prihvatila predlog sporazuma, branila je stav da trupama NATO-a ne bi trebalo da bude dozvoljeno da pređu u Srbiju i da međunarodne snage na Kosovu budu deo Ujedinjenih nacija.\nČak i drugi krug razgovora, koji je počeo 15. marta u Parizu, okončan je bezuspešno. Kosovska i srpska delegacija potpisale su različite sporazume 18. marta. Delegacija Kosova potpisala je sporazum međunarodnih posrednika, dok je srpska delegacija potpisala nacrt političkog sporazuma - sporazum o samoupravi na Kosovu.\nNa čelu kosovske delegacije bili su u to vreme Hašim Tači kao predstavnik OVK-a, Ibrahim Rugova iz LDK-a i Redžep Ćosja iz LBD-a. Delegaciju je činilo 14 osoba koje su predstavljale tri grupe: Demokratski savez Kosova Ibrahima Rugove, Oslobodilačku vojsku Kosova (OVK) - koja je poslala pet predstavnika, na čelu sa Hašimom Tačijem, i Ujedinjeni demokratski pokret - sa četiri predstavnika.\nDelegaciju su činili i publicista Veton Suroi i Bljerim Šalja, prenosi KP.\nNi poslednji pokušaj američkog specijalnog izaslanika Ričarda Holbruka, 22. marta 1999. godine, nije uspeo. On nije uspeo da ubedi tada jugoslovenskog predsednika Slobodana Miloševića da prihvati sporazum o Kosovu i razmeštanje međunarodnih trupa.\nNATO je 24. marta 1999. godine počeo bombardovanje, koje je završeno 6. juna 1999., potpisivanjem Kumanovskog sporazuma, koji je predviđao povlačenje jugoslovenskih snaga sa Kosova i razmeštanje međunarodnih mirovnih trupa.\nNakon toga, Savet bezbednosti UN je usvojio rezoluciju 1244 u kojoj je odlučeno o protektoratu, međunarodnom prisustvu na Kosovu, u vidu UNMIK-a - civilne misije i KFOR-a - vojne misije. Kosovo je 17. februara proglasilo nezavisnost.


Dragan Bjelogrlić: Ovde ljubav i mržnja idu ruku pod ruku | Novosti.RS\nnedelja, 03. 12. 2017. u 19:17\nFoto N. Babić / A. Letica\nGlumac, reditelj i producent Dragan Bjelogrlić kaže za ''Novosti'' da je Jugoslavija bila velika ideja kojoj balkanski narodi koji su je činili nisu dorasli\nSVEOPŠTA prihvaćenost "Senki nad Balkanom" i, gotovo, "eksplozija" interesovanja koju je izazvala u svim slojevima društva u regionu, svojevrstan je fenomen i događaj koji daje nadu - kaže za "Novosti" Dragan Bjelogrlić, reditelj i producent serije koja se od početka emitovanja pokazala kao najaktuelnija i najgledanija TV produkcija poslednjih decenija u Srbiji i u regionu, u kojoj igra i jednog od glavnih junaka, inspektora Andru Tanasijevića Taneta.\n* U velikoj ponudi najrazličitijih vašarskih vulgarnosti kojima nas svakodnevno "bombarduju" sa TV ekrana, koga "Senke nad Balkanom" ohrabruju i daju im nadu?\n- Ohrabruju nas koji smo je radili i verovali da ovako inovativan, i poprilično hrabar koncept može biti prihvaćen na ovom prostoru, ali i posebno mlađe ljude. Tim novim generacijama koje su počele da dižu ruke od Srbije, mireći se sa sudbinom da ovde prolaze samo banalni i jeftini sadržaji, i da je primitivizam nešto što je postalo konstanta našeg društva, ova serija daje nadu da možemo nešto pozitivno da menjamo. Zato je veoma važno što je RTS kao javni servis prepoznao to, i što se takav sadržaj emituje nedeljom uveče upravo na najvažnijem nacionalnom kanalu. Činjenica da jedna drugačija, nova televizijska estetika ima toliku prihvaćenost i interesovanje u Srbiji i regionu je važan događaj, jer negira lažnu tezu da ljudi ovde "vole da gledaju prostotu". Koliko god da su hteli da otupave ovaj naš narod ti konstruktori pogubnog projekta za poništavanje građanskog vaspitanja, intelekta i mozga, ipak nisu uspeli.\nPROČITAJTE JOŠ - Dragan Bjelogrlić: Beograd okovan senkama Balkana\n* Gde je fenomen ovog našeg prostora, da li u njegovoj turbulentnoj geopolitičkoj poziciji, u "igrama" zapadnog i istočnog sveta?\n- Balkan je jedna neiscrpna tema u svakom smislu. Prostor prepun kontroverzi, apsurda, mesto gde se ljubav i mržnja drže ruku pod ruku i neprestano se nadopunjuju, ambijent u kome se nesvakidašnje gostoprimstvo i srdačnost za tren oka pretvore u nezapamćenu surovost i nasilje. Nekoliko nacionalnosti žive jedne pored drugih, a sve potiču najverovatnije od jednog istog naroda, i mrze se i ubijaju dokazujući da su upravo oni taj "pranarod" od koga su ovi drugi nastali. Idealno za umetnost, teško za život.\n* U Hrvatskoj je ova serija izazvala velike polemike, iako se jedino tamo ne prikazuje, sve navodi da je to zbog lika Ante Pavelića, a u njihovim medijima pojavile su se čak i informacije da ste vi zabranili emitovanje.\n- Istina je jednostavna - nijedna od hrvatskih televizija do sada nije pokazala interesovanje za emitovanje serije. To samo po sebi i nije neka vest, ali kako se "Senke nad Balkanom" prikazuju u celom regionu, novinari su počeli da se interesuju zašto ih nema samo u Hrvatskoj. Kada se na to doda i "tabloidno spinovanje", eto izmišljene afere. Niti sam zabranio emitovanje, niti to mogu da uradim! Ali, ako se uzme u obzir da postoji veliko interesovanje stranih kompanija da otkupe "svetska prava" za prikazivanje "Senki nad Balkanom" i da su pregovori u toku, sve te kompanije zahtevaju da se serija putem kablovskih operatera ne emituje van teritorija za koje su kupljena prava. Ja sam samo insistirao da se ta stvar dosledno sprovede, i zbog toga je signal RTS "zamračen" iliti "skremblovan" na svim teritorijama van Srbije, za koje nisu kupljena prava. Tako je urađeno za sve zemlje, pa i za Hrvatsku.\n* Serija je politički i kriminalni triler, sa elementima istorijske fikcije, čak i mistike. Da li ovim žanrom najbolje može da se definiše šta su Balkan i njegova istorijska, međunacionalna i ideološka zaostavština?\n- Mislim da je to žanr koji ovde već decenijama živimo, a u filmskoj umetnosti smo stalno bežali od njega. Mi smo stalno i sebi i svetu emitovali slike čemera, jada, sivila i socijale, i od toga je nastao neki poseban, "balkanski žanr". Tu je, naravno, bilo genijalnih ostvarenja, ali i pregršt bezidejnih kopiranja koja su "svirala" na toj jednoj žici, i dosadila i Bogu i narodu. A "Senke", one nisu samo triler. Pogledajte i tradicionalne medije i društvene mreže, posle svake epizode otvori se nova tema - Jatagan mala, Longinovo koplje, princ Đorđe, Vrangel, "beli Rusi", Mustafa Golubić... "Senke" nas na jedan novi, postmodernistički način upoznaju sa delom naše prošlosti.\nPROČITAJTE JOŠ - Bjelogrlić: Kvalitet programa nema veze sa trenutnom vlašću\n* Vi ste seriju i najavili kao priču koja je "između istorije koju nas nisu učili i fikcije". Uz rekordnu gledanost, ima i nezadovoljnih time kako prikazujete Srbe, Makedonce, "bele Ruse", SHS... Znači li to da nismo spremni da se pogledamo u ogledalu istorije?\n- Mislim da je više reč o tome da jedan, ali zaista mali deo publike nije shvatio slogan "istorija koju nas nisu učili". Filmovi i serije kao deo pop- -kulture, romansiranim umetničkim fikcijama mogu ljude da zainteresuju za određene istorijske periode, ličnosti i događaje. I to se upravo dešava. Apsurdno je da se upravo neki od potomaka "belih Rusa" najviše bune, a za njih većina građana do pojave serije nije ni znala da su postojali ovde i bili deo naše novije istorije. Sada svi znaju i ko je bio general Vrangel, i da su nam "beli Rusi" doneli balet i arhitekturu, ali znaju i da su trgovali opijumom. Jer, zaista jesu. Pušionice opijuma u Beogradu nisu držali Kinezi ili Jevreji, već upravo Rusi. Pritom, neki gledaoci neće da sačekaju razvoj priče i da vide da su na kraju "beli Rusi" na pravoj strani, već žure sa zaključcima. Negde ih i razumem, mnogo su propatili, ali neka se ne sekiraju. Ja ih poštujem i volim.\nFILM KAO POMOĆ FUDBALERIMA U "MONTEVIDEU" smo videli kako su srpski fudbaleri ostvarili istorijsku pobedu nad Brazilcima. Na Svetskom prvenstvu u Rusiji iduće godine Srbija opet igra sa Brazilom. - Ne znam čemu čovek da se nada protiv Brazila u fudbalu. Ali, vrlo sam srećan što ćemo sa njima igrati. I, savetujem budućem selektoru da igračima pred mečeve na Svetskom prvenstvu 2018. "pušta" filmove "Montevideo 1 i 2". Jer, film je velika magija...\n* "Senke nad Balkanom" pokazuju da na ovom prostoru ožiljci ratova i međunacionalnih sukoba, zapravo, nikada nisu zalečeni. Ako se to nije dogodilo, šta je onda bila nekadašnja velika Jugoslavija koje su mnogi i danas sećaju sa sentimentom?\n- Jugoslavija je bila jedna velika ideja kojoj balkanski narodi koji su je činili nisu bili dorasli. Da je ta ideja teško ostvariva, postalo je jasno veoma brzo. Upravo krajem dvadesetih godina prošlog veka, sve je već počelo da ključa. Kad se baci pogled u tadašnje arhive, čovek lako dođe do zaključka da kralj Aleksandar nije imao nikakve šanse da preživi. Svi su hteli da ga ubiju - i ustaše, i VMRO-ovci, i Talijani, i Nemci, i komunisti. A ako u kralju Aleksandru prepoznamo simbol jugoslovenstva, vidimo i da je ta velika ideja već tada bila osuđena na propast.\nPROČITAJTE JOŠ - Senke na Balkanu traju i danas\n* Jednu od glavnih "uloga" u seriji igra Beograd: on je mesto gde se za prevlast bore visoka politika i interesi velikih sila, kriminalci, narko-karteli, domaći i strani špijuni... Koliko je to naše, ali i evropsko predvorja XX veka i danas prisutno?\n- Beograd jeste jedan od glavnih likova, kao što je bio i u "Montevideu". Veoma volim Beograd, i uveren sam da je on jedina metropola na užem prostoru Balkana, a na širem, to je još jedino Atina. Sva ta njegova uzbudljiva istorija i ambijent uvek su ga činili, a i danas ga čine - jednom od najzanimljivijih i najintrigantnijih destinacija u Evropi. Njegov bunt i samosvojnost daju mu posebnost, ali i otpornost na sve vetrove koji ga vekovima šibaju.\n* Pored ekipe jugoslovenskih glumaca koju ste okupili, kao i u "Montevideu", dali ste priliku da se pokažu i novi, mladi glumci. Da li je to za reditelja izazov ili rizik?\n- Meni to predstavlja ogromno zadovoljstvo. Činjenica da mogu da dam šansu mladim ljudima, i da istovremeno i ja od njih nešto učim, uvek me raduje, i angažujem ih vrlo svesno. U "Senkama" su dobili šansu i mladi reditelji, Kosta Đorđević i Danilo Bećković, za koje je rad na ovakvom projektu sigurno bio velika škola, i sa kojima sam veoma lepo sarađivao.\nJUGOSLAVIJI NIJE SMETALA EROTIKA: Tri decenije od smrti slavnog, hvaljenog i osporavanog pisca Alberta Moravije (1907-1990)\nnedelja, 27. 09. 2020. u 16:13\nKADA JE STVARNOST ČUDNIJA OD MAŠTE: Start 65. Sterijinog pozorja, dugo očekivani susret glumaca i publike iz trećeg pokušaja\nnedelja, 27. 09. 2020. u 15:55\nSRPKINjA UZ KOJU JE ODRASTAO IVAN GROZNI: Novi dokumentarni serijal RTS "Srpska princeza Ana Jakšić na ruskom dvoru""\nAUTORKA i urednik u dokumentarnom programu Radio-televizije Srbije Ranka Jakšić napisala je scenario za jedinstven projekat "Srpska princeza Ana Jakšić", koji uskoro treba da počne da se emituje.\nnedelja, 27. 09. 2020. u 12:14\nnedelja, 27. 09. 2020. u 09:51\nBIO JE MAESTRO ZALjUBLjEN U FILM: Prijatelji i kolege o Goranu Paskaljeviću, velikanu koji je obeležio kinematografiju\nHUMANOST je osnova stvaranja svakog umetničkog dela, pa i filma, i uvek sam se trudio da izaberem temu koja mi se činila važnom u određenom trenutku.\nsubota, 26. 09. 2020. u 23:03\nDragane ,Bog ti pomogao ,srdacan pozdrav iz Skoplja\n( 57 ) ( 53 )\nSerija nije losa ali ima previse nepotrebnog psovanja. Inace bi trebalo zabraniti sve psovke na bazi reci "jeb..." na svim televizijama sa nacionalnim frekvencijama. Moze i "sunce ti tvoje" ili "majku ti tvoju".....ne mora bas uvek "sunce ti jeb...", i "majku ti jeb....", a u ovoj seriji toga ima i previse. Kako iskoreniti primitivizam ako narod non-stop obasipate isitm. A posebno ako je serija snimana drzavnim novcem.\n@982Moraju i radnici RTS-a nesto radit.I emitovat nešto novo na rts-u.Jedno vreme su pustali samo jedne te iste serije i filmove.Dosadilisu bili i Bogu i narodu...\nPametan momak. Bolju definiciju Jugoslavije i razloga za raspsd nisam jos cuo. Svaka cast. A da je Bjeligrluc vrhunski umjetnik - apsolutno! Srecno momak!\n@Zoran - Za mene je nesporno da je Bjelogrlić izuzetan producent i dobar režiser. Što se tiče njegove glume, smatram je tek prosekom, a nemam baš najbolje mišljenje ni o njegovim javnim nastupima i izjavama, jer kao i ogromna većina njegovih kolega umetnika i muzičara, zbog ličnog interesa pokušava da bude ,,neutralan,, i da se svima dopadne. Sa dokazanim neprijateljima se ne pravi zajednička kuća i zato Jugoslavija nije bila velika ideja već velika glupost srpskog naroda.\n( 8 ) ( 44 )\nOdlicna serija bez obzira sto licno Bjelogrlica ne volim niti postujem....\n( 63 ) ( 24 )\nserija je savrsena.svaka cast.\nSerija je extra...\n( 67 ) ( 25 )\nBjela kralj si ko glumac i ko režiser\nСвиђа ми реченица г-дина Бјелогрлића "Историја коју нисмо учили". Када ће се у школама учити Историја Србије посебно у Другом светском рату.\nBjela,sve čestitke! Svetski!!!\n( 11 ) ( 94 )\nNeka Bjela objasni kako to da Zagreb ima dvostruko vise turista od Beograda koji je jedina metropola na Balkanu, kako sam kaze ? A ima gotovo 500.000 manje stanovnika od Beograda. Nije mi namjera skretati s teme, ali zbog vase umisljenosti, nemojte me krivo shvatiti, duzan sam vam postaviti ovo pitanje. I zasto bar 50% turista koji posjecuju Beograd ovdje dolaze zbog jeftinog provoda i jeftinih zena. u Zagrebu nije tako. Bez uvrede. Bjela ostavi se politike, pa sa Seseljom si bio kao dva druga.\n@Frane - nemoj me pogresno shvatiti,dosta sam putovao i sada se bavim ugostiteljstvom u bg.ovde dolaze ljudi iz svih zemalja sveta,nikad problem nije bio.video sam druge gradove i znam da je bg grad koji zivi24h za svaciji ukus i dzep.ako je bg za milion stanovnika veci od zg i u samom centru grada a i sire su svi kapaciteti popunjeni,po kojoj matematici zg moze imati vise turista?!hr obala je cuvena po lakim zenama i dobroj i jeftinoj zabavi za evropljane isto kao i zg-samo konstatacija bez ljutnje.\n@Frane - ja doma u zagrebu ne mogu spavat od dahtanja i uzvika stranaca i nasih "finih" devojaka. eto sta smo docekali i kolko volimo nasu domovinu.\n@Frane - zato sto je polovina tih turista nemci koji prespavaju i nastavljaju put na more... sigurno nisu prespavali u zagrebu zbog zagreba... cak i da su dosli zbog jeftinih zena, sto ti ne dodjes kad su tako jeftine ;) da te sprovedu malo po gradu i ogule za par soma evrica...dzabe je to\n@Frane - Pa nije broj turista , koji posete neki grad , merilo koje ga određuje kao metropolu( majka-grad , na starogrčkom) i nisu svi milionski gradovi metropole , već oni koji su centri nekog regiona po više pitanja , od saobraćaja do kulture , preko politike , trgovine , uticaja na okruženje...\nU istoriji koju nismo ucili i ima najvise senki. Dragi uradio si pravu stvar. Sve pohvale, ti ovim senama otkrivas pravo lice nase Srbije. Hvala ti!\nMi u inostranstvu na RTS u ne mozemo da gledamo seriju,zamene nam je sa nekom serijom iz komunistickog perioda.Ali kad je bila serija Baba se ceslja onda nisu prekidali to moze\nJatagan mala je blaza verzija Beograda i Balkana ali i svih svetskih metropola u kojima je situacija daleko komplikovanija koja baca SENKU nad citavim svetom i koja ce nas SVE prekriti brzinom svetlosti !!! Svetom vec vladaju alavost i pohlepa protiv cega nauka nije izmislila adekvatnu vakcinu ! ! !\n''Krojace'' po ''Jatagan malama'' stvaramo svi mi lececi licne komplekse i frustracije !!! Sopstvenu decu ucimo da guraju glavu u vatru kojoj mi nismo smeli ni prstom da pridjemo ,da budu zveri a ne ljudi, da za cenu slave i bogatstva gaze sve koje im se na tom putu nadju, pa se posle ''cudimo'' sto mnoge od njih sahranjujemo u cvetu mladosti a za TO krivimo SVE- druge, samo NE- sebe same !!! NISTA, ne moze OSVESTITI ovaj narod da zive posteno i skromno kao sto je ISUS ziveo ! ! !\nко разуме, схватиће\nДраган Бјелогрлић је у најужој конкуренцији за ђака генерације Вељка Булајића.\n@ко разуме, схватиће - Nemate pojma o filmu. Po tome vidim da ste najvjerovatnije filmadzija.\nSvi li imaju\nСрија има много мањкавости а највећа ми је замерка због говора који се користи у серији и који није примеран и тачан том времену.Навешћу само један пример када Калуђер у првој или другој епизоди приликом отварања неке установе каже да је све “гратис”уместо “бесплатно”.Реч гратис су нам натурили петокотобарци и још много других страних речи.У том времену тако се није говорило.\nНебулоза да је "југославија једна велика идеја којој балкански народи нису дорасли" је на истом нивоу као и небулоза да је "комунизам идеалан систем само су га људи злоупотребили и упропастили". Идеје које не могу да пронађу своју примену у пракси нису добре идеје! Што такве идеје не могу да се реализују не могу се кривити они на којима неко жели такве идеје да спроведе, већ они који су такве бесмислене утопистичке идеје смислили! Једина сврха југославије била је разбијање српског ентитета!\n@Косингас Гаврило - Sto se tice razbijanja Srba, to vam ne negiram. Ali on o tome nije govorio, nego o ideji integracije naroda koji govore isti jezik, imaju velike kulturne slicnosti i istu genetiku. Velike unutrasnje razlike su imale ili imaju UK, Francuska, Spanija, Italija, Rusija, cak i SAD. Kao sto vidite, "integrisani" vladaju "dezintegrisanim". Da ne kazem da su u toj YU bili i Srbi iz Crne Gore, Bosne, Hrvatske, Makedonije i sa Kosova. Da li je raspad YU stetio Srbima? Upitajte se i to.\n@Косингас Гаврило - @Kosingac Gavrilo.... Čitam da su ovi srbi koje navodite oni oko Morave. Jer, da vam je poznato, srbi od Trsta pa do Morave su isto srbi. Medjutim, ovi srbi oko Morave samo vole monarhiju. Ti srbi su razbili svaku Jugoslaviju. Mentalitet ovih srba, u većini slučajeva, su materijalistički i, ko im god obeća više, slede toga. Zar nije isto bilo 5 okotobar, 2000. godine. Ko su ti srbi koji su preko Otpora, doveli monarhiju. I, vidite gde nam je privreda i stanje u društvu.\nPrestanite da pljujete po Bjelogrliću, kad svi gledate seriju i ne možete da poreknete uspeh ni Montevidea ni Roda, ni Senki, koje će možda i premašiti sve ovo. Čovek režira nešto drugačije što svima prija.\n@Kako da ne - su vrlo gledani, ali, to nije merilo uspeha...\nBjela je pre svega, filozof, mudar, obrazovan, načitan i, nije čudo, što mu je stvaralaštvo simfonija perfektno dirigovanje gore navedenog. Dosada jedino sam uspela odledati epizodu od pre dva dana. U dve scene sam videla brilijantnost pristupa u ovoj seriji. Fantastično.\nУопште није тачно да народи "нису били дорасли идеји југословенства". Ствар је у томе да су сви други, осим Срба, ушли у Југославију коју су у старту сматрали привременом. У тој Југославији једини су Срби ушли с циљем да та држава вечно траје. Други су је сви сматрали "рагом" коју ће јахати само док им одговара. Југославија је, у старту, опстајала на понижавање српског народа који је дао највише крви и снаге за оснивање те државе. И у погодном часу сви су гурнули Југославију у канал. Жртве Срби\nJugoslavija je bila velika ideja i ideal za koji se živelo i umiralo. Dokaz je Gavrilo Princip koji je sebe smatrao jugoslovenskim nacionalistom, a sada ga neki žele predstaviti kao srbendu i patrijotu po modelu primitivnog nacionalizma ovog vremena. Da je poživeo, Princip bi skoro sigurno bio i komunista, kao i brojni njegovi mladobosanci. Gorkaj je istina da je Jugoslavija bila jedna velika ideja kojoj balkanski narodi koji su je činili nisu bili dorasli. Bjeli svaka čast za seriju.\n16:42 STANOJEVIĆ: Ja bih voleo Jojića u timu, ali to nije lako, protiv Bačke će igrati najbolji\nTRENER Partizana Aleksandar Stanojević govorio je o utakmici protiv Bačke u 9. kolu Superlige Srbije.\n16:39 NOVI TALAS SE BORIO PROTIV MENTALITETA: Muzički novinar i publicista Dušan Vesić predstavio knjigu "Bunt dece socijalizma"\nKNjIGA rok novinara i publiciste Dušana Vesića, "Bunt dece socijalizma" ("Laguna"), posvećena vremenu novog talasa, po mnogima najplodonosnijem muzičkom periodu u Jugoslaviji, predstavljena je na petom "Dok'n'ritam" festivalu, na letnjoj sceni novobeogradskog Doma kulture "Studentski grad".\n16:38 TURSKA POMOĆ? Sirijski plaćenici u Nagorno Karabahu


Muzika | Headliner - Part 10\nJoš 5 dana do albuma… Nil Jang objavio singl “Vacancy”, poslednju najavu za “Homegrown”\nProšlog meseca Nil Jang konačno je zvanično najavio izlazak svog dugo očekivanog albuma “Homegrown”, snimljenog tokom 1974. i 1975 godine, a sada je objavio i drugi singl s albuma. Album je prvo najavila pesma “Try” da bi sada u javnost bila puštena “Vacancy”. Obe će se naći na izdanju čije …\nAnđeli nas zovu da im skinemo krila… i još 22 pesme na kompilaciji “The Animatori – Greatest Hits Collection”\nSećate li se The Animatora i njihove pesmice koju je pevušila širom bivše Juge… “Anđeli nas zovu da im skinemo krila”? I za to ne treba ti valjani razlog/jer one hoće isto što i mi/one hoće… Davno je to bilo, ali najveći hitovi zagrebačke grupe od sada su i na …\n1 … 7 8 9 10 11 12 13 … 982


FK Sarajevo: Nakon nepostojećeg starta Mujakića, Bjelica je pokazao na bijelu tačku – Sport Centar FK Sarajevo: Nakon nepostojećeg starta Mujakića, Bjelica je pokazao na bijelu tačku – Sport Centar\nO jedanaestercu koji je arbitar Vladimir Bjelica dosudio za Zrinjski u 81. minuti utakmice protiv Sarajeva tek će se pričati u narednim danima, ali u bordo klubu njegovu odluku su već ocijenili kao grešku kojom su oštećeni.\nNaime, na izvještaj objavljen na zvaničnoj stranici FK Sarajevo, stavljen je naslov: “Nepostojeći penal donio bod domaćinu”.\nDalje se u izvještaju, u dijelu u kojem se opisuje sporna situacija, navodi:\n“U 81. minuti susreta, sudija Bjelica dosudio je još jednom najstrožiju kaznu. Nakon nepostojećeg starta Mujakića nad Veselinovićem, sudija Bjelica je pokazao na bijelu tačku. Penal je izveo Bilbija, te doveo Zrinjski do izjednačenja”.\nUkoliko ste ranije propustili, pogledajte momenat kada je dosuđen penal za Plemiće:\nFudbalski klub Sarajevo putem društvenih mreža uputio poruku Jusufu Nurkiću (FOTO)\nProvjera pred derbi sezone: Sarajevo sutra igra prijateljski meč protiv člana Prve lige FBiH\nKakav penal! Kao da je prva kantonalna!\nIbrahim Hasanbegović uništava nogometni savez\nZašto niste objektivni pa da kažete da je i prvi penal izmišljen?\nVeću krivicu od Bjelice snosi Ibrahim Hasanbegović, koji ga je odredio na tu utakmicu, i tako se dešava godinama, sudije se skidaju ali Ibro zvani “kasa” i dalje ordinira i ubire pozamašne plodove svog (ne)rada.\nZašto ne budete opet objektivni pa kažete da je ovakav kriterij za dosudživanje penala postavljen na derbiju kad je Peljto izmislio za Želja?!\n4 mjesec 15 dan (prije)


Nova hapšenja zbog proizvodnje i prodaje narkotika! - Glas Zaječara\nDačić: Neshvatljivi predlozi da izbori budu pomereni za jesen\nKon: Najnoviji podaci ohrabruju, ali nema opuštanja\nU Zaječaru kišovito i oblačno\nStanje na putevima: još jedan dan pojačanog saobraćaja\nHome Hronika Nova hapšenja zbog proizvodnje i prodaje narkotika!\nNova hapšenja zbog proizvodnje i prodaje narkotika!\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Zaječaru uhapsili su M. J. (1974), zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga.\nPolicija je prilikom pretresa stana i drugih prostorija osumnjičenog, na potkrovlju, pronašla 101 gram marihuane.\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Zaječaru uhapsili su Z. S. (1978), zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga.\nPolicija ga je zatekla u ataru sela u okolini Knjaževca u trenutku dok je zalivao zasad indijske konoplje.\nPrilikom pretresa njegovog stana i drugih prostorija, pronađena su dva paketića sa manjom količinom marihuane i elektronska vagica.\nPo nalogu Višeg javnog tužilaštva u Zaječaru, osumnjičenom je određeno zadržavanje do 48 sati i uz krivičnu prijavu biće priveden tužiocu.\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Zaječaru uhapsili su D. I. (1997), zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga.\nSumnja se da je on u ataru sela u okolini Knjaževca zasadio biljake indijske konoplje, a policija je kod njega pronašla džak sa 407,68 grama marihuane.\nPrethodni tekstTurnir u malom fudbalu “Trofej grada Zaječara” biće organozovan od 18. do 21. septembra na terenima Sportsko-rekreativnog centra “Popova plaža”\nNaredni tekstUhapšen zbog zlostavljanja i mučenja: Tukao dete zato što je otvaralo prozor!\nSokobanja: Policija pronašla oko 502 grama biljne materije za koju se sumnja da je marihuana\nDačić: Neshvatljivi predlozi da izbori budu pomereni za jesen 03/05/2020\nKon: Najnoviji podaci ohrabruju, ali nema opuštanja 03/05/2020\nU Zaječaru kišovito i oblačno 03/05/2020\nStanje na putevima: još jedan dan pojačanog saobraćaja 03/05/2020\nDnevni horoskop za nedelju 3. maj 03/05/2020


GPBiH o informacijama o nedostajućim “snajperima” i municiji | RTV7 | Medijski servis grada Tuzle\nAutor: Daliborka Popović 20.04.2018., 14:27\t177 Pregleda\nPrethodnih dana na nekoliko bosanskohercegovačkih portala objavljene su informacije o nedostajućim „snajperima“ i municiji u Graničnoj policiji BiH.\nU svrhu davanja tačnih informacija za javnost GP BiH je objavila saopćenje: U 2017. godini izvršen je redovan popis materijalno-tehničkih sredstava i opreme Granične policije BiH, kao i pregled kompletnog naoružanja u Graničnoj policiji BiH koji je obavljan od strane certificiranh instruktora za vatreno oružje. Tom prilikom je u jednoj organizacionoj jedinici utvrđeno da nedostaju određeni dijelovi opreme s naoružanja.\nObzirom na utvrđeni nedostatak, direktor Zoran Galić formirao je vanrednu popisnu komisiju za materijalno-tehnička sredstva i opremu koja je po izvršenom popisu potvrdila da nedostaju određeni dijelovi opreme s naoružanja.\nNakon toga je odlukom direktora GPBiH formiran istražni tim za utvrđivanje činjeničnog stanja u vezi s nedostajućim materijalno–tehničkim sredstvima i dijelovima opreme s naoružanja.\nPredmet istraživanja tima bio je i utrošak municije koja je iz skladišta izuzimana za provođenje vježbi bojevog gađanja, a ne nedostajuća municija u samom skladištu, kako je to objavljeno u medijima.\nTim je sačinio informaciju o poduzetim aktivnostima i utvrđenom činjeničnom stanju koju je direktor Zoran Galić 19.4.2018. godine dostavio Tužilaštvu BiH.\nU konkretnom slučaju ovo Tužilaštvo će cijeniti da li je potrebno pokrenuti istragu u vezi s eventualnim postojanjem krivične odgovornosti za određena krivična djela počinjena od strane određenih osoba ili više njih u Graničnoj policiji BiH. Uz navedeno, pripadnici Ureda za profesionalne standarde i unutrašnju kontrolu GPBiH poduzimaju propisane mjere i radnje u cilju utvrđivanja eventualne disciplinske odgovornosti pripadnika GPBiH u vezi s ovim slučajem.


OVO NIJE NOVINARSTVO, NEGO LEŠINARSTVO: Dušica Jakovljević JAVNO zatražila podršku od kolega | Komentari\nOVO NIJE NOVINARSTVO, NEGO LEŠINARSTVO: Dušica Jakovljević JAVNO zatražila podršku od kolega\nNakon toga što je rekla kako se neće oglašavati povodom svega što se desilo pre nekoliko dana, odlučila je da ipak kaže nešto, a evo i šta.... Detaljnije»\nSvojim emisijama je i sama doprinela tome.Dozvoljavala je kolegama da senzacionalistički "prozivaju" i neprimereno komentarišu učesnike,npr.,zadruge a ona je u istom maniru samo začinjavala.Tada se nije pitala/zapitala kako je porodicama učesnika,ali valjda će se korigovati kada je nepravdu osetila na svojoj koži.\nIstina je sokantna\nSta ima skandaloznije, sokantnije i senzacionalistickije od cinjenice da joj se "decko" bavi time cime se bavi? Nece valjda pravi novinari izmisljati cinjenice, nego se drze istine. Da li mozda treba da izmisljaju kako je ovo bilo namenjeno njoj i njenoj deci? To bi tek bio skandal i senzacionalizam.\nOna oseća bes i nekolegijalnost i to na vrlo grub način. Ne znajući ništa o njoj, dugo je savetujem da poradi na dikcijiiiiiiii! Sada, kada znam da je roditelj, mogu samo da kažem - sram te bilo! Ako bilo ko i na bilo koji način učestvuje da nečije dete izgubi život, da bi se vozio skupim autom, od srca želim da doživi takvu nevolju. Pinkov doprinos kulturi u Srbiji. Kulturi i još nečemu. Fuj\nDoticna je izgleda zaboravila na cijoj TV radi i kako se njene kolege zajedno sa vlasnikom te televizije ponasaku pa cak i prema kolegama!\nRece osoba koja radi na poslovima koji promovisi trpanje u prvatnost drugih, naglabanje, insinuiranje i izmisljanje. Decko ti je krimos i tu se sva prica o tebi zavrsava. S kim si takav si.\nNazalost i sama saznala kako je kad te razapnu novinari...koliko si ih ti povredila, ni sama ne znas...tako da mi te nije zao\nKad tvoj dečko prodaje drogu, pljačka,ubija i tako saradjuje pare koji i ti trosis, nije mi ni malo krivo!! Sto dečka nisi prijavila u policiju a znas čime se bavi!! Dali si ikad pomislila da sve one koje je on zavio u Crno? Zato niko ne treba da te žali, već da vas sve razapinju na Stub Srama!!!\nA jesi li ti kome i u vezi čega pružila podršku? Bravo za sebičnost!\nDusice,nisi ti los lik ali si u losoj okolini....mozda da nadjes kulturnog decka i da vodis neku normalnu emisiju tada bi imala i podrsku,a ovako cuti i gutaj!


Žil Apap i duo Meduoteran Ponedeljak, 23. april u 20 sati Velika dvorana | Kolarac\nŽil Apap i duo Meduoteran\nPonedeljak, 23. april u 20 sati\nPoslednji koncert u ovom ciklusu, koji Centar za muziku organizuje u saradnji sa MTS-om, predstavlja jedinstveno ukrštanje muzičkih stilova, pravaca i muzičkih tema. Violinista Žil Apap i duo Meduoteran, koji čine harmonika i baglama, kombinuju klasični repertoar s raznolikim muzičkim stilovima tradicionalnih melodija iz različitih krajeva sveta.\nDUO MEDUOTERAN, etno džez bend, Švajcarska\nZahvaljujući interpretativnoj autentičnosti i inovativnosti, sličan mali, po sastavu gotovo redukovan, ali zato vrlo neobičan i veoma fleksibilan i pokretljiv ansambl, sasvim se retko može sresti na aktuelnoj muzičkoj sceni.\nTajlan Arikan i Srđan Vukašinović izvode svoje kompozicije na dva instrumenta, kreirajući nove zvučne svetove u originalno uobličenoj kombinaciji baglame (anadolijske laute) i harmonike. Dualni debitantski album „Horon“ predstavlja i njihovo prvo izdanje, odnosno zbirku klasične, džez i etno muzike.\nTajlan Arikan je odrastao u Istanbulu gde je u svojoj 16. godini i počeo da svira turski gudački instrument baglamu, nastavivši da uči gitaru i studira na Univerzitetu umetnosti u Cirihu u klasi profesora Jurija Klormana. Pohađao je časove kompozicije kod Matijasa Štajnojera, Karla Filafera i Teodora Kapilidisa, a učestvovao je i u radu majstorskih klasa Smita Hopkinsona.\nJedan od vodećih svetskih umetnika na harmonici srpskog porekla, 35-godišnji Srđan Vukašinović poznat je i po svežem i originalnom pristupu muzici i želji da privuče različite slojeve publike. Njegove uvek nove ideje, metode i interpretativni iskoraci, zasnivaju se na improvizaciji i povezivanju najrazličitijih muzičkih žanrova s džezom i vorld muzikom. Pri tome je Vukašinović cenjen i kao značajan izvođač klasičnog i savremenog repertoara umetničke muzike. Upravo u tom domenu, on je još u 16. godini (iako je u detinjstvu počeo s klavirom), zahvaljujući eksplozivnoj energiji, prikazanom virtuozitetu i snazi izražajnosti, postao Najbolji harmonikaš na svetu na takmičenju za svetski trofej u Španiji, 1999 (World Trophy Competition). Danas traženi solista, kamerni muzičar i član mnogostranih instrumentalnih ansambala i orkestara, od 2005. i profesor za predmet Balkanska muzika na ciriškom Univerzitetu umetnosti, izumitelj četvrttonske, kao i najlakše harmonike na svetu marke Carboneon, učesnik mnogih muzičkih festivala (navedimo ovde samo onaj u Kronbergu), ali i sam umetnički direktor festivala Meldoyaarau u Arauu, Vukašinović sarađuje sa svetski poznatim instrumentalistima, poput legendarnog francuskog violiniste Žila Apapa, turskog pijaniste Fazila Saja, džez kontrabasiste Šarla Benavea i naročito, s velikim afinitetom, s Tajlanom Arikanom s kojim čini jedinstveni duo Meduoteran, posebno specijalizovan za vorld muziku.\nŽIL APAP, violina, Francuska\n„Pravi violinista 21. veka“, kako ga je nazvao njegov veliki stariji kolega Jehudi Menjuhin, „poznat je po svojoj virtuoznosti, jedinstvenom odnosu prema muzici i sposobnosti da donese radost u svaku koncertnu dvoranu“. Klasično obrazovanom umetniku koji je veoma tražen i kao solista s orkestrima širom sveta (orkestar Gevandhauz, Izraelska, Drezdenska i Bostonska filharmonija, Simfonijski orkestar San Franciska, Mađarski simfonijski orkestar i mnogi drugi veliki i kamerni sastavi) ali i zbog svojih izvanrednih sposobnosti spajanja različitih muzičkih žanrova, upravo je Lord Menjuhin 1985. godine uručio Nagradu za savremenu muziku (Contemporary Music Prize) na prestižnom Međunardnom takmičenju svog imena. Žil Apap se potom odazvao njegovom pozivu da svira u dvorani Berlinske filharmonije na koncertu posvećenom Fondaciji Enesku.\nIz potonjeg dugogodišnjeg prijateljstva i saradnje dvojice umetnika proistekla je i Apapova legendarna kadenca za Mocartov Koncert za violinu i orkestar br. 3 u ge-duru, K.216. Od početka karijere prelazeći granice, odnosno ujedinjujući muziku najrazličitijeg porekla, on je svojim ogromnim talentom uspevao da inkorporira stilove irskih, američkih i ciganskih violinskih majstora sa standardnim klasičnim repertoarom, kombinujući ih i sa žanrovima kakvi su džez i narodna muzika iz raznih krajeva sveta. Rođen u Alžiru, Apap je preseljenjem u Nicu počeo studije violine (prof. Andre Rober) da bi ih nastavio na Konzervatorijumu za muziku u tom gradu (prof. Gistav Giljo), a potom i na Nacionalnom konzervatorijumu u Lionu (prof. Veda Rejnolds). Kada se upisao na Institut Kertis, odlučio se na preseljenje u Kaliforniju gde živi i danas. Usledio je profesionalni angažman u Simfonijskom orkestru Santa Barbare u kojem je preko deset godina bio na mestu koncertmajstora. Svojim prvim ansamblom (The Transylvanian Mountain Boys) Žil Apap je uzdrmao klasičnu koncertnu scenu neverovatnim interpretacijama kompozicija umetničke muzike prerađenim za violinu, violu, gitaru i kontrabas, „prošaranim” tradicionalnim folklornim melodijama. Godine 2006. počeo je saradnju sa svetski poznatim irskim violinistom Kevinom Barkom na američkoj turneji Keltskog violinskog festivala (Celtic Fiddle Festival). Radio je i s indijskim violinistom klasičnog usmerenja dr L. Subramanianom, sa mađarskim virtuozom Robijem Lakatošem, džez violinistom Didijem Lokvudom, kao i sa igračem flamenka Belinom Majom, nastavljajući da kontinuirano premošćuje raskorake između klasične i foklorne muzike.\nIz bogate karijere izdvajamo njegove nedavne nastupe u Berlinu (Koncerthaus), Briselu (Bozar), Londonu i Pariskoj filharmoniji, a od novijih diskografskih izdanja Betovenov Violinski kocert u de-duru snimljen s Norveškim kamernim orkestrom, izvođen i na švedskoj turneji maja i oktobra 2017. godine. Žil Apap se bavi i pedagogijom na majstorskim radionicama i u obrazovnim programima širom Evrope, uključujući i Menjuhinovu akademiju u Gštadu (Švajcarska), Akademiju u Kronbergu i Parisku filharmoniju. Od najsvežijih uspeha Apapove višestrane delatnosti izdvojili bismo gostovanje u Kini (decembar 2017) s izvođenjem njegovih jedinstvenih prerada Vivaldijevih violinskih koncerata Četiri godišnja doba, koje je takođe predstavljao i s Ibrajimom Malufom na Festivalu u St. Deniju, zatim nastupe s Bazelskim simfonijskim orkestrom i Briselskim kamernim orkestrom. Takođe su važni i umetnikovi resitali u pariskoj sali Gavo, sali Molijer u Lionu, bečkom Muzikferajnu, na festivalu Kuhmo u Finskoj. Dokumentarni filmovi o Žilu Apapu emituju se redovno na televizijskim stanicama u SAD i drugim zemljama, prikazujući njegovu posvećenost muzici koju tumači „s najvećom mogućom čistotom”.\nOrganizator: Centar za muziku\nCena karata: 1.000, 1.200 i 1.500 dinara


Poljoprivrednicima iz Ulcinja i Bara predstavljene mjere Agrobudžeta za 2015. godinu i način usklađivanja sa EU politikom | EUME\nNaslovnica Press info Press IPA Poljoprivrednicima iz Ulcinja i Bara predstavljene mjere Agrobudžeta za 2015. godinu i...\nProizvođačima je predočeno da se nacionalna politika za podršku poljoprivredi i ruralnom razvoju postepeno usklađuje sa Zajedničkom poljoprivrednom politikom EU, uvođenjem određenih mjera i aktivnosti. Jedna od njih je poštovanje Kodeksa dobre poljoprivredne prakse, koja je uvedena prošle godine.\nOd ove godine proizvođači su obavezni i da se upišu u Registar poljoprivrednih gazdinstava da bi koristili sredstva iz IPARD like programa, a od sledeće godine to će biti jedan od uslova za korišćenje agrobudžetskih sredstava. Objašnjena su i načela direktnih plaćanja koja će se primjenjivati u budućnosti. Mjere podrške i aktivnosti koje nijesu u skladu sa ZPP postepeno će se isključivati.\nU odgovoru na pitanja proizvođača koja su se odnosila na otkup poljoprivrednih proizvoda bilo je riječi o programu „Voće za škole“ kao i o evropskom preporučenom modelu udruživanja proizvođača – proizvođačkim organizacijama, kao modelima otkupa tržišnih viškova, objedinjavanja proizvodnje i zajedničkog plasmana proizvoda.\nPrezentaciji su prisustvovala 53 poljoprivredna proizvođača, među kojima najviše maslinari i proizvođači agruma, koji su pokazali veliku zaintresovanost kroz brojna pitanja i diskusiju. Na kraju predavanja proizvođačima su podijeljeni obrasci zahtjeva za dodjelu podrške u skladu sa objavljenim javnim pozivima.


Objavljeno: 17.04.2013, 11:29:30 , 11:32:54\nUskoro gradnja regionalnog puta kod Čačka\nGradonačelnik Čačka Vojislav Ilić najavio je danas rušenje benzinske pumpe kod Moravice i izgradnju kružnog toka, koju će finansirati Ministarstvo saobraćaja sa 44 miliona dinara.\nČAČAK - Gradonačelnik Čačka Vojislav Ilić najavio je danas rušenje benzinske pumpe kod Moravice i izgradnju kružnog toka, koju će finansirati Ministarstvo saobraćaja sa 44 miliona dinara.\n"Za nekoliko dana počinju radovi na rušenju postojeće benzinske stanice, a obzirom da je završen projekat, započeće i izgradnja kružnog toka jer se radi o regionalnom putu", kazao je Tanjugu Ilić.\nGrad Čačak je potpisao ugovor o saradnji i sa NIS-om, koji će sa osam miliona dinara finansirati nekoliko projekata u oblasti sporta, kulture i infrastrukture. Ilić je najavio i početak izgradnje vodosistema Kukići, a završena je nabavka javnih radova za školu i fiskulturnu salu u Mrčajevcima, muzičku školu i zgradu Crvenog krsta.\nOve godine će, kako je rekao, početi i izgradnja zatvorenog bazena pored stadiona FK "Borac".\n"Dobili smo informaciju od projektanata CIP-a da su dobijene saglasnosti, a ostalo je da Srbijagas odobri priključak", istakao je gradonačelnik.\nInače, kako je ranije najavljivano, izgradnja bazena je trebala da počne u martu ove godine. Biće površine 8.222 metra kvadratna, sredstva će obezbediti Azerbejdžan, a ukoliko bude potrebe, delom će biti finansiran iz gradske kase.\nTagovi: putevi, Čačak, infrastruktura


Danas će biti održana sjednica hitnog karatkera Skupštine Tuzlanskog kantona.\nBit će razmatrana Informacija o stanju i pravnim sporovima između osnivača ”GIKIL-a” d.o.o. Lukavac čiji je jedan od osnivača ”KHK” d.d. Lukavac.\nKolegij Skupštine prepoznao je nužnost sagledavanja ozbiljne situacije u kojoj su se našle kompanije ”GIKIL” d.o.o. Lukavac i ”KHK” d.d. Lukavac, koje su od enormnog značaja za privredu ne samo Tuzlanskog kantona, nego i Bosne i Hercegovine i šire. Podržavajući napore Vlade Tuzlanskog kantona u zaštiti državne imovine i velikog broja radnih mjesta, te informisanja Skupštine Tuzlanskog kantona i javnosti o ovom problemu, zakazana je sjednica hitnog karaktera na kojoj će se razmatrati navedena informacija.\nPored predstavnika Vlade Tuzlanskog kantona, na sjednicu su pozvani svi relevantni faktori uključeni u rad GIKIL-a, kao što su predstavnici menadžmenta GIKIL-a, KHK-a, GSL-a, predstavnici sindikata ovih kompanija, članovi Nadzornog odbora GIKIL-a, predstavnici nadležnih sudova, Tužilaštva TK i Pravobranilaštva TK, kao i predstavnici kompanija koja imaju najveća potraživanja prema GIKIL-u i čije poslovanje je ugroženo velikim dugovanjima – JP za vodoprivrednu djelatnost ”Spreča” i Željeznice FBiH.\nObilježena noć Lejletu-l- kadr širom BiH


Artinfo portal - likovna i primenjena umetnost : Strahil Petrovski - Galerija 73, Banovo brdo, Bgd, dec.2018. - profil\nStrahil Petrovski - Galerija 73, Banovo brdo, Bgd, dec.2018.\n1974.god. u Kumanovu Makedonija\nLikovnih umetnosti u Skoplju\nStrahil Petrovski rođen je 1974. god u Kumanovu, R. Makedonija. Diplomirao je 1997. godine na Univerzitetu Sv "Ćirilo i Metodije" u Skoplju, na slikarskom odseku Fakulteta likovnih umetnosti u Skoplju u klasi red. profesora Rodoljuba Anastasova. Godine 2000. završio je postdiplomske studije u klasi istog mentora. Od 2000 – 2002. godine radi kao saradnik - demonstrator na Fakultetu likovnih umetnosti, na predmetu slikarska tehnologija i slikarska tehnika kod prof. Vela Tašovskog, a od 2002 – 2010. godine honorarno je angažovan u NU Nacionalnom konzervatorskom centru u Skoplju kao saradnik - konzervator u laboratoriji za konzervaciju i restauraciju ikona. Učestvovao na relizaciji prvog naučno istraživačkog projekta "BRESTAL" pod mentorstvom red. profesora Momčila Petrovskog, na Fakultetu liokovnih umetnosti u Skoplju. Od 2010. godine je zaposlen i NU Nacionalnom konzervatorskom centru u Skoplju, a od 2011. godine je stekao zvanje višeg konzervatora. Od 2012. godine je doktorant na Institutu za makedonsku literaturu pri Univerzitetu Sv.“Ćirilo i Metodije” u Skoplju. Član je DLUM-a od 1997god., IKOMOS-a od 2001-2007. god. i IKOM-a od 2011.god. Od 2018. godine je stekao zvanje savetnika - konzervatora u Nacionalnom konzervatorskom centru - Skoplje.\nSvečano je otvorena samostalna izložba slika i instalacija makedonskog umetnika Strahila Petrovskog, pod nazivom „SCHISM“(society, culture, history, identity, sequence, masks) u Galeriji 73, Banovo brdo, Beograd.\nProjekat se sastoji iz više celina koje funkcionišu kao zasebna dela sa vlastitom intimnom „pričom“ ali i zajedno, u obliku ciklusa koji daje sublimisanu predstavu različitih čovekovih razmišljanja i stanja.\nPromišljanja na teme identiteta i individualnosti predstavljene u projektu „SCHISM“ (society, culture, history, identity, sequence, masks), nisu novi momenti u stvaralaštvu Strahila Petrovskog. U stvari, čini se da su na izvestan način, ova pitanja kod njega uvek prisutna, u smislu uvek aktualne Diogenove potrage za čovekom. Autor predstavlja svoju potragu za ličnim identitetom u lavirintima dinamične i konfuzne tehnološke današnjice informacionog haosa opterećenog slojevima nataložene tradicije, još u svojoj izložbi „Kraj veka – Red/Haos, Haos/Red“ (Muzej Grada Skoplja, 2001), zatim u svom melanholičnom rukopisu „Identiteti“ ( Makedonska nacionalna galerija, objekat Čifte hamam, Skoplje 2016), dok su opet grafiti, kao fragmenti „urbanosti“, nosioci značenja u projektu „Jezik zida“ (Nacionalna ustanova – Umetnička galerija „Stari hamam“ Tetovo, 2017) kao i u poslednjem multimedijalnom projektu - fotografijama i instalaciji "Urbana Eha"(Pariz, Francuska, 2018).\nProjekat direktno upućuje na potrebu za suočenjem sa surovom stvarnošću koja nas pritišće i vezuje svim nametnutim streotipima i šemama ponašanja, stvarajući pritom konfliktne emocije. Dela koja su izrađena kombinovanjem različitih tehnika, tamnim tonovima i geometrijskim formama (kao osnova Maljevićevog kvadrata), odražavaju svojevidni nostalgični odnos ka iskonskoj i iskrenoj prošlosti i sugerišu mračnu potragu za osnovom, rovareći kroz nataložene slojeve svega onoga što nas definiše kao individue i kidajući prepreke koje ograničavaju slobodno pravo na izbor.\nKao što i sam umetnik potencira, ovaj je projekat njegova subjektivna reakcija i refleksija na sve ono što nam se dešava u ovo problematično, turbulentno doba, doba svakojakih konflikta, političkih previranja i razlika, doba izmeštenih vrednosti, beskrupuloznosti, kontinuiranog straha i pritiska sa svih strana, neumitnog haosa...doba kriza koje utiču na vitalnost čitave planete. Konačno, krucijalni trenutak u njegovom stvaralaštvu, jeste težnja za istraživanjem osnovnih vrednosti našeg postojanja, (ontološkog u nama kao bićima), slobode, napretka itd, nasuprot cenzuri i samocenzuri koje se protive prvičnim principima i stavljaju pod rizik slobodu čovečanstva.\nStrahil Petrovski, putem ovakvog humanističkog pristupa urbanoj antropologiji, ne pretenduje da vizuelnim predstavama ponudi tumačenja ili rešenja problema, ali veruje da će one generisati još više pitanja koja se tiču problema svesti i savesti.\nMaja Čankulovska - Mihajlovska,\nKompleksni sadržaj najnovijeg likovnog projekta Strahila Petrovskog pod radnim naslovom „SCHISM “predstavlja sublimat svih njegovih dosadašnjim istraživanjima na polju umetnosti. Izložbu karakteriše sasvim svestan i tendenciozni spoj socijalno angažovanih likovnih celina, baziranih na konceptualne mediumske ikonografije: video zapis, fotografije i inastalacije, ali i klasični način predstavljanja u obliku slika. U njoj se interpretiraju i projektuju složena i višeslojna kritička preispitivanja autora brojnih aspekata današnje hipokrizije, devijantnosti i devalviranosti savremenog društva na globalnom nivou.\nOtvorena izlozba - Strahila Petrovskog - Galerija 73, Banovo brdo, Beograd\n11.12 - 18.12.2018.godine\nDobitnik je više značajnih nagrada za slikarstvo.\nVeliki broj radova nalazi mu se u vlasništvu privatnih i javnih kolekcija, uključujući galerije i muzeje u zemlji i inostranstvu.\nRealizovao brojne samostalne i grupne izložbe u zemlji i inostranstvu.


Foto: leokimvideo / youtube\nIako deluju sitno i bezopasno, pokazalo se da gusenice ipak mogu da izazovu probleme. Evropa se trenutno suočava sa najezdom ovih insekata, a ispostaviće se da su naročito opasne one koje žive u hrastovom stablu.\nMada se njihovo prisustvo u prirodi održava pod kontrolom zahvaljujući uravnoteženom lancu ishrane, moglo bi se reći da je taj balans u poslednje vreme ugrožen. Naime, usled globalnog zagrevanja, ove životinje su počele da naseljavaju severnije evropske zemlje, poput Holandije ili Nemačke te tako ostaju izvan opsega ptica koje se njima hrane.\nSvaka gusenica ima do 700.000 odbrambenih vlakana koji se raznosi vetar, a koja mogu biti uzročnici osipa, kašlja, alergijske reakcije ako se udišu ili dodiruju. Gnezde se u hrastovim stablima i uvek idu u grupama. Gnezda ovih životinja ponekad mogu da dostignu neslućene veličine, a što je još važnije, ne bi se smela dodirivati jer su otrovna.\nU Nemačkoj je najezda gusenica dovela do zatvaranja javnih parkova, bazena, restorana, pa čak i autoputeva. Devetoro dece u gradu Mulhajmu je hospitalizovano zbog problema sa disajnim organima i osipom, dok je šest osoba u Minsteru završilo na operaciji nakon što su otrovna vlakna došla u kontakt sa njihovim očima.\nPosebno je teško iskoreniti ove štetočine. Pokazalo se da pesticidi koji su u upotrebi u Nemačkoj nisu dovoljno jaki za gusenice, dok su sa druge strane bili organizovani i specijalni timovi sa zaštitnom opremom kako bi ogromnim usisivačima pokušali da unište njihova gnezda.\nU Holandiji, jedna starija gospođa vodi sopstveni rat sa gusenicama. U videu koji je sada već hit na društvenim mrežama, ona pokazuje kako uništava ovu napast.\nNo, ispostavilo se da je njen plan za iskorenjivanje ovih insekata u suprotnosti sa onim što savetuju stručnjaci. Službe koje su zadužene za ovaj problem poručuju građanima da ne rade ništa na svoju ruku i da njihovi pokušaji da toplotom unište gusenice mogu da izazovu još veći problem, budući da se usled toga otrovna vlakna šire brže nego obično.\nDA LI BISTE PROBALI PRŽENU BUBU? Insekte jede svaki treći čovek na svetu, a evo zašto bi u budućnosti SVI TREBALO DA IH JEDEMO\nVatrogasac je pokušao da upali kontrolisanu vatru, ali umalo da publika PLATI GLAVOM (VIDEO)\nStižu komarci! Kako da svaki beži od vas?


Katai je posle Deja i Piksija jedan od najvećih, Deki je legenda: Grof rekao ko je najbolji u Zvezdi - Telegraf.rs\n22/05/20 | 16:41\nGrof visoko ceni Kataija\nNekadašnji trener Crvene zvezde Miodrag Grof Božović nada se da će uprava crveno-belih imati razumevanja za svog novog trenera Dejana Stankovića i dati mu šansu da napravi dobre rezultate.\nStanković je decembra prošle godine zamenio Vladana Milojevića na klupi šampiona Srbije, ali zbog pandemije korona virusa i prekida sezone u Superligi nije imao mnogo vremena da se dokazuje kao stručnjak.\n- Crvena zvezda je jedan od najvećih klubova koji sam ja trenirao i normalno je da gledam šta se dešava, kao i da se nerviram i navijam. Drago mi je što je sada Zvezdin trener Dejan Stanković. On je jedan od legendi kluba i siguran sam da će ljudi koji vode klub imati strpljenja da mu pruže šansu da nešto napravi. Iz prostog razloga što je došao u jednom momentu kada Zvezda menja ekipu i, na neki način, strategiju - rekao je Božović za klupski sajt.\nTim povodom se osvrnuo upravo i na Milojevića koji ga je praktično nasledio, jer je Grof otišao iz kluba 2017. (ne računajući nekoliko utakmica Boška Đurovskog).\n- Upoređivati je teško, mislim da je Vladan Milojević napravio veliki uspeh, i on je, posle generacije iz 1991. godine koja je bila prvak Evrope i sveta, napravio najveći rezultat. Ne mogu da tvrdim, ali mislim da će se još dugo čekati da se pojavi trener kao što je Milojević - tvrdi Božović.\nSpomenuo je i jednog igrača kom daje prednost u odnosu na ostale sa kojima je sarađivao.\n- Mislim da je Katai posle Dejana Savićevića i Dragana Stojkovića jedan od najvećih igrača koje sam ja video na terenu i sa kojima sam radio. On sigurno zaslužuje da bude u bilo kom izboru Zvezdinih navijača.\nKada je reč o trenutnom sastavu Zvezde, istakao je u prvi plan Veljka Nikolića kao talentovanog momka, ali je golman Milan Borjan po njegovom mišljenju ispred ostalih.\n- U Zvezdi ima mnogo kvalitetnih igrača i prema mom mišljenju, Borjan je broj jedan - podvukao je Božović.\n22. maj 2020 | 17:11\nBožović sve lepo reko posebno Za Milojevića teškp da se nadje takv Trener kao što je on kozna kad će se takv pojavi.\n22. maj 2020 | 16:53\nZvezda nije klub gde dolazi trreneri da stice iskustvo,ovde su potrebni rezultati,postoje drugi klunovi koji su za pocetnike


Bambo Nature pelene Newborn, vel. 1, 2-4 kg, 22 kom | Jednokratne pelene | Mali Putnici\nPelene sadrže fleksibilne, rastezljive trake za lakše fiksiranje pelene, te super upijajuću jezgru sa top dry sistemom koji omogućava brzo upijanje tekućine i suhu površinu pelene. Pelene su prozračne, tanke i savršeno prianjaju uz tijelo što minimizir...\nPelene sadrže fleksibilne, rastezljive trake za lakše fiksiranje pelene, te super upijajuću jezgru sa top dry sistemom koji omogućava brzo upijanje tekućine i suhu površinu pelene. Pelene su prozračne, tanke i savršeno prianjaju uz tijelo što minimizira rizik od curenja i čini pelenu udobnom za nošenje, pružajući djetetu potpunu slobodu kretanja.Bambo pelene nose oznaku Nordic eco label koja označava da je proizvod proizveden sa posebnom pažnjom i obzirom za okoliš, te da ispunjavaju najstrože ekološke i zdravstvene standarde. Proizvodi koji nose ovu oznaku ne sadrže zapaljive sastojke, medikamente, pvc ili ftalate, te imaju limitiran nivo proizvodnog otpada.Pakiranje: 22 kom u paketu; Veličina: za dijete od 2-4 kg


Prijedor dobija grejanje na biomasu | Energetski portal Srbije\n10.08. 2015 Region | Biomasa\nTehnički direktor Toplane u Prijedoru gospodin Zoran Knežević izjavio je za Srnu da se početkom decembra 2015. godine očekuje prelazak sa sistema centralnog grejanja na mazut na drvnu biomasu u Prijedoru.\nPrema njegovim rečima, radove izvodi austrijska kompanija Urbas, a radovi idu kao što je planirano. Kako je dodao, završeni su radovi na uređenju zemljišta i postavljanju privremenih objekata, a u toku su aktivnosti za izvođenje građevinskih radova na osnovnom objektu buduće kotlarnice. Istakao je i da se isporuka kotlovske i opreme za proizvodnju električne energije očekuje početkom septembra 2015. godine, a nakon toga sledi montaža.\nVrednost novog postrojenja na drvnu biomasu u Prijedoru iznosi 9 miliona evra, a sredstva su obezbedile Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) i Švedska agencija za međunarodnu saradnju (SIDA).\nOčekuje se da će prelazak ove kotlarnice na drvnu biomasu doneti uštedu od oko dva miliona evra godišnje samo kada je reč o energentima. Osim toga, građani će imati kvalitetnije i pouzdanije grejanje, a grad Prijedor ispuniće obaveze iz sporazuma gradonačelnika o smanjenju emisije ugljen dioksida za 20 odsto i povećanju proizvodnje energije iz obnovljivih izvora za 20 odsto.


Jason Bloomberg: Kriptovalute su pretnja, treba ih zabraniti | Gde Investirati\n“Prošle sedmice napisao sam članak o ilegalnom trgovanju kriptovalutama – o tome kako hakeri ugrađuju softver za transakcije kriptovaluta u poslovne mreže, lične računare i druge naprave. Pokušao sam podići uzbunu i nazvao to najvećom pretnjom 2018. godine. Nisam otišao dovoljno daleko”, piše Bloomberg u novom članku za Forbes.\nNakon dužeg razmišljanja, Bloomberg je došao do zaključka da je ilegalno trgovanje kriptovalutama toliko zastrašujuće da bi sve kriptovalute trebalo ukinuti.\n“Ovakve vrste napada mogu se toliko brzo proširiti da mogu preuzeti računare, mreže i baze podataka širom sveta. Moje mišljenje je da tehnologije za prevenciju ili ublažavanje ove podmukle infekcije nikada neće dovoljno dobro funkcionisati. Postoji samo jedan način za savladavanje zveri: Moramo zakonom zabraniti sve kriptovalute koje postoje”, piše Bloomberg.\n“Problem u poslovanju bez dozvole je u tome što ništa ne može zaustaviti kriminalce u trgovanju i stvaranju kriptovaluta. Naravno, nisu svi koji stvaraju kriptovalute kriminalci, ali mnogi učestvuju u ilegalnim aktivnostima kao što su izbegavanje plaćanja poreza, pranje novca ili finansiranje terorizma. Međutim, najstrašnija od svih kriminalnih aktivnosti je ilegalno stvaranje kriptovaluta”, piše Bloomberg.\nAko je samo jedna osoba u lancu kriminalac, svi učestvuju u kriminalnoj aktivnosti.\n“Hakovanje naših računara je vrlo lako – potrebna je samo jedna žrtva, jedna poseta zloćudnoj stranici, jedno preuzimanje lažne aplikacije s interneta i bam! – haker je unutra”, piše on.\nDok se stručnjaci za sajber-sigurnost bore protiv tipičnih hakerskih napada, softver za stvaranje kriptovaluta tehnički nije zloćudan i može se ugraditi u svaki računar. Dok god to računar ima pristup internetu, hakeri koji su ugradili softver mogu neometano poslovati kriptovalutama, smatra Bloomberg.\n“Najopasniji aspekt ilegalnog stvaranja kriptovaluta je što se može odvijati u nedogled. Na kraju krajeva, hakeri ništa ne kradu osim malo struje. U ovom svetu punom strašnijih pretnji, stvaranje kriptovaluta će uvek biti na kraju lestvice prioriteta. Dok potpuno ne sruši cele mreže”, upozorava Bloomberg.\nTela za regulaciju širom sveta bore se protiv pranja novca pravilom da kompanije treba da znaju s kim posluju, što bi u teoriji trebalo da smanji izglede za kriminalne aktivnosti. Bilo bi logično primeniti isto pravilo na poslovanje kriptovalutama. Međutim, ono ne može funkcionisati u sistemu poslovanja bez dozvole, ističe Bloomberg.\n“Kada izvršite transakciju bitkoinom, ko je zapravo sprovodi? To nije ni trgovac, ni berza, ni rudar koji je za to nagrađen. To je svaka osoba u lancu, jer tako funkcioniše poslovanje. Istina je da samo jedan rudar biva nagrađen, ali transakcija je zabežena kod svake osobe u lancu”, objašnjava Bloomberg i upozorava:\n“Stoga, ako je samo jedan od trgovaca kriptovalutom kriminalac, vi svakom transakcijom te kriptovalute podržavate kriminalnu aktivnost. I verujte, broj kriminalaca koji posluju kriptovalutama raste iz dana u dan.”\nBloomberg zaključuje da svetu kriptovaluta preostaju dve opcije: uvođenje poslovanja uz dozvolu ili potpuno ukidanje kriptovaluta: “Uživajte u svetu trgovanja kriptovalutama bez dozvole dok možete, jer su mu dani odbrojani”, upozorio je Bloomberg.\nIzvor: GdeInvestirati/N1, FoNet\nPrevious Ponovo oglašena prodaja zgrade Rada u Beogradu\nNext Avio karte za liniju Beograd-Teheran rasprodate do juna\nTags bitcoinJason Bloombergkriptovalute\nNastavljen rast cena akcija na svetskim berzama\nCene akcija na svetskim berzama porasle su drugu nedelju uzastopno, pri čemu su sva tri indeksa američkih berzi zabeležila rekordne nivoe.\nEvropske berze skočile, rezultati kompanija dobri\nNa evropskim berzama su u četvrtak ujutro cene akcija porasle, ponajviše zahvaljujući dobrim vestima iz kompanija i oporavku cena nafte.


Pomoć - Аlims\nАlims » Pomoć\nOva pomoć namenjena je posetiocima interent prezentacije Agencije za lekove i medicinska sredstva Srbije (ALIMS).\nGlavna navigaciona polja naše interent prezentacije postavljena su s leve strane svake stranice. Jednim klikom miša na bilo koje od njih doći ćete na odgovarajuću stranicu prezentacije.\nU okviru glavnih navigacionih polja nalaze se i polja za navigaciju koja vode na podstranicu svake stranice. Jedan klik miša na bilo koju od njih dovešće Vas do odgovarajuće podstranice.\nUkoliko želite da pretražite prezentaciju, unesite jednu ili više reči u polje za pretraživanje i pritisnite ENTER, ili dugme «pretraži», nakon čega ćete biti prosleđeni na stranicu sa rezultatima pretrage.\nNajnovije vesti kao i novosti iz ALIMS-a, u skraćenoj formi, objavljena su na svakoj stranici interent prezentacije u desnoj navigaciji. Jednim klikom miša na link «detaljnije» dobićete tekst u celini.\nU zaglavlju stranice, s desne strane, nalaze se opcije:\nmapa, i-mejl, štampa i kontakt.\nKoristeći opciju – mapa – možete da locirate bili koju stranicu prezentacije.\nDa pošaljete bilo koju stranicu, bilo kome, izaberite opciju – i-mejl – gde ćete biti upitani za ime i adresu elektronske pošte date osobe nakon čega će elektronska pošta sa adresom stranice biti prosleđena.\nUkoliko želite da odštampate bilo koju stranicu, izaberite opciju – štampa – i na taj način ćete dobiti stranicu bez suvišnih grafičkih detalja elemenata stranice, koju onda možete da odštampate korišćenjem funkcije štampanja u Vašem Internet pretraživaču.\nOpcija – kontakt – odvešće Vas na stranicu Kontakt gde đete dobiti podatak o kontakt osobama ALIMS-a.\nMožete da menjate jezik (engleski ili srpski) ili da menjate pismo pritiskom na odgovarajuću opciju iz zaglavlja koje se nalazi iznad glavnih navigacionih polja.\nU cilju što uspešnije poslovne saradnje, a koje se odnose na Vaše mišljenje o kvalitetu naših usluga ili o nekom aktuelnom problemu povremeno ćemo postavljati mini ankete. Ankete su uvek anonimne i nadamo se iskrenim odgovorima na postavljena pitanja. Zavisno od nivoa na kom se sprovode istraživanja, rezultati će biti manje ili više vidljivi za javnost.\nAko vam je potrebna dodatna pomoć, ili želite da nam se obratite s nekim konkretnim pitanjem, kontaktirajte nas putem elektronske pošte na adresu: k_servis@alims.gov.rs.\nSva Vaša postavljena pitanja biće objavljena na stranici koju možete aktivirati putem opcije koja se nalazi u donjem desnom delu svake stranice internet prezentacije.


Oglušili se na upozorenje NATO Štaba u BiH: U Banjaluci ipak postrojen Treći pješadijski puk na proslavi “Dana (bh. entiteta) RS” – Haber.ba\nOglušili se na upozorenje NATO Štaba u BiH: U Banjaluci ipak postrojen Treći pješadijski puk na proslavi “Dana (bh. entiteta) RS”\nPodsjećamo, Iako je Ustavni sud BiH osporio kao neustavan 9. januar, kao “Dan (bh. entiteta) RS”, danas u Banjoj Luci počinju zvanične aktivnosti na njegovom obilježavanju.\nMladen Ivanić - Fena\nTreći pješadijski puk Oružanih snaga Bosne i Hercegovine postrojen je danas u Banjoj Luci gdje su počele aktivnosti obilježavanja “Dana (bh. entiteta) RS”, kojeg je Ustavni sud BiH proglasio neustavnim, piše “Fena”…\nPripadnici ovog puka, njih 40, kao i Vojni orkestar Oružanih snaga su postrojeni ispred mjesta na kojem zvaničnici bh. entiteta Republike Srpske polažu vijence palim borcima tog entiteta. Vijence će položiti predsjedavajući Predsjedništva BiH Mladen Ivanić, predsjednik bh. entiteta Republike Srpske Milorad Dodik i ostali zvaničnici bh. entiteta Republike Srpske.\nSrpski zvaničnici bh. entiteta RS će položiti vijence na spomenike palim borcima bh. entiteta RS i NOR-a, a entitetski predsjednik Milorad Dodik uručit će odlikovanja istaknutim pojedincima i institucijama. Za danas je najavljena i sjednica Senata bh. entiteta RS.\nNakon što je Ustvani sud bih proglasio neustavnim 9. januar “Dan (bh. entiteta) RS”, Narodna skupština bh. entiteta RS je, bez prisustva bošnjačkih poslanika, 25. oktobra prošle godine na posebnoj sjednici u Banjoj Luci usvojila Zakon o Danu bh. entiteta RS, po hitnom postupku.\nSrpski zvaničnici se pozivaju na taj zakon i tvrde da bh. entitet RS ima pravo da praznuje svoj dan. Tražili su i učešće Trećeg pješadijskog puka Oružanih snaga BiH, ali je uslijedilo i pismo NATO štaba u BiH, prema kojoj bi se angažiranje Oružanih snaga 9. januara smatralo kršenjem odredbi Ustava BiH i Dejtonskog mirovnog sporazum\nIz Ministarstva unutrašnjih poslova bh. entiteta RS su za danas i sutra najavili pojačane sigurnosne mjere.\nTeme:Banja Luka, Dan RS, izdvojeno, Mladen Ivanić, Oružane snage BiH


Iznad svih: Lele Pons ima najgledaniji Instagram stories u 2017. godini! - Famoza.net\n05/12/2017 05/12/2017 Famoza.net 764038 Commentshttps%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2Fiznad-svih-lele-pons-ima-najgledaniji-instagram-stories-u-2017-godini%2FIznad+svih%3A+Lele+Pons+ima+najgledaniji+Instagram+stories+u+2017.+godini%212017-12-05+10%3A00%3A49Famoza.nethttp%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2F%3Fp%3D76403\nVeć znamo da je Selena Gomez kraljica Instagram sa 130 miliona sledbenika ali niti ona niti neko od drugih zvezda sa više od 100 miliona pratilaca nemaju najgledaniji Instagram Story već ta počast pripada komičarki Lele Pons!\nIako Lele ima “samo” 20 miliona pratilaca, Instagram Stories koje objavljuje privlači mnogo pažnje a ona sama kaže da se zaista trudi oko toga. “Svakog dana kad se probudim, pitam se kako da zasmejem milione. Pitam se kako da ih zabavim time što ću im pružiti nešto iz mog dnevnog iskustva?” pričala je ona za Pereza Hiltona.\nKako pišu britanski mediji, Lele je do sad zaradila skoro tri miliona evra a za nju se otimaju brednovi kao što su CoverGirl ili Dolce Gabana a nedavno je bila i sudija u takmičenju za Mis Univerzum. Da li pratite Lele?\n8 thoughts on “Iznad svih: Lele Pons ima najgledaniji Instagram stories u 2017. godini!”\nFamozo.. ja sam vam poslala Violetta film, ali jedino sam ga uspjela na netu.tv uploadati, hoćete li moći uploadati na stranicu ili će ipak biti neki problem?\nDa, ne smemo da postavljamo linkove za filmove, to nije legalno.\nOnda ništa… zanemarite mail i to je to… ne želim vas dovesti u opasnost… i da mi se ukinete… 🙂\nPonosna sam! Ne pratim dugo Lele ali ovo je super\nŽao stanara ja 😝\nOvo je još uvijek u tri najnovija posta u ovoj kategoriji\nU internet face-u


Kako izlazite na kraj sa IE u izradi vaše web stranice?\nTema: Kako izlazite na kraj sa IE u izradi vaše web stranice?\n22.10.2007, 00:02 #1\nI kada mislimo da smo sve odradili kako treba- najčešće nas Internet Explorer ukopa , baš onako!\nIma li, postoji li neko rešenje , neki program kojim bismo mogli optimizovati našu web stranicu da nam je svi browseri isto, ili bar približno isto čitaju?\nPokusavala sam sve poznate validatore, developer za firefox, firebug za firefox, cheking errors u dreamweaver-u...\ni opet imam haos u internet exploreru na nekim stranicama! Pravi haos!\nA ostali browseri čitaju savršeno!\nIli je rešenje napisati na početnoj stranici - Gledajte sa Operom i Firefox pretraživačem...i otići posle tri dana muke mirno na spavanje?\n22.10.2007, 01:54 #2\nOdgovor: Kako izlazite na kraj sa IE u izradi vaše web stranice?\nMislim da je za neke bug-ove samo ovo resenje.\nUglavnom IE ima problem sa CSS-om. Nisu iste default vrednosti za firefox, operu i IE. IE uglavnom ima neki svoj trip.\n22.10.2007, 02:50 #3\n...IE uglavnom ima neki svoj trip.\nE, hvala za utehu, ja sam odavno utripovala od IE , ali vidim ljudi to još koriste, pa kao ajde...\nA tvoj savet sam oberučke prihvatila....\ndok ne nadjem rešenje...sigurno ga ima, samo da ovde svrati jedan ekspert!...prepravljala ja i css, ali nije mi uspelo..a može tamo, znam..naučiću ja to, iz inata...\nE, to kao kada su pitali Lalu jel' zna šta je to kabl! A on odgovara: ta, i' , kak' ne b' znao, prob'o sam.\nOvi se čude, kako prob'o, pitaju ponovo i objasne da je to jedna deblja žica obmotana pvc i blabla...A tek Lala onda, ladno : e, ondak ne znam.\nI to je tako i sa mnom i css-om...\nPoruku je izmenio fiona, 22.10.2007 u 02:58\n22.10.2007, 19:00 #4\nEvo jedan mali tutorial za taj problem: Cross Browser Issues\n22.10.2007, 23:04 #5\nHvala...nije mi pomoglo, jer sam ja još uvek sa javom na Vi, tj. početnik...\ntragam dalje po raznim forumima, ima na stotine predloga...nadam se da ću raščivijati ovu temu...pa ću javiti šta sam otkrila..\n22.10.2007, 23:51 #6\nprepravljala ja i css, ali nije mi uspelo..a može tamo, znam..naučiću ja to, iz inata...\nTamo u CSS opcijama ako radis u dreamvieweru gde nista ne upises (ostavis prazno polje kod paddinga i marginga na primer) tu se vrednosti u browserima ne poklapaju. Onda uzimaju default vrednosti koje se razlikuju. Prazno mesto u dw ne znaci 0 pixela. Znaci tamo kad zelis da imas negde 0 pixela moras to i naglasiti.\n23.10.2007, 10:12 #7\nTamo u CSS opcijama ako radis u dreamvieweru .... imas negde 0 pixela moras to i naglasiti.\nTo je jedno od dobrih resenja- za nas početnike- prilikom svake izmene radeći u dreamweaveru, kod CSS -a odmah proveriti izgled u IE ...tako će valjda biti provereno dobro, a što ja nisam pratila u izradi mog prvog sajta...sada ga radim ponovo, po tom sistemu...na netu sam našla zaista pregršt saveta, mnogi ih yovu i hackovanja,koja nisu preporučljiva, a trenutno vidim ovo rešenje, koje si ti navela.\nDrugim rečima, treba ispitivati svaki korak kako ga prikazuje IE.Muka je to, ali kad se mora, mora se...Dok se ljudi ne okrenu pravim browserima...\n02.11.2007, 11:43 #8\nDa se ja pitam, IE bi bio zakonom zabranjen\nIE je jedan od browsera koji se najmanje pridrzhava nezvanichnih standarda, koje drugi browseri prate, i zato tje sajt izgledati OK u svemu, sem u IE... Je uopshte netu da se trudim da mi sajtovi budu vidljivi u IE, jednostavno se napomene, da je sajt radjen za Firefox, i tjao djaci... Mozhda tju izgubiti 50 poseta mesechno, ali tih 50 nije vredno mog truda... Koliko ja pratim statove na sajtovima, uglavnom me gledaju sa firefox, Opera, Safari, i Lynx (verovali ili ne)... IE drzhi naravno prvo mesto, ali samo zato shto ga M$ nametje...\nImam ja neke tutoriale za web development, pa tju videti da ih iskopam, i nekako ti doturim\n02.11.2007, 12:52 #9\njos samo da dozivimo da se stvarno donese zakon... i ja cu biti u prvim redovima za glasanje...\n02.11.2007, 13:41 #10\nE, pa vidish, preshao sam se, ne drzhi IE prvo mesto... Sad sam bash gledao statistiku, i Firefox je na prvom mestu... Ubedljivom!\nBrowsers / Grabber / Hits / Percent\nFirefox / No / 722 / 55.3 %\nMS Internet Explorer/No / 468 / 35.8 %\nOpera / No / 91 / 6.9 %\nSafari / No / 13 / 0.9 %\nMozilla / No / 9 / 0.6 %\n/ ? / 1 / 0 %\nTriput ura za Firefox!\nPoruku je izmenio goldie, 05.04.2008 u 16:20\nPoslednja poruka: 03.11.2017, 12:27\nPoslednja poruka: 23.08.2011, 15:07\nKada dođe kraj....\nPoslednja poruka: 24.05.2011, 15:33\nPoslednja poruka: 22.06.2007, 18:32\nizlazite, izradi, kako, kraj, stranice, vaše, web


od 01. do 10. jula 2022.\nCena kurseva samo 8.000 din umesto 10.000\nNazvati na 060/76-71-174 radi dobijanja koda za promo cenu\ni datuma početka kursa.\nU okviru TERAPEUTSKOG (srednjeg) nivoa kursa masaže uče se parcijalne terapijske masaže (leđa, vrata, glave, itd.), kao i dubinske antistres terapije, te reumatski i ostali lokomotorni problemi (bolna stanja mišića, glavobolje, istegnuća i sl.)\nPRAKSA: Iz prakse, na kursu se uče masersko-terapeutski postupci koji se primenjuju kod bolnih stanja.\nPrvo se rade BOLNA STANJA MIŠIĆA kao što su recimo:\n2. FIBROMIALGIJE i MIOGELOZE (osnove).\nPosle toga se obrađuju i razni tipove:\n3. GLAVOBOLJA (tenzione glavonolje) i neke blaže oblike MIGRENA, te razni tipovi\n4. BOLOVI U VRATU (RAZNE VRSTE).\nNa kursu se zatim u svrhu prevencije (ne lečenja) i razne degenerativne promene na vratu tj. kičmi kao što su:\n7. IŠIJALGIJA, (osnoveE) itd.\nTEORIJA: Iz teorije, na kursu se uči se o TERAPEUTSKOM dejstvu masaže na organizam, o indikacijama i kontraindikacijama, osnove patološke fiziologije, osnovnim deformitetima kićmenog stuba, ojašnjenja tehnika za dubinsko oslobađanje od stresa, korišćenje Aromaterapije u masažnoj terapiji, itd.\nNOVI SAD: Nova grupa u Novom Sadu kreće 02. JULA 2022. od 14-18h (sreda-subota) u Novom Sadu (Vase Pelagića 1). Upis u toku. Kurs kreće po formiranju grupe ili individualno (odmah ili po dogovoru).\nBEOGRAD: Nova grupa u BEOGRADU kreće 03. JULA 2022. nedeljom od 10-15h Beogradu (Durmitorska 19). Upis u toku. Kurs kreće po formiranju grupe ili individualno (odmah ili po dogovoru).\nCENA KURSA (grupno): 10.000 din (40 časova)\nCENA KURSA (individualno): 15.000 din (broj časova po dogovoru)\nNAPREDNA TERAPEUTSKA MASAŽA\nOvaj tečaj obuhvata: NAPREDNE MASAŽNE TERAPIJE za bolesti koje nisu obuhvaćene osnovnim kursom. Predmet izučavanja terapeutske masaže su reumatska oboljenja lokomotornog sistema, ortopedska oboljenja i mobilizaciono - manipulacione postupci u lečenju koštano - zglobnog sistema. Terapeutskom masažom koja predstavlja viši stepen i proučavanje problematike naprednijih oboljenja lokomotornog sistema, a koja nisu obuhvaćena I stepenom ili Bazičnom terapeutskom masažom, polaznici će naučiti da postave naprednu dijagnozu, te da prepoznaju i pristupe lečenju i otklanjanju mnogih nabrojanih problema (tj. onoliko koliko je moguće masažom, odnosno masažnom terapijom).\nProgram praktične nastave obuhvata:\n1. Testovi dijagnoze (Falenov test, Adamsov test...),\n2. Eliminacija soli Ca na zglobnim strukturama i postizanje punog opsega pokretljivosti zglobova,\n3. Sindrom karpalnog tunela,\n4. Reumatoidni artritis,\n5. Diskus – hernija (napredne tehnike i dijagnostičke metode)\n6. Smrznuto rame,\n7. Deformiteti kičme: kifoza, lordoza i skolioza,\n8. Bol trtične kosti,\n9. Mortonov neurom,\n10. Petna bodlja,\n11. Sindrom gornjeg grudnog otvora,\n12. Fibromialgija i Miogeloze (napredne tehnike)\nKurs mogu pohađati samo polaznici koji su položili bazični kurs Terapeutske masaže, i ovladali osnovnim masažnim pokretima (vidi kurs relaksaciona masaža).\nCENA KURSA (grupno): 10.000 din (sa sertifikatom) (fond od 40 časova)\nCENA KURSA (individualno): 15.000 din(broj časova po dogovoru)


‘Banana’ Articles at Ljepota&Zdravlje BIH\nCategories Njega\t- Jul 1, 2018\nHomemade maska za nježna i glatka stopala\nOtvorena obuća ljeti jednostavno je “must have”, a ne želimo pokazati nesređena stopala sa suhom i zadebljalom kožom. Znamo i to da nismo … “Homemade maska za nježna i glatka stopala”\nCategories Savjeti stručnjaka\t- Jun 22, 2018\nPoslije treninga užina je obavezna!\nDa li poslije završetka vježbanja u teretani ili na otvorenom uopšte nemate apetit ili poželite da odmah nešto pojedete? Ako spadate u prvu … “Poslije treninga užina je obavezna!”\nCategories Zdrava hrana\t- Mar 5, 2018\nZdravo voće: Banana opušta nervni sistem\nOsim što su prijatnog ukusa, banane posjeduju mnogobrojna ljekovita svojstva i imaju moć da ublažavaju simptome mnogih bolesti! Obiluju hranljivim materijama, vitaminima A, … “Zdravo voće: Banana opušta nervni sistem”\nCategories Ishrana i dijete\t- Jan 23, 2018\nŠta jesti: Riješite se umora namirnicama koje vraćaju energiju!\nAko vam hronično nedostaje energije, pojačan unos vitamina i minerala je nešto kao svakodnevna “radna obaveza” za vas. U tom smislu, u nastavku … “Šta jesti: Riješite se umora namirnicama koje vraćaju energiju!”\nCategories Desert\t- Dec 13, 2017\nOvo niste probali: Džem od banana i čokolade\nSastojci: 5 banana 150 g šećera 1 kašika soka od limuna 50 ml vode 70 g čokolade Priprema: 1. Banane ispasirati štapnim mikserom … “Ovo niste probali: Džem od banana i čokolade”\nCategories Desert\t- Dec 7, 2017\nPosni keksići s bananom\nSastojci: 3 zrele banane 180 g zobenih pahuljica 175 g urmi (bez košpica) ⅓ šolje ulja 1 kašičica ekstrakta vanilije Priprema: 1. Zagrijte … “Posni keksići s bananom”\nCategories KUHARICA\t- Jun 11, 2017\nBanana hljeb – ukusno, sočno i moćno\nDođu dani kada nam sve poznato dosadi, pa tako i klasičan doručak poput sendviča, ovsene kaše, jaja… Isti je slučaj i kada želimo … “Banana hljeb – ukusno, sočno i moćno”\nCategories Njega\t- May 7, 2017\nNe bacajte koru od banane – koristite je kao beauty pomagalo\nLjubitelj ste banana? Odlično, koru nikako ne bacajte, može da vam koristi u vašim kozmetičkim ritualima. Poznato je da su banana bogatim hranljivim … “Ne bacajte koru od banane – koristite je kao beauty pomagalo”\nCategories Desert\t- Apr 5, 2017\nIntegralni mafini s bananama i orasima\nSastojci: 150 g integralnog brašna 2 veće banane 2 jajeta 120 putera 170 g šećera 1 kašičica sode bikarbone 1 kašičica praška za … “Integralni mafini s bananama i orasima”


Ljuljaška Za Dvorište-Plastična 43x22 cm 15-820: Ljuljaške i igračke za dvorište plažu: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nLjuljaška Za Dvorište-Plastična 43x22 cm 15-820\nŠifra proizvoda: 46875. Poslednja cena bila je: . 990 din\nKarakteristike proizvoda: Ljuljaška Za Dvorište-Plastična 43x22 cm 15-820\nLjuljaška za Decu\nDimenzija ljuljaške: 41x17 cm\nDužina užeta oko 140 cm\nOpis proizvoda: Ljuljaška Za Dvorište-Plastična 43x22 cm 15-820\nKlasična ljuljaška jednostavno i brzo se postavlja za nezaboravnu zabavu u prirodi.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 46875\nSifra 46875, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 46875, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


U džematu Stari Ilijaš upriličena „Večer duhovnosti”\nYou are at:Home»ILIJAŠ»U džematu Stari Ilijaš upriličena „Večer duhovnosti”\nBy Alma Omerović on\t 11/01/2020 0 Comments\nIslamska zajednica u Bosni i Hercegovini , Medžlis Sarajevo, Džemat Stari Ilijaš , Sektor za brak i porodicu i Aktiv žena džemata Stari Ilijaš, sinoć su upriličili „Večer duhovnosti „ poslije jacije namaza. Ova večer bila je svjetionik mnogobojnim džematlijkama koje su napunile dušu uz prelijepo učenje Kur‘ana hafize Adise Aganhodžić, tumačenje sure El – Kamer koju je džematlijkama približila profesorica Muvedeta Halilović. Dobrodošlicu svim prisutnim džematlijkama poželjela je mualima Emina Muminović\n„Drago nam je da imamo priliku da vas ugostimo i znamo da ste odvojile svoje dragocjeno vrijeme, i molim Gospodara da vam upiše u sevap. Posebne selame upućujemo onima koje Allah dž.š. ističe a to su naše profesorice koje će nam večeras prenijeti svoje znanje. Također, zahvaljujem se djevojkama iz horova koje su nas počastile ilahijama, i dokazale koliko vole Allaha i džamiju“, kazala je mualima Muminović.\nNa kraju druženja profesorica Fatima Hodžić – Čeliković, proučila je dovu na svojstven način i izazvala emociju kod svih prisutnih, koje su sa suzama u očima i ispunjenih duša završile ovo predivno druženje.\nPrevious ArticleDević: Najodgovornije bi bilo da Forto podnese ostavku\nNext Article Apel/upozorenje svim subjektima obuhvaćenim Planom mjera u slučaju epizoda Upozorenja i Uzbune


Motorciklisti Dimitrije Đorđević (41) i Vladimir Juhas (35) poginuli su u saobraćajnim nesrećama koje su se dogodile proteklog vikenda kod Smedereva i u Vrdniku.\nNiš, motociklista, saobraćajna nesreća\nPrva nesreća dogodila se u subotu uveče, kada je Đorđević, inače nekadašnji pripadnik 63. padobranske brigade, zastao da pomogne ljudima koji su imali udes na putu Ralja - Smederevo.\n- Prolazio je svojom "hondom" i video dva slupana automobila. Odmah je skrenuo i parkirao se blizu kola, pa prišao ljudima da ih pita šta se dogodilo, kao i da li im treba pomoć. Ponudio se čak i da odveze nekoga do bolnice, ali su mu se učesnici udesa ljubazno zahvalili i objasnili da niko nije povređen, već je samo pričinjena šteta - priča izvor:\n"Dimitrije je još malo porazgovarao sa njima, pa otišao do motora. Kada je počeo polukružno okretanje, na njega je naleteo auto i odbacio ga 40 metara. Uprkos silovitom udarcu Đorđević je sve vreme bio svestan, a vozilo Hitne pomoći prebacilo ga je u bolnicu u Smederevu".\nNakon nesreće je razgovarao sa suprugom, a onda mu je pozlilo.\n- Utvrđeno je da mu je od udarca gotovo otkinuta noga, pa su odlučili da ga prebace u Beograd. Đorđević je telefonirao supruzi, rekao da je imao udes i da se sprema za Beograd. Međutim, njemu je odjednom pozlilo i preminuo je - kaže izvor: "Veruje se da je umro od posledica unutrašnjeg krvarenja".\nDruga nesreća dogodila se u Vrdniku kod Iriga, kada je Vladimir Juhas motociklom udario u kuću u ulici Devete vojvođanske brigade.\n- On je izleteo sa puta i zakucao se u zid, navodno je išao jako brzo. Komšije su u tom momentu bile u kući, istrčali su napolje, zvali pomoć - kažu komšije i dodaju da je Juhas umro u sanitetu: "Put kojim je vozio je uglavnom prav, ali postoji jedna krivina. Navodno je tu izgubio kontrolu i udario u kuću, a udarac je bio koban".\nVladimir Juhas je iza sebe ostavio troje dece\nKako komšije navode, motociklista je iza sebe ostavio suprugu i troje dece.\n- Deca su mu mala, imaju od dve do sedam godina. On je bio dobar dečko, nije bio problematičan, pristojan komšija, vredan. Voleo je motore. Sat vremena pre nesreće izašao je iz smene u hotelu. Otišao je kući, uzeo motor, verovatno je hteo da se provoza - kažu.\nPodsećanja radi, prošle nedelje se u Svileuvi kod Koceljeve dogodila nesreća u kojoj je stradao sveštenik Dragan Isailović. On je bio na svom motoru, kada je udario u automobil koji je skretao u dvorište. Sveštenik je na mestu ostao mrtav. Isailović je, inače, bio veliki ljubitelj motora, a bio je i član jednog moto kluba.\nMotociklisti najviše stradaju leti\nStručnjak za bezbednost saobraćaja profesor Milan Vujanić objasnio je za Kurir da se nesreće u kojima ginu motorciklisti najčešće dešavaju preko leta.\n- Motorciklisti prave grešku jer se često oblače u crno, a trebalo bi da nose što upadljiviju i šareniju odeću, a naročito kacigu, kako bi ih vozači automobila primetili - kaže Vujanić i dodaje da je problem što motorciklisti neretko obilaze kola sa svih strana:\n- Oni voze brzo, izvode manevre bez signalizacije, a kada se svi ti faktori saberu, dolazimo do toga da su rizični. Važno je apelovati na njih da budu što upadljiviji, ali i da prilikom skretanja i obilaženja koriste sirenu kako bi poručili vozačima automobila da su tu.\nProfesor je apelovao na vozače da i kada naiđu na nesreću najpre obezbede mesto udesa, pa tek onda priđu da pomognu i zovu nadležne.\n- Ljudi iz emotivnih razloga pritrče da pomognu, pa ih onda neki drugi vozač ne vidi i šteta i tragedija budu još veće. U zakonu je propisano šta se radi prilikom nesreće i molim da se to poštuje - dodao je on.\nNajčešće greške bajkera:\nx Voze brzo, izvode manevre\nx Pretiču i s leve i s desne strane\nx Nose tamnu odeću i tamne kacige\nx Ne koriste sirenu i signalizaciju\nMotociklisti Udes Sudar Saobraćajna nesreća\n10:12 VENECIJA POČINJE DA NAPLAĆUJE ULAZ TURISTIMA Koštaće 10 evra, ali neće morati svi da je plaćaju


Srbi Primoravali Bošnjake na Lažne Izjave o tkz. Zločinima nad Srbima | BOSNIAN GENOCIDE 1992-1995\n← Kotor Varoš: Srbi Sistematski Silovali Bošnjakinje\nHrvatski Ratni Zločinci: Silovanje u Srednjoj Bosni →\nSrbi Primoravali Bošnjake na Lažne Izjave o tkz. Zločinima nad Srbima\tPosted on October 2, 2011\tby Bosnian Genocide Asim Bašić, svjedoči video linkom na suđenju Mići Stanišiću i Stojanu Župljaninu\nAsim Bašić iz sela Bašići kraj Gackog je, mada ranjen, uspeo da pobegne i preživi strijeljanje grupe od oko deset Bošnjaka na mostu u mestu Kotlina\nAsim Bašić, bagerista iz sela Bašići kraj Gackog, je na suđenju čelnicima policije Srba u Bosni Mići Stanišiću i Stojanu Župljaninu opisao kako je u avgustu 1992. preživeo strijeljanje na mostu u Kotlini.\nU proljeće te godine, rekao je svjedok, bošnjačke radnje u Gackom su minirane i zapaljene, a Bošnjaci su otpuštani iz državnih preduzeća. On je prestao da odlazi na posao nakon što mu je poslovođa saopštio da su ga policajci tražili radi “informativnog razgovora”. Znao je, kaže, da se oni koji su tih dana privođeni na informativni razgovor “ne vraćaju, već završe u podrumu hotela Terma”.\nHotel Terma se u optužnici navodi na spisku zatočeničkih objekata u kojima su tokom juna 1992. godine zatvarani, prebijani i seksualno zlostavljani Bošnjaci. Po optužnici, dio zatočenika je preminuo od posljedica prebijanja. Za zločine u Gacku tereti se prvi ministar policije bosanskih Srba Mićo Stanišić, a ne i suoptuženi Župljanin.\nNakon što je u junu 1992. godine svjedokova kuća srušena u granatiranju, on je sa porodicom i oko 500 ljudi iz okolnih sela proveo dva mjeseca u obližnjim planinama. Prema svjedoku vojska je granatirala selo, a policajci su potom ulazili i “pljačkali šta su stigli, a koga bi našli živog oni bi ga ubili”.\nBašić je uhapšen sa grupom od oko 50 muškaraca i jednom ženom kada su sa planine sišli u selo Berkovići. Sprovedeni su u seosku stanicu policije gde su im oduzeti novac i lične isprave a zatim ih je policija prebacila do stanice policije Gacko. Po izlasku iz autobusa morali su da prođu špalir [srpskih] žena, djece i vojnika koji su ih udarali drvenim i metalnim palicama. U zgradi policije bili su zatočeni nekoliko dana bez hrane i vode i prisiljeni da vrše nuždu u ćelijama. Tokom tog perioda svjedok je teško pretučen više puta i primoravan da potpiše izjavu u kojoj se navodi da je ubijao Srbe i silovao žene, što je on odbio.\nNekoliko dana kasnije je, vezanih ruku, sa desetak zatočenika “strpan” u kamion, odveženi su do mosta u mestu Kotlina gdje im je naređeno da se postroje uz ivicu mosta. Rezervni policajac, profesor istorije Dragan Lažetić, izdao je naredbu grupi lokalnih policajaca da pucaju. Bešić je pogođen u ruku i dok je ležao video je kako Lažetić puca u glavu svakom od strijeljanih. Kada je čuo da Lažetić govori da mu je ostao još samo jedan metak odlučio je da ustane i pokuša da pobjegne. Trčao je do obližnjeg muslimanskog sela gde je dobio ljekarsku pomoć. Iste večeri je kroz dvogled posmatrao kako načelnik SUP Gacko dolazi kolima na most i zajedno sa ostalima iz streljačkog voda baca ubijene za mosta u lokvu, a potom na njih baca bombu.\nStanišićeva odbrana je ukazivala na navodne nedosljednosti u svjedokovim izjavama tvrdeći da je ranije rekao da je ranjen samo jednom, ali je svedok to odbacio i naglasio da su ga doktori pregledali i ušili mu obe rane.\nIzvor: SENSE Tribunal\nFor genocide deniers, the biggest nightmare is the truth.\tView all posts by Bosnian Genocide →\tThis entry was posted in Bosnian Genocide. Bookmark the permalink.\t← Kotor Varoš: Srbi Sistematski Silovali Bošnjakinje\n994,038 visitors recorded on our website. Thank you!\n994,038 čitalaca je posjetilo našu stranicu. Hvala vam!


- Čitav dan obilazim beogradske parkove sa Komunalnom milicijom i molim ljude da idu kući. Ne mogu da verujem da se ti ljudi grupišu u parkovima. Ovako su se ponašali Italijani i sada ne mogu mrtve da izbroje, jer su mislili neće doći do njih - poručio je Vesić za TV Pink.\n- Ljudi moraju da razumeju da ovo nije normalno, ovo je vanredno stanje. Borimo se za ljudske živote, a svako grupisanje ljudi znači da neko potencijalno može da prenese virus. Hajde da se pridržavamo mera epidemiologa i kineskih stručnjaka, jer će nam zbog ovakvog ponašanja neodgovornih građana sve bolnice biti pune - ukazao je zamenik gradonačelnika.\n– Korona virus je veoma opasan. U Njujorku svaki dan ima duplo više mrtvih nego prethodnog dana. Vidite šta se dešava u Italiji, Španiji. Nemojmo da dozvolimo da dođemo u tu situaciju. Dosad smo kao država odradili odlične mere i sprečili da se virus širi kako se širio u drugim zemljama. Zato poštujmo ove mere da ne dovodimo sebe, svoje porodice, prijatelje u situaciju da se zaraze – poručio je Vesić.


Pruga Bosanska Rača – Bijeljina – Ugljevik (Bosanska Mez - Stranica 7 - FORUM LJUBITELJA ŽELEZNICA\nPruga Bosanska Rača – Bijeljina – Ugljevik (Bosanska Mez\nPridružen: 27 Jan 2017, 14:44\nRe: Pruga Bosanska Rača – Bijeljina – Ugljevik (Bosanska\nPorukaod Jaguar » 06 Feb 2017, 15:41\nUbrzo po završetku Prvog svetskog rata ova pruga, pošto je jedino imala spoj sa Srbijom\nNakon prvog svjetskog rata, odnosno nakon "Vidovdanskog" ustava, kraljevina SHS je podijeljeda na 33 oblasti (prilog 1).\nSremska Rača je potpala pod Sremsku oblast sa središtem u Vukovaru (prilog 2), koja se teritorijalno potpuno poklapala sa Sremom prije početka prvog svjetskog rata (prilog 3).\nBosanska Rača je potpala pod Tuzlansku oblast (kao i cijela Semberija), dok je Mačva potpala pod Valjevsku oblast.\noblasti.jpg (184.98 KiB) Pregledano 277 puta\nsyrmia.jpg (138.71 KiB) Pregledano 277 puta\nSzerem.jpg (184.77 KiB) Pregledano 277 puta\nPorukaod Jaguar » 06 Feb 2017, 17:23\n... dok je Mačva potpala pod Valjevsku ...\nMačva je nakon donošenja "Vidovanskog" ustava ušla u sastav Podrinjske oblasti (prilog) sa centrom u Šapcu.\nSabac.jpg (57.19 KiB) Pregledano 268 puta\nPorukaod sdz361 » 07 Feb 2017, 00:40\nJaguar piše: ISPRAVAK\nTeritorijalna politička i administrativna podela Kraljevine SHS/Jugoslavije nije imala mnogo veze sa teritorijalnom podelom oblasnih direkcija državnih železnica. Podela železničke mreže je definisana Uredbom o ustrojstvu (kasnije o organizaciji) Ministarstva saobraćaja i pri podeli pruga se imala u vidu racionalna ekspolatacija železničke mreže. Zato se teritorije tih direkcija nisu nikad sasvim poklapale sa administrativnom podelom države.\nŠto se tiče podataka o pripadnosti pruge Ugljevik/Bos. Mezgraja - Bijeljina - Bos. Rača podaci su Vam prilično netačni.\nOva pruga je još pre konačnog završetka građenja, 1922. godine predata Direkciji Beograd (građenje je započela Direkcija Sarajevo). Razlog za to je bio što je ova pruga je bila odvojena od ostalih bosanskih pruga a sa sremskim prugama je lako povezana brodskom vezom preko Save (u to vreme to je bilo uobičajeno i železnica je imala svoje remorkere koji su prevozili šlepove na kojima su bile položene šine. Za kolosek 0,76 m to je bio remorker "Tanasko Rajić"). Za prevoz uglja koji je bio glavna roba na ovoj pruzi sagrađena je žičara sa korpama preko Save do stanice Sremska Rača Sava. Iako dakle nije postojala direktna šinska veza, rad ove i sremskih pruga je bio jedna funcionalna celina, dok sa ostalom bosanskom mrežom rad ove pruge nije imao nikave veze. Zato je ovo rešenje bilo krajnje logično. Inače pruge u Sremu su još početkom 1921. godine predate na upravljanje Direkciji Beograd, takođe veoma logično jer te pruge funkcionalno najviše gravitiraju beogradskom železničkom čvoru.\nOva pruga je pripadala Direkciji Beograd sve do 1937. godine. U međuvremenu je na teritoriji ove direkcije izgrađeno nekoliko novih pruga i ona je postala prilično "razvučena". Zato je tada odlučeno da se zbog rasterećenja beogradske direkcije, pruge u Sremu predaju na upravljanje Direkciji Subotici, koja je inače bila najmanja direkcija u Kraljevini Jugoslaviji. Sa sremskim prugama ova direkcija je dobila i prugu Ugljevik - Bos. Rača.\nTo je trajalao do pred kraj 1939. godine. Tada je izbio drugi svetski rat. Lokacija tako važne ustanove kakva je oblasna direkcija železnica, na samo par kilometara od granice nije bilo dobro rešenje i odlučeno je da se sedište ove direkcije preseli u Novi Sad. Međutim u tom gradu železnica tada nije imala adekvatne prostorije i ljude, a vremena za čekanje nije bilo, pa je odlučeno da se subotička direkcija premesti u Beograd pod nazivom Direkcija Beograd Sever (dotadašnja Direkcija Beograd je postala Beograd Jug. I to je bilo privremeno rešenje jer je ona trebalo da se premesti u Niš).\nPosle drugog svetskog pruge u Sremu i ova pruga su ponovo potpale pod Direkciju Beograd (Zemun) od koje je kasnije nastao ŽTP Beograd. Samo u kratkom periodu, od 1963. godine do 1966. godine ova i ostale sremske pruge su bile u eksploataciji ŽTP Novi Sad. Od 1966. godine do 1977. su bile ponovo u sastavu ŽTP Beograd. Te godine su iz njegovog sastva izuzete pruge u Vojvodini i formiran ŽTO Novi Sad. Međutim ta odluka u praksi nije sprovedena do gašenja ove pruge tako da je ona završila svoj život u ŽTP Beogarad.\nDakle u svom radnom veku ova pruga je, sem u kratkim periodima 1937-39, 41-44 i 63-66 bila pod upravom Direkcije/ŽTP Beograd.\nŠto se tiče pitanja o mestu na kome se o ovoj pruzi piše na ovom forumu slažem se da treba izbegavati bilo kakve teritorijalne insinuacije ili nešto što bi bila politička provokacija. Međutim ovo nije zvanični državni forum niti se on bavi takvim pitanjima. Kao i na većini "vozoljubiteljskih" foruma na ovim prostorima, i mi uglavnom primenjuje princip funkcionalne i organizacione a ne političke "pripadnosti" pruge. Pošto se ovde uglavnom radi o istorijatu života i rada neke uzane pruge, tako je mnogo praktičnije i korektnije za teme kojima se bavimo na ovom forumu. Ova pruga je za svog postojanja nesumljivo bila funkcionalni i organizacioni deo sremskih a ne bosanskih pruga. Ali ta činjenica svakako ne podrazumeva bilo kakve političko-teritorijalne insinuacije oko statusa područja na kome se ta pruga nalazi. Potpuno je jasno da se ova pruga nalazila u Bosni i ja nisam video nijedan post koji je dovodio to u pitanje.\nOvaj princip se primenjuje i u obrnutom smeru: pruga Priboj (na Limu) - Uvac koja se uvek nalazila na teritoriji Srbije se na ovom forumu razmatra pod temom pruga u Bosni i Hercegovini jer ona "funkcionalno" i organizaciono bila deo BiH a ne srpske mreže železnica.\nI na kraju stanica Sremska Rača Sava nije drumom bila povezana sa teretnim železničkim pristaništem već je od nje išao kolosek sve do Save. Ostatak tog koloseka sa interesantnim čeličnim mostom koji je sad na suvom može i danas da se vidi u šumi iza stanice. Železničko pristanište je bilo malo dalje od brodskog putničkog.\nPorukaod Jaguar » 07 Feb 2017, 07:19\nTeritorijalna politička i administrativna podela Kraljevine SHS/Jugoslavije nije imala mnogo veze sa teritorijalnom podelom oblasnih direkcija državnih železnica.\nOva pruga je još pre konačnog završetka građenja, 1922. godine predata Direkciji Beograd (građenje je započela Direkcija Sarajevo).\nTo je trajalao do pred kraj 1939. godine. Tada je izbio drugi svetski rat.\nPOSVE NEVAŽNO, PRUGA JE BILA ISKLUČIVO U BOSNI I HERCEGOVINI.\nŠto se tiče pitanja o mestu na kome se o ovoj pruzi piše na ovom forumu slažem se da treba izbegavati bilo kakve teritorijalne insinuacije ili nešto što bi bila politička provokacija.\nOVDJE I JEST RIJEČ ISKLJUČIVO O NAMJERNOJ (UPRAVO TU RIJEČ RABI POKRETAČ TEME) PROVOKACIJI.\nTEMA JE, KOLIKO VIDIM: MEĐEĐA - UVAC, KOJA JE ZAHVAĆALA TERITORIJE DVIJU (DANAŠNJIH) DRŽAVA, PA JE PRIMJENJEN KRITERIJ "KILOMETRAŽE". TAKVIH "MEĐUDRŽAVNIH" (PREMA SADAŠNJIM DRŽAVNIM GRANICAMA) IMA DOSTA. RECIMO, USKOPLJE - ZELENIKA JE U TRI.\nI na kraju stanica Sremska Rača Sava nije drumom bila povezana sa teretnim železničkim pristaništem već je od nje išao kolosek sve do Save.\nPISAO SAM O PUTNIČKOM PRISTANU, A NE O TERETNOM I TO U VRIJEME ŠTAMPANJA KARTE.\nRe: Pruga Bosanska Rača – Bijeljina – Ugljevik (Bosanska Mez\nPorukaod Jaguar » 07 Feb 2017, 08:22\nUmjesto skrivanja iza "direkcija":\ncira-1 piše: Namerno sam ovu temu stavio ovde. Jeste da je pruga u Republici Srpskoj, ali pripada Direkciji Beograd.\nPruga Bosanska Rača – Bijeljina – Ugljevik (Bosanska Mezgraja)\nbolje bi bilo da ste ovako napisali:\n"Teritorij, na kojem se nalazila pruga Bosanska Rača - Bosanska Mezgraja, danas pripada bosanskohercegovačkom entitetu Republika Srpska, a taj entitet ja doživljavam kao sastavni dio Republike Srbije, pa zato uvu prugu namjerno uvrštavam među srbijanske uskotračnice".\nDa ste tako napisali, isto bi bilo prokativno, ali bi bar zvučalo iskreno, a možda biste privukli čak više sljedbenika i "advokata" na forumu.\nPorukaod ivanjz » 07 Feb 2017, 14:11\nZamolio bih učesnike foruma da se ova diskusija obustavi.\nPorukaod Jaguar » 07 Feb 2017, 14:47\nivanjz piše: Zamolio bih učesnike foruma da se ova diskusija obustavi.\nJednostavno prebacite ovu temu u poglavlje o bosanskohercegovačkim uskotračnicama ili blokirajte svakog koji se usudi proturječiti.\nDok ovu prugu svojatate među srbijanske, nemojte očekivati posluh. Bosanci su Vam poslovično tvrdoglavi i ne trpe provokacije, osobito ne politički motivirane.\nDo Vas je, a ne do sudiinika diskusije.\nŠto se tiče one žičare "Rača", volio bih da takve teme ima na forumu (prilog), pa da vidim slike. U Sloveniji imate jednu kabinsku putničku žičaru preko Save, i to na ručni pogon\nzicara.Raca.jpg (76.99 KiB) Pregledano 231 puta\nPorukaod Jaguar » 12 Feb 2017, 18:59\nZašto se ova uskotračna pruga nalazi na 2 teme?\nAdministrator je sve uskotračne pruge, koje su se, makar dijelom nalazile na jugoslavenskom ozemlju, razdijelio prema državama, pravnim sljednicama Jugoslavije (prilog 1).\nAli, bilo je uskotračnih pruga koje nisu bile isključivo na ozemlju jedne sljednice.\nU takvim slučajevima administrator je odlučio da pruga bude u poglavlju o prugama, koje se odnose na jednu državu (sljednicu), kako se pruga ne bi "komadala" baš točno "do granice", pa "iza granice".\nKoje kriterije je administrator primijenio kod takve "raspodjele", ne znam, jer nije napisano.\nMeđutim, ova uskotračna pruga se (dok je postojala) nalazila samo i jedino u Bosni i Hercegovini, pa je zato i svrstana među bosanskohercegovačke uskotračnice (prilog 2).\nAko je netko ovu prugu upisao u poglavlje o srbijanskim uskotračnicama, onda to možemo pripisati ili apsolutnom nepoznavanju osnovnoškolskog "upoznavanja prirode i društva" ili političkom spletkom\npoglavlja.jpg (63.7 KiB) Pregledano 197 puta\nu_Bosni_i_Hercegovini.jpg (99.6 KiB) Pregledano 197 puta\nPorukaod Jaguar » 14 Feb 2017, 15:15\nOčito niste jedini koji sanjate da Bosne i Hercegovine nikada nije postojala, te da je Semberija u Srbiji.\nU "razvijenom svijetu" nikome ne bi palo na um da se obazire na napise politićkog provokatora, a kamoli da ga pita za "suglasje".\nPorukaod Jaguar » 14 Feb 2017, 16:39\nNije tema pogrešna, dapače, nego je postavljena u krivo poglavlje ("pobrkani lončići"). Sve je OK, samo se ima "spojiti" sa istovjetnom temom u poglavlju o hrvatskim uskotračnicama.


KK Strazbur - Sportal\n18:47 - 28.05.2022\nBrilijantni Džejms brojao do 30 i doveo Monako do vođstva u seriji, iznenađenje u Pou\n"Kneževi" odgovorili na brejk i nakon drame upeli da dođu do izjednačenja u četvrtfinalnoj seriji.\n10:17 - 19.02.2019\nKošarkaši Strazbura osvojili su Kup Francuske pobedom nad Buržom u finalu sa 98:97 i tako odbranili trofej koji se već godinu dana nalazi u njihovim vitrinama. Među najzaslužnijima bili su Vinsan Kole, dugogodišnji selektor Francuske i trener novog-staro\n11:39 - 10.08.2018\n20:13 - 23.04.2018\nKošarkaški klub Strazbur novi je osvajač Kupa Francuske, pošto je u finalu pobedio Bulzak sa 82:62. Interesantno je da su i naši ljudi dali doprinos u osvajanju prestižnog takmičenja. Naime, pomoćni trener francuskog kluba je Nebojša Bogavac, legenda Hem\n23:27 - 04.04.2018\n09:56 - 29.03.2018\n21:31 - 28.03.2018\n16:05 - 19.10.2017\n15:38 - 13.04.2017\n21:51 - 11.01.2017