Soft Shell Cotton Nylon Twill Fabric Proizvođači i Dobavljači - Veleprodajna cijena - Jinerte Textile\nDom > Proizvod > Spoj Kreton > Pamučni najlon tkanina\nMekana ljuska pamučna najlonska keper tkanina\nMekana školjka pamučna najlonska keper tkanina može se koristiti za proizvodnju kaput, uniforme, košulju, pantalone, jaknu. mi možemo boje boje bazirati na zahtjev kupca. I možemo također napraviti premaz ili vodootporni tretman za materijal. Bilo koji dizajn može biti prilagođen i nudimo vam dobar kvalitet, konkurentnu cijenu i najbolju uslugu.\nPamučne Najlon Twill Fabric Detail\nSastav: Pamuk: 77%; Najlon: 23%\nKonstrukcija: Twill Fabric, Twill Cloth Material\nZavršna obrada: Običan bojan\nTip: Pamučni najlon tkanina\nBroj prediva: 10S * 70D\nGustina: 69 * 160\nŠirina: 57/58 "\nUpotreba: kaput, jakna, pantalone, košulja, pantalone, odeća itd.\nBoja: Uzorak boje ili boje pantona. Može se prilagoditi prema zahtevima korisnika.\nKarakteristike: vodootporan, prozračan, anti-statičan\nIzrada uzorka: Nakon što primimo uzorak tkanine, analiziramo prvo brojanje, gustinu, težinu i konstrukciju, a nudećete broj boji pantona koji želite, a onda možemo dogovoriti lab dips. To će trajati oko 3-5 dana .\nZaštitni znak: OEM\nMOQ: 1000 metara / boja\nRok plaćanja: LC / Depoist\nVreme vođenja: 20-30 dana\nPakovanje: pakirati u rolnu i zaviti s plastičnom vrećicom, ako imate poseban zahtev, možemo se dogovoriti.\nPrevoz: prevoz, vazdušni teret i kopneni prevoz zavise od vašeg izbora\nPamučne nylon Twill Fabric slike\nKarakteristike tkanine od mekog ljuska pamučne najlonske keper\n1. Odlično skupljanje u industrijskim ciklusima pranja.\n2. Visoka boja postojanosti\n3. Snažna i zatezna čvrstoća\n4. Dijete Udobno za nošenje, bez pilinga\n5. Meki dodir, neutralni miris\n6. Eco-friendly i Okeo Tex-100 sertifikat.\n7. Fleksibilna isporuka\n8. Pogodno za odjeću, prekrivač, građevinsku industriju, industriju nafte i plina i radnu odjeću za industriju pranja.\nPovezana prezentacija proizvodnje\n1. Jiangsu Jinerte Textile Technology Co, Ltd je profesionalni proizvođač tkanog materijala koji ima više od 10 godina iskustva u fabrici.\n2. Različita naknadna završna obrada tekstilnih proizvoda uključuje obojene boje, štampanje, utiskivanje, presovanje, presovanje ili premazivanje, UV otporan, otporan na vodu i tako dalje.\n3. Niski troškovi: Imamo sopstvenu fabriku za proizvodnju za tkanje plodova, tako da možemo uvek držati cijenu konkurentnijom i razumnom.\n4. Bogato iskustvo: Imamo 10 godina iskustva u svim vrstama funkcionalnih tkanina, tako da možemo pružiti visoku uslugu našim klijentima koje žele.\n5. Viši kvalitet: Imamo napredne proizvodne linije i dobre radnike sa dugogodišnjim iskustvima, a mi smo strogi za našu QC proceduru, a imamo i vlastitu prostoriju za testiranje za testiranje tkanina kako bismo garantovali najbolji kvalitet naše proizvode.\n6. Najbolja usluga: Zadovoljstvo kupaca je uvek naša prioritetna briga, željeli smo da rešimo bilo koji problem.\n1. Okretanje tkanine\n2.Posadna bočica (60 g / L kašičica soda 36 sati)\n3. Ručno pranje\n5. Prethodno podešavanje\n7. Cilindar za masti\n8. Premazivanje boje\n10. Postavljanje toplote\nNaš C ertificate s\nNaš S kako\nMi smo proizvođač, a mi smo izgradili našu kompaniju od 2003. godine.\nNaša fabrička adresa je No.8 Huihe Road, Qianzhou Industrial Park, Wuxi City, Jiangsu Province.PRC\n3. Koja je vaša minimalna količina narudžbe, možete li mi poslati uzorke?\nNaša minimalna količina je 1000 metara / boje i možemo vam poslati putem ekspresa.\n4. Koje je vreme isporuke vašeg tkanina?\nGeneralno, vreme isporuke naše proizvodnje je oko 30 dana.\n5. Da li mogu znati koja će plaćanja biti prihvaćena od strane vaše kompanije?\nDo sada je 100% T / T prije pošiljke i 30% depozit plaćen od strane T / T, raspoloživ je balans koji plaća L / C.\n6. Koji nivo kvaliteta su vaši proizvodi?\nDo sada smo dobili certifikat ISO, SGS, ITS.\nMolimo Vas da nam pošaljete svoje detaljne zahteve, bili biste zadovoljni našim uslugama.\nDodaj: No.8 Huihe Road, Qianzhou industrijski park Huishan District, Wuxi City, Jiangsu Province\nKontakt: John Shen\nMobilni: + 86-13506198475\nHot Tags: mekana školjka pamučna najlonska keper tkanina, proizvođači, dobavljači, veleprodaja, kupovina, jeftino, popust, cijena, online, u velikoj meri\nMaterijal za pamučni nylon tkanine za jaknu\nPoliester najlon pamučni kavalirni tkanina za pleten...


Sud BiH odredio je privremeni pritvor Stefanu Radulcu (26) iz Kruševca koji je u srijedu uhapšen u Banjaluci po potjernici iz Srbije zbog ubistva Kruševljana sina i oca Vojina (41) i Dejana Stankovića Ždrokinca (71).\nU Sudu BiH navode da je pritvor određen do izvršenja odluke o izručenju ili do nove odluke suda. Pritvor najduže može trajati šest mjeseci odnosno do 17. januara 2020. godine.\n– Stefan Radulac potražuje se u cilju krivičnog gonjenja zbog ubistva i nedozvoljenog posjedovanja oružja. Tokom ročišta potraživani je naveo da je saglasan da se izruči u pojednostavljenom postupku izručenja – navode u Sudu BiH.\nRadulac se više od godinu dana uspješno skrivao zahvaljujući lažnom identitetu. Prilikom hapšenja kod njega je pronađena lična karta Srbije na tuđe ime. Tog identiteta se uporno držao i tokom kriminalističke obrade, tvrdeći da je greškom uhapšen, ali se njegova priča srušila jednostavnom provjerom otisaka prstiju.\nVojin Stanković, koji je važio za jednog od šefova kruševačkog podzemlja, ubijen je 7. maja prošle godine u kafiću “Arabika” u centru Kruševca. Na njega je, pred velikim brojem očevidaca, ispaljeno najmanje sedam hitaca iz pištolja.\nUbica je prethodno sjedio u kafiću u društvu sa dvojicom momaka, a potom je izašao i krenuo da puca na Stankovića. Motiv ubistva su navodno neraščišćeni računi između Stankovićevog starijeg sina i osumnjičenog Stefana Radulca. Vojinov sin je navodno u tuči s Radulcem izvukao deblji kraj, poslije čega se Vojin s njim obračunao.\nSamo mjesec dana kasnije 6. juna 2018. ispred hotela “Golf” ubijen je Vojinov otac Dejan Stanković Ždrokinac, koji je imao bogat staž u kriminalnim krugovima u Srbiji, ali prije svega u Južnoafričkoj republici, čije je državljanstvo imao. Ubijen je u sačekuši sa više hitaca, a ubica ga je “ovjerio” hicem u glavu. I za taj zločin je osumnjičen uhapšeni Radulac.\nStariji Stanković imao je jednojačanog brata blizanca Vojina, koji je umro prirodnom smrću. Obojica su bili poznati kao kriminalci s bogatim dosijeom, koji su i u inostranstvu bili skloni vršenju krivičnih djela. Za njih se pročulo 2014. godine kada je u Kruševcu ubijen stomatolog Milutin Rakić. Braći se sudilo za to ubistvo ali su oslobođeni krivice, jer se nije utvrdilo ko je od njih dvojice pucao u zubara.\nbanjalukasud bihkrusevacStefan RadulacDeajn StankovićVojin Stankovič\nOT Petak, 7.08.2020., 12:08 Petak, 7.08.2020., 12:08\nPetak, 7.08.2020., 12:08 Petak, 7.08.2020., 12:08


Viza za Veliku Britaniju | Popunjavanje aplikacije za britansku vizu\nVize - Viza za Veliku Britaniju\nNaša agencija nije povezana za ambasadom Ujedinjenog Kraljevstva kao ni sa agencijom Teleperformance koja se bavi viziranjem pasoša!\nNaša agencija nudi mogućnost popunjavanja aplikacije preko interneta, plaćanje vize i zakazivanje termina.\nDostavljamo Vam i par informacija a vezane za proces viziranja i cene:\n1. Obaveza je putnika da prikupljena dokumenta po izvršenoj uplati i zakazanom terminu najkasnije do dan pred zakazan termin upload-uje na sajt agencije koja se bavi obradom viza (Teleperformance), a odštampanu aplikaciju, pasoš, potvrde o zakazanom terminu i izvršenoj uplati i check listu za vizu putnik lično predaje u kancelariji Teleperformance-a.\n2. Cena šestomesečne multi posetilačke vize iznosi po osobi Eur 124,00 (cena je podložna promeni)\n3. Cena usluge popunjavanja aplikacije u našoj agenciji po osobi iznosi Eur 50,00\n4. Dodatna usluga ubrzanog viziranja pasoša, gde se pasoš dobije za oko nedelju dana košta još oko Eur 303,00 po osobi na cenu vize. Napominjemo da agencija koja vizira pasoše ima diskreciono pravo da pasoš zadrži i duže\n6. Sve ostale dodatne usluge (Prime time appointment, Flexi appointment i slično) se plaćaju direktno prilikom predaje pasoša u Airport City-ju!\n7. Optimalno vreme čekanja na pasoš predat po standardnoj proceduri je 3 nedelje, a zbog situacije sa ukrajinskim izbeglicama vreme čekanja na pasoš je sada do 6 nedelja.\n8. Dokumentacija na srpskom jeziku mora imati prevod na engleski jezik! Prevod na engleskom mora imati datum u formatu dd/mm/yyyy, potpis prevodioca i kontakt telefon. Prevod mora biti overen, ali to ne mora bii sudski tumač. Na prevodu bi trebalo da bude napisano ''true and accurate translation of the original document''.\n9. Obaveza putnika, ukoliko za vizu aplicira standardnim putem, je da pasoš sa prikupljenim dokumentima preda najkasnije do mesec dana pred let.\nNa našem sajtu se nalazi preporuka potrebne dokumentacije za UK vizu.\nUkoliko želite da vizu i uslugu popunjavanja vize platite preko računa, uplata se mora izvršiti dan uoči popunjavanja aplikacije.\n1. Popunjena i plaćena aplikacija\n2. Rezervacija avio prevoza i rezervacija hotelskog smeštaja\n3. Pasoš sa važnošću minimum šest meseci po povratku sa puta kao i sa minimum slobodne 4 stranice\n4. Dokaz iz banke o sredstvima za izdržavanje za vreme boravka (devizne potvrde o posedovanju novca na računu u iznosu od minimum 150 Eur po danu boravka, na engleskom jeziku obavezno ili ukoliko aplikant nema otvoren devizni račun dokazi o platama u poslednjih 6 mesec)\n5. Kopija dokaza o nekretnini u vlasništvu ukoliko ih putnik poseduje ***ovo nije neophodno\n6. Plan putovanja na engleskom jeziku u slobodnoj formi\n7. Pozivno pismo prijatelja ili rodbine ili od kompanije u UK\nU zavisnosti od profila putnika potrebno je dostaviti i:\na) Potvrda o zaposlenju sa naznačenim primanjima, radnim mestom, dužinom staža i stavom o slobodnim danima ili dugogodišnjem odmorom ( u trajanju aranžmana)\nb) Dokument iz koga se pored potvrde o zaposlenju može videti da je osoba koja aplicira za vizu zaposlena (M obrazac primer, platni listići)\na) Kopija rešenja APR\nb) Potvrda o izmirenom i plaćenom porezu za poslednji kvartal\nc) Potvrda o stanju na ličnom deviznom računu\nd) Potvrde o prometu na računima firme, dinarski i devizni računi\nSve informacije a vezano za samu vizu, proces oko dobijanja, vreme čekanja na pasoš, cenu vize i slično možete pročitati na sajtu: https://www.gov.uk/apply-to-come-to-the-uk


Mila Studios smešten je u centralnom delu Polihrona, na 200 metara od plaže, na poluostrvu Kasandra. Uprkos centralnoj lokaciji, može se uživati u tihom i mirnom odmoru. U blizini su tradicionalne taverne, kafići i minimarketi.\nMila Studios nudi 5 potpuno… Opširnije\n01.09. 14.09. 54.00€\n• Dete do 2.99 godina - boravak je besplatan - krevetac za bebe\nMila Studios nudi 5 potpuno opremljenih luksuznih studija. Svaki studio ima svoju čajnu kuhinju, kupatilo sa tušem i fenom za kosu, TV, kauč na razvlačenje i luksuzne udobne krevete.\nSvaka smeštajna jedinica izlazi na zadnji deo vrta, gde sadrži popločanu terasu sa zasebnim ulazom, koja je potpuno opremljena za udoban odmor.\n• Transfer od/do aerodroma (uz doplatu), sef, mreža protiv komaraca, dečji krevetac na zahtev


Tekst ažuriran 22/02/2019\nOstrvo Halki se nalazi u Egejskom moru, nekoliko kilometara zapadno od Rodosa i pripada Dodekanezima. Sa površinom od samo 28 km2 spada u jedno od najmanje naseljenih ostrva Dodekaneza…\nTekst ažuriran 24/02/2019\nSamotraki (Samothraki) je ostrvo u severoistočnom delu Grčke, u Egejskom moru. Njegova površina je 178 km2 i ima oko 2.800 stanovnika. Ostrvo nema aerodrom, tako da do njega možete doći…\nAstipalea je jedno od ostrva koja pripada Dodekanezima (grupi od 12 ostrva u Egejskom moru u jugoistočnom delu Grčke). Ima oko 1.300 stanovnika i veruje se da je dobilo ime po figuri iz grčke mitologije. …\nTekst ažuriran 11/02/2019\nTeritorijalno pripada okrugu periferije Atika, te je od samog centra prestonice Grčke, ostrvo Salamina ili Salamis, kako ga još nazivaju, udaljeno svega dvadesetak kilometara. A ono po čemu je…\nPrvi turisti stigli su na ostrvo Mikonos dvadesetih godina i uglavnom su to bili arheolozi i ljubitelji antike malog ostrva Delos, udaljenog svega nekoliko kilometara od Mikonosa. 1925. godine zabeležen…\nTekst ažuriran 09/09/2019\nZahvaljujući zahtevnoj klijenteli koja ne okleva da potroši između 5.000 i čak 100.000 evra za jedan dan na plaži kako bi iskusila luksuz Nammos-a, najpoznatijeg beach bara na plaži Psarou…\nTekst ažuriran 09/01/2018\nUkoliko uskoro planirate da letujete na Peloponezu, nemojte propustiti da posetite ostrvo Elafonisos. Elafonisos ili ''grčki Maldivi'' kako ga drugačije zovu turisti, sa svojih čitavih…\nTekst ažuriran 14/08/2019\nUkoliko niste ljubitelj komercijalnih tipova letovališta ili prosto želite novo iskustvo, posetite Karpatos - ostrvo brižno čuvane tradicije, divlje i netaknute prirode. Istražite egzotične…\nTekst ažuriran 05/01/2020\nSimi je ostrvo u grupi Dodekaneza koje definitivno spada u najlepša ostrva u Grčkoj. Nalazi se u istočnoj Grčkoj, tek nekoliko kilometara daleko od obala Turske, a na oko 20km južno (oko…\nTekst ažuriran 28/07/2019\nPeloponez je najveće poluostrvo Grčke, i čini njen najjužniji kontinentalni deo. Sa kopnenim delom je povezan prirodnim putem, preko Korintskog kanala, i vestački, tačnije mostom Rio Antirio. …\nTekst ažuriran 22/05/2018\nKao da je jedan od retkih čuvara prošlosti, čije tragove možemo da primetimo gotovo na svakom koraku u ovoj izuzetno zanimljivoj zemlji, grčko ostrvo Hidra i dan danas ne odstupa od ustaljenih…\nGlavni grad ostrva Paksos - Giaos.\nMalo letnje atmosfere iz glavnog grada ostrva Krf.\nGlamur, noćni život, kontrasti i boje, zlatni pesak i noćni klubovi, slavni i bogati, dekadentni i ekstravagantni... A samo korak dalje idilične, vijugave uličice pune snežnobelih, kockastih kućica…\nTekst ažuriran 27/02/2017\nKada od glavne atinske luke Pirej sednete u moderne, naročito brze trajekte, biće vam potrebno oko 7 sati putovanja da stignete do po mnogima najlepših ostrva Kiklada - Koufonisia. Sama…


15. jun – SASTANAK SA DIREKTORIMA JAVNIH ZDRAVSTVENIH USTANOVA | MedicalCG Magazin o zdravlju i medicini\nNaslovna Crnogorska Hronika 15. jun – SASTANAK SA DIREKTORIMA JAVNIH ZDRAVSTVENIH USTANOVA\n15. jun – SASTANAK SA DIREKTORIMA JAVNIH ZDRAVSTVENIH USTANOVA\nMinistar zdravlja prof. dr Budimir Šegrt održao je 15. juna sastanak sa direktorima svih javnih zdravstvenih ustanova na kojem su razgovarali o definisanju potreba za budžetskim sredstvima za 2016. godinu. Sastanku su prisustvovali i predstavnici Fonda za zdravstveno osiguranje.\nKako je saopšteno iz Ministarstva zdravlja, cilj sastanka bio je blagovremeno planiranje i iskazivanje potreba za sredstvima po svim osnovama, s obzirom na to da je zajednički interes da zdravstveni sistem, na svim nivoima, funkcioniše na zadovoljstvo građana, ali i uz poštovanje principa realnog planiranja potreba i racionalizacije potrošnje. Ministar Šegrt je naglasio je da je za uspješno funkcionisanje zdravstvenog sistema neophodan kvalitetan budžet, planiran u skladu sa realnim potrebama, za čiju izradu je potreban ozbiljan i temeljan pristup, uz primjenu preporuka Vlade Crne Gore i mjera štednje i racionalizacije. On je istakao da je nepravilno prikazivanje obaveza iz prethodnog perioda i nagomilavanje višegodišnjeg duga dovelo u pitanje funkcionisanje zdravstvenog sistema i da bi ponavljanje ovih problema značilo kršenje zakonskih normi i povlačilo institucionalnu i personalnu odgovornost.\nMinistar Šegrt je kazao da je Analiza finansiranja sistema zdravstva, koju su uradili Ministarstvo zdravlja i Fond za zdravstveno osiguranje, pokazala neracionalnu potrošnju u oblasti lijekova, bolovanja i upućivanja osiguranika na liječenje u zdravstvene centre van Crne Gore i u privatne ustanove u Crnoj Gori i da se odgovornim odnosom i poslovanjem u ovim segmentima mogu ostvariti velike uštede. U narednom periodu, prema riječima ministra, intenzivno će se raditi na definisanju realne osnove za novi budžet, utvrđivanju stvarnih potreba, uz apsolutno poštovanje mjera racionalizacije.\nPrethodni tekst12. jun – MINISTAR ZDRAVLJA U POSJETI SRBIJI\nSledeći tekst15. jun – ULOGA GASTROINTESTINALNOG TRAKTA U ENERGETSKOJ HOMEOSTAZI I REGULACIJI METABOLIZMA GLIKOZE


Bul. Pera Ćetkovića Blok IX, Normal III C/39, Podgorica\nKorisnici naših usluga su uglavnom firme koje među svojim zaposlenima nemaju IT inženjere ili administratore mreža. Ovakav angažman je ekonomski opravdan, jer angažovanjem profesionalaca, za manje ulaganja postiže se isti učinak.\nU terminu koji Vama odgovara kolege iz naše tehničke podrške i prodaje bi obišli lokaciju Vaše firme i porazgovarali sa Vašim menadžmentom i na osnovu toga predložiti nadogradnju i poboljšanje postojećeg sistema, pregledali računarski sistem, uvidjeli Vaše potrebe i probleme. Takođe korisnicima naših usluga nudimo rješenja i mimo ugovora, koja podrazumjevaju širok spektar usluga iz oblasti informacionih tehnologija.\nBul. Pera Ćetkovića Blok IX, Normal III C/39


Rukomet: Super Globe 1/4 - Sportske novosti\nNaslovna Ostalo Rukomet Rukomet: Super Globe 1/4\nRukomet: Super Globe 1/4\nNajava: Danas su na programu mečevi 1/4 finala svetskog klupskog prvenstva u rukometu. Na Super Globe učestvuju: 3 tima iz Evrope, 2 iz Azije i po jedan iz Južne Amerike, Afrike i Australije. Pre koji minut je počeo meč Barselone i Al Najma, a od 18h se sastaju Monpelje i Hamameta. Od 16h će se sastati brazilski Taubate i nemački Fuche Berlin, dok će od 18h prvak Katara Al Sad ugostiti australijski Sidnej Univerzitet.\nPrognoze: Taubate je vezao 7 meča na kojima je bilo 54 ili manje golova. Berlin na poslednja 6 meča protivnicima nije dozvolio više od 26 gola. Al Sad je ove godine sa 8 golova razlike slavio protiv Sidneja kao današnjeg rivala.\nPredlozi: tipovi i kvote si iz sportske kladionice MaxBet\n16h Taubate – Berlin domaćin -25.5 @1.80\n18h Al Sad – Sidnej U. gost-23.5 @1.80\nPrethodni tekstPoeni igrača: Na ovoj granici još nije išao u under!\nSledeći tekstPoeni igrača: Prošle godine je beležio dobre brojke protiv njih!


Postavljanjem termo izolacije s vanjske strane zida riješit će te i probleme s kondenzacijom pare (od kuhanja, tuširanja, sušenja odjeće) koji se javljaju zbog niske temperature zida te nastanak gljivica i plijesni. Također će i toplotni ugođaj u prostoru biti bolji zbog povećane temperature zida.\nNa kvalitetu toplotne izolacije zidova utiče debljina izolacionog sloja kao i toplotna provodljivost materijala λ (W/mK). Kao izolacioni materijali najčešće se koriste kamena i staklena vuna te polistiren (stiropor). Zato izaberite jedan od visokovrijednih RÖFIX termo-izolacionih sistema i osigurajte si kvalitetan životni prostor.\nNovi CAD detalji za TIS!\nOvdje pronađite sve detaljizirane nacrte VAR 2011 - Smjernice za termo-izolacione sisteme te ih skinite na svoj računar.\nNova generacija izolacije: RÖFIX OPTIFLEX 1K izolaciona masa za izravnavanje, jednokomponentna\nZa izolaciju termo-izolacionih sistema i malterisanih područja koja su u kontaktu s podom.\nRÖFIX Quick-Quader EPS / Montažni kvadar, 1000 mm\nEPS- tvda pjena sa visakom volumenskom težinom kao montažna podloga za montažu lakih tereta bez toplinskog mosta na omalterisane termo-izolacione sisteme.


Baždarević 27. septembra objavljuje spisak za Belgiju i Estoniju |\n2017-09-23 | Filed underSport | Posted by admin\nSelektor nogometne “A” reprezentacije BiH Mehmed Baždarević 27. septembra objavit će spisak igrača za predstojeće utakmice kvalifikavija.\nReprezentacija BiH će u odlučujućim utakmicama kvalifikacija za svjetsko prvenstvo 7. oktobra na Grbavici dočekati Belgiju, dok će tri dana kasnije gostovati Estoniji.\nBaždarevićevim izabranicima potrebne su dvije pobjede da osiguraju drugo mjesto i plasman u baraž.\nPosted by admin on 2017-09-23. Filed under Sport. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0. Both comments and pings are currently closed.


stonitenis - SAJAM SPORTA 2018\nNema pouzdanih podataka gde je i kada tačno počeo da se igra stoni tenis, odnosno ping-pong, kako se u prvo vreme zvao. Crteži u pećini Junan u Kini najverovatnije potvrđuju tezu da je ova najmnogoljudnija zemlja sveta postojbina stonog tenisa, nacionalnog sporta. U Evropu stoni tenis su preneli Englezi, a prvo međunarodno takmičenje na “starom kontinentu” održano je u Beču 1901. godine. Prva pravila štampaju se u Engleskoj tek 1925. godine.\nKolevka ovog sporta na našem tlu je Sombor. Prilikom čestih dolazaka u Sombor 1925. godine Zagrebčanin Lav Štern demonstrirao je stoni tenis svom prijatelju Ferencu Sevaldu(1893-1944) profesoru somborske Gimnazije. Već tri godine kasnije Sombor je i mesto gde je održana osnivačka sednica Jugoslovenskog ping-pong saveza, a 15. i 16. aprila 1928. godine i prvo državno prvenstvo na kojem su dominirali Somborci.\nU mađarskoj čitaonici 3. januara 1926. godine održan je turnir koji je pratio veliki broj gledalaca, a, kako piše lokalni list «Sombori ujšag» i kvalitet je bio dobar. Evo i imena najboljih: u ženskoj konkurenciji pobedila je Bežika Bujak, druga je Iluš Deak a treća Lola Erg. Kod muškaraca, prvi je Pal Bujak, drugi Lav Štern, a treći Đerđ Falcionemlađi. Krajem godine, povodom katoličkog Božića, ponovo se na istom mestu igrao turnir na kojem su se posebno istakli Bujak i Falcione, a od onih koji obećavaju u štampi su posebno naglašeni Ut, Stanković, Konjović i Baumštark. Samo 14 dana kasnije, povodom pravoslavnog Božića, ponovo su u čitaonici organizovali turnir na kojem je pobedio Stanković ispred Konjovića i Falcionea. Najbolji muški par bio je Bujak-Falcione, koji su u finalu pobedili Stankovića i Konjovića. u konkurenciji dama pobedila je Bežika Bujak ispred supruge doktora Majera i Margite Kanjo. Majer i Falcione pobedile su u igri parova. Drugo mesto osvojili se Kanjo i Sevald.\nNekadašnji odlični igrač Boško Konjović, kasnije sportski novinar kao dobar poznavalac ovog sporta takođe pominje 1925. godinu kao onu kada je stoni tenis počeo da se igra u Somboru. Konjović tvrdi da je 1928. pri SSU osnovana stonoteniska sekcija. Prostorije su bile u zgradi u kojoj je do kasnih osamdesetih godina XX. veka bila kuglana «Polet». U početku, za stoni tenis su se interesovali samo srednjoškolci. Kada je i zvanično osnovana sekcija, pridružili su im se i nešto stariji omladinci među kojima su bili Milorad Konjović, Bora Stanković, Martin Štajner i Janoš Krebs čine onaj najuži krug pionira stonog tenisa u našem gradu. To naročito važi za Štajnera. Iako je bio aktivan igrač, istovremeno je obavljao i dužnosti u upravi i veoma je zaslužan za popularizaciju stonog tenisa. Bez njega se praktično nije mogla zamisliti organizacija ni jednog takmičenja. Kada je 1930. sekcija ostala bez prostorija kuća Štajnera bila je mesto gde su mladi stonoteniseri mogli i dalje da se okupljaju i upražnjavaju novu sportsku granu.\nBroj klubova u zemlji rastao je iz dana u dan. Da bi se objedinio njihov rad i organizovala zvanična takmičenja po jedinstvenim propozicijama, odlučeno je da se osnuje Jugoslovenski ping pong savez. Osnivačka skupština održana je 14. aprila 1928. godine u Somboru. Odluka da baš Sombor bude domaćin jednog ovakvog istorijskog skupa sigurno je doneta pod utiskom odlične organizacije i rezultata koje je imalo Somborsko sportsko udruženje. Skup je održan u kristalnoj sali Hotela Sloboda. S obzirom na broj prisutnih delegata, očito je da nije bilo u prvom planu ko će koju funkciiju dobiti, već da se savezna organizacija ustroji, a ako bude potrebno u hodu će biti obavljene izmene. Tako su skoro sve funkcije bile poverene somborskim sportskim radnicima. Za predsednika je izabran Samuel Vuić, podpredsednici su Đena Majer i dr Kosta Grgurov, blagajnik Elemir Molnar, a u Upravnom odboru su i Ištvan Španjol, Živko Konjović, Stevan Makarić, Lajoš Falcione, dr Pal Blaževac, Janoš Šuljok i Milorad Stanković.\nDan kasnije u sali Hotela Sloboda, održano je prvo državno prvenstvo na kojem su učestvovali samo muškarci iz Zagreba, Beograda, Novog Sada, Subotice i Sombora. Prvi državni prvak postao je Somborac Milorad Konjović, koji je u finalu pobedio svog klupskog druga Borivoja Stankovića. Treće mesto osvojio je Novosađanin Karlo Kauber, pošto je u odlučujućoj partiji bio uspešniji od Somborac Pala Bujaka. U igri parova, Konjović i Stanković potvrdili su svoju dominaciju, ali su u finalu pobedili takođe somborski dubl Bujak-Falcione. Treći su bili Novosađani Kauber i Rot. Za „drugorazredne“ igrače, koje bi smo danas nazvali početnicima, takođe je organizovano takmičenje i pobedio član subotičkog Nepkera Viček, ispred Somboraca Daniel i Šebešćan.\nInteresovanje za belu lopticu je i dalje raslo, a uporedo sa tim povećavao se se i broj aktivnih članova, što je doprinelo brzom podizanju kvalitetnih igrača. U drugoj generaciji somborskih asova bili su Stevan Maksimović, Ladislav Heksner, Borko Građanski, a nešto kasnije i Aleksandar Majer. U to vreme u Somboru je bilo čak šest klubova: Sport, Soko, Omladinsko društvo, Katolička čitaonica, Somborski radnički sport klub i SAK(Somborski atletski klub). Ondašnja štampa najavila je za polovinu septembra prijateljski susret u Somboru između SSU i Kule. «Za ovu utakmicu vlada u sportskom svetu veliko interesovanje pošto je ovaj mladi sport veoma omiljen Somborcima» - piše «Glas naroda», ali nisu kasnije zabeležili da li je do tog susreta došlo.\nZakonom o nazivu i podeli Kraljevine na upravna područja od 3.oktobra 1929. godine, naziv Kraljevine SHS promenjen je u Kraljevina Jugoslavija. Istim zakonom ukinute su oblasne i sreske samouprave i zavedeno je centralisatičko državno uređenje. Umesto dotadašnje podele zemlje na oblasti, celokupna državna teritorija podeljena je na devet banovina. U teritorijalnu nadležnost Dunavske banovine, ušli su: Banat, Bačka, Baranja, Srem i severni deo Srbije do Kragujevca.\nPrvo ekipno prvenstvo države održano je za 1929/30. godinu, titulu prvaka osvojila je ekipa SSU, koja trijumfuje i naredne tri godine uzastopno.U te četiri sezone boje SSU branili su: Stevan Maksimović i Ladislav Heksner, tri puta Martin Štajner i Borislav Građanski, a jednom Aleksandar Majer. Na prvenstvu države 1930. u Zagrebu ekipa SSU pobedila je sve četiri ekipe s maksimalnim rezultatom što je najbolja potvrda razlike u klasi. Pojedinačno, međutim, Nemec iz Murske Sobote iznenadio je osvajanjem prvog mesta. Majer je bio drugi, a Maksimović treći. U igri parova braća Nemec bili su bolji od dva somborska para Štajner-Maksimović i Majer-Heksner.\nSomborci na svetskim prvenstvima\nPrvi savezni kapiten stonoteniske reprezentacije Jugoslavije Jozef Šprajcer igrao je tenis, bavio se organizacionim poslovima te svakako nije slučajno došao na ovu važnu funkciju. U januaru 1929. godine u Budimpešti je održano svetsko prvenstvo, a pošto su Somborci na prvom državnom prvenstvu pokazali najviše, to je donekle olakšalo i posao Šprajceru. Oslonio se na one koji su u tom trenutku bili najbolji. Tako su Milorad Konjović i Borivoje Stanković pozvani u reprezentaciju, a tu priliku dobili su i Geza Legenštajn iz Čakovca i Novosađani Đorđe Rot i Karlo Klauber. Uz prvi zvanični start državne reprezentacije vezano je još nekoliko zanimljivosti. Deo troškova puta u Budimpeštu platio je somborski veleposednik dr Ištvan Falcione, a deo su morali da pokriju i sami igrači. U situaciji kada stonoteniski savez nije imao sredstava, nije bilo ni mogućnosti da ekipa, kao druge, bude jednoobrazno obučena pa su, kako je pisala štampa, „više ličili na turiste nego na sportiste“. Svetsko prvenstvo igrano je u sportskoj dvorani „Vašaš“, a otvoreno je 14. januara susretom Mađarska-Jugoslavija. Na prethodna dva prvenstva, Mađari su osvojili praktično sve titule i u muškoj i u ženskoj konkurenciji. Oba puta u ekipi je bio i Zoltan Mehlović, koji je uz to imao i titulu pojedinačnog prvaka sveta i dve titule u miksu sa Marijom Medljanski. Šprajcer je odlučio da priliku pruži Konjoviću i Stankoviću, a kao treći igrač nastupio je Klauber. Ovo je bio i prvi međunarodni susret jugoslovenskih stonotenisera. Protiv najboljih na svetu nisu imali šta da izgube, a mogli su mnogo da nauče. Za tek nešto više od sat vremena, bilo je 5:0 za Mađare, a kao uteha ostaje da je Klauber protiv Mehlovića dobio prvi set. Protiv Austrije u drugom kolu Šprajcer je izostavio Somborce i u ekipu uvrstio Legenštajna i Rota. Bilo je 5:0 za Austrijance. Ništa bolje nije bilo ni protiv Nemačke i Engleske, da bi tek u petom kolu sastav Konjović, Klauber, Legenštajn ostvario istorijsku pobedu za Jugoslaviju. Savladana je ekipa Litvanije sa 5:4 ponajviše zahvaljujući raspoloženom Konjoviću, koji je savladao sva tri protivnika. Do kraja prvenstva, porazi od Letonije, Rumunije, Velsa i Čehoslovačke. Na kraju, od deset ekipa, deveto mesto. U pojedinačnoj konkurenciji kao da su se uplašili naši reprezentativci pa se osim Klaubera niko nije ni prijavio. Međutim, ni Klauber nije izašao na megdan.\nAgilni somborski sportski radnici, koji su utrli put objedinjavanju svih klubova i jedonobraznom normativnom okupljanju i organizovanju takmičenja, ipak nisu dorasli obavezama da vode nacionalni savez. Kada su načinili veliku grešku i nisu prijavili reprezentaciju za svetsko prvenstvo 1930. godine u Berlinu, zagrebački klubovi, potpomognuti onima iz Slovenije odlučili su da presele sedište Saveza u Zagreb. U novoj upravi nije bilo ni jednog predstavnika iz Sombora. Umesto Jozefa Šprajcera za novog saveznog kapitena izabran je Tibor Heveš iz Zagreba.\nNa Svetskom prvenstvu 1931. u Budimpešti jugoslovensku reprezentaciju sačinjavali su Stevan Maksimović, Heksner, Štajner, Frntić i Vajler. Na startu dva poraza od po 5:0 od Austrije i Mađarske. Od Nemačke su izgubili sa 5:2, a jednu pobedu doneo je Heksner protiv naturalizovanog Grka Nikosa Mađaroglua, koji je na tom prvenstvu osvojio bronzanu medalju u singlu, a u dublu i miksu stigao do četvrtfinala. Dakle, radilo se o odličnom igraču. Pobedili su zatim Litvaniju sa 5:2. Od Rumunije su izgubili sa 5:4 u vrlo uzbudljivom meču. Junak je bio Maksimović koji je zabeležio tri pobede, a četvrti poen osvojio je Heksner. Sledeli su očekivani porazi od Švedske i Engleske, a onda opet jedna pobeda protiv Indije 5:4 gde je Haksner savladao sva tri protivnika, a Maksimović dvojicu. Odigran je zanimljiv susret i protiv Letonije u kojem su naši izabranici poraženi sa 5:3. Heksner je zabeležio dve pobede, a Maksimović jednu. U svim susretima gde je rezultat mogao da bude i drugačiji, zakazao je treći igrač. Protiv Čehoslovaka uz Heksnera i Maksimovića u ekipi je bio i Nemec. Samo je na visini zadatka ponovo bio Heksner koji je pobedio Svobodu sa 2:1 i Blehu takođe sa 2:1. Na kraju, bilo je 5:2 za Čehe. U istom sastavu poslednjem kolu prvenstva pobedili su Vels sa 5:2. Po dve partije dobili su Maksimović i Heksner. Konačno, među 11 reprezentacija , Jugoslavija je zauzela deveto mesto. Maksimović je u pojedinačnoj konkurenciji eliminisan u drugom kolu. Prvo je pobedio sa 3:0 Vitkina iz Letonije, a onda je sa 3:1 poražen od Mađara Šugara.\nŠesto svetsko prvenstvo održano je u Pragu 1932.godine. Iako su preboleli „vatreno krštenje“ i stekli određeno međunarodno iskustvo, još uvek jugoslovenski reprezentativci ne predstavljaju značajniji faktor u svetskom stonom tenisu. U osnovnom delu takmičenja Austrija je bila prva sa samo jednim porazom. Upravo su naši reprezentativci u prvom kolu morali na megdan razigranim Austrijancima koje je predvodio sjajni Alfred Libster, koji je u desetogodišnjoj reprezentivnoj karijeri osvojio čak osam medalja na svetskim prvenstvima. Heksner je bio bolji od ostala dva austrijska igrača, a Maksimović je pobedio jednog tako da smo izgubili časnim rezultatom 5:3. Englezi su došli u podmlađenom sastavu, ali naši izabranici nisu mogli da ih pobede. Bilo je 5:3 za Englesku. Maksimović je pobedio Rimera i Milara, a Heksner Milara. Od Nemačke smo izgubili sa 5:1 i Mađarske 5:0, a donekle iznenađenje predstavlja poraz od Indije sa 5:3. Najzad, naši reprezentativci su ostvarili i dve pobede, protiv Francuske 5:1 i već tradicionalno, Litvanije istim rezultatom i u konačnom poretku bili osmi od deset ekipa. Dakle, ni treće svetsko prvenstvo na kojem učestvuju nije donelo pomak. I dalje su u grupi ekipa pri dnu tabele. U pojedinačnoj konkurenciji Maksimović je pobedio Nemca Mitelmana i Francuza Filipija, a u trećem kolu je poražen od Čeha Svobode. Heksner je otišao korak dalje. Nakon pobeda protiv Čeha Karlečeka, Nemca Bentina i Indijca Kirloskara, u osmini finala je eliminisan od Čeha Moraveka.\nDomaćin svetskog prvenstva 1933.godine bila je Austrija, a mesto održavanja banja Baden kraj Beča. Među 11 reprezentacija bila je i Jugoslavija za koju su igrali Heksner, Stevica Maksimović, Vajsbaher, Antolklović i Janez Nemec. Posebno dobru formu pokazao je Maksimović. Ono što bi moglo da se izvuče kao zaključak jeste da su mnoge ekipe izjednačene po kvalitetu. Čak ni neprikosnovene Čehoslovačka,austrija i Mađarska nisu tako ubedljive. U prvom kolu sastale su se Austrija i Jugoslavija. Konačno je došlo vreme da naši reprezentativci vrate bar malo duga. Slavili su pobedu od 5:2 Heksner je sve tri partije dobio, Maksimović i Vajsbaher po jednu. Maksimović i Heksner „skinuli su sklap“ prvom reketu domaćih Libsteru. Sledeći protivnik plavih, Belgija, pobeđena je glatko s 5:0, a u večernjim satima prvog dana prvenstva naši su doživeli prvi poraz na šampionatu od Engleske sa 5:3. Heksner je pobedio najboljeg engleskog igrača Rimera sa 2:1 i Džonsa sa 2:0, a i Maksimović je očitao lekciju Rimeru i pobedio ga sa 2:0. Protiv Francuske slavili smo sa 5:3. Dve partije dobio je Maksimović, a jednu Heksner, da bi konačnoj pobedi doprineo i Milan Antolković. Od Nemaca smo izgubili sa 5:1, a počasni poen osvojio je Maksimović protiv nemačkog šampiona Hajnca Bentiena. Mađari su i dalje prejaki. Izgubili smo sa 5:2, ali zvezda večeri bio je Maksimović, koji je u sjajnoj partiji nadigrao svetskog prvaka Viktora Barnu. Barna je dobio prvi set sa 21:18, revanširao se Maksimović sa ubedljivih 21:15, a u trećem, odlučujućem setu vodila se maratonska izjednačena borba u kojoj ni jedan od protivnika nije imao veću prednost od dva poena. Na kraju, 26:24 za Maksimovića.Drugi poen za našu reprezentaciju osvojio je Heksner pobedivši Boroša sa 2:0. Protiv uvek neugodne Indije igrano je svih devet partija. Po dve pobede za Jugoslaviju ostvarili su Maksimović i Heksner, a jednu Antolković. Heksner je u odlučujućoj partiji lako izašao na kraj sa trećim igračem Indije Ajubom. Naredna dva susreta Jugosloveni su izgubili od Letonije 5:3( Heksner dve pobede, Maksimović jedna) i Čehoslovačke 5:2(oba poena za plave osvojio je Heksner), a onda u devetom kolu Jugosloveni su ostvarili i petu pobedu na prvenstvu. Savladali su Vels sa 5:2 (Maksimović i Heksner po dve pobede i Nemec jednu). Ovo najuspešnije prvenstvo do tada Jugosloveni su završili na odličnom šestom mestu.\nPrvog dana svetskog prvenstva za 1934. godinu u Parizu, žreb je hteo da Jugoslavija igra prvo sa Austrijom, zatim Belgijom i onda Engleskom. Heksner, Stevan Maksimović i debitant Borislav Građanski, dakle kompletna reprezentacija sastavljena od Somboraca, nije uspela da pruži jači otpor Austrijancima. Poraženi su sa 5:1, a počasni poen osvojio je Heksner protiv Kona. Belgija je lako savladana sa 5:0, a u večernjem programu najuzbudljiviji duel bio je upravo između Jugoslavije i Engleske. Počeo je brzim vođstvom Engleza pošto je kapiten i najbolji engleski igrač Milar pobedio Heksnera, a Findon Maksimovića. Građanski zatim izlazi bolji iz duela sa Fulisom, a rezultat izjednačuje Heksner pošto je savladao Findona. Seriju nastavlja Maksimović protiv Fulisa, a onda je Endrju Milar pobedio Građanskog. Kada je nakon toga Fulis pobedio Heksnera činilo se da će naši doživeti još jedan poraz od uvek neugodnih Engleza. Taj trenutak je odložio sjajni Maksimović pobedom protiv Milara, a onda je sve odlučivano u poslednjoj, devetoj partiji u kojoj su se sastali Građanski i Findon. Prvi set na razliku 22:20 dobio je Građanski, Findon drugi lako rešava u svoju korist – 21:12, a onda Građanski u trećem setu opet igra odlično i dobija ga sa 21:17. Tako je Jugoslavija pobedila sa 5:4, a s obzirom da večernji program počinje u 20 sati, ovaj susret je završen iza ponoći.Umorni od napornog meča sa Englezima, Jugosloveni su drugog dana lako poraženi od Fransuza sa 5:2. Obe partije dobio je Heksner protiv Vergera i Hagenauera. Sledio je poraz u petom kolu od Mađara 5:0. Somborska trojka nije našla pravi način igre protiv Barne, Sabadoša i Davida. Jedino je donekle zadovoljio Maksimović koji je protiv Barne poražen sa 2:1( 19:21, 21:18,21:17). Indija je još jednom potvrdila da je neugodan protivnik i lako je pobedila sa 5:1, a počasni poen osvojio je opet Heksner. Letonija je u sedmom kolu pobedila Jugoslaviju sa 5:3, a svaki od naših reprezentativaca zabeležio je po jednu pobedu. Debitanti na svetskom prvenstvu, Holanđani, prošli su protiv plavih kao bos po trnju. Bilo je 5:0. Jedva su uspevali da izađu iz malog seta. Heksner i Maksimović savladali su po dvojicu protivnika, a Građanski jednog. U devetom kolu Jugoslavija je poražena od Poljske sa 5:2. Heksner i Građanski su dobili po jednu partiju, a Maksimović je podbacio. U predposlednjem kolu još jedna laka i ubedljiva pobeda protiv novajlije, ovoga puta Švajcarske, a onda u poslednjem kolu – Čehoslovačka za koju su igrali Hamr, Svoboda i Kolar. Poraženi smo sa 5:1, a kao uteha može da posluži da je Heksner deklasirao prvi reket Čeha Stanislava Kolara – 21:11, 21:16. Jugosloveni su prvenstvo završili na devetom mestu.Iza njih su ostali Švajcarska, Belgija i Holandija.\nU osvrtu na ovo svetsko prvenstvo zagrebački „Jutarnji list“ konstatuje da je uz malo sportske sreće Jugoslavija mogla da se plasira i među prvih pet nacija. „Lanjske godine kada su Heksner i Maksimović bili u formi nismo imali trećeg čoveka, a ove godine, kad smo našli trećeg pouzdanijeg, razboleo se Maksimović. Heksner i Građanski igrali su vrlo dobro. Posebno Heksner, bio je kao i uvek najbolji. Pobedio je sve prvake država, pa skoro i samog prvaka sveta sveta Barnu od kojeg je izgubio u tri seta, a u tom odlučujućem je vodio sa 10:3!“\nNajbolji stonoteniseri ponovo su se okupili u Londonu u dvorani „Imperijal instituta“ koja može da primi 10.000 gledalaca gde je održano svetsko prvenstvo za 1935.godinu. Učestvovalo je rekordnih 17 nacionalnih selekcija među kojima i Jugoslavija za koju su nastupila petorica Somboraca: Heksner, Građanski, Stevan i Nikola Maksimović i Aleksandar Majer. Dakle, kompletna reprezentacija iz Sombora. Žrebom su određeni sastavi grupa, a onda su prvaci u finalu odlučivali o svetskom prvaku. Jugoslavija se našla u prvoj grupi u kojoj je bilo devet reprezentacija. Ono što je prosto neshvatljivo, jeste činjenica da službena lica, dakle sudije, funkcioneri i svi oni koji su bili dužni da vode evidenciju i rezultate, jednostavno nisu upisivali pojedinačne rezultate tako da se tek za nekoliko susreta u okviru grupa i za finale znaju i ti podaci. Prvog dana, tri meča, dva poraza i jedna pobeda. Od Austrije smo izgubili sa 5:0 i Francuske 5:1 (Heksner je pobedio Furmana), da bi prve bodove uknjižili protiv još uvek nejakih Belgijanaca. Bilo je glatkih 5:0. Drugi takmičarski dan bio je uspešniji. Počeo je očekivanim porazom od Mađara (5:2), a zatim su pobedili Irsku sa 5:0 i konačno Letoniji vratili s kamatom dug. Bilo je 5:1. U preostala dva susreta Jugoslavija je pobedila Litvaniju sa 5:1 i prvenstvo završila porazom od Amerikanaca sa 5:4. Sačuvana su samo dva pojedinačna rezultata: Heksner-Mek Kliri 2:1, S.Maksimović-Šif 2:0. Na kraju su četiri reprezentacije imale po osam bodova, a Jugoslavija je u konačnom plasmanu osma što se može oceniti kao uspeh. Pet pobeda zabežili su u pojedinačnoj konkurenciji. Opet je najdalje otišao Heksner. U prvom kolu bio je bolji od Engleza Knibsa, u drugom je eliminisao Litvanca Gerulajtisa, a onda ga je u trećem kolu zaustavio Mađar Hazi, ali tek posle velike borbe. Bilo je 3:2 za Hazija. Nikola Maksimović je lako na startu pobedio Indijca Bonjga, a onda je ubedljivo poražen od malo poznatog Engleza Hola. I Stevan Maksimović je prvog protivnika imao Indijca. Reč je o Smitu kojeg je pobedio sa 3:0, ali je u drugom kolu vodio veliku borbu sa Litvancem Remeikisom, i poražen je sa 3:2. Ni debitant u jugoslovenskoj reprezentaciji Aleksandar Majer nije otišao dalje od drugog kola gde je dospeo pošto mu je Nemac Kunc u prvom kolu predao susret bez borbe. Englez Silt morao je odigra čak pet setova da bi eliminisao Majera. Međutim, fantastičan uspeh ostvarili su Heksner i Majer u dublu plasmanom u osminu finala! Da će igrati značajnu ulogu na prvenstvu pokazali su već u prvom kolu kada su pobedili češki par Svoboda-Kolar, po mnogima unapred već viđene u finalu, zatim sa 3:0 Irce Mekonela i Robertsa, pa zatim naišli opet na sjajne Čehe Tobijaša i Bleha (bilo je 3:1), a onda su se dosta namučili protiv Indijaca Dasa i Guha i pobedili sa 3:2. U osmini finala nisu više imali snage da se suprotstave Austrijancu Libsteru i Englezu Hejdonu. Za utehu, austrijsko-engleski par je stigao do finala gde su izgubili od Mađara Barne i Sabadoša.\nSpecijalni izveštač lista „Vreme“ iz Londona bio je Borislav Građanski. U izveštaju po završetku takmičenja Građanski se posebno osvrnuo na susret Jugoslavija-SAD. „ Protiv Amerike smo izgubili na jedan veoma interesantan način. Amerikanci su nas pobedili sa 5:4 zahvaljujući svojim odličnim i dosad neviđenim falš servisima. Servirali su tako da su naši igrači bili srećni kada uspeju da vrate servis. Po kvalitetu i znanju naši igrači su bolji od Amerikanaca, ali nije to bilo odlučujuće za konačnu pobedu. Na kongresu Svetske federacije bilo je govora o tim servisima i prema svemu sudeći, biće zabranjeni. Razgovaralo sam sa američkim kapitenom Stjuartom o tome i on mi jev rekao da su taj servis naučili od dece koja igraju malim lopticama. U Americi su ti servisi zabranjeni, iz razloga što se procenjuje da na ovaj način igrači uče da serviraju a ne da igraju!“ Zanimljiv je i izveštaj specijalnog dopisnika „Pravde“ u kojem piše o tome kako su naši reprezentativci putovali u London: „Pošto smo iz Zagreba veoma srdačno ispraćeni kojom nam je prilikom predsednik Jugoslovenskog tabl tenis saveza Zahradka poželeo srećan put sa porukom: borite se za Jugoslaviju časno i sportski, pošli smo za London. Taj put koji je trajao 50 sati obilovao je interesantnostima. Vođa puta Nikola Mogan celo vreme se o nama brižljivo starao. Noću smo prešli austrijsku granicu i tek u Minhenu imali pet slkobodnih sati za razgledanje grada, kupovinu suvenira i pisanje razglednica. Do Ostendea jedino nam se pružila prilika da razgledamo Keln, a zatim smo preko Brisela nastavili za Ostende. Do ukrcavanja na brod za put preko Lamanša ostalo nam je šest sati. To vreme posvetili smo razgledanju ovog čuvenog svetskog kupališta. Na brodu smo sreli i reprezentativce Belgije. Nastalo je pravo veselje pa se čula i naša pesma. Iz Dovera smo nastavili „Kontinental ekspresom“ i za sat vremena smo bili u Londonu. Na stanici nas je čeka specijalni autobus okićen našom zastavom. U hotelu „Kontinenatal“ u kojem su bile smeštene sve reprezentacije, na banketu na kojem je bilo oko hiljadu zvanica, prvo je predstavljena jugoslovenska reprezentacija.“\nNa Kongresu Svetske stonoteniske federacije u Londonu, podržana je inicijativa Jugoslovenskog tabl tenis saveza da naša zemlja bude domaćin jubilarnog desetog svetskog prvenstva. Iako je odluka doneta skoro jednoglasno, neke zemlje, među prvima Austrija, Nemačka i Švajcarska, glasno su izražavale sumnju u sposobnost da jedno ovako veliko takmičenje organizuje savez koji je formiran tek pre nekoliko godina. Jugosloveni su želeli da upravo dobrom organizacijom pobiju sve glasine. Međutim, samo nekoliko meseci posle dobijanja organizacije, sve nade su pale u vodu. Na sednici JTTS u novembru odlučeno je da se ipak odustane od organizacije svetskog prvenstva 1936. godine. U novinama je citiran „jedan istaknuti član rukovodstva „ da je Savez sve učinio kako bi najbolji stonotreniseri sveta došli u Zagreb, ali na svakom koraku nailazili su na nerazumevanje, naročito kod nadležnih faktora. Osim toga ogromni su troškovi jedne takve organizacije, a razni porezi dosežu do neverovatnih 40 odsto. Nekoliko puta i zvanično su tražili pomoć i materijalnu podršku, ali je nisu dobili.U takvoj situaciji otkazivanje domaćinstva je bio jedini logičan potez.\nDeseto prvenstvo sveta, оdržano 1936. godine u Pragu, ostalo je upamćeno po neočekivanom fnalu u muškoj konkurenciji u kojem su se sastali Austrija i Rumunija. U prvom delu takmičenja Austrija je deklasirala Čehoslovačku sa 5:0. Bergman, Libster i Gebel prosto su počistili sa stola takve asove kakvi su Vana, Hamr i Kolar! U drugoj grupi Mađari su se preračunali pa je savezni kapiten izostavio Barnu i Sabadoša, a pokazalo se kasnije da Kelen, Belak i Hazi nisu ipak igrači visoke svetske klase. Rumuni su pobedili sa 5:0. Protiv mnogo jačih Francuza Mađari su pokušali sa najboljim sastavom, ali su ipak poraženi sa 5:2 i tako izgubili sve šanse da dođu do finala. Za reprezentaciju Jugoslavije igrali su Lazar, Marinko i Heksner i već u prvom kolu poraženi su od Amerikanaca sa 5:1, a počasni poen osvojio je Heksner protiv Maršala. Savladana je zatim Belgija sa 5:0, a onda su nam i Česi održali lekciju – bilo je 5:1. Ponovo je čast spasao Heksner protiv Piveca. Sa Englezima su Jugosloveni odigrali još jedan uzbudljivi do kraja neizvestan susret. Bilo je na kraju 5:4 za Engleze. Trećeg igrača ostrvljana Hajtona Lurija pobedila sau sva trojica naši reprezentativaca, a Marinko je bio bolji i od Hejdona. Nemci su savladani sa 5:1 (Heksner je zabeležio dve pobede, protiv Kuca i Ulriha) tako da su Jugosloveni prvenstvo završili sa dve pobede i četiri poraza i među 14 ekipa zauzeli deseto mesto.Uz već pomenutu trojicu izabranika saveznog kapitena Nikole Maksimovića, šansu su dobili i Stevan Maksimović i Oto Vajsbaher. U pojedinačnoj konkurenciji nisu se proslavili. Heksner je nakon startne pobede protiv Engleza Meknuta u drugom kolu eliminisan sa 3:0 od Mađara Belaka. Stevan Maksimović je prvo izbacio Čeha Pazdireka sa 3:;2, a onda je poražen sa 3:0 od Rumuna Goldbergera. Dubl Heksner i Vajsbaher nije imao protivnika u prvom kolu, a u drugom su Česi Šlar i Flajšner bili bolji. Savezni kspiten Maksimović je pokušao sa Belgijancem Štafom da se suprotstavi engleskoj kombinaciji Hajd i Sirs, ali bezuspešno.\nDa jugoslovenska reprezentacija igrački sazreva i za veće domete od osrednjosti potvrdilo je svetsko prvenstvo 1937. godine u banji Baden kraj Beča. Među 13 reprezentacija, Jugoslavija je zauzela vrlo dobro šesto mesto ostavivši za sobom Englesku, Nemačku, Letoniju, Litvaniju, Nemačku, Belgiju, Egipat i, kao najveće razočarenje prvenstva, Rumuniju, prošlogodišnje vicešampione sveta koji su sada zauzeli tek deseto mesto. Razočarali su i zvanični svetski prvaci Austrijanci osvajanjem tek četvrtog mesta.U našoj reprezentaciji, uz već neprikosnovenog Heksnera bili su Sergej Seneković, Maks Marinko i Karlo Štajn. Zvaničnim braniocima titule Austrijancima vrlo dobar otpor u prvom kolu pružili su Seneković, Marinko i Heksner. Poiraženi su sa 5:3. Marinko je osvojio dva poena, a treći je doneo Heksner protiv Hartingera. Stari poznanici Belgijanci uspeli su da osvoje samo jedan poen (Lejen je pobedio Štajna), a po dve pobede za Jugoslovene ostvarili su Marinko i Heksner. Žreb je hteo da odmah u drugom kolu igramo sa Rumunima od kojih smo poraženi sa 5:3, a pravu lekciju još uvek zvaničnim svetskim prvacima očitao je Heksner pobedivši svu trojicu. Dobro zagrejani naši reprezentativci deklasirali su u narednom kolu Englesku sa 5:1. Heksner je pobedio Hejdena i Hajda, prvi u drugi reket. Nešto bolje prošli su nakon toga Francuzi koji su poraženi sa 5:2. Heksner je pobedio Dublea i Hagenauera. Amerikanci su se još jednom pokazali kao nepremostiva prepreka za plavu četu. Bilo je 5:1, a jedino je Heksner savladao Berenbauma. Ni s Poljacima nikako nisu mogli Jugosloveni da izađu na kraj. Elrih, Šif i Finkelštajn bili su bolji od Heksnera, Marinka i Senekovića. Bilo je 5:0 za Poljake. Koliko su Jugosloveni igrali slabo najbolje govori podatak da je samo Štajn uspeo da osvoji jedan set. Ovaj poraz nije poljuljao samopouzdanje u plavom taboru. U sledećem kolu savladana je Nemačka sa 5:0. Heksner je pobedio Ulriha i Kuca. Litvanija je savladana sa 5:1, a ponovo je dva poena doneo Heksner. Vana, Hamr i Slar su protiv nas igrali za Čehoslovačku i pobedili sa 5:0, a u pretposlednjem kolu plave su na isti način preslušali i Mađari Barna, Lovasi i Šoš. Jedna prava retkost nezabeležena u dosadašnjoj praksi dogodila se u susretu Jugoslavija-Egipat. Abu Haif je dobio prvi set protiv Senekovića, a na početku drugo seta se povredio. Sudijski žiri umesto da proglasi našeg reprezentativca za pobednika, ovu partiju registrovao je nerešeno pa je u konačnom zbiru Jugoslavija pobedila sa 5,5:3,5. Štajn je sva tri protivnika lako dobio, a Heksner je od tri dobio samo jednu partiju. U pojedinačnom takmičenju Heksner je stigao do trećeg kola. Pobedio je Austrijanca Levija i Mađara Šarošija, a onda ga je zaustavio drugi Mađar Šoš.\nZa svetsko prvenstvo 1938. godine u Londonu, savezni kapiten Ladislav Heksner pozvao je na pripreme u Sombor Mersamera, Štajna, Herškovića i Ratkovića iz Zagreba i Marinka iz Ljubljane, a uključio je i dvojicu Somboraca, Nikolu Maksimovića i Norberta Vajdingera. Na put U Englesku poveo je Marinka, Štajna i Herškovića, s tim što je i dalje za sebe zadržao prvi reket.U planu je bilo da se putuje preko Beča, Berlina i Amsterdama i u ova tri grada odigra nekoliko egzibicionih susreta kao bi se što bolje uigrali. Na stadionu Vembli dočekalo ih je 15 reprezentacija.Svrstani su u drugu grupu zajedno sa Čehoslovačkom, Francuskom, Litvanijom, Belgijom, Holandijom i Egiptom. U prvom kolu neočekivano su poraženi od Francuske s ubedljivih 5:2, a ovo je jedan od retkih susreta u kojem su sačuvani i svi službeni rezultati. Heksner je opet bio bolji od Hagenauera. Mađari su u drugom kolu slavili sa 5:1, a Heksner je igrao slabo i obe partije je izgubio.Belgijanci i Holanđani su pobeđeni sa 5:1, a onda su na red došli Česi od kojih ponovo gubimo, ali sada s podnošljivih 5:3. Jedino je sačuvan rezultat u kojem je Heksner pobedio Vanu. U poslednja dva kola pobedili smo Egipat sa 5:0 i Litvaniju sa 5:2. Deveto mesto među 16 reprezentacija je samo potvrda da kvalitetom pripadamo grupi boljih reprezentacija. Pojedinačni deo takmičenja opet nije bio uspešan za naše igrače. Englez Stenet je u prvom kolu eliminisao Heksnera, a Heksner i Marinko su u dublu na startu bili bolji od Engleza Bromfilda i Frišera, a onda su u drugom poklekli pred Česima Banatom i Starom.\nPoslednje svetsko prvenstvo pred Drugi svetski rat održano je 1939. godine u Kairu. Pošto je Ministarstvo sporta odobrilo sredstva za učešće stonoteniske reprezentacije Jugoslavije na svetskom prvenstvu u Kairu, savezni kapiten Klement Heger odlučio je da prvi deo priprema održi u Somboru gde su se okupili Marić, Dolinar, Konc, Harangozo, Štajn, Ratković, Mersamer, Heršković i Heksner. Oni su odigrali turnir na kojem je posebno lepa i neizvesna bila partija u kojoj je najbolji jugoslovenski stonoteniser između dva rata Heksner, teško pobedio novu nadu Vilmoša Harangoza sa 2:1( 18:21, 25:23, 21:12). Na simboličan način bila je to najava smene generacija. Pred polazak na put u Egipat, u Subotici su snage odmerili svetski prvak Čehoslovačka i Jugoslavija. Dogovoreno je da obe reprezentacije nastupe sa po dva igrača. Za goste su igrali svetski prvak Bohumil Vana i vrlo kvalitetni Vaclav Tereba, a za domaće Heksner i Marinko.Sve četiri partije dobili su Česi bez izgubljenog seta. Ovde nisu prestala uzbuđenja za brojne gledaoce.Za zeleni sto izašla je dvostruka svetska prvakinja Marija Ketnerova, kojoj je vrlo dobar otpor pružila Novosađanka Lili Štajn. U ono vreme vrlo su popularne bile partije mešovitih parova. Tereba i Ketnerova pobedili su u dva seta Konca i Lili Štajn. Najzad je došlo vreme i za malu radost domaćih pošto je u sledećoj partiji Konc uspeo da osvoji jedan set protiv Terebe, a isti podvig ostvario je i Tibor Harangozo protiv Terebe.Posebno zanimljiv bio je duel Vilmoša Harangoza i Vere Votrubcove, koja je u svojoj kolekciji već do tada imala pet zatnih medalja sa svetskih prvenstava. Pobedio je Harangozo sa 21:19 i 21:17.\nAko su nekoliko godina ranije Rumuni stigli senzacionalno do finala, u Kairu su tu ulogu preuzeli Jugosloveni. Heksner, Žarko Dolinar, Tibor Harangozo, Adolf Heršković i Maks Marinko došli su Egipat u vrhunskoj formi. Preotiv Indije u prvom kolu odmarao se Heksner, a Harangozo, Dolinar i Heršković slavili su sa 5:0. Debitant Palestina nije bila dorastao rival i opet 5:0 za naše s tim što je Heksner iskoristio priliku i zabeležio dve pobede. Bez izgubljene partije pobeđena je i Litvanija (Heksner zabeležio jednu pobedu), pa onda i Francuska (Heksner bolji od Gerina i Bidoka). Tek u petom kolu Luksemburžani uspevaju da došu do počasnog poena, a Heksner ponovo donosi dva poena. Domaćini Egipćani takođe su isprašeni sa 5:0 (Heksner ponovo dobio dve partije), a Englezi Luri, Hajd i Babli uspeli su da osvoje čak tri poena. Heksner je zabeležio dve pobede. U osmom kolu i Grčka je savladana sa 5:0 ( Heksner pobedio Kelaidisa i Leventisa), s maksimalnih 5:0 pobeđena je Rumunija(Heksner pobedio dvojicu najboljih Vladonea i Erosa) i onda odlučujući susret za prvo mesto Jugoslavija-Čehoslovačka. Mnogi su verovali da je možda kucnuo čas da se vrati sa kamatom sav dug Česima. Ali, Česi Vana, Hamr i Tereba igrali su i na ovom prvenstvu izvanredno i do finala izgubili samo jednu partiju. Tek u poslednjem susretu Jugosloveni su uspeli da osvoje još jedan poen. Vana je pobedio Marinka sa 2:1, Hamr Harangoza sa 2:0, kao i Tereba Heksnera, zatim je Marinko pobedio Hamra sa 2:1, Vana Heksnera sa 2:0 i na kraju Tereba Harangoza sa 2:1. Konačnih i zasluženih 5:1 za Čehoslovačku, ali, drugo mesto i najveći predratni uspeh Jugoslavije na svetskim prvenstvima posebno je vredan pažnje. Zato i objavljujemo konačnu tabelu.\nPo povratku iz Egipta Karlo Štajn je svoje utiske napisao u beogradskoj „Politici.“\n- Egipćani su bili oduševljeni našom igrom, posebno Heksnera i Marinka, o kojima su u ondašnjoj štampi napisani hvalospevi tako da se možereći da su u Egiptu toliko popularni koliko i najveće fudbalske zvezde u Beogradu. Finalni susret Jugoalavija-Čehoslovačka pratili su naš ambasador u Kairu Marković i sekretar ambasade Zanela. Prvi su za zeleni sto stali svetski prvak Vana i Marinko. Iako je naš reprezentativac imao čak sedam meč lopti, poražen je. To je dosta deprimiralo ostale igrače pa je na kraju bilo ubedljivih 5:1 za Čehe. Posle velikog uspeha u ekipnom delu, serija je nastavljena i u pojedinačnom takmičenju gde je briljirao državni prvak Žarko Dolinar. Stigao je do polufinala, a u dvorani Univerziteta te odlučujće partije pratili su i egipatski kralj Faruk i kraljica Farina. Na utešnom takmičenju u kojem učestvuju svi koji nisu uspeli da stignu do osmine finala, Marinko i Štajn bili su vrlo uspešni. Egipćani su odsličnmo organizovali ovo takmičenje, a svim učesnicima omogućeno je da vide piramide i plove brodom velikom rekom Nil.\nU pojedinačnom delu jugoslovenski reprezentativci bili su takođe uspešni. Nakon što je u prva dva kola bio uspešniji od domaćih igrača Hefnanija i Saida, Heksner je u trećem eliminisan od Poljaka Elriha, koji je u polufinalu zaustavio Dolinara i na kraju poražen tek u finalu. Harangozo i Dolinar su u igri parova u prvom kolu bili slobodni, a u drugim su ih eliminisali Francuzi Hagenauer i Bedok.


““Dubičko kulturno ljeto” obuhvata više sportskih i kulturnih manifestacija koje se održavaju od Vidovdana do Preobraženja. Manifestacijom je obuhvaćeno oko 20-ak kulturnih i sportskih manifestacija od kojih su neke već tradicionalne, a to su smotra folklora, petrovdanski koncert, Narodni zbor u Milića Gaju, te sportske manifestacije koje se organizuju na gradskom i seoskom području. Ozirom da je i Dubica jedna od sredina u koje se u ljetnom periodu vrćaju đaci, studenti i koju posjecuju naši sugrađani koji imaju prebivalište u inostranstvu ova manifestacija značajno utiče na podizanje opšteg zadovoljstva građana, te omogućava podizanje kvaliteta kulturnog života”, rekao je Jaćimović. Da je kabare predstava bila pravi izbor za otvaranje ove manifestacije potvrdila je i brojna publika koja je glumce tokom cijele predstave pratila aplauzom.\nRade Marjanović je ovom prilikom rekao da su prvi put u Kozarskoj Dubici, te da ga raduje sto su sa “Dobrim starim vremenima” nastupili tu, jer je predstava prije par dana doživjela 200 izvođenje u Pozorištu na Terazijama. “To je predstava koja jako dugo živi i posmatrajući i ovu predivnu publiku ponovo mogu potvrditi da “Dobra stara vrenena” ljudi sa velikim srcem primaju celu ovu priču i tematiku. U ovom novom vremenu kada vlada otuđenje ova predstava vraća ljude u period nekih krupnijih emocija. Na kraju predstave moglo se videti po reakciji publike da smo i mi i oni vrlo zadovoljni što smo se sreli”, rekao je Marjanović i dodao da za ovu predstavu treba glumačko iskustvo i da se kao mlađi glumac ne bi usudio ovakav žanr raditi.\nPrvakinja Pozorišta na Terazijama Tanja Bošković je istakla da joj je jako prijatno bilo družiti se sa publikom u Kozarskoj Dubici. “Sve ove priče su lični pečat i možemo da ih potpišemo sopstvenim životima. Osnovna poruka ove priče je smejte se ljudi, a naročito sami sebi. Divno je što je Rade naša sve te tekstove da možemo svi da se setimo tih starih vremena i da se tome nasmejemo”, istakla je Bošković i dodala da je predstavu u Dubici izvela pred talentovanom publikom.\nSinoć su u kabare predstavi, takođ, nastupili Zlata Numanagić i Srđan Bubalo za klavijaturama.


GIM zapretio listu Danas tužbom, Vučić reagovao na karikaturu | N1 Srbija\n30.11.2019. |08.55 >10.43 |\nDnevni list Danas objavio je da je na adresu njihove redakcije došao dopis advokatske kancelarije Ninković, a u ime privatnog preduzeća GIM u kojem se najavljuje sudska tužba ukoliko nastave da izveštavaju o toj kompaniji, jer, kako se navodi, "objavljuju se informacije koje se mogu smatrati poslovnom tajnom".\nU dopisu se navodi da nije postojao nikakav opravdani interes javnosti da se u tekstovima već dva meseca navode imena partnera GIM,\nTelevizija N1 takođe je dobila dopis advokatske kancelarije Ninković kao punomoćnika GIM-a.\nugovori, fotografije aviona sa nazivom prevoznika i registarskim brojem aviona, fotografije brodova sa registarskim oznakama, sanduci sa slikama oružja, kao i svi drugi podaci koji štete tim licima i GIM-u, a pri čemu ugrožavaju nacionalnu bezbednost zemlje i njene odbrambene mehanizme.\nAdvokatska kancelarija Ninković se posebno osvrnula na tekst obljavljen 7. novembra pod naslovom "Pod kojim uslovima GIM kupuje oružje od policije".\nGlavni urednik Danasa Dragoljub Petrović rekao je da se takav dopis može posmatrati kao pritisak na redakciju lista kako ne bi dalje pratila dešavanja oko Krušika.\nOn je naveo da će se Danas o daljim potezima u vezi sa tim dopisom odlučiti posle konsultacija sa novinarskim udruženjima i pravnicima.\nkrušik Danas GIM karikatura Tužba Aleksandar Vulin Aleksandar Vučić\nTreba kritikovati šta ne valja ali pohvaliti ono dobro. Medjutim ovde je sve crno blek vajt..\nPrvo Krusik je drzavna firma i svakom stetom ucinjenom na ustrb rada i prihoda gube svi od radnika,drzave a mozda jos vise Mi obicni ljudi koji cemo kasnije vracati dugove nastalih iz tih prljavih rabota. Da neko iznosi podatke iz Gym-a onda kancelarija advokatska moze tog preko suda da goni,mada taj bi popio otkaz od gazde. Ja da sam gazda,taj bi isto dobio otkaz,ali koga briga kako ja trosim svoj novac i na sta,ali da sam direktor drzavne firme svaki radnik ima pravo da ukaze na lose poslovanje.\nProbudite Mariniku, jer dugo nije bilo novih afera! Dosadno je.


Akademski radnici/e o povorci ponosa: Na nama je da napravimo historijski izbor - LGBTI.ba\nAmila Ždralović, doc. dr. na Pravnom fakultetu Univerziteta u Sarajevu, se osvrnula na pitanje momenta održavanja Bh. povorke ponosa, odnosno na to kada je uopće pravi momenat i postoji li nešto kao dobar momenat za ovakvo nešto. U državi u kojoj LGBTI osobe ne mogu da ostvare elementarna prava, dobar je svaki moment, naglašava Ždralović. “Kad god se spomene ideja organiziranja povorke, kontinuirano se postavlja pitanja da li je sada pravi trenutak za njeno organiziranje? Već samo postavljanje ovog pitanja, dvoumljenje oko ljudskih prava i neke negativne reakcije, potvrđuju da je povorka ponosa potrebna. Ona je dio borbe za ljudska prava i slobode, prosvjed kojim se želi skrenuti pažnja da nisu svi/e ravnopravni/e, te da su LGBTIQ osobe izložene diskriminaciji. Već sam (raz)govor o povorci mnogo toga je učinio vidljivim: kako, s jedne strane, raznovrsnost naših identiteta i opredijeljenost da se stvaraju perspektive pravednijeg društva, tako i, s druge strane, homofobnu klimu našeg sociokulturalnog konteksta i nastojanje da se svi identiteti ukalupe u društveno zadate. Svako pitanje koje se u takvoj klimi postavlja o održavanju povorke je ujedno i odgovor na pitanje zašto nam je povorka ponosa potrebna i važna. Ali već i sama diskusija o onome što u suštini ne bi trebalo da bude diskutabilno, jeste, nadam se, način na koji se može mijenjati društvena stvarnost.”\nPodrška Bh. povorci ponosa treba uživati podršku svih građana i građanki Bosne i Hercegovine, smatra prof. dr. Asim Mujkić, profesor Fakulteta političkih nauka Univerziteta u Sarajevu i filozof, zato što je svaki građanin/ka neka manjina koja se može naći na odstrelu neke od identitetskih pretorijanskih gardi, kako kaže. “Civilizacijski stepen jednog društva mjeri se prema tretmanu manjina. Svaki drugi način razmišljanja je obično licemjerje. Naše društvo, nažalost, već više decenija počiva na ugnjetavanju manjina. Došlo je vrijeme da se toj praksi stane ukraj. To je civilizacijski izbor. Ili ćemo živjeti u demokratskom društvu zasnovanom na najširim slobodama i pravima za – podvlačim – sve građane ove zemlje, da se u ovoj zemlji svako osjeća na svome i da slobodno može izraziti svoje identitete i afilijacije, ili ćemo radije nastaviti s diskriminacijom, zastrašivanjem. Na nama je da napravimo historijski izbor da li ćemo živjeti u skladu s tekovinama antifašizma ili ćemo, kao do sada, prigrliti neki od oblika fašizma. Ovogodišnji pride se dešava se u godini u kojoj slavimo obljetnicu Rezolucije ZAVNOBiH-a od 1.7.1944. godine, o Pravima i slobodama građana BiH. Prije 75 godina našim građankama i građanima, četiri godine prije Univerzalne deklaracije o ljudskim pravima, zagarantirana su, u skladu s tadašnjim mjerilima, najšira prava i slobode. Nema boljeg načina da taj važan događaj iz naše historije obilježimo nego da slavimo, a ako treba, borimo se za prava i slobode građana i građanki pod bojama duge”, kaže Asim Mujkić.\nReakcije na najavu povorke nisu samo negativne. Belma Buljubašić, vanredna profesorica na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Sarajevu, se osvrnula na brojnu podršku koju je povorka dobila. “Ljudska prava se moraju poštovati neselektivno, zato što se ljudska prava ne smiju posmatrati kao kutija iz koje će svako uzeti ono sto mu se sviđa, a odbaciti ono sto mu se ne sviđa. Povorka ponosa je važna i da se vidi da značajan dio ljudi u BiH podržava borbu za ljudska prava, u ovom slučaju LGBTQ populacije, da nije sve tako crno i pesimistično, da u BiH žive i ljudi koji su protiv svake diskriminacije i da će rado podržati borbu za ljudska prava različitih grupa”, rekla je Belma Buljubašić.\nakademski radnici/e Bh. povorka ponosa bih povorka ponosa


Radio BN | Usvojen Okvirni budžet BiH, biće novca za izbore\nUsvojen Okvirni budžet BiH, biće novca za izbore\nSavjet ministara BiH usvojio je jednoglasno Dokument okvirnog budžeta institucija (DOB) Bosne i Hercegovine za period 2022 - 2024. godine, koji sadrži srednjoročni okvir budžeta institucija BiH i preliminarni nacrt budžeta institucija BiH za 2022. godinu, zajedno sa preliminarnim procjenama rashoda za 2023. i 2024. godinu.\nOvaj dokument prati Globalni okvir fiskalnog bilansa i politika u BiH za isti period koji je Fiskalni savjet usvojio krajem marta ove godine, a kojim je utvrđen okvir za finansiranje institucija BiH za 2022. godinu u iznosu 1.073.600.000 КM, od čega su izdvajanja prihoda od indirektnih poreza 865.500.000 КM, a ostatak su vlastiti prihodi. Istovremeno su preliminarno dati rashodi institucija BiH za 2023. godinu u iznosu 1.073.900.000 КM, a za 2024. godinu okvirne procjene iznose 1.074.100.000 КM.\nDokument okvirnog budžeta prioritetno, između ostalog, podržava nastavak reformi u vezi sa ispunjavanjem uslova za Evropsko partnerstvo, daljnje provođenje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (SSP), te osiguranje sredstava za provođenje opštih izbora 2022. godine i lokalnih izbora 2024. godine, kao i osiguranje potrebnih sredstava za provođenje višegodišnjih projekata budžetskih korisnika u ovom periodu.\nDokument okvirnog budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH biće objavljen na službenoj veb stranici Ministarstva finansija i trezora BiH.\nBanke počele da naplaćuju i 'brojanje' novca!


PREDLOG ZAKONA O IZMENI ZAKONA O FINANSIRANJU POLITIČKIH AKTIVNOSTI, ZAKONA O DOPUNI ZAKONA O IZBORU NARODNIH POSLANIKA, ZAKONA O PLANIRANJU I UREĐENJU PROSTORA I NASELJA, ZAKONA O DOPUNAMA ZAKONA O VISOKOM OBRAZOVANJU – U SKUPŠTINSKOJ PROCEDURI\nNarodni poslanik Zoran Živković ponovo je u skupštinsku proceduru uputio četiri zakonska predloga i jedan predlog rezolucije.\nReč je o predlozima zakona o izmeni Zakona o finansiranju političkih aktivnosti, zakona o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika, zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja, zakona o dopunama Zakona o visokom obrazovanju i Predlog rezolucije Narodne skupštine o priznanju i osudi genocida nad Jermenima počinjenom u Osmanskom carstvu u periodu od 1915. do 1922.\nPredlog zakona o dopuni zakona o izboru narodnih poslanika i Predlog zakona o izmeni Zakona o finansiranju političkih aktivnosti suštinski se odnose na zabranu komercijalnog reklamiranja političkih stranaka u elektronskim medijima.\nPredlog zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja za svoju osnovu uzima zakon iz 2003. godine, uz zadržavanje onoga što valja i uvođenje mnogih poboljšanja. Predlogom zakona o dopunama Zakona o visokom obrazovanju predviđa se uvođenje principa akademske čestitosti koji se temelji na samostalnoj izradi pisanih radova, kao i na striktnom poštovanju tuđih autorskih prava.\nA Predlogom rezolucije o priznanju i osudi genocida nad Jermenima počinjenom u Osmanskom carstvu u periodu od 1915. do 1922. bi bila izražena solidarnost građana Srbije sa jermenskim narodom u njegovom nastojanju da se ispravi istorijska nepravda, te da se masovno ubistvo milion i po Jermena i zvanično okarakteriše kao genocid, navodi se u saopštenju.\nIzvor: Tanjug, 16.08.2016.


Radnici “Konjuha” ne odustaju od štrajka – Informer\nPredstavnici Sindikata radnika živiničkog “Konjuha“saopštili su da ni nakon današnjih višesatnih razgovora sa premijerom Tuzlanskog kantona (TK) Seadom Čauševićem nisu u potpunosti zadovoljni, jer nije došlo do konkretnog rješenja koje bi dovelo do početka proizvodnje.\nRadnici, njih 650, će, kako je rečeno, do ponedjeljka ostati u štrajku, do kada bi se trebalo znati kakva je sudbina ovog, nekada giganta u drvopreađivačkoj industriji, prenosi Onasa.\nSkandal: Njemačka ambasadorica u BiH izblamirala svog ministra


Sindikat lekara i farmaceuta Srbije podržao proteste Jedan od pet miliona | Novinska agencija Beta\nDRUšTVO | 15.02.2019 13:40 > 15.02 13:40\nSindikat lekara i farmaceuta Srbije (SLFS) podržao je proteste "Jedan od pet miliona" uz poruku da su lekari, farmaceuti, stomatolozi i zdravstveni saradnici, usled potpune destrukcije zdravstvenog sistema, prinudjeni da nezadovoljstvo iskažu mirnim protestnim šetnjama sa gradjanima.Sindikat je u otvorenom pismu podrške protestima pozvao članove, simpatizere, pacijente i gradjane da ih podrže u borbi za bolji zdravstveni sistem u Srbiji, koji je urušen zbog čega sve više zdravstvenih radnika napušta zemlju.\n"Urušava se kroz zabranu zapošljavanja zdravstvenih radnika, koja je i dalje na snazi uprkos manjku kadra. Povećani obim posla, neobaveštenost i pozicija na prvoj liniji na kojoj se pacijenti sreću sa zdravstvenim sistemom, često dovodi do sukoba i napada na zdravstvene radnike", naveo je Sindikat lekara i farmaceuta Srbije.\n"Dokaz je ogroman broj pacijenata po jednom lekaru, nejednaka i nedovoljna dostupnost zdravstvene zaštite, posebno u nerazvijenim krajevima, ogromna zloupotreba prisutna na tenderima za nabavku materijala, ucenjivanje kolega za posao i specijalizaciju, koji su dostigli nezamislive razmere. Jednom rečju – nezadovoljstvo svih učesnika u zdravstvenom sistemu Republike Srbije jasan su dokaz nesposobnosti ministarstva zdravlja i rukovodstva ustanova", naveo je Sindikat lekara i farmaceuta Srbije.\nSindikat lekara i farmaceuta dodao je da njihove mišljenje "nije poželjno u kontrolisanim i neslobodnim medijima".\n"Imali smo čast da nas nazovu 'šačicom izdajnika i stranih plaćenika' kada smo se borili da bezbedno lečimo svoje pacijente. Odlučni i istrajni u borbi za svoj status kakav smatramo da zaslužujemo i mogućnost da stečena znanja i položene zavete ostvarimo u našoj zemlji, majci Srbiji, nastavljamo svoju borbu u svim aspektima, pokušavajući da urazumimo vlastodršce, ali prinudjeni da ukažemo na svoje nezadovoljstvo mirnom šetnjom sa nezadovoljnim gradjanima", naveo je Sindikat lekara i farmaceuta.


Sajam zapošljavanja u petak - UžiceMedia\nNaslovna Privreda Sajam zapošljavanja u petak\nSa jednog od ranijih sajmova\nNa sajmu će učestvovati 28 poslodavaca iz Užica i okoline koji će ponuditi preko 150 slobodnih radnih mesta.\nSajam zapošljavanja, održaće se u petak, u užičkom Gradskom kulturnom centru. Organizator je Nacionalna služba za zapošljavanje – Filijala Užice\nNa sajmu će učestvovati 28 poslodavaca iz Užica i okoline koji će ponuditi preko 150 slobodnih radnih mesta – za radnike metalurške, mašinske i elektro struke, diplomirane hemijske, mašinske i elektro inženjera i inenjera tehnologije tekstila i prehrambene tehnologije, inženjera arhitekture, CNC strugara, glodača i brusača i druge radnike metalske struke, ekonomske, trgovinske i komercijalne struke, vozača B, C i E kategorije u zemlji i u međunarodnom transportu.\nPriliku da dođu do posla imaće i radnici prehrambene struke – pekari, kuvari, poslastičari, radnici na preradi voća i povrća, konobari i šankeri, radnici građevinske struke (od diplomiranog inženjera građevine, preko zidara, tesara, armirača, bravara i montera), agenti prodaje životnih i neživotnih osiguranja i bankarskih usluga, socijalni radnici, medicinske sestre-vaspitači i diplomirani vaspitači.\nSajam zapošljavanja omogućava direktan kontakt nezaposlenih lica i poslodavaca. Nezaposleni imaju priliku da se predstave poslodavcima, iznesu svoje profesionalne karakteristike, informišu se o uslovima zaposlenja i predaju svoje radne biografije za veći broj slobodnih radnih mesta.\nPoslodavci, sa druge strane, imaju mogućnost da upoznaju potencijalne kandidate i prikupe veći broj radnih biografija.\nSajam zapošljavanja počinje u petak u 11:00 i traje do 13:00 sati, u GKC-u.\nPrethodni tekstUpis đaka prvaka počinje 2. aprila\nSledeći tekstISTRAŽIVANJE: Izveštavanje o Savamali – paradigma medijske scene


Pored odluka Ustavnog suda Bosne i Hercegovine iz 2000. i visokog predstavnika međunarodne zajednice iz 2002. godine, Srbi do danas nisu priznati kao konstitutivni narod u Hercegovačko – neretvanskom kantonu.\nNa današnjoj sjednici kantonalne skupštine propao je još jedan – ko zna koji po redu pokušaj, da se amandmanima na Ustav kantona, građanima srpske nacionalnosti konačno prizna puna ravnopravnost, koju imaju Bošnjaci i Hrvati. Ovi amandmani čak nisu dobili šansu da uđu u dnevni red zasjedanja.\nVesna Saradžić, inicijator uvrštavanja amandmana o konstitutivnosti Srba u Ustav Hercegovačko-neretvanskog kantona (HNK), ishod sjednice je opisala kao civilizacijsku sramotu.\n„Ja ne znam kako bih drugačije mogla nazvati osporavanje osnovnih prava i sloboda u 21. vijeku. S jedne strane, moram priznati da mi je teško prihvatiti tu činjenicu, jer se pitam u kakvom društvu živimo, dok mi je, s druge strane, nekako lakše, jer ni u kom slučaju ne bih voljela biti danas na njihovoj strani, na strani onih koji se protive jednakopravnosti jednog naroda, Srba“, kaže Saradžić.\nCivilizacijska sramota: Vesna Saradžić\nPrethodni fijasko pokušaja da se raspravlja o amandmanima koji bi Srbima u dolini Neretve, u Mostaru i u drugim područjima donijeli punu ravnopravnost, nagovještavao je ovakav ishod. Predsjednik kluba Hrvata, čiji su članovi bili protiv, Tomislav Martinović je već isticao da se radi o čisto tehničkoj stvari jer su u praksi Srbi već ravnopravni\n„Srbi su de facto konstitutivni u HNK, jer vidimo da je gospođa Saradžić zamjenica predsjedavajućeg Skupštine iz reda srpskog naroda. Imamo ministra u vladi koji je takođe srpske nacionalnosti. Klub Hrvata nije brana konstitutivnosti ni jednog naroda, mi cijenimo da je to važno pitanje – Ustav i amandmani na Ustav, konstutivnost, to je nešto oko čega moramo postići trajan i nedvosmislen dogovor“, smatra Martinović\nOvako odgovara Vesna Saradžić, jedini član kluba Srba u kantonalnoj Skupštini:\n„Ako tako posmatramo, onda još više čudi i pitam se, zbog čega je jednu intervenciju tehničke prirode tako teško provesti u djelo. Ovo su amandmani, odnosno usaglašavanje sa Ustavom Federacije BiH. Ako je tehnička stvar, onda zaista čudi čemu toliko protivljenje usaglašavanju Ustava HNK sa Ustavom FBiH.“\nOdbijanje da se amandmani na Ustav Hercegovačko - neretvanskog kantona uvrste u dnevni red zasjedanja Skupštine, pokazuje da za bh. političare ništa nije sveto – ni odluka Ustavnog suda države, ni stav visokog predstavnika, ni zahtjevi građana srpske nacionalnosti da konačno imaju ista prava kao i dva druga naroda.\nMiladin Vidaković predsjednik Srpskog građanskog vijeća – Pokret za ravnopravost (SGVBiH) kaže:\n„To je najbolji dokaz kakav je odnos aktualnih politika prema ostvarivanju osnovnih ljudskih prava, konkretno – ravnopravnosti jednog od tri naroda u Bosni i Hercegovini. Naravno, onda se može iz toga samo izvući zaključak kakvo je ponašanje u praksi, i kad bi se usvojili amandmani, ili kako je danas, sa neusvojenim amandmanima. Drugačije je insistirati na realizaciji nekih prava koje ima ovaj narod kao i svi drugi, i građani uopšte, na prostoru Bosne i Hercegovine, kada je to obezbijeđeno Ustavom, kada su stvoreni barem formalno pravni uslovi. Ovako je to olakšanje posla vlastima da ne mora ama baš ništa provoditi od onoga što se zove 'ljudska prava' svakog građanina Bosne i Hercegovine na svakom pedlju BiH.“\nProfesor ustavnog prava iz Mostara, Nurko Pobrić smatra da je teško naći objašnjenje za situaciju koja je primjer apsurda i licemjerne politike\n„To je jedna politička licemjernost,u konkretnom slučaju, HDZ-a. Naravno, nije sam HDZ, licemjeran u političkom smislu. S vremena na vrijeme se licemjerno ponašaju i drugi. Jednostavno, to je nemoguće objasniti da se u jednom principijelnom, ustavno-pravnom, obavezujućem pitanju ne glasa ili se o jednom pitanju glasa u jednoj situaciji na jedan način, a u drugoj situaciji, o istom tom pitanju, na drugi način“, smatra Pobrić.\nIzmeđu dva HDZ u BiH nema suštinske razlike osim u nazivu: Slavo Kukić\nSrbi u Hercegovačko - neretvanskom kantonu traže ista prava, koja imaju dva druga naroda, Bošnjaci i Hrvati. Pozivaju se na višegodišnje ponavljanje zahtjeva predsjednika HDZ BiH Dragana Čovića kao i drugih političkih predstavnika hrvatskog naroda – da im drugi ne biraju predstavnike.\n„Za Čovića je to potpuno uobičajena priča i on traži jednakopravnost po principu koji njemu odgovara i tamo gdje njemu odgovara. Tamo, međutim, gdje njemu ne odgovara, on izbjegava dati ravnopravnost drugima i hvata se za građanski princip odlučivanja. To je stara priča. Nova mi je informacija da je protiv predloženih amandmana glasao i HDZ 90. To upućuje na to, o čemu sam i ranije govorio, da između dva HDZ u BiH nema suštinske razlike osim u nazivu.\nOvo je izvan svih evropskih principa za koje se Dragan Čović verbalno zalaže. Evropu je teško uvjeriti, jer Evropa osim verbalnog pristajanja traži i djela, a djela u njegovom slučaju izostaju“, poručuje profesor mostarskog sveučilišta Slavo Kukić.\nProtiv pijedloga Vesne Saradžić (SDP) jednoglasno je glasao je klub hrvatskog naroda. Predstavnici bošnjačkog naroda su bili jednoglasno “ZA”.\nKoordinacija srpskih udruženja u Mostaru, i pred posljednje skupštinsko zasjedanje je apelovala da se usvoje izmjene Ustava HNK i tako osigura konstitutivnost Srba. Pismo poslanicima Skupštine sa istim zahtjevom uputio je i visoki predstavnik u BiH Valentin Incko.


ZAKON O ZASTITI VAZDUHA | Ecosaving.net - Sacuvajmo Planetu\n– Zakon o zaštiti vazduha „Sl.list CG“ br.25/10 od 05.05.2010.\n– Uredba o utvrđivanju vrsta zagađujućih materija, graničnih vrijednosti i drugih standarda kvaliteta vazduha „Sl.list RCG“ br.48/07 od 03.07.2008.\n– Uredba o kriterijumima za određivanje najboljih dostupnih tehnika, za primjenu standarda kvaliteta, kao i za određivanje graničnih vrijednosti emisija u integrisanoj dozvoli „Sl.list CG“ br.07/08 od 01.02.2008.\n– Uredba o uspostavljanju mreže mjernih mjesta za praćenje kvaliteta vazduha „Sl.list CG“ br.25/10 od 08.07.2010.\n– Pravilnik o dozvoljenim koncentracijama štetnih materija u vazduhu „Sl.list RCG“ br.04/82, 8/82.\n– Usklađivanje zakonske regulative sa zakonskom regulativom EU\n– Smanjenja emisija štetnih materija na izvorima zagađenja\n– Emisija sumpor dioksida zavisi od kvalitetauglja, tj. od sadržaja\n– TE “Pljevlja“ je 2009. godine izvršila zamjenu elektrofilterskog\n– Programomzaštiteživotnesredine EPCG AD Nikšić od 2012-2016.\nKARAKTERISTIKE PLJEVALJSKOG LIGNITAPljevaljski ugalj spada u kategoriju visokokaloričnog mrkog lignita\nMONITORING EMISIJA U VAZDUHProsječne vrijednosti mjerenja produkata sagorijevanja


Protest protiv takse na "opasne" pse -\nProtest protiv takse na "opasne" pse\nU subotu 7. aprila 2012, odr�an je protest gra�ana protiv nedavno usvojene takse po kojoj su vlasnici pit bul terijera, bul terijera, stafordskih terijera i ameri�kih stafordskih terijera du�ni da u gradsku kasu godišnje pla�aju taksu od 30.000 dinara po jednom psu, što iznosi skoro celu prose�nu mese�nu platu u Srbiji. Podse�amo, u januaru 2012. prose�na neto mese�na zarada u Srbiji iznosila je 36.639 dinara.\nKao što mo�da ve� znate, sa ovom odlukom gradskih vlasti nisu se slo�ili ni veterinari ni kinolozi. Ono što dodatno �udi je da ove relevantne struke prilikom donošenja ove odluke nisu ni konsultovane, a predsednik Kinološkog saveza Srbije dr. Mahmud Al-Dagistani se nedavno obratio i javnosti povodom toga u svom zvani�nom saopštenju.\nOrganizatori ovog protesta koji je odr�an na platou ispred Skupštine Beograda uputili su više zvani�nih dopisa nadle�nima, me�utim beogradski zvani�nici ih nisu udostojili bilo kakvog odgovora. Oko dve hiljade okupljenih vlasnika "opasnih" kao i mnogih drugih pasa popunili su ceo plato Skupštine Beograda, uz budno oko prisutnih ali neutralnih organa reda...\nNakon obra�anja prisutnima, izvedena je simboli�na "zatvorska" šetnja oko središnjeg travnjaka sa cve�em.\nKako smo saznali, na protestu su skupljena sredstva da se preko advokata uputi zvani�an zahtev za ocenu ustavnosti sporne odluke.\nOno što je sigurno, vlasnici svih pasa treba da nastave da vrše pritisak na dr�avne organe kako bi se ukinula odluka koja diskriminiše vlasnike odre�enih rasa pasa. O�ekujemo dalje aktivnosti u ovom pravcu...\nEvo i fotografija sa ovog mirnog skupa ljubitelja pasa koji se zala�u za ravnopravnost svih vrsta "�ovekovog najboljeg prijatelja" pred zakonom.


Battle Royale Battlefield DICE FPS\nPrave izmene u izvođenju koje utiču na kvalitet mečeva u multiplejeru\nSinglplejer kampanja će za nas uvek biti plus\nPrezentacija igre, kao i model destrukcije\nMali broj modova i sadržaja na izlasku igre\nMožda smo očekivali veće promene\nBattlefield V je pre svega odlična igra, ali trenutno deluje tek kao demonstracija onog što jednog dana može da bude.\nBattlefield V je 16. igra popularnog FPS serijala, koja je ovog puta smeštena za vreme Drugog svetskog rata. Igru je pripremio DICE, a objavio Electronic Arts 20. novembra 2018. za PC, PlayStation 4 i Xbox One.