Kompletna digitalna zbirka (47 knjiga) Naselja i poreklo stanovništva Reviewed by Momizat on jul 17 . Portal Poreklo, zahvaljujući našem vrednom saradniku Pavu I. Baruhu, objavljuje kompletnu digitalizovanu zbirku svih 47 knjiga Srpskog etnografskog zbornika u koji Portal Poreklo, zahvaljujući našem vrednom saradniku Pavu I. Baruhu, objavljuje kompletnu digitalizovanu zbirku svih 47 knjiga Srpskog etnografskog zbornika u koji Rating: 0\nYou Are Here: Home » Trag » Knjige » Kompletna digitalna zbirka (47 knjiga) Naselja i poreklo stanovništva\nAutor: administrator Objavljeno: jul 17, 2013 Na: Knjige, Pavo I. Baruh, Preporučeni tekstovi, Trag | Komentari : 164\nPortal Poreklo, zahvaljujući našem vrednom saradniku Pavu I. Baruhu, objavljuje kompletnu digitalizovanu zbirku svih 47 knjiga Srpskog etnografskog zbornika u kojima su obrađena naselja i poreklo stanovništva.\nDa biste pregledali knjige potrebno je da kliknete na autora i naslov, posle čega će se otvoriti stranica sa koje možete da skinete (download) knjige koje vas interesuju.\nUživajte u ovoj jedinstvenoj kolekciji i nezaobilaznim knjigama u traganju za poreklom!\nNASELJA SRPSKIH ZEMALJA (knjiga 1) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga IV), Beograd 1902.\nPetar Mrkonjić – Srednje Polimlje i Potarje\nSvetozar Tomić – Drobnjak\nNASELJA SRPSKIH ZEMALJA (knjiga 2) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga V), Beograd 1903.\nNASELJA SRPSKIH ZEMALJA (knjiga 3) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga VI), Beograd 1905.\nNASELJA SRPSKIH ZEMALJA (knjiga 4) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga VIII), Beograd 1907.\nNASELJA SRPSKIH ZEMALJA (knjiga 5) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga XI). Beograd 1908.\nNASELJA SRPSKIH ZEMALJA (knjiga 6) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga XII), Beograd 1909.\nNASELJA SRPSKIH ZEMALJA (knjiga 7) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga XV), Beograd 1911.\nNASELJA SRPSKIH ZEMALJA (knjiga 8 ) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga XVIII), Beograd 1912.\nNASELJA SRPSKIH ZEMALJA (knjiga 9) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga XX), Beograd 1913.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 10) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga XXI), Beograd 1921.\nMihailo Dragić – Gruža\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 11) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga XXIII), Beograd 1922.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 12) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga XXIV) Beograd 1922.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 13) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga XXV), Beograd 1923.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 14) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga XXVI), Beograd 1924.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 15) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga XXVII), Beograd 1923.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 16) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga XXVIII), Subotica 1923.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 17) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga XXIX), Zemun 1924.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 18) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga XXX), Ljubljana 1924.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 19) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga XXXIV), Zemun 1925.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 20) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga XXXV), Beograd 1925.\nToma Smiljanić – Mijaci, Gornja Reka i Mavrovsko Polje\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 21) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga XXXVI), Subotica 1926.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 22) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga XXXVII), Beograd 1926.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 23) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga XXXVIII), Beograd 1926.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 24) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga XXXIX), Beograd 1926.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 25) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga XLIII), Beograd 1928.\nMihailo Miladinović – Požarevačka Morava\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 26) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga XLVI), Beograd 1930.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 27) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga XLVII), Beograd 1930.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 28) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga LI), Beograd 1935.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 29) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga LV), Beograd 1940.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 30) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga LVI), Beograd 1948.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 31) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga LIX), Beograd 1949.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 32) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga LX), Beograd 1951.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 33) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga LXII), Beograd 1951.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 34) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga LXVII), Beograd 1954.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 35) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga LXIX), Beograd 1955.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 36) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga LXXIV), Beograd 1960.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 37) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga LXXV), Beograd 1960.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 38) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga LXXVII), Beograd 1964.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 39) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga LXXVIII), Beograd 1964.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 40) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga LXXXI), Beograd 1967.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 41) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga LXXXVIII), Beograd 1975.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 42) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga XC), Beograd 1976.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 43) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga XCIII), Beograd 1980.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 44) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga XCVII) Beograd 1992.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 45) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga XCIX), Beograd 1998.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 46) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga C), Beograd 2002.\nNASELJA I POREKLO STANOVNIŠTVA (knjiga 47) – SRPSKI ETNOGRAFSKI ZBORNIK (knjiga CI), Beograd 2005.\nPRIREDIO: Saradnik portala Poreklo Pavo I. Baruh\n17. jula 2013. u 15:46\nRista T. Nikolić je napisao Poljanica i Klisura, a ne Radomir Ilić.\n17. jula 2013. u 18:11\nClavdivs, u pravu si. Ispravljamo grešku.\n6. septembra 2013. u 19:28\nPoljanica i Klisura – Rista T. Nikolic (1904).Knjigu je izdala Srpska kraljevska Akademija.Imam kopiju knjige i u pdf formatu,svojeručno radjen.\n31. januara 2018. u 12:38\nJel mozete molim VAS da mi posaljete u pdf-u, bio bih Vam do neba zahvalan. Ne mogu da ih skinem. Hvala Vam od srca.\nRista Nikolić – Vranjska Pčinja, Atanasije Urošević – Kosovo\n12. juna 2018. u 10:43\nDruže našao sam knjigu od Rista Nikolić – Vranjska Pčinja, javi mi se na mejl da ti pošaljem.\n19. jula 2013. u 18:56\nOvo obavezno stekam !\n19. jula 2013. u 23:53\nPavo Baruh je moj idol !!! Čoveče, svaka ti čast!!!\n20. jula 2013. u 22:57\n23. jula 2013. u 03:49\nSvaka vam cast za prikacivanje ovih knjiga, jel mozes da je prikacis ako je imas od Jovan Hadzi Vasiljevic – Juzna Stara Srbija iz 1909 godine ili od Atanasije Urosevic – Kumanovo monografija iz 1949 godine ?\n23. jula 2013. u 03:51\nPisite mi na e-mail adresi ako je imate, bicu vam veoma zahvalan….. [email protected]\n16. avgusta 2013. u 20:37\nInteresuje me ako neko zna nesto vise o porijeklu Papica koji su rasuti po svim drzavama bivse Yuge i po mnogim zemljama u inostransytvu (SAD, Canada, Cile, Australia,…)\n27. septembra 2015. u 22:03\nInteresantno je da postoje i Jeremici , babino po ocu devojacko je Jeremic rodom iz Komanica kod Mionice, negde u Juznoj Americi ima ih ko kusih pasa nasla sam ih na fb.Ivan Jeremic itd… Petar Jeremic iz New Jerseya je babinog brata rodjenog sin, njega mi ne interesujemo !!! Iz kurtoazije me dodao na fb…tih Jeremica svi crni mali kao latinoameri kod njega koliko hoces na fb..\n19. avgusta 2016. u 12:37\nJeremici su kod mionice stigli podno Ostroga, znaci selo kod manastira ostrog u Crnoj gori. Poticu od lemena Kuc i posto su bili u zavadi sa vladikom on pocne da ih mlati i oni se rasele po belom svetu. Ako kazes i koju slavu slavis e onda moze i poblize ali je i ovo verovatno jedno 85%\n20. avgusta 2013. u 12:40\nKapa dole za trud. Predivno!\nNebojša Mirov Babić\n27. avgusta 2013. u 13:57\nOvo je pravo bogatstvo izvora. svaka cast.\n13. septembra 2013. u 11:01\nPozdrav. Zeleo bih da skinem ovu kolekciju knjiga posto se bavim istrazivanjem porekla stanovnista, prevashodno na deo danasnje zapadne Srbije mislim. Ali ne mogu da skinem nijednu knjigu, na mediafire sajtu mi izbacuje da su svi linkovi mrtvi. Pa me zanima da li mozete ponovo da postavite linkove, da bih skinuo knjige. Unapred hvala. 🙂\n14. septembra 2013. u 10:06\nNe mogu da se skinu određena dokumenta jer linkove više ne rade. Linkovi za Neogtinsku Krajinu, Timok nisu aktivni. Samo da javim. Nadam se da će proraditi. Ili je problem kod mog pretraživača. 🙂\n14. septembra 2013. u 22:24\nPoštovani Milane i ostali posetioci našeg portala, posle kraćih problema obaveštavamo vas da su ponovi u funkciji svi linkovi ka knjigama iz ove dragocene zbirke. Želimo da u ovim vrednim istraživanjima Jovana Cvijića i njegovih učenika i sledbenika potražite i nađete odgovore.\n15. septembra 2013. u 16:19\n17. septembra 2013. u 08:16\nDa, sad su linkovi aktivni, i moze da se vrsi pregled istih, ali kad se ode na download izadje saopstenje „File Belongs to Non-Validated Account“, i ne moze da se skine, a ukoliko se na link ode sa desnim klikom pa „save link as“, on ga skine u pdf formatu, ali nijedan pdf ne moze da se otvori, izadje obavestenje da je fajl „incorrect“. Ne znam zasto, ali ja ne uspevam da skinem, Unapred hvala opet, po drugi put. 🙂\n17. septembra 2013. u 09:48\nPoštovani Milane, hvala na ovom obaveštenju. Sređeno je, sad Vi i svi ostali možete da preuzimate postavljene knjige. Svako dobro.\n17. septembra 2013. u 18:18\nHvala puno, sad mogu da skinem ono sto me zanima. Imam samo jos jedno pitanje u vezi ovih knjiga. Zanimaju me odredjene vezane za Zapadnu Srbiju i Crnu Goru, i skinuo sam par, od Ljube Micica ZLatibor, Uzicku Crnu Goru od Ljube PAvlovica, Bratonozice od Erdeljanovica, ali te knjige nisu kompletne, to su knjige od 600, 700 strana. Ovo ovde je samo jedan mali deo, ni petina. Mislim hvala u svakom slucaju za knjige, nego me zanima samo da li je to na vecini knjiga, verovatno nije sve skenirano. Bilo bi super kad bi knjige bile kompletne, pa da je nazovemo kompletna zbirka. 🙂\n17. septembra 2013. u 21:02\nMilane, u pravu ste za pomenute knjige. Srećom, najveći broj knjiga u celosti obrađen. Ono na čemu ćemo svakako raditi u narednim danima jeste da svuda gde se uoče nedostaci, a to ne mora biti samo problem o kojem vi govorite, već i lošija reprodukcija knjige i slično, da to korigujemo.\nRazumete da je ovo posao bez kraja, u kojem od svih očekujemo pomoć. Kao što smo zahvalni PIB-u što je sve ove knjige poslao, tako ćemo biti zahvalni i svakom drugom ko na sličan način doprinese da ova naša jedinstvena kolekcija knjiga bude dopunjena. Na dobrobit svih koji se upuste u istraživanje porekla.\n29. novembra 2018. u 21:55\nLinkovi knjiga autora Atanasija Uroševića ne mogu da se skinu. Pri svakom pokušaju otvara se link sa porno ponudom. Rešite taj problem.\n17. septembra 2013. u 23:18\nZaista predivno!Ne mogu da nadjem trud ,Jovan Trifunoski „Kicevo i Kicevska kotlina“\n17. septembra 2013. u 23:23\n21. decembra 2018. u 15:58\nLink nije u funkcii, moze novi?\n17. septembra 2013. u 23:52\nVelika Hvala Administratoru, ovaj deo sam vec skinuo. Ali mene interesuje onaj deo gde su izneseni podaci za seoska naselja (sela u Kicevskoj kotlini) pojedinacno , kao sto je to u knjizi Tome Smiljanica.\n18. septembra 2013. u 08:28\nJovan Trifunoski ,„Kičevska Kotlina – seoska naselja i stanovništvo“, 1968 g.Mislim da je ovo pravi naziv knjige ,gde su detaljnije navedeni podaci za svako selo posebno u Kičevskoj kotlini.Ukoliko ste u mogućnosti da objavite ovaj trud biću vam neizmerno zahvalan.Veliki pozdrav i još jednom sve pohvale za vaš rad.\n20. septembra 2013. u 18:13\nLjudi daj bre neko ako je ima ovu knjigu od Jovan Hadži Vasiljević – Južna Stara Srbija (Kumanovska kaza) iz 1909 godine neka je prikači na ovu stranu, tražim je kao iglu u seno. Ja sam je našao na internetu na scribd.com ali ima samo 140 strana, a cela knjiga ima 558 strana, znači nije kompletna ??? Daj budimo malo ljudi i da se pomažemo.\n27. oktobra 2015. u 23:38\nDa li si uspeo da nađeš celu knjigu od Vasiljevica Juzna Stara Srbija? Ako imaš molim te da mi pošalješ link na mail: [email protected]\n22. septembra 2013. u 15:55\nMože li neko da okači knjigu Seoska naselja Skopske Kotline od Jovana Trifunoskog?\n24. septembra 2013. u 18:53\nJa imam, evo link: http://www.mediafire.com/?60y325a7xpcgk4h\n25. septembra 2013. u 14:38\nVeliko hvala, druže. Slučajno da ne imaš i knjigu Isčezla seoska naselja u Kumanovskom kraju od istog autora?\n26. septembra 2013. u 18:16\nE nemam gu tuj. A ti da ne si od Kumanovo slučajno ?, pošto i ja sam od Kumanovo i ja gi tražu tija knjige za kumanovski region, od Jovana Trifunoskoga (imam nekoi ama ne svi) i tražu ednu od „Jovan Hadži Vasiljeviќ – Južna Stara Srbija“. Inče tija knjige gi ima u bibljoteku Tane Georgievski u Kumanovo, samo zaštiteni su, ne gi davav da gi izneseš od bibljoteku, samo tamo da gi kopiraš ili slikaš.\n27. septembra 2013. u 15:35\nOd Kumanovo sam. Samo što se vrati od bibljioteku. Pregleduva po datoteke i kiriličnu i latiničnu i izbor gi e mnogo štur. Nema ništo poviše nego što ima ovde, veќ mnogo pomalce. Č’k gu nema ni monografija za Kumanovo od Cvijiќa. Kaži mi dali imaš nešto za Nagoričku nahiju ili za Kumanovsku kazu?\n8. marta 2014. u 19:08\nVodam poteklo od kumanovskoto selo Otlja, imaš li do sega nekoe pogolemo info za ovie knigi?\n8. oktobra 2013. u 11:17\nnijedan link ne radi….\n8. oktobra 2013. u 11:22\nPoštovani, sve knjige će za dan ili dva ponovo biti dostupne. Imali smo napad na nalog na kojem smo postavili knjige. Molimo samo za malo strpljenja.\n14. oktobra 2013. u 13:04\njel ima neko od Stojana obradovića Opisanije okružja užičkog i9 od Vladimira R Đurića Pančevački rit\n16. oktobra 2013. u 15:08\nMolim za savet u vezi literature za proučavanje stanovništva (severo)istočne Srbice?Interesuje me varošica Golubac na Dunavu.Pregledao sam knjige koju ovde postavljene,a koje odnose se na oblasti oko Peka i Mlave,ali ništa konkretno o porodicama i stanovništvu nisam našao za samu varoš(mozda sam i prevideo nešto).\n18. oktobra 2013. u 19:22\nPozdrav, cini mi se da opet ne rade linkovi.\nmozete li me kontaktirati na naveden mail.\n20. oktobra 2013. u 10:35\nUPOMOĆ! Nikako ne uspevam da skinem : Radomir Ilić O Ljubićkim selima.\nNa Media Fire su neka ćirilična slova. File Name: Ð Ð°Ð´Ð¾Ð¼Ð¸Ñ� Ð�Ð»Ð¸Ñ� – Ð� Ñ�Ñ�Ð±Ð¸Ñ�Ñ�ÐºÐ¸Ð¼ Ñ�ÐµÐ»Ð¸Ð¼Ð°.pdf (36.07 MB).\n2. novembra 2013. u 20:59\nNedavno na jednom programu televizije BEOGRAD (državna) sam od jedne intelektualke čuo da joj je hobi da kupuje stare stavri po BUVLJACIMA na pijaci. Mislim da je po sećanju to bio JUTARNJI PROGRAM TVB ili BEOGRADSKA HRONIKA TVB.\nPovod pisanja je što sam čuo da je na televiziji ta GOSPOĐA-intelektualka se pohvalila kako je KUPILA RUKOPISE stanovništva Srba raseljenih iz Kumanova i okoline.\nPisao sam tim televizijama ali nisam dobio odgovor. Možda će neko ovo pročitati i biti bolje sreće od mene.\n2. novembra 2013. u 22:12\nObzirom da sam ,,skinuo,, : R.Ilić ,,O Ljubićkim selima,, mnogo se zahvaljujem G. Pavu I. Baruhu. Poz.\n4. novembra 2013. u 20:27\nDa li neko moze da mi da savet, koje knjige su dobre za proucavanje stanovnistva okoline Prokuplja, kao i Pirota? Danima pokusavam da izguglam nesto, ali ne ide.\n13. januara 2017. u 07:59\nDa li ste našli nešto za Prokuplje i okolinu? Ako imate bilo šta biću vam zahvalan da mi prosledite.\n15. decembra 2013. u 22:13\nJovan Trifunoski ,„Kičevska Kotlina – seoska naselja i stanovništvo“, 1968 .Ima li neko ovu knjigu?Dajte link!\n17. decembra 2013. u 12:48\nProsledio sam knjigu na Vaš mejl.\n17. januara 2014. u 12:46\nJovan Trifunoski ,„Kičevska Kotlina – seoska naselja i stanovništvo“, 1968\nЌe ve molam za link! Blagodaram!\n18. januara 2014. u 19:01\nNebojša aj mi je i meni pošalji knjigu ako je imaš od Jovan Trifunoski – Kičevska kotlina – seoska naselja i stanovništva 1968 na e-mail [email protected] i ako je imaš MAKEDONIZIRANJE JUŽNE SRBIJE-1995 i MAKEDONSKA GRADSKA NASELJA- 1947 god. isto od Trifunoskog. Bio bih ti veoma zahvalan, inače ako vam treba nekoja knjiga, ja imam dosta knjiga u PDF’-u, slobodno me pitajte, možda nešto i imam šta vas vama zanima. Pozdrav\n10. decembra 2014. u 21:32\nMolim Vas da posaljete i meni\n18. marta 2017. u 12:57\nJel imate možda knjigu: Slobodan Kovačević – Grahovski Kovačevići ?\nako imate prosledite mi (ili link) na imejlu: [email protected]\nMolio bih da mi neko preporuči literaturu u vezi etnografije Sjeverne Dalmacije. Od kada su Srbi na tom prostoru i od kuda su došli. Prezimena i njihovo porieklo.\n19. decembra 2013. u 16:26\nBiblioteka se svakodnevno dopunnjava novim naslovima, a uskoro će biti i razvrstana po regionima radi još lakšeg snalaženja. Koje vas prezime konkretno zanima?\n4. januara 2014. u 14:50\nOduševljena sam ovom knjigom. Svaka čast! Upravo sam skinula „Ibar“ od Radomira Ilića. Hvala puno na uloženom trudu.\n11. januara 2014. u 22:16\nZanimaju me popisi ili podaci o prezimenima za mesta Dobra, Brnjica i Golubac iz XVIII veka\n16. januara 2014. u 22:30\nJovan F. Trifunoski, „Gornja Pčinja 1949 – 1950″ i Vranjska Kotlina stanje iz 1951 -1955″\n18. januara 2014. u 09:25\n18. januara 2014. u 11:29\n18. januara 2014. u 19:11\nEvo ti Jovan Trifunoski – Gornja Pčinja, specijalno od mene 😀 http://www.mediafire.com/view/2a56cs4769ud86k/Jovan%20Trifunoski%20-%20Gornja%20Pcinja%201964.pdf\n17. januara 2014. u 13:30\nProsledićemo u toku dana knjigu Jovana Trifunoskog na Vaš mejl.\n17. januara 2014. u 14:57\n3. februara 2014. u 19:56\nIdeja objavljivanja ovih knjiga je fantastična,mada je problem otvaranja pojedinih knjiga i potpuno nemoguće skidanje.\nKako imam problema sa knjigama autora Andrije Jovićevića: Riječka nahija i Zeta i Lješko polje to Vas molim ako mi možete poslati na moj email.\n5. februara 2014. u 17:06\nDa li postoji kvalitetno skenirana, a ne fotografisana varijabta knjige Jovana Erdeljanovića – Stara Crna Gora. Pdf varijanta sa vašeg popisa je fotografisana varijanta veoma lošeg kvaliteta. Interesuje me i da li ste zainteresovani da Vam pošaljen skeniranu knjigu o selu Parcima (okolina Podgorice) i njegovim bratstvima Đurišić i Raičkovič autora Milivoja S.Đurišić, sa rodoslovom ovih bratstava\n5. februara 2014. u 17:15\nPoštovani Sveto, skeniraćemo u najskorije vreme Erdeljanovićevu knjigu i postaviti je na sajt umesto ove zaista nekvalitetne verzije. Što se tiče knjige o selu Parcima, svakako je dobro došla. Hvala vam! (knjigu možete poslati na [email protected])\n24. marta 2014. u 22:47\nDa li ste počeli sa skeniranjem pomenute knjige. Razumijem da je to ogroman posao, jer se radi o dva dela knjige, sa preko 2.000 stranica (na vašem sajtu se nalazi samo prvi deo), pa me interesuje okvirni rok za završetak posla.\n5. februara 2014. u 18:57\nSveto ja je imam orginal knjigu skeniranu, vrlo dobar kvalitet od Jovana Erdeljanovica – Stara Crna Gora, 920 strana, mogu da je postavim na ovoj strani, ali prvo ako mi neko posalje i ako je ima knjigu MAKEDONIZIRANJE JUZNE SRBIJE od Jovana Trifunoskog, USLUGA ZA USLUGU, POZDRAV\n5. februara 2014. u 19:41\nFilipe91, ala si ti lukav\n7. februara 2014. u 18:19\nFilipe01 Drage volje bih ti poslao knjigu koju želiš, ali …., nažalost, nemam je. Stvarno mi je žao !!!\n17. oktobra 2017. u 21:00\nUkoli ste još uvijek aktivni na ovoj stranici, zamolila bih Vas da mi pošaljete knjigu o Parcima, Milivoja S. Đurišića.\nBila bih Vam veoma zahvalna,\n7. marta 2014. u 08:28\nOvo bi bila molba za sve ljude koji su posjetili i koje ce tek da posjete ovaj sajt.\nNaime, Stjepo svestenik i Vlaimir Trifkovic su obradjivali Sarajevsko polje i okolunu. U toj okolini su planine i sela na njoj. Jedno o tih obradjivanih sela je i selo Presjenica, Trnovo odakle moji (prezime Popovic) vode porijeklo. Objavljena je knjiga Sarajevsko polje ali zbog smrti nikada nije objavljena ta knjiga „planina“ ali postoji negdje rukopis. Ako je neko posjeduje zamolio bih da je negdje „okaci“ ili mi je posalje na mail\n13. jula 2016. u 09:49\nJesi li ikad došao do ovih rukopisa jer su i meni veoma interesantni?\n12. marta 2014. u 09:33\nKako da skinem knjigu Gruža, Mihaila Dragića pošto sam više puta pokušavao? Da li mi neko može poslati.\n15. marta 2014. u 01:09\nPoštovani, u knjizi Borivoja Milojevića – Kupreško, Vukovsko, Ravno i Glamočko Polje nedostaju stranice od 154 do 375, ako postoje u vašoj arhivi molio bih vas da ih objavite. Sve čestitke za dosadašnji rad.\n24. marta 2014. u 18:39\ninteresuje me poreklo prezimena kostrešević a nisam mogao nigde da ga nađem. dali mi neko može pomoći.\n24. marta 2014. u 21:07\nU knjizi NASELJA SRPSKIH ZEMALJA (knjiga 2), u delu autora Stjepa Trifkovića: Višegradski Stari Vlah, opisana su četiri opštinska mesta sa pripadajućim selima. Na moju žalost jedino selo za koje nisam pronašao opis je selo Vardište i ako se pominje kao jedno od četiri opštinska mesta. Detaljnim čitanjem primetio sam da nisu skenirane strane 652. i 653. te molim sve koji imaju priliku da čitaju štamapno izdanje da provere dali na tim stranama možda nepostoji opis Vardišta.Takođe ako neko ima podatke o nekim drugim izvorima gde se opisuje Vardište da me na njih uputi. Unapred hvala.\n16. aprila 2014. u 17:39\nZanima me kada možemo očekivati istraživanje Radoslava Lj. Pavlovića – Kopaonik, naselja i stanovništvo na vašem portalu?\n20. juna 2014. u 10:16\nMolim vas, postoje li neke knjige ili dokumenti koje obrađuju stanovništvo oko Bnja Luke, konkretno, me zanima selo Štrpci, opština Prnjavor i porijeklo porodice i prezimena Segić. Zahvalan na bilo kakvom odgovoru.\n20. juna 2014. u 14:03\nJovo, naravno do postoje knjiga i dokumenti, naročito poslije A-U okupacije, kao i u crkvenim i Matičnim knjigama. Posjeti našu Digitalnu biblioteku http://www.poreklo.rs/2014/01/05/digitalna-biblioteka-portala-poreklo/ i tamo ćeš dosta toga pronaći šti je vezao za područje Banjalučke krajine. Naravno, tu je i http://www.poreklo.rs/2012/07/03/poreklo-prezimena-srba-u-potkozarju/\nNpr, u Šematizmu mitropolije dabro-bosanske za 1882 godinu, str 31 i 127, prezime Segić se spominje u parohiji Štrpci kod Prnjavora koji slave sv. Kralja Dečanskog i u parohiji Vrtoča u unačkom protoprezviteratu, gdje slave Stevanjdan. Ovo prezime se više nigdje ne spominje u ovoj mitropoliji, u tim vremenima.\nParohiju Štrpci činila su sela Štrpci sa 92 kuće i 649 duša, Kremna 50-378, Popovići 30-368 i Drenovo 24 kuće i 230 duša. Paroh je bio Jevrem Stojanović, crkva sv. Blagovjesti. Sledeće 1883 godine u ovoj parohiji rodilo se 47 muški i 40 ženski a umrlo 30 muški i 39 ženski. Vjenčano je 19 parova.\nDa bi se lakše sporazumjeli, imam jedan poklon za tebe, http://www.poreklo.rs/forum/index.php?topic=138.0.\nSvako dobro i ostanite i dalje sa nama.\n28. novembra 2014. u 17:43\nVeliko Hvala gospodinu Milorad Bogdanović – pokušaću da se snađem na ovim linkovima.\nVolio bi da mi se javite na moj email :[email protected]\n28. novembra 2014. u 18:42\nUbuduće ću komunicirati sa vama ĆIRILICOM. Pozdrav iz Banja Luke.\n25. juna 2014. u 18:22\nPozdrav i pohvale za sve angažovane na ovom sajtu koji je pravo bogatstvo.\nU kojim knjigama mogu naći više podataka o familijama Mišević i Leković koje žive u Novoj Varoši. Za Lekoviće pouzdano znam da su iz Crne Gore (ne znam korene i kretanja), ali za Miševiće ne mogu da pronađem nikakav trag o poreklu?\n25. juna 2014. u 19:55\nMogli ste bar navesti slave Miševića i Lekovića da ne bi morali gledati u pasulj o kome se radi.\n25. juna 2014. u 21:15\nMiševići slave Svetog velikomučenika Dimitrija – Mitrovdan – 8.11.\nLekovići slave Sabor Svetog Jovana Krstitelja – Jovanjdan – 20.01.\n25. juna 2014. u 19:26\nIma li neko skeniranu : Blažo Knežević – Vlastelinovići ? Radi se o važnom rodu ,iz vremena dolaska Turaka,od kojeg vode poreklo mnogi današnji rodovi,a nema je ni u prodaji a ni u bibliotekama !\n13. januara 2017. u 08:42\nVlastelinovići vode porijeklo od plemena Ugrenovića koje je nekad živjelo u Nikšićkom polju. prema pisanju Petra Šobaića izumrli su, a njihovih potomaka ima puno pod drugim prezimenima. Slavili su rijetku slavu Svetog Joakima i Anu ( Aćimov Dan ) Njihovi potomci u Nikšiću su Đapići, Babići i neke druge porodice. Za zainteresovane o ovom bih mogao reći i nešto više.\n10. jula 2014. u 22:44\nDa li imate neku knjigu o poreklu stanovništva okoline Nove Varoši, Zlatara, Štitkova…?\n11. jula 2014. u 08:12\n11. jula 2014. u 19:18\nČitao sam već tu knjigu, ona ne obuhvata prostor koji mene zanima, dakle, okolinu Nove Varoši-Zlatar-Božetići-Štitkovo… Hvala u svakom slučaju Nebojša.\n10. avgusta 2014. u 16:08\nVama i gospodinu Baruhu dugujemo ogromnu zahvalnost za ovo neprocenjivo blago, koje ste nam tako nesebicno omogucili dostupnim. Predivni ste!\n20. avgusta 2014. u 19:13\nI look for information about origin of the families in area Rasina. Is possible somebody to help me? Are there book about Rasina? I need information, I’ll be thankful of everyone, who give me infroramtion.\n15. oktobra 2014. u 16:27\n23. oktobra 2014. u 11:54\nDa li je poznata neka knjiga o poreklu pravoslavnog stanovništva na relaciji Derventa – Doboj u Republici Srpskoj ? Konkretno selo Velika Sočanica. Poreklo prezimena Lukić, slave Sv. Arhangela.\n8. novembra 2014. u 19:43\nda li postoji neka knjiga o Juznoj Srbiji, konkretno selo Merosina u Dobricu, nalazi se izmedju Nisa i Prokuplja?\nKonkretno me interesuje prezime Jankovic iz sela Biljeg (opstina Merosina)!\n22. avgusta 2018. u 18:48\nPostoji knjiga koja se zove „Merošina opština u Dobriču“. Možeš je naći ako odeš u opštinu i tražiš da ti pozajme. U knjizi ima dosta informacija za opštinu Merošinu od pre Prvog svetskog rata pa sve do 2014. godine (tada je knjiga napisana). Na kraju knjige za svako selu u opštini Merošini date su informacije o nastanku sela, o privredi u selima, zanimljive činjenice itd. Posle opisa sela dati su rodovi tj. prezimena i poreklo tih prezimena u tom selu (ako je poreklo poznato). Na žalost ova knjiga nije dostupna onlajn ali pokušaću da je nabavim u digitalnom formatu i postaviti je negde gde je dostupna svima na internetu.\nZa prezime Janković iz sela Biljeg piše samo da ih zovu „Suljini“ i da slave Sv. Nikolu.\n16. novembra 2014. u 13:45\nHvala vam za divnu zbirku neprocenjive vrednosti.\n29. decembra 2014. u 17:45\nNijednu knjigu koja se tice Sumadije nije moguce skinuti. Nadam se da cete uskoro moci da resite taj problem.\n29. decembra 2014. u 17:49\nPre svega mislim na knjige: Gruza, Levac, Lepenica, Jasenica. Ako bi mogao da se resi problem sa ocitavanjem ovih knjiga, bio bih Vam zahvalan.\n31. decembra 2014. u 20:57\nDa li je moguće pronaći nešto o stanovništvu Vojvodine i poreklu. Ja pokušavam da saznam bilo kakve informacije kroz knjige o poreklu porodice Mihaljev. Može li neko da pomogne?\n5. januara 2015. u 12:14\nHvala Vam od srca za postavljanje svega ovoga.\n6. januara 2015. u 21:24\nPoštovani Damire, hvala Vam na lepim rečima. Tu smo zbog svih vas kojima je stalo do svojih predaka. Živeli!\n6. januara 2015. u 10:22\nDa li postoji knjiga ili tekst koji opisuje područje Stare planine.\nTrenutno skidam Krajište i Vlasina ali nisam siguran da je tu opisano ovo područje.\n10. januara 2015. u 12:24\nKako mogu da nabavim brošuru: GRUŽA I GRUŽANI od Mihaila Dragića\n26. februara 2015. u 15:26\ninteresuje me poreklo porodice stanković iz crne gore, nikšić, doseljeni u Metohiju\n17. aprila 2015. u 22:54\nDa li sam prevideo, ali nisam našao spise prostora od Ćuprije do Svilajnca ( desna obala Velike Morave). Posebno sela: Krušar, Glogovac, Mali Popović, Duboka, Dražmirovac. U opisu sela, koja su bila u metohu manastira Ravanica, zadužbine kneza Lazara, selo Krušar se zvalo Bukovač a Glogovac je bio na prostorima Trstenik, udaljenog oko 1 km od sadašnjeg položaja sela. Dražmirovac je zadržao staro ime.\nHvala unapred za obaveštenje, gde mogu da se nađu traženi podaci.\n10. jula 2015. u 10:56\nJovan F. Trifunoski, „Kičevska Kotlina – seoska naselja i stanovništvo“, 1968.\nPošaljite mi na PDF ovu knjigu jer mi je potrebna za proučavanje porekla stanovništva u POREČU(Z.Makeodinaj). Adresa [email protected]\nMiroslav B Mladenovi’ Mirac, Vlasotince\nRadmilo Angelov Surdulica\n23. septembra 2015. u 08:11\nPozdrav forumu i svim učesnicima.\nPotičem iz Surdulice južn Srbija, područje stare Srpske župe Inogošte. Dosta je malo istoriografije vezano za ovaj kraj. Molio bih ako ima istraživača i zainteresovanih da uspostavimo komunikaciju radi razmene iskustava. Što sam mogao da nađem pisane građe proučio sam, čino mi se. Predpostavljam da je bilo podosta materijala u formi žive reči i legendi što može biti građa za neku dalju i nadasve potrebnu ostavštinu. Gubimo se lagano i prestajemo da nastajemo. Mladi su nezainteresovani a i nemaju od kog. Obaveza nam je da im sačuvamo temelje. Ako ih nema kao i da bili nismo. A što Tarabići predvićahu, možda i konačni cilj i namera je to. Ima li ko studiju od Jovana Trifunoskog o Župi Inogošte izdanje zbornika filozofskog fakulteta u Skoplju?\n24. septembra 2015. u 23:09\nOvo sto ste uradili vredno je svake pohvale, a posto sam i geograf ovo me jako interesuje. Medjutim, ako smem da primetim, vidite i sami, moje udato prezime nije obradjeno „Simoncic“ inace je iz istocne Srbije, a ne Slovenije, kako se pojavljuje u nekim drugim izvorima. Dalje, moje devojacko prezime Mitrovic nema veze sa Crnom Gorom vec je iz okoline Pirota bar vek ipo unazad, Urosevici, takodje po mojim saznanjima su u istocnu Srbiju stigli sa Kosova a delom i iz Hercegovine i to u Rgotinu, koja me posebno zanima, u Vrazogrnac, Belareku i Koprivnicu. Moji koreni su iz Rgotine, znam za 8 kolena unazad, pa bih volela da saznam i ono sto je bilo pre toga. Ovo kako vi prikazujete, razlikuje se od onoga sto sam ja slusala od svojih starijih o svom poreklu. Ovo je bas interesantno, ali vidim da Rgotina nije obradjena. Postoji li neki razlog za to? Odgovorite mi molim vas .kako ste vi dosli do nasih korena?\n30. septembra 2015. u 19:50\nradmilo [email protected] Radmilo Angelov Surdulica\n30. septembra 2015. u 21:07\nMirjana, zadivljujuće da ste za prezime Mitrović iz okoline Pirota našli starost „bar vek i po unazad“. Imate li pisani podatak za to, Poznato je da se u tom kraju i okruženju na jugu Srbije prezimena mijenjaju u svakoj generaciji, a nerijetko imamo kod tri brata tri prezimena sve do danas. Sa jednim se prezimenom ( muška populacija) se rode, sa drugim žive, sa trećim umru. Pogledajte matične knjige sa tog područja, spomenike na grobljima. Da ne govorimo o završetku prezimena na ov, ev, pa ić… promjeni slave. Šta reći za 150 ili više godina. Ovo mi je lično poznato iz rada u školi ( i na poslu u lokalnoj samoupravi) sa učenicima – djecom čiji roditelji ili dedovi su porijeklom sa tog područja. Vi ste geograf po obrazovanju. Ne čudim se pojedincima koji osporavavaju istraživače koji su radili po uputstvima Jovana Cvijića i to su tako zabilježili.\n2. oktobra 2015. u 18:12\nDa li postoji izdanje koje se bavi istraživanjem područja Raške oblasti? Konkretno za područje Deževe (sva mesta).\n4. novembra 2015. u 13:52\nPrikljucujem se pitanju Milosa, posto i mene interesuje Dezevska oblast tj. selo Saronje u Dezevskoj oblasti.\n14. novembra 2015. u 22:46\nPrezivam se Maslak.\nMoji su se doselili u selo Crvsko koje se nalazi u Sjenickoj oblasti, ka Bijelom Polju.\nVec godinama pokusavam da pronadjem svoj rodoslov.\nMolio bi vas da me uputite u bilo kakve Etnografskue dokumenta tog kraja do 1900.god\nInace skeniranje knjiga i postavljanje u pdf formatu je genijalna ideja.\n30. decembra 2015. u 07:28\nNe mogu da sa sajta preuzmem knjigu profesora Milenka Filipovića: Popis Srba haračkih obveznika iz Modriče i okline 1851 . Da li mi možete pomoći?\npre svega hvala na ulozenom trudu i molim vas da dodate strane 176, i 177, u knjizi Riste T.Nikolića Vranjska Pčinja jer taj deo nedostaje.U tom delu se opisuje selo Lepčince i deo koji mene zanima.\nIli mi pošaljite na email:[email protected]\n15. februara 2016. u 00:31\nKnjiga Vasojevici u Crnogorskoj granici ( Popa Bogdana Lalevica i Ivana Protica) nije dobro skenirana, rec je o parnim stranama.\nMolio bih da ovo korigujete.\n15. februara 2016. u 02:27\nLepa zbirka… Ima li ovde Nis i okolina? Vazan istorijski grad a literature o selima okolo nigde… Kao da se skrivaju podaci o tom kraju…\nRadomir Ječinac, Beograd\n27. novembra 2019. u 01:55\nKoje vas selo konkretno interesuje u okolini Niša? Odgovorite mejlom.\nPozdrav, R. J.\n15. februara 2016. u 12:19\nPoštovani! Vaš trud i napor su nemerljivi objavljivanjem kompletne digitalne zbirke knjiga-naselja i poreklo stanovništva. Medjutim ja u traganju za svojim poreklom i korenima u navedenoj zbirci ne mogu pronaći podatke, neophodne za konačnu izradu porodičnog stabla. Naime ja sam Božo Repaja iz Gornjih Biljani, opština Benkovac, Hrvatska, nastanjen u Požarevcu od 1973. godine. Imao sam uvid u digitalni Arhiv grada Zadra (gde su inače smešteni svi podaci za pčodručje Ravnih kotara), ali se to odnosi isključivo na hrvate, dok za pravoslavce postoje samo šturi podaci za nekoliko godina, kako rodjenih, tako i venčanih i umrlih. Interesuje me preko kojih knjiga i dokumenata mogu doći do podataka za taj kraj od 1700 – 1900. godine ili pak postoji digitalna biblioteka koja obradjuje to područje. Ako nešto postoji molim vas da me obavestite preko ovog foruma ili putem moje e-majl adrese ili Veb sajta. U nadi da će te mi izići u susret, unapred se zahvaljujem.\n16. februara 2016. u 13:59\nPoštovani Božo, ti podaci koje vi tražite trebali bi biti u vašim parohijskim domovima, ukoliko nisu uništeni tokom proteklih ratova. Nešto od tih knjiga imate i na FamilySearch.org (1826, 1830, 1826-1857), a u slučaju da imate živce i strpljenja, mogu se naručiti iz Amerike i mikrofilmovi za podatke od 1857. do 1884. godine. Ovi prvi podaci su vam dostupni na internetu, treba samo da se registrujete, a ovi drugi se naručuju posebnom procedurom (ako tako odlučite, pišite na adresu Društva, pa će vam se neko javiti i poslati uputstvo). A pogledajte i šta ima u Digitalnoj biblioteci portala Porekla, tamo ima više literature, možda nešto tamo nađete.\n16. februara 2016. u 10:06\nKako mogu doci u posed (elektronski ) ovih knjiga.\nIstrazujem malo moje poreklo.\n16. februara 2016. u 14:00\nKnjige su na početku bile sve dostupne, ali su se vremenom linkovi pogasili, pa je najbolje da napišete koje vas tačno interesuju, te će one biti ponovo postavljene.\n21. februara 2016. u 15:31\nAko biste mogli da mi kazete preko kojeg sajta mogu pogledati ili pak naruciti iz Amerike mikrofilmove za podatke o poreklu od 1857 do 1884. godine, kao i ako mozete da mi napisete web stranicu za Drustvo.\n21. februara 2016. u 19:12\nNajbolje bi bilo da ostavite svoju mejl adresu, a ja ću vam poslati na mejl Uputstvo za FamilySearch.org. Što se tiče veb stranice Društva, ako ste mislili na Društvo srspkih rodoslovaca „Poreklo“, to je ovaj sajt.\n22. februara 2016. u 17:35\nMoju Imejl adresu već imate: [email protected]\n14. aprila 2016. u 18:54\nMolim Vas da izvrsite korekciju:\nObren Djuric-Kozic (umesto Kozlic)\n9. juna 2016. u 19:38\nInteresuje me da li postoji neka knjiga iz edicije „Naselja i poreklo stanovništva“ koja se odnosi na Ivanjički kraj?\n19. avgusta 2016. u 12:40\nMolim Vas da obnovite neke linkove!!! Imam i ja ponesto od literature pa mozda mogu da vam dostavim. Pozz\n21. septembra 2016. u 22:53\nSvaka čast i veliko hvala autoru na radu i trudu da našim mladim čitaocima približi i objasni\nnjihovo porodično porijeklo i porodične korjene ,da ljudi vide da nismo repa bez korjena.\nJa sam svojim radom još 2005 godine,nešto radio na tome na stranici: Porijeklo porodica\nOvo danas što imamo je neprocjenjivo blago i svaki intelektualac mora bi u svojoj elektronskoj\nbiblioteki da ima ova djela. Autoru čestitam na radu i trudu i veliko hvala.\nProf. Nikola Vladov Laketa\n11. decembra 2016. u 21:02\nPozdrav dragi prijatelji imam 2 pitanja,ja sam Milutin Vasovic iz Beograda otac i dedovi su mi sa Planine Jelice selo Grab Donje Dragacevo slava Sv. Nikola. Proucavam svoje poreklo vec dugi niz godina, imam rodoslov od svih Vasovica, dakle na vise stranica,\nu knjizi GRAB (Guča) – Živorad Šipetić sa obzirom da se u mom rodoslovu vodi zacetnik loze Petar a ne zna se njegova godina rodjenja i smrti, njegov sin je Uros 1823-1869 zanima me jel postoji mogucnost da pronadjem moje starije predake barem jos nekoliko kolena pre Petra? i jel bi mi mogli pomoci oko toga ,barem uputiti na pravu stranu gde da potrazim ?\nTakodje u prezimenima u Crnoj gori navode da smo:\nnisam siguran jel smo poreklom iz Crne Gore,posto u knjizi Jovan Erdeljanović – Donje Dragačevo kazu da smo starosedeoci u selu Grab donje Dragacevo ? molim za oba odogovora hvala unapred.\nposaljite mi odogovor ako vam nije tesko na [email protected] ili na facebooku\ntakodje ko zeli da me kontaktira od rodjaka i zanima ga knjiga GRAB (Guča) – Živorad Šipetić\n9. januara 2017. u 18:38\nU delu gde Vam stoji:\npiše: Rista T. Nikolić – Krajina i Vlasina, a treba Krajište i Vlasina\n12. januara 2017. u 21:25\nHtio bih nešto više da saznam o selima kumanovskog okruga. Mislim na sela Dobrošane, Šuplji Kamen, Orašac, Skačkovce, Klečovce. Ako ko ima neku informaciju bio bih mnogo zahvalan\n13. januara 2017. u 02:59\nPomaže Bog. Prije svega svaka vam čast za sve nas koji izučavamo genaologiju i genezu svoga plemena pogotovo u Crnoj Gori ovo nam jako znači. Međutim htio sam da vas pitam da li imate slučajno knjigu u elektronskoj formi od Jovana Erdeljanovića o plemenu Piperi. Jako puno bi mi značilo jer ja sam iz Pipera, a do te knjige jako je teško doći. Hvala vam, i svako dobro.\n13. januara 2017. u 08:07\n13. januara 2017. u 10:24\nda li ima saznanja o Zajecaru, okolnim selima, posebno Velikom Izvoru koji je na granici s Bugarskom, kao i prezime Pelovic. Hvala.\nPS. Zamolila bih za odgovor na email\n9. februara 2017. u 15:29\npostovani molim za pomoc. Naime trazeci po ovom sajtu nasao sam da je u Dobro Selo bilo 2 kuce Stefanovic koje su dosle iz Toplice ima li sada neka knjiga o Toplici gde bih nasao vezu. Otac mi se zvao Dragisa a deda Dobrivoje Hvala\n17. marta 2017. u 22:20\n2. oktobra 2017. u 00:33\nImam slike iz te knjige za Kovačeve (tj. Kovačeviće), pa ako nekom zatreba neka mi se javi na tom istom imejlu\n5. oktobra 2017. u 22:20\ntj. Kovačevićeve, moja greška\n29. aprila 2017. u 02:04\nVidim da su ljudi tražili, pa ako nisu našli do sada evo linka.\nMakedoniziranje Južne Srbije\nDr Jovan F. Trifunoski\n31. jula 2017. u 17:52\nPokušao sam da skinem knjigu 30 – Belica, ali nije moguće. Možete li mi rešiti problem?\n15. decembra 2017. u 21:49\nStjepo i Vlaimir Trifković su napisali SARAJEVO POLJE i okolina ali tamo nema mjesta poput Hadžića i okolnih sela Drozgometva,Ušivak, Kasatići ,Pazarić, Tarčin….\nDa li možda znate gdje je to opisano\n25. decembra 2017. u 21:49\nInteresuje me gdje bih mogao da nađem Zeničku Nahiju odnosno sela u centralnom dijelu doline rijeke Bosne?Ako neko ima informaciju bio bih mnogo zahvalan.\n22. januara 2018. u 22:55\ninteresuje me u kojoj publikaciji mogu da pronađem podatke o porijeklu prezimena Šutvić. Navodno, prezime potiče iz Crne Gore, odnosno okoline Nikšića, a u do sada pregledanim knjigama nisam uspio da nađem ništa što bi pomoglo. U određenim drugim dokumentima pronašao sam ime i prezime Milana Šutvića, koji je rođen 1874. godine i radio kao učitelj u mjestu Stolac u Bosni i Hercegovini. Takođe, treba znati da je slava Šutvića sveti arhangel Mihail (Aranđelovdan).\n4. februara 2018. u 14:46\nSjajan posao radite koji je od ogromnog znacaja\nda se sacuva, koliko je moguce u urbanim uslovima,\ntradicija naseg naroda, pri cemu je poznavanje porekla\nporodica izuzetno bitno.\nBratstvo Vujovica u Hercegovini je najbrojnije, pa Vas\nmolim, ako je moguce da postavite knjigu „Zagarac kroz\nistoriju“ od Djura Vujovica jer see no more naci u prodaji.\n23. maja 2018. u 22:16\nSkenirao sam knjigu „TRAGOM PROŠLOSTI I BORBE – PERNA-PIŠTALINE-PODGOMILA-ĆOJLUK U NOR-U 1941 -1945“ koju neko bezobrazno nudi po ceni od 5.500 dinara. Želeo bi da bude svima dostupna i postavio bih je negde gde je svi mogu preuzeti. Urađena je u exe formatu (znači svima vidljiva). Da li mogu da je postavim na Vaš sajt?\n23. maja 2018. u 23:33\nPoštovani Stevice, hvala Vam na ponudi. Pošaljite knjigu na [email protected].\n24. maja 2018. u 21:11\nKnjiga je oko 53mb tako da Vam je ne mogu poslati pošto koristim gmail. Ako želite da je postavite možete je skinuti sa sledećeg linka\nIskreno se nadm da ćete je objaviti.\n22. juna 2018. u 22:41\nKnjiga Visocka nahije nije dostupna. Da li postoji neki drugi link gdje moze da se preuzme. Hvala unaprijed\n30. jula 2018. u 18:23\nIma li nade da se sa vremenom zamene izdanja koja su fotografije sa jasnijim, skeniram pdf dokumentima? Bilo bi korisno.\nTražim Pčinju, Filipović-Tomić, ukoliko je neko ima skeniranu. hvala!\n11. septembra 2018. u 01:44\nMogu li da dobijem knjigu od Jovana Trifunoskog „Kičevska Kotlina – seoska naselja i stanovništvo“, 1968?\n13. novembra 2018. u 07:16\nVeza ka knjizi “Borivoje Drobnjaković – Smederevsko Podunavlje i Jasenica“ nije ispravna.\n19. januara 2019. u 22:13\nMoće li negde da se nađe Radoslav LJ. Pavlović „Kopaonik“.\n19. januara 2019. u 23:10\nPavlovićevu knjigu imamo u internoj digitalnoj biblioteci (biblioteka.poreklo.rs) koju mogu da koriste samo članovi Društva srpskih rodoslovaca „Poreklo“. Više o učlanjenju u Društvo imate na sledećoj stranici: https://www.poreklo.rs/registracija/\n21. februara 2019. u 02:05\nMože li mi neko poslati Ljubomir Pavlović – poreklo stanovništva Sandžaka?\n3. aprila 2019. u 13:29\nLink za knjige „Rista Nikolić – Okolina Beograda“ i „Borivoje Drobnjaković – Kosmaj“ ne rade.“\nDa li možete to da ispravite, ili da me uputite gde bih mogao da pronađem te knjige?\nSlobodan [email protected]\n8. aprila 2019. u 20:19\nPostovani Radovici, nigde ne nadjoh Radovce iz okoline Uzica u selu Tatinac. Predak Rade Nenadic-Kiridzic se doselio iz sela Ravanci kod Rudog ( iy tog sela je Bajo Nenadic kasnije Mehmed pasa Sokolovic). Doselili su se posle Karadjordjevog ustanka braca Rade i Djuro, ovde su nastali Radovici i Djurovici, slave Lazarevu subotu kao i ostali Nenadici koji su se raselili. Ima ih u Priboju, Visegradu.\n1. maja 2019. u 13:32\nPoštovani,gde se može nabaviti Srpski etnografski zbornik LX 1950g,postoji li digitalizovano? Hvala


Odšteta za ujed lutalice do 25.000 - B92\nOdšteta za ujed lutalice do 25.000\nBeograd -- Beograðani koji prijave nadležnima da ih je ujeo pas lutalica mogu da traže od Grada novèanu naknadu od 5.000 do 25.000 dinara.\nIzvor: Beta ponedeljak, 5.09.2011. | 13:32\nOdštetu mogu tražiti ukoliko imaju lekarsku potvrdu i pozitivno mišljenje struène komisije.\nPrema podacima Komisije, ove godine je podneto 804 zahteva za naknadu štete, a postignuto je 388 vansudskih poravnanja zato što se veliki broj prijava odnosi na incidente koji su se dogodili prethodnih godina.\nU gradskoj Komisiji za naplatu štete od ujeda pasa lutalica kažu da je broj napada pasa lutalica manji nego prethodne godine, dok iz organizacija za zaštitu životinja ukazuju da imaju saznanja i o pokušajima zloupotrebe naplate ujeda pasa lutalica.\n"Ti podaci ukazuju na to da je manji broj ujeda nevlasnièkih pasa u Beogradu i da su se mere Grada u rešavanju tog problema pokazale kao efikasne", reèeno je agenciji Beta, uz konstataciju da æe to uskoro biti potvrðeno rezultatima nadzora u gradskim opštinama.\nObjašnjavajuæi proceduru koju graðani moraju proæi do dobijanja novca za ujed psa, predstavnici Komisije su naveli da je za naplatu štete neophodan izveštaj lekara specijaliste iz Pasterove ambulante ili Infektivne klinike u Beogradu.\nKako je reèeno, novac se isplaæuje u roku od mesec dana, ako nema žalbi na takvu odluku.\nKomisija za naknadu štete od ujeda pasa lutalica ima tri èlana - lekara, predstavnika Gradskog pravobranilaštva i veterinara.\nPrema podacima Veterine Beograd, koja se bavi hvatanjem i zbrinjavanjem napuštenih pasa, u Beogradu ima oko 15.000 nevlasnièkih pasa, najviše na Paliluli (oko 1.800), a psi lutalice najviše napadaju u naselju Mirijevo, u opštini Zvezdara.\nIstraživanje Sekretarijata za stambene i komunalne poslove pokazalo je da je glavni problem neodgovorno vlasništvo i da je 80 odsto pasa lutalica imalo vlasnika ili da su na ulici potomci vlasnièkih pasa, pa su vlasnici pozvani da se ponašaju odgovorno i da ne puštaju pse na ulicu.\nKako je najavljeno, komunalna policija æe od septembra novèano kaznjavati vlasnike neèipovanih pasa, a u poslednje tri godine obavljeno je ukupno 9.506 sterilizacija.\nNesreæa na auto-putu; Saobraæaj ide preticajnom trakom\nPucnjava u centru Èaèka: Mladiæ ranjen u obe noge, napadaè s maskom pobegao s mesta napada\nSurèin: Dva muškarca upala u septièku jamu\nTeška saobraæajna nezgoda kod Arene - povreðen motociklista VIDEO\nPožar na Lionu; veliki plamen zahvatio krov zgrade, dvojica vatrogasaca prebaèena na VMA FOTO/VIDEO\nVozaè zaspao za volanom, pa sleteo sa puta; bagremovi spreèili tragediju FOTO\nMUP: Ako ste videli ovog muškarca, prijavite FOTO\n"Ljudi, izlazite napolje, a onda sam uzeo vatrogasni aparat"; svedoèenje vozaèa autobusa sa linije 79 VIDEO\nZaplenjeno 82 kilograma marihuane na KiM\nJuriæ o užasu u Bogatiæu: "U letnjem periodu su se dešavali najstrašniji zloèini" VIDEO\nDeèaka ujeo poskok u Nišu, otkriveno kako teèe oporavak VIDEO\nZapalio se automobil u Loznici; poèeo da gori u toku vožnje\nHOROSKOP 22. JUN: Bik blista u ljubavi i na poslu, zastoj i prepreke sapliæe Blizance, jedan znak podneæe težak udarac (VIDEO)\nSPREMITE SE ZA PAKLENO LETO! Poznati meteorolog otkrio kada nas oèekuje najtopliji dan u godini\nBRAZILAC NA LEÐIMA ISTETOVIRAO IKONU ARGENTINE Pohvalio se na Instagramu, a onda je usledilo ono èemu se niko nije nadao (FOTO)\nNAJTEŽE MOGUÆE Srbija u èetvrtfinalu EP igra protiv branioca titule\nCRVENA ZVEZDA GA ŽELI Sada se oglasio i reprezentativac, ovo æe da zabrine Delije\nCRVENA ZVEZDA JOŠ SE NADA VELIKOM POJAÈANJU Terziæ naglasio šta koèi transfer\nFudbalerka Zvezde tvrdi da su strejt devojke zlostavljane u sportu: Skandal ili homofobija? 109 | Život\nSrbija juri OI bez Bogdanoviæa 104 | Sport\n"Nisam siguran da æe Ðokoviæ igrati na Olimpijskim igrama" 99 | Sport\nDamijano David objasnio bizarno ime svoje maèke 74 | Život\nJak zemljotres u Grèkoj; još nema izveštaja\nZemljotres jaèine 5,9 pogodio je danas Dodekanska ostrva u Grèkoj i pograniènu oblast sa Turskom, saopštio je Evropsko-mediteranski seizmološki centar.\nDanska poslala Ruse kuæi i otišla u 1/8 finala!\nVuèiæ sa delegacijom Štadlera: Švajcarci žele fabriku u Srbiji FOTO\nZvuèi blesavo, ne znamo da li radi\nTuristièka sezona još nije ni poèela kako treba - ali napadi na Srbe jesu?\nAko doðe èetvrti talas, obolevaæe mlaði od 40 godina\nNjujork skinut s trona\nMoæna Belgija bez poraza do osmine finala\nVuèiæ sutra pred poslanicima o KiM\nVeliki požar u Beogradu\nPožar na Lionu


Fenomenologija duha : Fridrih Hegel : 86-7346-446-3 : Knjizara.com: Knjige\n2005; latinica; 24 cm; 373 str.; 86-7346-446-3;\nIzdavač: Dereta; 2005; latinica; 24 cm; 373 str.; 86-7346-446-3;\nMetafizičko utemeljenje slobode\nFenomenologija duha, Fridrih Hegel\nPre dvesta godina objavljena je, možda, najzanimljivija knjiga u istoriji filozofije. Mnogi je smatraju i najzagonetnijom. „Fenomenologija duha” predstavlja jedno od najvećih klasičnih filozofskih dela, čiji se neposredan uticaj na celokupnu potonju filozofiju može pratiti do danas. Njen autor, „superstar istorije filozofije”, Georg Vilhelm Fridrih Hegel rođen je 1770. u Štutgartu, umro 1831. u Berlinu.\nZastupao je učenje o apsolutnom idealizmu kao dijalektičkom prevazilaženju subjektivnog i objektivnog idealizma i bio osporavan zbog svog dijalektičkog metoda i teološkog poimanja istorije. Studirao je u Tibingenu zajedno sa Šelingom i Helderlinom. Za razliku od prerano sazrelog Šelinga, Hegel je sa svojom filozofijom relativno kasno stupio u javnost. Hegel je veoma cenio drevne grčke filozofe, posebno Heraklita kao osnivača dijalektike, a Fihtea i Šelinga je smatrao svojim prethodnicima. O Spinozinoj filozofiji je tvrdio da je „jedina istinita”.\nSlužbovao je kao privatni docent, redaktor, rektor gimnazije i kao profesor u Hajdelbergu, Jeni i Berlinu. U Berlinu je stekao ugled i slavu kao „pruski državni filozof” i kao Nestor nemačke filozofije. „Fenomenologija duha” je objavljena kao „Prvi deo sistema nauke”. Na njenu pojavu je Hajnrih Hajne ispisao odu: „Ona nije izdeljana iz drveta iz koga se kraljevi rezbare, već iz mermera iz koga se bogovi klešu”. Ovo delo se smatra jednim od najdubljih filozofskih rasprava o pojmovnim „korenima i metafizičkom utemeljenju slobode”. Podnaslov „Fenomenologija duha” glasi: „Nauka o iskustvu svesti”.\nU „Fenomenologiji” Hegel razmatra pitanje temelja i izvora slobode, ispituje njenu istorijsku pojavnost i kretanje. Celokupni kružni razvoj duha se može implicitno posmatrati kao razvoj slobode. Kroz život duha i istoriju njegovog pojavljivanja isijavaju se ciklično kretanje slobode i dijalektički stepeni razvoja svesti koje odražava istorija i njeno oslobađanje od prirode. Hegelovo delo zasnovano je na ideji da su istorijske forme ljudskog života, sačuvane u lancu „formi svesti”, istovremeno i nužan uslov ne samo samorazumevanja već i empatično shvaćene „nauke”. Kao dokaz za tu tezu, Hegel koncipira istoriju svesti koja zahvata sve oblasti duhovno-kulturnog života i deluje kao preduslov tom „znanju”.\nHegel je i galionska figura i Nestor filozofije nemačkog idealizma. „Samo duhovno je stvarno” glasi centralni postulat koji karakteriše njegovu idealističku poziciju. Duhovno načelo „Svetskog duha” (Weltgeist), počiva i u svem razvoju, jer razvoj nije slučajan, već manifestacija objektivnog duha. Pojedinac ne deluje, kao kod Kanta, kao moralna individua, već Svetski duh deluje kroz individuu kao kroz svoj instrument. Ličnost koja deluje, na primer, vojskovođa, ili vojvoda, može verovati da određuje zbivanje kao čiste radnje u sopstvenu korist zarad proširenja moći, ali tu je na delu „lukavstvo uma”, shodno kome se sve zbivanje kroz aktere kao istorijska nužnost zbiva.\nHegel istražuje razvoj samosvesti. Istina je kretanje u sebi samoj. Svest je izdizanje iz ograničenosti. Stepeni fenomenologije duha su: Svest, Samosvest, Um. Time se dolazi do pojma Duha čije je bitno obeležje spoznaja. Duh se tako pojavljuje kao teorijski, praktičan, slobodan.\nSinteza fenomenologije je integrisana u postulat: „Mišljenje je stvarnost ili stvarnost je mišljenje”. Biće i mišljenje su identični kao što su stvarno i umno (racionalno) istovetni. Na koncu su subjektivnost i objektivnost izmirene. Delovanje po Hegelu nije ništa drugo do ostvarivanje unutrašnjeg moralnog cilja. Moralni zakon bi trebalo da postane prirodni zakon i time bi se zatvorio krug Prirode i Duha. Individue, narodi i epohe su za Hegela nužni stadijumi velikih procesa Svetske istorije.\nTakvo shvatanje istorije navelo je Hegela ka pozitivnoj oceni Pruske države u čijoj je racionalnoj organizaciji on video otelovljeno visokorazvijeno duhovno načelo. Umetnost, religija i filozofija stoje kod Hegela iznad svetskog istorijskog procesa, odnosno iznad konkretnog istorijskog razvoja. Oni su, dakako, nezavisni od političke i društvene realnosti, ali su ipak podvrgnute istorijskom razvoju, jer se u njima zbiva samorefleksija Apsolutnog duha. Iako on opisuje i analizira razvoj od antičkog epa do modernog romana svoga vremena, njega umetnost zanima samo u svojoj funkcionalnosti kao pogled Apsolutnog duha. To antičkoj umetnosti uspeva, dok u srednjem veku Umetnost ustupa pred religijom, koja se spaja sa mišljenjem. Tek u filozofiji prosvetiteljstva Svetski duh pojima samog sebe i dolazi k sebi samom.\nHegelov uticaja na filozofiju i istoriju je bio enorman, te se može još jedino porediti sa Kantovim uticajem.\nSa Hegelom se prekida predstava o „vanvremenoj” istini kao cilju sve filozofije. Mišljenje nije zavisno od vremena kao puke „slike u ogledalu”. Mišljenje ne marginalizuje vreme, ne kapitulira pred njim. Ono je kao i sva filozofija „ Duh epohe prikovane u Misao”. Mišljenju je centralna obaveza da preobrazi nepoznato u saznanje, da strukture i forme neslobode preobrazi u slobodu.\nZa francuskog istoričara Mišlea, „Fenomenologija” je bila Hegelovo „veliko otkrivalačko putovanje”, a njegov biograf Rozenkranc je u tom delu video Hegelovu „prolaznu krizu u izgradnji sistema”. Rudolf Hajm je 1857. u svojim predavanjima o „Hegelu i njegovom vremenu” tvrdio da Hegel nije mogao da načini istorijsku kritiku od Kantove transcendentalne filozofije, već da ju je kao psihologiju izmešao sa konkretnom istorijom. Iako je Hegel „Fenomenologiju duha” pisao sa ambicijom da osnuje jednu „novu filozofsku nauku”, ona nije imala veliko neposredno delovanje u krugu njegovih učenika. Diltaj je „Fenomenologiju duha” nazvao „najgenijalnijim Hegelovim delom”. Recepcija i uticaj vodili su od egzistencijalizma i renesanse Hegela u Francuskoj (Val, Kojre, Kožev, Ipolit, Satr, Merlo-Ponti), preko neomarksizma (Lukač, Bloh, Markuze) do hermeneutike (Gadamer, Riker) i ranog Habermasa.\n„Fenomenologija duha” je, recimo metaforično, „razvojni roman”. Tu nailazimo kako na drevne istorijske, tako i na savremene junake samosvesti. Iako se oni zlopate sopstvenim protivrečnostima, oni mogu samo iz sopstvenih preloma učiti. Otuda ima svrhe otvoriti poglavlja ovog grandioznog romana makar i dvesta godina docnije i podsetiti se da je put saznanja zacelo put zadobijanje slobode.


D. C. 17. jula 2017. 13:24\nFoto: Kateřina Fojtíková/Pixabay.com\nVeć nekoliko godina se u stručnim krugovima ali i u medijima priča o Zika virusu, ali dok su inficirani bili „daleko“, u Južnoj Americi i Africi, samo se pričalo. U vreme Olimpijade u Brazilu, virus je postao opasan i za sve učesnike Olimpijade.\nOvaj virus se prenosi preko zaraženih komaraca tako da do ljudi dolazi kada ih ujedu komarci.\nOptimisti su procenjivali da će virusu trebati više godina da „dođe“ do Amerike i Evrope, a pesimisti su smatrali da će virus do severne zemljine polulopte doći već 2015. ili 2016.godine.\nProšle godine se Zika virus (zahvaljujući globalnom otopljavanju i savremenim sredstvima transporta) pojavio u nekim američkim državama (Teksasu, Floridi …).\nOve godine Zika virus nastavlja da se „penje“ prema severu, tako da je saopšteno da ga već ima i u Srbiji. Velika je verovatnoća da će ga ove letnje sezone biti više i u Evropi i u Severnoj Americi.\nUjeo vas je komarac? Uz ove prirodne sastojke ćete ublažiti bol i otok\nDomaći komarci su užasni, a tek da vidite ovo čudovište od 11 cm…\nVećina zaraženih nema simptome, dok pojedinci imaju blage simptome (osip, povišena temperatura i glavobolja).\nU retkim slučajevima kada se inficiraju trudnice, kod novorođenčadi može doći do pojave infekcija na mozgu, mikrocefalije i problema u razvoju.\nO Zika virusu smo već više puta pisali, ali ćemo objavljivati i nove informacije, a naročito saopštenja zvaničnih državnih organa i zdravstvenih institucija.\nJedini efikasan način borbe protiv širenja virusa na ljude jeste preventivni tretman protiv komaraca i držanje njihovog broja ispod kritičnog. Rezervoari virusa su ptice, a sa ptica na ljude virus prenosi komarac koga zovemo „kućni“. Komarci žive i razmnožavaju se u manjim vodenim površinama: bare, kanali, zapušeni oluci, septičke jame, bačene gume, bačena burad, vlažni podrumi…\nŠta nam je poznato?\nInformacije o Zika virusu dolaze sa različitih područja. Neke osobe i pored ujeda takozvanih prenosilaca virusa nisu bile zaražene, a govori se i o pojavi nekih vrsta komaraca na područjima gde do sada nisu viđeni.\nLogično je da se zbog virusa javila blaga panika u velikom broju zemalja, pa ne čudi što su mnoge od priča izmišljene ili preuveličane.\nDo sada je poznato da su glavni prenosioci virusa komaraci Aedes albopictus i Aedes aegypti. Međutim, postoji nekoliko drugih vrsta koje su takođe registrovane kao potencijalni prenosioci.\nPrimećeno je da veći broj komaraca ne izlazi danju po suncu, da se ne bi prebrzo osušili, a najaktivniji su u sumrak i svitanje, mada neće propustiti da vas ujedu ni u toku noći ako im se ukaže prilika.\nNajčešće borave na travnatim površinama blizu vode, ali neke vrste se nazivaju urbanim komarcima jer ne borave u ruralnim područjima, već u blizini gradova ili u samim gradovima. Iako su oni obeleženi kao prenosioci, u mnogim mestima gde oni borave nije zabeležena prisutnost Zika virusa.\nVazdušno zaprašivanje koje se radi još od osamdesetih godina davalo je samo delimične rezultate, jer se sastav insekticida često menjao zbog imunosti komaraca i nepreciznosti prskanja površina iz aviona.\nDanas se pored vazdušnog koristi i ručno zaprašivanje zelenih površina ili pomoću specijalnih vozila, ali i dalje negde sa više, a negde sa manje uspeha.\nvirusivirusne infekcijeZika viruskomarcimikrocefalija\nVelika istina o malim boginjama\nEpohalno: pronađen lek protiv gripa – leči za samo…


Najnovija generacija Mercedes-Benz CLS-Class modela konačno je stigla, a sada možete napraviti svoj model u njihovom online generatoru. Ako želite maksimalnu količinu snage i sve pogodnosti koje ovaj model potencijalno donosi sa sobom, budite spremni da za to iskeširate pozamašnu sumu. Model sa vrha ovog novog opsega, AMG CLS 53 ima početnu cenu od 70.177 evra, ali, ukoliko odaberete sve dodatne karakteristike, ona skače na 101.802 evra.\nAMG CLS 53 u sebi sadrži Mercedesov novi 3.0 litarski motor sa šest cilindara u ravni, hibridnom asistencijom i električnim pomoćnim kompresorom za turbo. Sam motor ima 429 konjskih snaga i 512 Nm obrtnog momenta. Integrisani generator nudi dodatnih 21 KS i 250 Nm obrtnog momenta. Ovakva postavka radi sa devetostepenim automatskim prenosom i pogonom na sva četiri točka. Ovaj sedan dostiže ubrzanje od nula do sto kilometara na čas za 4.4 sekunde.\nCLS 53 je dostupan u 11 boja eksterijera. Sa cenom od 3.470 evra, Designo Selenite Grey Magno mat farba je definitivno najskuplja od ponuđenih opcija. Tu je i pet opcija za točkove, sa 19 ili 20 inča u prečniku, pri čemu svi modeli od 20 inča koštaju više od 658 €. Kupci takođe mogu ulepšati eksterijer svog novog Mercedesa kolekcijom detalja, poput AMG Night paketa oji košta 650 dolara i AMG Exterior Carbon Fiber paketa od 1.540 €.\nU enterijeru, u ponudi je osam boja tapacirunga. Kombinacija Designo Black i Titanijum Grey Pearl Nappa i mešavina Deisgno Macchiato Beige i Titian Red Nappa su najskuplje opcije, a obe koštaju po 4.300 evra. Tu je i sedam opcija detalja, a najskuplja je AMG Carbon Fiber, koja košta nešto iznad 2.500 €. Pored toga, tu su i brojne dodatne opcije, poput masažnih prednjih sedišta sa cenom od 1.160 €, dodatnog displeja od 870 €, Burmester Surround Sound stereo sistema od 4.000 € i Acoustic Comfort paketa od 966 €, koji sadrži laminirano staklo i dodatnu zvučnu izolaciju.\nKupci takođe sebi mogu olakšati vožnju novog CLS modela uz pomoć paketa vozačkih asistencija. Po ceni od 1.130 evra, Parking Assist paket dodaje automatsko parkiranje, panoramske kamere i upozorenje na saobraćaj iza vas. Pored toga, Driver Assistance paket od 1.980 evra, dolazi sa sistemima poput adaptivne kontrole krstarenja, pomoći prilikom upravljanja, automatske kočnice u nepredviđenim situacijama i detekcijom mrtvog ugla.\nUnapeđenje performansi ovog modela, u smislu ugradnje AMG izduvne grane koštaće nove vlasnike oko 1.100 evra. On koristi modove AMG Dynamic Select sistema, kako bi prilagodio zvuk u cevima pomoću klapni i ventila smeštenih unutar njih.


Turci Archives - Dejan Jeremić\nKarađorđe je sa ustanicima oslobodio Beograd od Turaka krajem 1806. godine. Veliku zaslugu u tom boju ima čovek čije ime danas nosi jedna beogradska ulica. Bimbaša Konda, Grk rodom iz Epira, bio je poznat po odvažnosti i junaštvu. U zoru 12. decembra, Konda koji je uz turske vojske prebegao na srpsku stranu, krišom je ušao […]\nSvi ga volimo, mažemo na hleb, palačinke ili ga koristimo za spremanje kolača i torti. Od kajsija, šljiva, šipka, mešanog voća, svejedno, zove se pekmez. Njegov naziv Turci su preuzeli iz persijskog jezika i u originalu glasi – begmaz, što znači vino, piće. Tursko značenje reči je prošireno, znači uvareno sok od voća, a postoji […]\nČesto prolazite tom ulicom, odmah tu u blizini Narodnog pozorišta. Dobračina ulica dobila je ime po Jovanu Dimitrijeviću Dobrači, marvenom trgovcu iz Gruže. U Prvom srpskom ustanku bio je vojvoda i nameravao je da o svom trošku otvori prvu srpsku školu u Beogradu. Finansijski je pomagao i borbu protiv Turaka pod Milošem Obrenovićem. Sav svoj […]\nU znak zahvalnosti za hrabrost u borbama s Turcima, Rusi su voždu Karađorđu poklonili sablju optočenu brilijantima. Posle ubistva Karađorđa, sablja je dospela u ruke Miloša Obrenovića koji je naredio da se sa sablje posveta Karađorđu obriše i ugravira: „Svome knezu Milošu Obrenoviću, blagodarna zahvalna Srbija”. Sablji se kasnije gubi trag, da bi se iznenada […]\nNakon posete Rusiji Njegoš je nabavio štampariju koja je počela da radi na Cetinju. U štampariji koja nije imala cenzuru štampani su Njegošev „Lijek jarosti turske”, „Dika crnogorska” Sime Milutinovića Sarajlije, poslovice Vuka Karadžića. Štamparija nije bila dugog veka, Posle njegoeve smrti, u vreme vladavine Omar-paše, u januaru 1853. Za potrebe odbrane od Turaka, olovo […]


Odrzavanje realnog IT sistema Sinopsis | ITAcademy\nProgramiranjeAdministracijuDizajn i MultimedijuIT Poslovanje3D Design & CADRazvoj Mobilnih Aplikacija\tOvde ste: Glavna strana » O IT AKADEMIJI Održavanje realnog IT sistema Sinopsis\nCilj kursa: Cilj ovog kursa je sticanje praktičnog radnog iskustva iz oblasti održavanja mrežne infrastrukture. Definisanje kriterijuma dobrog i lošeg rada mreže. Korišćenje alata za praćenje performansi rada mreže. <?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />\nPreduslov za polaganje: položeni MA i SA.\n� Definisaje etalona u odnosu na koje se poredi stanje mreže\n� Alati za merenje odstupanja u odnosu na definisane etalone\n� Održavanje standardnog ponašanja mreže\n� Analiza protokola\n� Alati za nadgledanje mreže (IP monitor i dr.)\n� Definisanje vrste podataka koje se prikupljaju\n� Iskorišćenost mreže � Odnos protoka mreže i propusnog opsega mreže\n� Provera efikasnosti mreže\n� Analiza mrežnog prenosa\n� Otkrivanje uzroka lošeg prenosa\n� Prikupljanje podataka o svim radnim stanicama u mreži\n� Provera mrežne aktivnosti\n� Distribucija paketa prema veličini\n� Mrežni trendovi\n� Prikupljanje informacija\n� Pravljenje statistika\n� Stopa grešaka\n� Provera paketa\n� Provera vitalnih parametara mreže.\t3 načina da dobijete odlično plaćen posao Spremili smo dokument koji otkriva tri pouzdana načina za dolazak na dobro plaćenu poziciju za stručan rad sa računarima. Preuzmite izveštaj ovde.


Šmekerski gest "profesora" Vengera - Smedia\nŠmekerski gest "profesora" Vengera\n01.10.2016 | 11:46\nRetko kada u poslednjih 10-12 godina, praktično od poslednje Arsenalove titule prvaka, legendarni menadžer "tobdžija" Arsen Venger i novinari koji prate taj klub imali su mirnu i prijatnu atmosferu na pres konferencijama.\nUglavnom su, shodno velikim očekivanjima navijača i javnosti i neostvarenim ciljevima kluba koji je prolazio kroz neprijatan period recesije zbog izgradnje "Emirejtsa", teme bi teške, pitanja škakljiva, a odgovori često dvosmisleni i neprijatni.\nNo, juče, dan pre nego što će se navršiti punih 20 godina od Vengerove promocije u Arsenalu (1. oktobar 1996. godine), često osporavani Francuz sa veoma odgovornim nadimkom "Le Professeur", odlučio je da daruje sve novinare koji dolaze na njegove konferencije, a neki su tu skoro koliko i on.\nSvako ko je došao na stadion na redovnu konferenciju za medije pred meč Premijer lige (gostovanje...


Elden Ring: Pauza i bez dodatnih modova | PC Press\nElden Ring: Pauza i bez dodatnih modova\n9. mart 2022. Milan Živković\nMnogi kritičari tvrde da je Elden Ring odlična igra, ali kao i sve na ovom svetu ima i određene mane. Developer ih u međuvremenu rešava, a jedna je u vezi s pauziranjem igre.\nPre nekog vremena se pisalo o tome igra ne može da se pauzira, što je karakteristično za naslove koji liče na Dark Souls, te online igre uopšte. Oni kojima je Elden Ring prvi put da se susreću s njima taj momenat sigurno smeta, jer igre obično mogu da se zaustave da bi se obavio neki posao ili napravio predah.\n— Iron Pineapple (@IronPineapple_) mart 8, 2022\nUbrzo je stiglo rešenje pa je Elden Ring dobio opciju za pauzu, samo što nije bila očigledna – u pitanju je mod Pause The Game, koji može da se preuzme i omogući pauzu bez rizika. Sada se priča i o drugom rešenju, koje omogućava da se igra zaustavi, posebno u teškim trenucima kojih ima u izobilju.\nPročitajte i: Popularna igra dobija ozbiljno osveženje\nIgra dakle može da se pauzira i bez dodatnog moda, a tako da igrač bude zaštićen od drugih. Rešenje je otkrio Iron Pineapple na svom sjajnom YouTube kanalu, te objasnio da glavni junak Tarnished pauzu može da nađe u svom inventaru. Tutorijal koji zamrzava svet tako da igrač ostane bezbedan koristan je, budući da je igra ionako teška.\nTagovi: Dark Souls, elden ring, video igre\n← Android dobio zakrpe za kritične ranjivosti\nUskoro novi Honor proizvodi u Srbiji →


Vremeplov, 23. april\n23. aprila 2021. - 06:27\nSvetski dan knjige i autorskih prava. Dan Vojske Srbije. Dan Opštine Gornji Milanovac. Nažalost, 23. april ostaće zabeležen i kao dan kada je poginulo 16 radnika Radio-televizije Srbije kada je NATO bombardovao zgradu RTS-a u Beogradu.\n1842. – Komedija „Laža i paralaža“ Jovana Sterije Popovića prvi put izvedena na sceni Teatra na Đumruku u Beogradu\n1867. – Rođen Jaša Prodanović, političar, državnik, književnik i književni kritičar, urednik „Srpskog književnog glasnika“, ministar prosvete i narodne privrede, akademik (Čačak, 23. 04. 1867 – Beograd, 01. 06. 1948)\n1985. – U Beogradu održan 1. Kongres akupunkturologa Jugoslavije\n2007. – Umro dr Mihailo Bjelica, profesor istorije novinarstva, direktor Jugoslovenskog instituta za novinarstvo (Vrbica, 08. 06. 1933 – Beograd, 23. 04. 2007)\n2011. – Umro Milorad – Bata Mihailović, slikar, akademik (Pančevo, 08. 02. 1923 – Pariz, 23. 04. 2011)\n2016. – Umro Danilo Rešetar, akademski slikar, kostimograf i scenograf (Banatski Brestovac, 1930 – 23. 04. 2016)\n2016. – Umro dr Dejan Ljubisavljević, građevinski inženjer, profesor Građevinskog fakulteta u Beogradu (1950 – 23. 04. 2016)\n2017. – Umro Sreto Bošnjak, istoričar umetnosti, likovni kritičar i kustos, upravnik Galerije Kulturnog centra i direktor Umetničkog paviljona „Cvijeta Zuzorić“ u Beogradu (Markušica, 22. 05. 1930 – Beograd, 23. 04. 2017)\n2019. – Umro Igor Pervić, filmski i TV glumac (Beograd, 29. 10. 1967 – Beograd, 23. 04. 2019)\n2019. – Umrla Marinka Manja Đorđević, pevačica rok grupe „Disciplina kičme“ (02. 06. 1968 – Beograd, 23. 04. 2019)\n2019. – Umro Vojislav Mirić, pozorišni, filmski i TV glumac, upravnik Pozorišta na Terazijama, direktor „Ineks filma“ (Trstenik, 07. 04. 1933 – Beograd, 23. 04. 2019)\n2019. – Umrla Dubravka Nešović, pevačica starogradske, narodne muzike i romansi, solista hora Radio Beograda i Hora „Branko Krsmanović“ (Novi Bečej, 31. 08. 1932 – Beograd, 23. 04. 2019)\n2019. – Umro dr Nenad Banjac, profesor Rudarsko-geološkog fakulteta u Beogradu, predsednik Srpskog geološkog društva (1952 – Beograd, 23. 04. 2019)\nPrethodni tekstStiže bespovratna podrška za mala poljoprivredna gazdinstva ali i preduzeća\nSledeći tekstNa pomolu rešenje problema mama preduzetnica?


ŠTA JE NEOPHODNO ZA SAVRŠEN POSLOVNI STAJLING: bluza, haljina i blejzer koji će se uklopiti u sve kombinacije | Lepota i stil | Moda\nŠTA JE NEOPHODNO ZA SAVRŠEN POSLOVNI STAJLING: bluza, haljina i blejzer koji će se uklopiti u sve kombinacije 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n03.09.2020 19:01 19:05\nBluza sa falticama je odličan saveznik u svakodnevnim odevnim kombinacijama. Veoma dobro se uklapa sa džinsom i drugim elementima casual fazona, ali isto tako i sa poslovnim komadima kao što su cigaret pantalone ili suknje. Bež boja je must have u svakom trenutku, jer predstavlja odličan temelj za nadogradnju. Možete je poručiti OVDE po sniženoj ceni od samo 1.690 rsd pozivom na broj 011/442 0502 svakog radnog dana.\nMala crna haljina jednostavno je neophodan komad u svakom ormaru, jer se može kombinovati na milion načina, nositi u svim mogućim prilikama i svim godišnjim dobima. Ono što izdvaja ovaj model male crne haljine su naglašena ramena i to je čini veoma zanimljivom kada se nosi samostalno. Možete je naručiti OVDE po ceni od 2.990 rsd ili pozivom na broj 011/442 0502 svakog radnog dana.\nBlejzer sa diskretnim volanima je fantastičan komad u svim prilikama, na svim mestima i u svim godišnjim dobima. Odlično ukrojen i savršeno praktičan, daće vašem izgledu notu finoće i otmenosti, u kojoj god situaciji da se nalazite. Možete ga naručiti OVDE po fantastičnoj ceni od 2.790 rsd ili pozivom na broj 011/442 0502 svakog radnog dana.


HERCEGOVINA Osumnjičeni za pokušaj ubojstva i dalje u bijegu | Hercegovina.Info\nHERCEGOVINA Osumnjičeni za pokušaj ubojstva i dalje u bijegu\nDvadesetosmogodišnji Trebinjac inicijala N.B. koji je osumnjičen za pokušaj ubojstva i dalje je u bijegu, potvrdio je za TrebinjeLive.info portparol trebinjskog Okružnog javnog tužiteljstva Srđan Vukanović.\nVukanović je istaknuo kako se navedena osoba sumnjiči da je prije dva dana oko 20.00 sati nanijela ozljede nožem tridesetsedmogodišnjem Trebinjcu inicijala D.M. ispred ugostiteljskog objekta "Koka gril" na Aleksinoj Međi.\nOzljede mu je nanio u predjelu vrata, zbog čega je krivično djelo i okarakterizirano kao "ubojstvo u pokušaju". Obračunu je prethodila verbalna rasprava. Trebinjac kojem su nanijete ozljede nije zadržan na bolničkom liječenju.\nTrebinje pokušaj ubojstva\nPogoršana epidemiološka situacija u istočnoj Hercegovini\n"Pogoršana je trenutna epidemiološka situacija na području istočne Hercegovine gdje je u posljednjih pet dana registrirano 55…\nTREBINJE I BOSNA Lažnim skidanjem uroka opelješila stanovnike\nŽena iz Srbije čiji su inicijali P.Đ. lišena je slobode na graničnom prijelazu Popovi kod Bijeljine, na osnovu tjeralice teslićke…\nRADOVI NA CESTI U narednih mjesec i pol iz Mostara za Trebinje se ide preko Bileće\nOd ovog četvrtka započeli su radovi na rehabilitaciji magistralne ceste MI 118 Ljubinje-granica RS (Trnovica)-Trebinje, zbog čega je na…\nKardinal Puljić o Srebrenici: „Svojom prisutnošću želim doprinijeti izgradnji osjećaja poštivanja žrtava\nU subotu, 11. srpnja, obilježava se 25. obljetnica genocida u Srebrenici. Zbog aktualne situacije s pandemijom koronavirusa na sam dan…\nBISKUP RATKO ODLAZI Vatikan sutra imenuje biskupa u Mostaru!\nVatikan će sutra imenovati novog biskupa u Mostaru, saznaje hercegovina.info iz više izvora bliskih Crkvi u Hrvata. Ime novog biskupa…\nFEDERACIJA 196 pozitivnih, od toga 15 u HNŽ-u\nPrema podacima Federalnog zavoda za javno zdravstvo u protekla 24 sata (do 12h) u Federaciji BiH testirano je 1.199 uzoraka, od kojih je 196…


Sebić osvojio bronzu - peta medalja za Srbiju!\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 02.Avg.2021, 05:02\nU izuzetno zanimljivom takmičenju, Sebić je do medalje došao zahvaljujući konstantnosti u pucanju, odnosno nije imao oscilacije kao neki drugi takmičari.\nSve vreme finalnog takmičenja držao se između trećeg i šestog mesta, da bi u završnici iskoristio greške Kuliša i Šerbačeviča i preuzeo treće mesto od Norvežanina >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << Hega.\nZlatnu medalju osvojio je mladi Kinez Žang, koji je sa 466 krugova postavio novi svetski rekord, srebro je pripalo ruskom takmičaru Kaminskom.\nPet paklenih godina priprema za Tokio su urodile plodom i stvarno sam prezadovoljan jer sam uspeo da "pobedim sebe" i osvojim medalju, izjavio je srpski strelac Milenko Sebić nakon osvajanje bronzane medalje u disciplini MK puška trostav 50 metara.\n"U Riju mi je malo nedostajalo, a bio sam baš spreman za to finale. Bilo mi je baš teško. Sada sam u glavi zacrtao rezultat za finale, kad je idealno, ali pošto je bilo vetra išlo se ispod te moje granice. To je bilo dobro, u finalu sve kreće od nule, ali mi je za nijansu bilo lakše, nego u kvalifikacijama, malo sam se rasteretio", izjavio je Sebić srpskim izveštačima u Tokiju.\n"Znao sam da mi je to odlučujući metak, Norvežanin je bio 0,7 iza mene. Brzo sam pucao i kada sam pogodio, to je bilo to", kroz osmeh je rekao Sebić i podsetio da se dešavaju momenti kada se promaši meta, kao što je to danas uradio Ukrajinac Sergej Kuliš i otkrio da se i njemu desilo slično na finalu Svetskog kupa u Bolonji.\n"Dragi Milenko, čestitam Vam na osvojenoj bronzi i još jednoj medalji koju ste izborili za naš olimpijski tim! Hvala Vam za uloženu energiju i srčanost! Bravo, Milenko!", napisao je Vučić u objavi na Instagram profilu budućnostsrbijeav.\nMinistar omladine i sporta Vanja Udovičić čestitao je strelcu Milenku Sebiću osvajanje bronzane medalje na Olimpijskim igrama u Tokiju, u disciplini MK vazdušna puška 50 metara trostav.\n"Bronzana olimpijska medalja je u preciznim rukama našeg Milenka Sebića! Bravo, Milenko, dokazao si da si među najboljim strelcima na svetu kada je bilo najpotrebnije! Ponosni smo na tebe, tvoj stručni štab i Streljački savez Srbije na ovom istorijskom uspehu", nalazi se u čestitki ministra Udovičiha.


mobilni | Tačno vreme\nVreme u telekomunikacijama – kreiranje tarifa\nPosted on 12/10/2012 10/07/2013 by Meteorolog with Leave a comment\nObazriv razgovor u mobilnoj telefoniji\nTelekomunikacije su jedan od najunosnijih poslova u post informatičkom društvu. Osnovni zadatak, odnosno misija telekomunikacija je prenos informacije iz tačke A u tačku B kroz neki telekomunikacioni kanal. Ovo na prvi pogled zvuči jednostavno, ali kad se pojavi ogromna količina šuma u vidu grmljavine, hiljade drugih operatera, radio signala i još veća količina informacija za prenos, sve postaje neverovatno komplikovano.\nAli vratimo se temi. Operateri u mobilnoj telefoniji rentiraju od države određeni opseg frekvencija (na primer 900 MHz ili 1800 MHz) u kome zahvaljujući modernim oblicima modulacije mogu da provuku ogroman spektar informacija.\nOno što naplaćuju svojim korisnicima je vreme koje korisnik provede tokom korišćenja kanala na primer razgovor, ili količina informacija (merena u bajtima) koja protekne kroz kanal. Primer za protok su poruke, mobilni internet, neki specijalni servisi i tako dalje.\nKako se kreira tarifa u mobilnoj telefoniji?\nOperateri posluju globalno. Odnosno, u opštem slučaju iz jedne tačke možete obično pozvati bilo koga bilo gde u svetu. Ovo znači da se karta sveta treba podeliti po zonama.Continue Reading


"SRBIJA NE ZABORAVLJA KO SU NAM PRIJATELJI" Vučić glasno i jasno o odnosu Mađarske i naše zemlje | Najnovije vesti - Srbija danas\n08.07.2021. • 12:49 Tanjug\n"SRBIJA NE ZABORAVLJA KO SU NAM PRIJATELJI" Vučić glasno i jasno o odnosu Mađarske i naše zemlje\nMađarski premijer Viktor Orban izjavio je da je tokom današnjih razgovora čestitao predsedniku Vučiću na tome što je Srbija šampion Evrope u vakcinaciji.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da Srbija dobro zna i pamti ko joj je pomagao i podsetio na savete koje je dobio od mađarskog premijera Viktora Orbana na početku pandemije korona virusa prošle godine.\nMAĐARSKA I PREMIJER ORBAN SU PRAVI PRIJATELJI SRBIJE! Predsednik Vučić: Verujemo u evropsku budućnost naših zemalja\n"SRBIJA JE KLJUČNA ZEMLJA U REGIONU, EU MORA TO DA SHVATI" Moćna poruka premijera Mađarske, Orban podržava našu zemlju\nNAJNOVIJA ISTRAŽIVANJA: Najveći broj građana Srbije smatra Rusiju prijateljem - kao najzaslužnijeg za to vide Aleksandra Vučića\nOn je na zajedničkoj konferenciji rekao, da ga je tada Orban savetovao da pomoć u nabavci respiratora i druge medicinske opreme potraži od Kine, što je i učinuo.\n- Počeli smo da delamo i brzo smo radili. Obezbedili smo vakcine za sve i imamo ih danas koliko hoćete. Sada ćemo da pomažemo afričke zemlje. Sada vakcinišemo četiri do šest hiljada ljudi dnevno, a možemo 40.000 - rekao je Vučić i dodao da ne razume to što ljudi neće da se vakcinišu.\nNa pitanje mađarskog novinara da li je tokom razgovora bilo reči o epidemiološkom usaglašavanju budući da se sve više širi delta soj korona virusa Vučić je kazao da vidi kako se to razvija i da se plaši ne jeseni već kraja leta, pre svega zbog ekonomije.\nPotrebni su nam zdravi radnici, rekao je Vučić.\n- Rekonstruišemo aerodrom Beograd, pravimo najmoderniju železničku stanicu prokop, pravimo više kilometara autoputeva, a za to su nam potrebni zdravi radnici - naglasio je.\n- Mi smo šampioni u EU, ali i to je nešto - rekao je Orb\nOn je najavio da će se bliski kontakti Mađarske i Srbije nastaviti i da su se dogovorili o uzajamnom priznanju legitimacija o vakcinaciji.\n- Složili smo se da otvorimo sve granične prelaze. I mi pratimo budućnost i pokušavano da shvatimo šta je treći talas, kako da se branimo od njega -\nKorona virus epidemija Viktor Orban Srbija Evropa vakcine vakcinacija pomoć radnici zdravlje Napredak


solutions-enabled printers | English to Serbian | Computers (general)\nEnglish term or phrase: solutions-enabled printers\nFull range of applications are available to download from the Solutions Center (LVSC) and can be easily deployed on solutions-enabled printers.\n3 štampači sa ugrađenom mogućnošću daljinskog rešavanja problema\n...lexmark stampačima i njihovom LVSC? Mislim, ne prevodim ja s engleskog, ali su mi ti pojmovi poznati.\nštampači sa ugrađenom mogućnošću daljinskog rešavanja problema\nOvo je samo pokušaj da vam pomognemo. Naveli ste malo konteksta pa je teško naslutiti o čemu se zapravo radi.\nMožda se radi o mogućnosti da inženjer za podršku daljinski pristupi sistemu klijenta i otkloni problem koji on ima na štampaču. Evo primera koji pokazuje da je to zapravo ustaljena praksa:\nHP elektronsko rešenje za daljinsku podršku\nHP elektronsko rešenje za daljinsku podršku obezbeđuje jake mogućnosti rešavanja problema i popravke. Ono može da obuhvata rešenja za daljinski pristup sistemu i može da ponudi prikladnu centralnu tačku administracije, kao i poslovni prikaz otvorenih incidenata i istorije. HP inženjer će koristiti daljinski pristup sistemu samo uz odobrenje klijenta. Daljinski pristup sistemu može da omogući HP inženjeru podrške da obezbedi efikasnije rešavanje problema i brže otklanjanje problema.


Od početka jula u BiH nije registrovan nijedan slučaj delta varijante koronavirusa - Fojnica.net\nOd početka jula u BiH nije registrovan nijedan slučaj delta varijante koronavirusa\nIako se delta varijanta koronavirusa u Evropi proširila u velikoj mjeri i dominantan je u mnogim državama Evropske unije, u Bosni i Hercegovini od početka jula do danas nije registrovan nijedan slučaj vrlo zaraznog i opasnijeg oblika bolesti COVID-19.\nPrvi slučajevi delta varijante u BiH otkriveni su početkom jula, dva u općini Ljubuški i jedan u Čitluku, a kako saznaje AA od tada zdravstvenim ustanovama u oba entiteta nije potvrđen nijedan novi slučaj.\nIz Zavoda za javno zdravstvo Federacije Bosne i Hercegovine potvrdili su da im nisu prijavljeni novi rezultati sekvencioniranja nakon jula, te su napomenuli da su u ovom bh. entitetu od početka pandemije do 23. augusta ove godine od COVID-19 oboljele 137.653 osobe, dok je od posljedica 5.570 preminulo.\nIz Instituta za javno zdravstvo Republike Srpske (RS) su takođe potvrdili da zasad nemaju potvrđenu delta varijantu u tom bh. entitetu, ali da se trenutno bilježi postepen porast broja novooboljelih i hospitalizovanih.\n– Ukoliko se sve epidemiološke mjere ne budu poštovale i ukoliko se građani ne budu vakcinisali u planiranom obimu, za šta je obezbijeđena dovoljna količina vakcina, imat ćemo i dalje porast zaraženih – izjavila je za AA Nina Rodić Vukmir, načelnica Službe za epidemiologiju u Institutu za javno zdravstvo RS-a.\nUpozorava da je porast broja oboljelih posljedica nedovoljnog poštivanja epidemioloških mjera, kontakta osoba sa izvorima zaraze, a to su oboljele osobe koje su se zarazile ili u inostranstvu ili na ovom području.\n– Ovim putem, pozivamo sve građane da se što prije vakcinišu, kako bismo zaustavili ovaj trend porasta zaraženih – poručila je Rodić Vukmir.\nU Bosni i Hercegovini je od početka pandemije zaraženo najmanje 211.689, dok je od posljedica COVID-19 preminulo 9.770 osoba, podaci su državnog Ministarstva civilnih poslova.\nEvropska agencija za lijekove ( EMA) i Evropski centar za prevenciju i kontrolu bolesti ( ECDC) u izvještaju objavljenom krajem jula ocijenili su da će delta varijanta koronavirusa do kraja augusta predstavljati 90 posto svih virusa SARS-CoV-2 koji cirkulišu u Evropskoj uniji.\nPrethodni članakU Vitezu proizvedena prva bh. kamp prikolica\nNaredni članakNjemačka traži obučene radnike, a tržište rada se sve više oslanja na strance\nObavijest o vakcinaciji protiv COVID-19 za PRVU i TREĆU dozu\nZabrinjavajuće / U Fojnici 108 osoba pozitivno na Covid-19\nU Fojnici raste broj pozitivnih na COVID-19


Avent Digitalni parni sterilizator 3 u 1\n→ Avent Digitalni parni sterilizator 3 u 1\nRadi brzo i učinkovito, osiguravajući vam 24 sata sterilan pribor.\nPhilips Avent digitalni parni sterilizator postavlja parnu sterilizaciju na višu razinu. Radi brzo i učinkovito, osiguravajući vam 24 sata sterilan pribor. Pauza koju možete koristiti da izvadite potreban pribor bez zaustavljanja ciklusa.\nNovi električni parni sterilizator 3-u-1 dizajniran je tako da sterilizaciju učini što je moguće jednostavnijom. S mogućnošću podešavanja veličine zauzima najmanje prostora i savršeno je prilagodljiv za sve veličine bočica, prsnih izdajalica i ostalog pribora:\n1) Najmanja veličina prilagođena je za sterilizaciju duda varalica i sisača\n2) Srednja veličina prilagođena je za sterilizaciju prsnih izdajalica, tanjurića, žličica i ostalog pribora\n3) Najveća veličina prilagođena je za sterilizaciju svih veličina bočica\n- Digitalni sterilizator\n- hvataljka za posudice\nNapomena: Bočice nisu uključene.


„Pitali smo za vas” : Bela boca postaje lokalna Kuća fudbala - “Gnezdo” ostaje bez gnezda? - KruševacGrad\nNakon što su lokalna samouprava i Fudbalski savez Rasinskog okruga odlučili da zgrada FK “Borac” iz Bivolja, u Kruševcu poznata kao Bela boca, postane lokalna Kuća fudbala, Alternativni kulturni centar “Gnezdo” ostaće bez prostora u kome je dve i po godine. Naime, u novembru 2017. godine je “Gnezdo” otvorilo svoja vrata umetnicima i posetiocima, nakon što su prethodno brojni volonteri nekoliko meseci radili na uređivanju i rekonstrukciji zgrade koja je bila ruinirana\nUmetnica Kaća Dimitrijević, predsednica Udruženja “Fakiri sa juga” koje je pre skoro tri godine iniciralo obnovu pomenute zgrade, povodom najavljenih radova na tom objektu za novine GRAD je kazala da je tada sa FK “Borac” potpisan ugovor o korišćenju prostora.\nKaća Dimitrijević, predsednica Udruženja “Fakiri sa juga”\n– Ugovorom je predviđeno da ukoliko do prekida ugovora dođe bez krivice korisnika, postoji obaveza davaoca prostora da refundira sredstva uložena u rekonstrukciju i adaptaciju objekta. Mi, naravno, čuvamo račune i imamo dokaze o ulaganjima, radnim satima, ugovorima, ali proceniti pravu vrednost ovog prostora i truda je gotovo nemoguće – rekla je ona.\nPotvrdila je da su predstavnici “Gnezda” jesenas prisustvovali javnom sastanku u MZ Bivolje na kome se razgovaralo o namerama da se teren obnovi, ali da tada nisu bile poznate pojedinosti.\n– Pre desetak dana, predsednik FK “Borac”, Radoslav Komlenović, pozvao nas je i najavio dolazak predstavnika Grada i Fudbalskog saveza Rasinskog okruga. Činilo se da imaju vrlo konkretne planove, ali mi sa njima nismo upoznati. Tada nam je rečeno da ćemo biti pozvani na sastanak, kao i da će se naći zajednički dogovor. Još uvek čekamo poziv – ispričala je Dimitrijevićka.\nDa će se nadležni potruditi da nađu najbolje moguće rešenje za “Gnezdo” za novine GRAD je kazao Radoslav Komlenović, predsednik FK “Borac” iz Bivolja.\nRadoslav Komlenović, predsednik FK “Borac”\n– Uskoro ćemo svi zajedno održati sastanak kod načelnika Gradske uprave. Klub sa “Gnezdom” ima ugovor o iznajmljivanju bez nadoknade, plaćali su komunalije, a pre svega su sredili objekat, dosta toga su uradili. Oni su nam spasili zgradu, sve je bilo polomljeno, niko nije dolazio, bilo je zapušteno. Postoji mogućnost da im budu nadoknađena sredstva koja su uložili ili da se za njih nađe objekat u koji će se preseliti. Verujem da ćemo na obostrano zadovoljstvo rešiti ovo – kazao je Komlenović.\nKaća Dimitrijević napominje da je u ovom trenutku teško govoriti o budućnosti “Gnezda”.\n– Svi koji su upoznati sa njegovim funkcionisanjem znaju da to nije prostor koji se može tek tako preseliti jer su u njegove zidove utkani volonterizam, zajedničko zalaganje, donacije građana. Priča bi bila mnogo jednostavnija da se radi o, na primer, iznajmljenom lokalu – rekla je ona.\nOvde su mnogi svili gnezdo\nTokom dve i po godine rada “Gnezdo” je bilo domaćin brojnim umetnicma, ali i volonterima, deci, najrazličitijim programima.\n– Ovde su realizovana tri međunarodna volonterska kampa, radionice murala, radionice bubnjeva za devojčice, string art-a, izrade lejzi bega, dečije radionice slikanja fluorescentnim bojama, pravljenja kućica za ptice, lutkarske radionice, performansi. Pripremili smo dve inkluzivne bleklajt predstave, jednu sa štićenicima Doma Jefimija, drugu sa Udruženjem za pomoć osobama sa autizmom i UG Osmeh na dlanu. Imali smo izložbe slika, oklopa, projekcije filmova i filmski festival “Slobodna zona”, svirke, žurke, promocije knjiga. Organizujemo Dan za komšiluk, čišćenje obale Rasine ispod objekta, a koristimo ga i kao atelje za našu umetničku produkciju – podsetila je Kaća na deo aktivnosti u ovom umetničkom prostoru.\nAKC “Gnezdo” postoji od maja 2017. godine, kada su počele radne volonterske akcije, a zvanično je otvoreno u novembru te godine.\n– Zalaganjem velikog broja lokalnih, ali i međunarodnih volontera uspeli smo da zgradu, koju smo zatekli u ruiniranom stanju, privedemo nameni, a to je postojanje umetničkog prostora namenjenog mladima – navela je ona.\nA radovi su se nizali. Počeli su izbacivanjem đubreta i stakla sa oba sprata objekta i čišćenjem neposredne okoline, nastavljeni guljenjem zidova od vlagom pojedenog maltera, gleta i boje. Sa plafona koji je godinama prokišnjavao malter je otpadao u velikim komadima. Urađena je elektrifikacija gornjeg sprata objekta, komšije su pomogle da se uvede voda. Zamenjena su stakla, postavljene rešetke, vrata. Zidovi su omalterisani, gletovani, okrečeni. Krovna limarija i drvene grede su zamenjeni, postavljena je izuzetno kvalitetna Sikaplan membrana. Fasada je oguljena, omalterisana i na kraju u potpunosti oslikana. Ove zime uvedeno je grejanje, postavljen je kotao na pelet i radijatori, a bilo je i dosta neophodnih sitnih radova.\nPrema informacijama iz Gradske uprave Kruševac i Fudbalskog saveza Rasinskog okruga na terenu Borca u Bivolju biće postavljena veštačka trava, urađene tribine sa po tri do četiri reda sa svih strana, ograda, reflektori. Pomenuta zgrada će biti rekonstruisana, u prizemlju, koje nije sređivano, biće renovirane svlačionice i prostorij za delegate, dok će na spratu, na mestu gde se sada nalazi “Gnezdo” biti kancelarije Fudbalskog saveza Kruševac i Fudbalskog saveza Rasinskog okruga.\nAlternativni kulturni centar „Gnezdo“ je umetnički prostor namenjen oživljavanju i promovisanju savremene umetnosti kroz izložbe, festivale, svirke, bioskop, diskusije i radionice. “Gnezdo” je mesto okupljanja i povezivanja mladih sa ciljem buđenja i razvijanja njihovih kulturnih potreba i njihovog uključivanja u kreiranje i osmišljavanje alternativne kulturne scene Kruševca. “Gnezdom” upravlja Udruženje građana “Fakiri sa juga” čiji je projekat o formiranju Alternativnog kulturnog centra podržala Trag fondacija u okviru programa Aktivne zajednice.\n9. marta 2020. u 16:59\nneka se stide rukovodioci FK BORCA sto su dozvolili da takva gradjevina propada godinama i sada kada je neko ulozio ljubav vreme i novac hoce da ih izbace iz GNEZDA.\nGOSPODO VASE KANCALARIJE PRAVITE NA DRUGOM MESTU A NE TU GDE SU DECA OMLADINA VOLONTERI UGRADILI SEBE NE GAZITE NECIJU DIVNU IDEJU ZA KOJU SU IMALI SRCE DA JE OSTVARE.\nGDE STE BILI SVE TE GODINE KADA JE OBJEKAT PROPADAO\n10. marta 2020. u 22:11\nU vezi FK „BORAC“ Bivolje i klubskog objekta „BELA BOCA“ digla se hajka, u nastojanju gradske vlasti da napravi nesto novo, a sve u susret 100-godisnjici postojanja ovog kluba-Velikom jubileju, gde mogu da se traže neka novčana sredstva od UEFA. Ja sam u Borcu od 1980. godine, branio u više rangova i doživeo lepe trenutke, ali davao sam znatna sredstva da bi se takmičili u zoni i u I Srpskoj ligi. Meni je b orac ostao dužan 2500 eura (dao na pozajmicu) i pose u zapisniku da mi se vrati novac onda, kada se objekat ili prodavnica bliyu MZ daju po kiriju. Do danas nista. Da li je na redu advokat i sudski spor, uz ogromnu kamatu, a sve papire čuvam kod rođaka?\n11. marta 2020. u 12:41\nU Bivolju nema vrtića, kanalizacije, škola se raspada, ali stadion je jako bitan. Sramota. Neko se usudi da ostane u toj rupi od grada a vi ga terate. Bljak.\n13. marta 2020. u 13:46\nPRANJE PARA, ETO O ČEMU SE OVDE RADI\n4 thoughts on “„Pitali smo za vas” : Bela boca postaje lokalna Kuća fudbala – “Gnezdo” ostaje bez gnezda?”\n14.10.2021 0 353\n11.09.2021 0 200\n03.09.2021 0 378\n23.08.2021 0 296\n09.08.2021 0 328\n6. decembra 2021., 21:33


Web page: www.dzevadhabibija.com\nMail to author: piga.habibija@mocable.ba\nFutsal je posljednjih godina postao jedna od najpraktikovanijih disciplina i njegova buduænost je sigurno veoma perspektivna. Èinjenice da od 2012. godine ulazi u porodicu olimpijskih sportova i da je u velikom broju zemalja veæ ušao u najviše obrazovne ustanove, obavezuju da mu se pristupi na ozbiljniji naèin.\nNepostojanje nikakve literature vezane za futsal na prostorima Balkana, jedan je od osnovnih motiva izdavanja ove knjige, dok je sam cilj, podizanje opšte svijesti o znaèaju futsala kao sportske discipline.\nKnjiga ''Futsal'' predstavlja štivo koje je namjenjeno svim kategorijama, tako da može poslužiti trenerima, profesionalnim igraèima, amaterima, rekreativcima. Zaljubljenicima koji namjeravaju približiti se ovoj disciplini, ona æe biti od posebnog znaèaja, jer ih upoznaje sa osnovnim pojmovima futsala. Igraèima, kao i onima koji se veæ bave trenerskim pozivom ovo štivo može poslužiti kao dodatni priruènik, dok æe buduæim trenerima biti kamen temeljac za uspješnu karijeru. Trenerima fudbala koji imaju namjeru posvetiti se futsalu, ona je od posebnog znaèaja. Zabranjuje im da futsal posmatraju kao igru fudbala na malom terenu, i iznad svega ukazuje im na razlièitosti dviju disciplina.\nNa 240 stranica knjige, brojni detalji i elementi igre pored dijagrama predstavljeni su i na preko 70 fotografija u boji. Kroz 16 poglavlja detaljno su opisani:\n1. HISTORIJA FUTSALA\n2. RAZLIKE IZMEÐU FUTSALA I FUDBALA\nShvatanje trenerskog poziva\nTrener kao aktivni igraè\nLider u igri\nEvolucija golmanske pozicije\nPozicija golmana u prekidima igre\nPrimanje (štopanje) lopte\nPOJEDINAÈNA (INDIVIDUALNA ) TAKTIKA\nFAZA POSJEDOVANJA LOPTE\nOtkrivanje zbog prijema lopte\nPrijem i zaštita lopte\nFinta i dribling\nFAZA NEPOSJEDOVANJA LOPTE\nGRUPNA (KOLEKTIVNA ) TAKTIKA\nOfanzivni raspored igraèa\nIgra po širini terena (horizontalno)\nIgra po dužini terena (vertikalno)\nOdbrambeni raspored igraèa\nOdugovlaèenje (zadržavanje akcije)\nOdbrambeno sakupljanje (grupisanje)\nKontrola i opreznost\n8. SISTEMI IGRE\nOrganizovani (smišljeni) napad\nSistem igre u napadu 2:2\nSistem igre u napadu 1-2-1\nSistem igre u napadu 3-1\nSistem igre u napadu 4:0 (rotacija)\nFAZA NEPOSJEDOVANJA LOPTE (ODBRANA GOLA)\nPojedinaèna (individualna) odbrana\nSistem igre u odbrani 1:2:1 (romb)\nSistem igre u odbrani 3-1\nSistem igre u odbrani 2:2 (kvadrat)\n9. SEGMENTI (FAZE) IGRE\nTok i razvoj igre\nPrelazak igre (tranzicija)\nIgra sa golmanom u polju\n10. PRESING IGRA\nPritisak (presija) na protivnika\nIzlazak iz presinga\n11. PREKIDI IGRE I PASIVNE SITUACIJE\nUdarac iz ugla (korner)\nUbacivanje lopte sa strane (aut)\nKazneni udarac sa deset metara\nKazneni udarac (penal)\n12. INTERPRETACIJA UTAKMICE\nTumaèenje (èitanje) utakmice\n13. MODELI (ŠKOLE FUTSALA)\nZnaèaj kondicionog treninga\n16. FUTSAL PRAVILA IGRE


Barton Fink (1991) - The Filmske Recenzije\n21/02/2019 14/08/2015 by Siniša Stajić\nOvaj film braće Koen (Joel Coen, Ethan Coen) se u njihovim ranijim radovima izdvaja po tome što je stekao poštovanje kritičara i ozbiljne publike skoro odmah nakon bioskopskih projekcija. Poštovanje ovog projekta je otišlo čak dotle da je Barton Fink jedini film u istoriji Kanskog festivala koji je pokupio tri najbitnije nagrade (najbolji film, reditelj i glumac), a bio je nominovan i za tri Oskara (sporedni glumac, scenografija i kostimi).\nBarton Fink (John Turturro) je njujorški pisac pozorišne predstave koja mu je donela instant slavu i poštovanje u svetu umetnosti i filma. Na poziv Džeka Lipnika (Michael Lerner), holivudskog producenta, on dolazi u Los Anđeles kako bi napisao scenario za film o životnoj priči rvača. Pronalazi smeštaj u jezivom hotelu Earl u kome doživljava kreativnu blokadu. Njegov prvi komšija Čarli Medouz (John Goodman), veseli prodavac polisa za osiguranje, pokušava da mu pomogne, ali bizarni sled događaja će Finka odvesti još dalje od rešavanja svog zadatka.\nJavna je tajna da su braća Koen inspiraciju za ovaj film dobili tokom snimanja filma Miller’s Crossing, kada su takođe patili od kreativne blokade. Ta inspiracija je dovela do toga da scenario za ovaj film pojedini kritičari smatraju za jedan od najboljih u istoriji kinematografije. Postoji dosta istorijskih poveznica i poređenja između likova u ovom filmu i stvarnih ljudi koji su radili u Holivudu tokom tih godina, a osim toga, scenario je pun satire, ironije, metafora, vrsnih dijaloga i nesvakidašnjih likova. Njegov kvalitet dodatno poboljšava činjenica da veći broj događaja u filmu ima prostora za slobodnu interpretaciju, tako da film Barton Fink svako može drugačije protumačiti i shvatiti.\nPostoje indicije da su braća Koen u ovaj film uneli mnogo više sebe nego što se to može iz prve primetiti. Postoje dosta sličnosti između njih i glavnog junaka Bartona – jevrejski umetnici, instant slava u umetničkim krugovima posle jednog dela (film Blood Simple), nespremnost/nesposobnost da se umetnički identitet odbaci po cenu slave među širokim narodnim masama delima koji su ispod njihovog intelektualnog nivoa, kao i spremnost na umetničku nezavisnost po cenu finansijskog fijaska. Sve su to razlozi zbog kojih braća Koen i dan-danas rade kao nezavisni filmski radnici, iako ih kritičari veoma cene.\nSam lik Bartona Finka je zarobljen u želji da običnom čoveku napiše umetnički scenario o običnom čoveku, i biva razočaran kada shvati da taj običan čovek želi da gleda loše filmove B produkcije pune patetike i akcije, ali i kada shvati da on kao intelektualac ne može da se poistoveti sa običnim čovekom. Osim toga, on je u duši umetnik, a ne pisac na zadatku. Kroz taj njegov zadatak autori majstorski prikazuju holuvudske producente koji pritiskaju radnike, ograničavaju im umetničku slobodu, često ismevaju pokušaje ozbiljnih projekata i svaki metar filmske trake gledaju samo kroz prizmu prihoda. Prikazano je kako je tim ljudima bitniji novac od kvaliteta onoga što nude publici, a današnji gledaoci su sve više svesni takve situacije u svetu Holivuda.\nLik Čarlija Medousa, prvog komšije našeg glavnog junaka, ostavlja najviše prostora za slobodnu interpretaciju. On od pomalo nametljivog, ali dobroćudnog prodavca, u završnoj trećini filma postaje lik iz fantazije ili surrealnog sveta. Podatak da Barton Fink ne spada u žanr fantazije dodatno tera na razmišljanje ko je u stvari Čarli Medous. Lično sam stekao utisak da se radi o osobi koju je Barton izmislio jer se pojavljuje ili u momentima kada Barton ima problema sa blokadom, ili neki drugi teško rešivi problem. Uz njega je vezano i dosta metafora, kao što je upakovana kutija (zaključio sam da predstavlja Bartonovu inspiraciju) ili scene sa nemačko/italijanskim detektivima (Barton je Jevrej, a od tih nacija su Jevreji najviše propatili). Mogao bih napisati još dosta toga, ali bojim se da bih samim tim u potpunosti ubio čar gledanja filma.\nŠto se tiče tehničkih karakteristika sve je kao što smo navikli od ovog autorskog dvojca – savršeno. Braća Koen su perfekcionisti i svaki kadar predstavlja umetničko delo. Što se tiče glumaca, u ovom filmu sarađuju sa ekipom koja je skoro zaštitini znak njihovih projekata – Džon Turturo, Džon Gudmen, Stiv Bušemi (Steve Buscemi) i Džon Polito (Jon Polito), a o kvalitetu njihove glume zaista nije potrebno trošiti reči. Poseban utisak su ostavili Majkl Lerner kao holivudski producent, i, lični favorit, Toni Šalub (Tony Shalhoub).\nBarton Fink je prevashodno namenjen nešto zahtevnijim gledaocima i filmskim detektivima kojima nije teško da pogledaju film više puta kako bi ga u potpunosti razotkrili. Karakteristično stilizovana drama sa sjajnim scenarijom i više nego kvalitetnim glumcima, sve zajedno umotano u izvrstan umetnički kolaž.