NEZAKONITO UVOZILI TEKSTIL U velikoj akciji uhapšeno više osoba\nPo nalogu i koordinaciji 2 tužioca iz Posebnog odeljenja za organizovani kriminal, privredni kriminal i korupciju Tužilaštva BiH, koji rukovode istragama, više stotina policijskih pripadnika SIPA, Granične policije BiH i UIO BiH, od ranih jutarnjih časova vrše pretrese i lišenja slobode većeg broja osumnjičenih za krivična dela organizovanog kriminala, carinskih i poreskih utaja, sa koruptivnim elementima.\nProcenjuje se da je nanesena šteta budžetu BiH u iznosima od više miliona.\nPo nalogu tužioca Tužilaštva BiH, provode se opsežne akcije kodnih naziva "Master" i "Truck".\nAkcije se provode na području Sarajeva, Brčkog i Tuzlanske regije i odnose se na veći broj fizičkih i pravnih osoba, koje se sumnjiče za organizovani kriminal, vezan za nezakoniti uvoz tekstila iz inostranstva na područje BiH, počinjenjenjem krivičnih dela organizovanog kriminala, poreskih i carinskih utaja, kao i koruptivnih krivičnih dela primanja i davanja dara ili drugih oblika koristi.\nPrikupljeni su dokazi da su osumnjičeni krivična dela činili kontinuirano u periodu od oko 3 godine, a da je iznos utajenih poreskih i carinskih dadžbina po jednom kamionu dostizao iznose od nekoliko desetina hiljada KM, pa se procenjuje da je navedenim organiziranim kriminalom, budžet BiH oštećen za velike novčane iznose, koji zasigurno premašuju više stotina hiljada KM, piše Klix.\nSIPA pretresa na 24 lokacije, na meti fudbalski menadžer i advokat\nAktivnosti će se na terenu realizovati tokom dana, nakon čega će osumnjičeni koji su lišeni slobode biti privedeni postupajućim tužiocima, gde će biti ispitani i odlučiće se o daljim aktivnostima u vezi sa merama pritvora ili mera zabrane za osumnjičene.\n- Akcije “Master” i “Truck”, odlučne su aktivnosti tužilačkih, policijskih i poreskih institucija BiH u borbi protiv kaznenih dela koja imaju elemente financijskog kriminala i korupcije, a kojima se nanosi šteta svim građanima BiH - navode iz Tužilaštva BiH.\nSDA PROTIV SDA Tužilaštvo u Tuzli proverava optužbe o kriminalu, korupciji i nepotizmu u redovima najveće bošnjačke stranke\nHAPŠENJA ZBOG PLJAČKI U toku policijska akcija “Kugla”


PREDSEDNIK MAKEDONIJE: Umešani u napad u Sobranju da snose odgovornost\n29.11.2017. 08:29h 29.11.2017. 08:35h\nUmešani u dešavanja 27. aprila ove godine moraju se smatrati odgovornima, međutim odgovornost ne bi trebalo da se generalizuje, jer su poštovanje ljudskih prava i pretpostavka nevinosti nužne, izjavio je sinoć makedonski predsednik Đorđe Ivanov u obraćanju građanima te zemlje.\nOsnovno javno tužilaštvo u Skoplju saopštilo je juče ujutru da je pokrenulo istragu protiv 36 osoba zbog "terorističkih pretnji ustavnom poretku i bezbednosti", a u vezi sa nasilnim događajima 27. aprila ove godine u Sobranju, nakon što je Albanac Talat Džaferi izabran za predsednika parlamenta.\nOn je izrazio zabrinutost zbog političkog uticaja koji pojačava tenzije i političku destabilizaciju.\n"U vremenu kada moramo da ispunimo mnoge zadatke za konsolidaciju društva, kao i plan evroatlantske integracije, celokupna energija mora biti usmerena na postizanje konsenzusa za nacionalni dijalog i dovršetak reformi. Osveta i demonstracija moći polarizuju društvo i u takvoj situaciji ne možemo da očekujemo napredak reformi", rekao je Ivanov.\nOn je pozvao relevantne institucije da se ponašaju odgovorno i da poštuju makedonsku Ustav i zakone.\nSKOPSKI SUD ZATRAŽIO: Sprema se ukidanje imuniteta za 6 poslanika u Sobranju Makedonije\nPOVIŠENA BEZBEDNOST U SKOPLJU: Nekoliko stotina građana protestuje pred Krivičnim sudom na poziv VMRO-DPMNE\nHAPŠENJA U MAKEDONIJI ZBOG KRVAVOG ČETVRTKA: Iza rešetaka 36 osoba, Gruevski poziva na proteste!\nPOČELA HAPŠENJA ZBOG NASILJA U SOBRANJU: Iza rešetaka bivši makedonski ministar policije


Završen samit EU-Zapadni Balkan | Balkan Vijesti | Al Jazeera\nZavršen samit EU-Zapadni Balkan\nDvadeset i sedam evropskih šefova država i vlada razgovarali su s kolegama iz zemalja Zapadnog Balkana o nužnosti postizanja konkretnih rezultata u rješavanju bilateralnih sporova.\nZaključke ukupne rasprave o proširenju donijet će Vijeće, koje zasjeda u poslijepodnevnim satima (EPA)\n02:53 PM (GMT+2)\nSamit Evropske unije i Zapadnog Balkana koji je održan danas u Briselu završen je znatno kasnije nego što je bilo planirano.\nKonferencija za novinare nakon samita, na kojoj je trebalo da se obrate lideri Evropske unije, otkazana je.\nNa samitu se raspravljalo o izazovima s kojima se suočavaju zemlje regije, naročito u svjetlu ruske agresije na Ukrajinu.\nDvadeset i sedam evropskih šefova država i vlada razgovarali su s kolegama iz zemalja Zapadnog Balkana o nužnosti postizanja konkretnih rezultata u rješavanju bilateralnih sporova, u prvom redu u kontekstu dijaloga Kosova i Srbije, te krize između Sjeverne Makedonije i Bugarske, kako bi Sjeverna Makedonija i Albanija dobile datum za početak pregovora.\nŽustra rasprava je vođena i o slovenskom prijedlogu za bezuvjetnu dodjelu statusa zemlje kandidata Bosni i Hercegovini.\nZaključke ukupne rasprave o proširenju donijet će Vijeće, koje zasjeda u poslijepodnevnim satima.\n“Nismo tamo gdje trebamo biti u pogledu Zapadnog Balkan, danas bismo trebali otpočeti pregovore sa S. Makedonijom i Albanijom i ja ne mogu sakriti svoje razočaranje, a moje razočarenje je razočarenje mnogih ljudi. Trebali smo danas otpočeti pregovore, još postoji nada, ne znam ša bugarski parlament može napraviti u narednim satima ali stvari ne izgledaju dobro”, rekao je Josep Borrell, visoki komesar za vanjsku politiku EU-a.\nPredsjednik Evropskog vijeća Charles Michel rekao je kako “stavljaju prijedlog na sto kako bi bili u mogućnosti što prije otpočeti pregovore sa Albanijom i Sjevernom Makedonijom”.\n“To su naši top prioriteti i učinit ćemo sve da se to desi. Tu smo kako bi se učinili napori u pogledu Bosne i Hercegovine. Imamo pozitivan efekat relaksacije političkih tenzija u zemlji, moramo biti sigurni da institucije funkcionišu”, rekao je Michel.\nApel za pridruživanje Zapadnog Balkana Uniji\nUoči sastanka lidera Evropske unije i Zapadnog Balkana više predstavnika civilnog društva iz regije uputilo je apel vladama zemalja EU-a, kao i SAD-a i NATO-a, da je pridruživanje Zapadnog Balkana Uniji geopolitička i geostrateška neminovnost s obzirom na stalne pretenzije Rusije da destabilira tad dio evropskog kontinenta.\nPremda su ranije bili najavili bojkot samita, čelnici Srbije, Albanije i Sjeverne Makedonije prisustvovat će samitu kako bi razgovarali o napretku njihovih zemalja na putu prema evropskim integracijama.\nNa Samitu EU – Zapadni Balkan učestvovat će i predsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Šefik Džaferović.\nLideri šest zemalja regije Zapadni Balkan pozvani su na sastanak sa čelnicima Evropskog vijeća na kojem će se razgovarati o proširenju Unije.\n“Prisustvovat ćemo sastanku Evropskog vijeća”, napisao je albanski premijer Edi Rama na Twitteru u srijedu.\nAlbanski premijer Rama kazao je da zemlje Zapadnog Balkana žele čuti kako se prema njima odnosi Bugarska, članica Evropske unije koja blokira proširenje Unije na Sjevernu Makedoniju i Albaniju tražeći od Sjeverne Makedonije ustupke po pitanju “zajedničke historije”, makedonskog jezika i makedonskog nacionalnog identiteta.\nBugarska “otima” zemlje Zapadnog Balkana i “uništava” duh Evrope, napisao je Rama.\nIli EU ili Rusija\nSamit EU-Zapadni Balkan održava se netom prije odvojenog samita evropskih vođa na kojem će se razgovarati o davanju kandidatskog statusa Ukrajini i Moldaviji. Premda postoji inicijativa da se sa Ukrajinom i Moldavijom kandidatski status za prijem u Uniju dodjeli i zemljama Zapadnog Balkana, posebno Bosni i Hercegovini, čini se da ne postoji politička volja za tako nešto kod svih 27 članica Unije.\nPredsjednik Evropskog vijeća Charles Michel je u pismu liderima članica EU-a, pozivajući ih na sjednicu Evropskog vijeća, istakao da se mora dati nova energija procesu proširenja i unaprijediti “integracija naših partnera sa Zapadnog Balkana”.\nOn je poručio da je Zapadni Balkan važan za EU, a EU je važna za Zapadni Balkan.\nNjemački kancelar Olaf Scholz ranije u srijedu zagovarao je da se državama Zapadnog Balkana ojača perspektiva članstva u Evropskoj uniji.\n“Ako ne budemo bili solidarni s tim zemljama onda će to iskoristiti Rusija i Kina”, rekao je Scholz.


LVBet kladionica | iskrena recenzija, iskustva igrača | Bonus 50 €\nHome Reviews LVBet kladionica\nLicenca: Malta Gaming Authority (MGA)\nNačini uplate: Bankovni transfer, Visa, MasterCard, Jeton, Skrill, Neteller, Skrill 1-tap, ecoPayz, Trustly, Zimpler, Giropay, Euteller, paysafecard\nNačini isplate: Bankovni transfer, Visa, MasterCard, Jeton, Skrill, Neteller, ecoPayz, Trustly, Zimpler, Giropay, Euteller\nDetaljna analiza briljantne nove sportske kladionice LVBet. Pročitajte zašto smatramo da se vredi registrovati u ovoj kladionici.\nIstorijat kladionice LVBet\nMalo je kladioničarskih brendova koji su u kratkom vremenskom period uspeli da naprave takav proboj na tržištu, kao što je to učinila sportska kladionica LVBet. Zaista, ne sećamo se kada smo radili recenziju nekog manje poznatog brenda u industriji, koji nas je impresionirao ovoliko kao ova kladionica. Naprosto smatramo da je LVBet kladionica i online casino jedna od kvalitetnijih opcija za igrače iz regiona, posebno iz Crne Gore. Brend je osnovan 2015. godine, a trenutno su u vlasništvu kompanije Fairload LTD sa sedištem na Malti.\nOno što osvaja svakog iskusnijeg igrača u svetu online sportskog klađenja je činjenica postojanja nekoliko vrlo respektabilnih licenci za sportsko klađenje koje ova kompanija poseduje. Naime, LVBet operater poseduje dve vrlo kvalitetne licence za sportsko klađenje, UKGC (Licencu Velike Britanije) i MGA (Licencu države Malta), koje dve licence u kombinaciji garantuju igračima sigurno okruženje i maksimalno fer odnos sportske kladionice i kazina prema svojim korisnicima.\nLVBet je jedan od onih all-in-one sajtova, što znači da osim sportskog klađenja korisnici mogu na istom sajtu uživati u čarima online casina koji je jednako kvalitetan kao i sportska kladionica. Online kazino LVBet nudi širok raspon casino igara kao što su slotovi, video poker, blekdžek, rulet, virtuelni sportovi i mnogo toga drugog. Kompanija ima potpisan ugovore o saradnji sa velikim brojem provajdera igara, ten a njihovom sajtu možete igrati sve najpopularnije naslove provajdera MicroGaming, NetEnt, Play’n GO, Evolution Gaming, Green Tube i mnogih drugih.\nSveobuhvatno, ukoliko nastavite da čitate ovu našu iskrenu recenziju kladionice i kazina LVBet sasvim smo sigurni da ćete uvideti iz kojih je razloga ova kladionica ostavila na nas toliko snažan utisak i zbog čega je smatramo jednom od najboljih sportskih kladionica za igrače iz Crne Gore i regiona.\nPrednosti i mane LVBet sportske kladionice\nMlada kompanija koja se izrazito brzo razvija\nOgroman izbor sportova i kladioničarskih marketa\nAll-in-one sajt sa sportskom kladionicom i online kazinom\nKorisnička podrška bi mogla biti bolja\nNema LVBet live stream opcije\nDizajn i vizuelni identitet kladionice pomalo podsećaju na jednu drugu vrlo popularnu sportsku kladionicu – Bwin, iz razloga što je tema sajta urađena u dark modu i zato što sajtom dominiraju crna, siva i žuta boja. Kako je dizajn i tema apsolutno subjektivna kategorija, mi se nećemo previše zadržavati na komentarisanju iste, iako je tema kladionice i kazina LVBet apsolutno po našem ukusu.\nŠto se tiče funkcionalnosti korišćenja sajta i lakoće navigacije kroz isti, možemo reći da nema mnogo kladionica koje mogu oponirati LVBet sajtu u ovom segmentu. Naime, kada pristupite početnoj stranici ovog brenda, odmah ćete sa leve strane ekrana videti aktuelnu ponudu sportova i liga na koje se možete opkladiti. Na gornjoj ivici ekrana nalaze se prečice ka raznim delovim sajta, te jednim klikom možete pristupiti sportskoj kladionici, kazinu, uživo kazinu, LVbet in-play platformi, kao i virtuelnim sportovima. Odmah ispod te linije ekrana nalazi se još jedan set prečica preko kojih možete pristupiti početnoj stranici, LVBet mobile app, stranici sa isplatama, LVBet cash-out, bonusima i promocijama, VIP sekciji, korisničkoj podršci i stranici za LVBet loyalty points.\nSa desne strane ekrana nalazi se LVBet bet slip kao i spisak aktuelnih promocija koje ovaj operater nudi svojim korisnicima, a o kojim bonusima i promocijama ćemo šričati malo kasnije u toku naše recenzije. Sveobuhvatno, kada se pogleda lakoća upravljanja i vizuelni identitet LVBet sportske kladionice smatramo da ista zaslužuje najviše moguće ocene.\nProces registracije na LVBet kladionici\nSasvim smo sigurni da vas već svrbe prsti da se registrujete u ovoj sportskoj kladionici, te ćemo u ovom delu naše recenzije objasniti detaljno kako izgleda process registracije i prvog depozita. Pre svega, potrebno je napomenuti da kompanija LVBet prima igrače iz velikoj broja država, te igrači iz Crne Gore, Slovenije i Bosne i Hercegovine mogu uživati u blagodetima klađenja u ovoj sportskoj kladionici.\nNažalost igrači iz Hrvatske i Srbije, trenutno nisu dobrodošli u LVBet sportskoj kladionici i kazinu, ali se nadamo da će se to uskoro promeniti na bolje. Moramo napomenuti da je sajt kladionice preveden na 5 jezika i da je Crnogorski jedan od ponuđenih jezika, te igrači iz regiona ne bi smeli imati previše problema prilikom snalaženja na istom.\nSada ćemo vam objasniti celokupan proces korak po korak, kako bi mogli steći utisak koliko je jednostavno registrovati se u LVBet sportskoj kladionici:\nRegistracija na LVbet kladionici\nKorak 1: kada pristupite početnoj stranici LVBet sportske kladionice potrebno je u gornjem desnom ćošku pritisnuti opciju „Register.“\nKorak 2: tada vam se otvara novi prozor, u kom je potrebno izabrati korisničko ime, lozinku, kao i ostaviti validnu email adresu.\nKorak 3: treći i poslednji korak se ogleda u tome da unosite ostale personalne podatke, poput imena i prezimena, datuma rođenja, pola, adrese stanovanja i broja mobilnog telefona. Sa ovim se završava proces registracije i čeka se email od kompanije u kome je verifikacioni link.\nKao što možete i videti, celokupan proces registracije je vrlo jednostavan i može se završiti za svega nekoliko minuta. Naravno, moramo napomenuti da vas sasvim sigurno očekuje proces verifikacije, pošto većina sportskih kladionica, pa tako i kladionica LVBet primenjuje takozvanu KYC (Know Your Customer) proceduru, tokom koje je potrebno poslati fotokopirane lične dokumente.\nBonusi u LVBet Sportskoj Kladionici\nAko možemo da uperimo prst u jedan segment koji ne ispunjava sve naše kriterijume u ovoj sportskoj kladionici, onda je to svakako segment bonusa i promocija, pošto je trenutno ponuda prilično neuverljiva.\nNaime, veliki broj kladioničara konačnu odluku o registraciji u nekoj sportskoj kladionici donosi upravo na osnovu kvaliteta bonusa i promocija koje može dobiti, jer svaki igrač voli da dobije nešto od svoje omiljene kladinice. Na sajtu LVBet kladionice situacija nije sjajna, ali i pored toga mi smatramo da bi ovaj brend morao biti jedna od omiljenijih opcija za igrače iz Crne Gore, Slovenije i Bosne i Hercegovine.\nUkoliko se odlučite registrovati u LVBet kladionici i online kazinu onda vas očekuje jedan prosečni bonus dobrodošlice i nekoliko LVBet promocija koje se regularno tokom svakog meseca ažuriraju.\nBonus dobrodošlice se ogleda u takozvanom matched bonusu putem koga igrači mogu dobiti 100% uvećanje na svoju prvu uplatu, maksimalno do €50. Ovo znači da je potrebno izvršiti svoj prvi depozit u iznosu od €50 kako bi dobili maksimalni iznos bonusa.\nOno što je izrazito bitno napomenuti je da postoji posebna procedura traženja bonusa dobrodošlice od strane kladionice. To se radi na sledeći način:\nNakon izvršene registracije, potrebno je otići na stranicu za depozit\nTamo je potrebno kliknuti na “SPORTS WELCOME OFFER” opciju PRE NEGO SE POLOŽI DEPOZIT\nTek tada korisnik ima mogućnost dobijanja bonusa dobrodošlice\nNaravno, ovaj bonus dobrodošlice dolazi sa specifičnim uslovima i pravilima, a ona su u granicama korektnih, mada su kompleksna i iz tog razloga ćemo morati detaljno da ih obrazložimo. Naime, da biste ispunili uslove i pravila ovog bonusa i bili u mogućnosti prebacite bonus novac na nalog sa pravim novcem, potrebno je 12x obrnuti ukupna sredstva koja ste uplatili i dobili kao bonus. Dakle, ukoliko ste uplatili €50 i dobili još €50 kao bonus, potrebno je odirati tiketa u vrednosti od €1.200 kako bi ispunili uslove kladionice.\nDrugi uslov je taj da se moraju igrati kombinovani tiketi sa kvotama ne manjim od 1.25, a ukupna kvota ne sme biti manja od 1.80.\nPoslednja stvar vezano za ovaj bonus koja se mora napomenuti je ta, da ukoliko se odlučite vršiti depozite putem Neteller, Skrill ili Skrill 1-Tap opcija, nećete biti u mogućnosti da dobijete ovaj bonus dobrodošlice.\nBonus dobrodošlice u online kazinu LV Bet nije klasični bonus dobrodošlice, nego više bonus paket, jer korisnici dobijaju matched bonus 100% na prvu uplatu do čak €1.000 u protiv-vrednosti nacionalne valute i 1.000 besplatnih spinova na određenim slot aparatima.\nOvo je više nego korektan bonus, a kada govorimo o uslovima iskorišćavanja istog, oni su u proseku što se tiče industrije online kazina. Naime, potrebno je obrnuti sredstva 35 puta pre nego budete u mogućnosti da prebacite bonus novac na račun sa pravim novcem. Dakle, ovaj bonus je svakako povoljniji nego onaj koji se nudi u sportskoj kladionici.\nNaša preporuka je da detaljno pročitate uslove i pravila korišćenja ovog bonusa iz razloga što bonuse ne možete koristiti na svim slot aparatima i igrama, nego samo na onima koje je online kazino LV Bet odredio.\nOsim bonusa dobrodošlice za korisnike sportske kladionice i online kazina, postoji nekoliko aktivnih promocija kojima kompanija nagrađuje svoje korisnike. Trenutno sportska kladionica ima tri aktivne promocije koje su prosečne i odnose se na povećaje kvota prilikom igranja kombinovanih tiketa.\nU online kazinu postoji isto nekoliko promocija, a uglavnom se iste odnose na besplatne spinove koje igrači mogu dobijati.\nSmatramo da je vredno pomenuti i postojanje LVBet VIP Club programa, koji je zamišljen na bazi pozivnice, ali jednom kada uđete u isti postajete zaista pravi VIP koji dobija solidan broj ekskluzivnih i personalizovanih ponuda.\nIzbor sportova na LVbet\nSegment sportske kladionice koji je vrlo bitan velikom broju igrača je svakako segment sportova u ponudi i kladioničarskih marketa. Tokom testiranja od strane naših eksperata, utvrđeno je da u ovom segmentu kladionica LVBet zaista ima šta da pokaže. Naime, u zavisnosti od sezone i doba godine, u ponudi možete naći skoro 50 sportova.\nNaravno da ponudom dominiraju fudbal, košarka, tenis i američki sportovi, ali ukoliko preferirate neki od manje popularnih sportova, budite sigurni da ćete biti u mogućnosti da pronađete isti u ponudi. Posebno moramo da pohvalimo činjenicu da imaju odličnu ponudu eSports turnira, te ukoliko preferirate da se kladite na ovaj popularni sport kladionica LVBet vas sasvim sigurno neće razočarati.\nNaravno, kladioničari mogu da biraju između klađenja pre početka meča i LVBet inplay platforme, koja je vrlo kvalitetna i nudi sasvim solidan izbor opcija igračima. Sama platforma izgleda vrlo dobro, funkcionalnost je na visokom nivou, a ponuda je vrlo obimna. Ono što se mora zameriti ovom brendu je činjenica da ne postoji LVBet live stream opcija gledanja prenosa, što prilično zna da umanji kvalitet iskustva klađenja uživo.\nŠto se tiče kladioničarskih marketa, ponuda je vrlo dobra, pošto LVBet sportska kladionica ima sve popularne markete poput azijskog hendikepa i marketa za golove. Naravno, osim klasičnih marketa, postoji veliki broj specijalnih marketa, na koje se igrači mogu kladiti, poput broja kornera u drugom poluvremenu, ili broja faulova koje će neki tim imati. Osim fudbala, igrači koji preferiraju druge sportove mogu da računaju na solidan broj najvažnijih marketa.\nTema kvota i margina je vrlo interesantna, jer na tržištu postoje dve struje kada su online kladionice u pitanju. Jedna su one kladionice koje pružaju svojim korisnicima odlične uslove i idu na manju zaradu zarad svojih klijenata, dok je druga struja onih operatera koji idu na sigurnu zaradu i ne smatraju da su niske margine posebno bitne igračima. LVBet kladionica i kazino spada u ovu drugu kategoriju, pošto su im margine malo iznad proseka u industriji sportskog klađenja.\nNaravno, svaki sport pojedinačno ima drugačije margine, ali sveobuhvatno smatramo da bi u ovom segmentu kladionica LVBet mogla da napravi pomak ka boljem.\nLvbet uživo klađenje\nOsim klađenja pre početka utakmice u ponudi LV Bet sportske kladionice postoji i opcija klađenja u toku utakmice (LVBet inplay). Sama platforma je kao i ostatak sajta urađena vizuelno fenomenalno, ali i pored toga imamo nekoliko ozbiljnih zamerki za celokupnu live sekciju ovog brenda. Naime, pored činjenice da je grafika odlična, da postoji statistika, kako trenutnih dešavanja na terenu, tako i prethodnih utakmica koje su odigrane, osetno je da ne postoji opcija uživo prenosa (LVBet live stream), što je svakako veliki minus LV Bet kompanije.\nPonuda sportova i liga je odlična, ali nedostatak live stream opcije, kao i manjak kladioničarskih marketa malo kvare sveopšti utisak.\nKada se govori o klađenju putem mobilnih aparata, LVBet kladionica zaista pokazuje svoje kvalitete. U ponudi igrači imaju kako mobilnu verziju sajta, tako i aplikacije za iOS i Android uređaje.\nObe opcije su urađene vrlo lepo, a za koju ćete se odlučiti zaista zavisi od vas. Ako se odlučite za mobilnu veziju nećete morati da razmišljate o instalaciji i prostoru koji je potreban na vašoj SD kartici, ali korišćenje aplikacije može biti vrlo interesantno, pošto ćete imati mogućnost da personalizujete sovju aplikaciju.\nOno što je potrebno napomenuti je činjenica da igrači koji preferiraju klađenje on-the-go mogu koristiti apsolutno sve opcije kao i korisnici koji se klade putem desktop uređaja, te ne postoji mogućnost da ćete nešto propustiti.\nAko preferirate sportske kladionice koje nude svojim korisnicima ogroman broj depozitnih i isplatnih metoda, onda ova kladionica možda i nije pravi izbor za vas. Trenutno, u ponudi LVBet kladionice postoji oko 20 depozitnih i isplatnih metoda, što je po našem skromnom mišljenju sasvim dovoljno iz prostog razloga što u ponudi postoje sve najvažnije metode, poput platnih kartica (VISA, MasterCard, Maestro), elektronski novčanici (Skrill, Neteller), ka oi najpoznatija pre-paid kartica, PaySafeCard.\nU zavisnosti od metode koju izaberete, zavisi i vreme za koji će vase transakcije biti procesuirane, ali većina metoda bude procesuirana vrlo brzo i ono što je najvažnije sve transakcije su sigurne, te nema većih bojazni da bi igračima mogli biti ukradeni personalni podaci.\nŠto se tiče korisničke podrške, istu možete kontaktirati na nekoliko načina. Pre svega postoji odlična FAQ stranica na kojoj ćete biti u mogućnosti da pronađete veliki broj odgovora na najosnovnija pitanja. Ukoliko je vaš problem ozbiljnij prirode, onda možete kontaktirati korisničku podrušku putem uživo četa, koji nažalost nije dostupan tokom celog dana, ali i putem telefona (broj: 00356 77 041 568), kao i putem emaila (support@lvbet.com).\nI pored činjenice da live podrška nije dostupna tokom celog dana, smatramo da je ista vrlo kvalitetna i profesionalna. Vrlo brzo reaguju i trude se da pomognu svojim korisnicima na najbolji mogući način.\nŠta reći o brendu koji ima dve tako respektabilne licence kao što su licenca Velike Britanije i države Malta. Detaljnom proverom smo utvdrili da ne postoji veliki broj pritužbi igrača, ali da i kada se desi pritužba, kladionica radi sve u njihovoj moži da reši istu.\nOsim toga, igranje na sajtu je vrlo bezbedno, jer kladionica koristi odličnu i vrlo modern SSL enkripciju koja onemogućava krađu personalnih i finansijskih podataka od strane trećih lica.\nStoga, kladionica LVBet i u ovom segment dobija najviše moguće ocene od strane našeg tima eksperata.\nVrijedi li se registrirati na LVBet kladionici?\nZaista nije slučajno da se ova kladionica nalazi na listi najboljih klaidonica za igrače iz Crne Gore i regiona. Ovaj mlad, ali već izrazito kvalitetan brend jasno pokazuje da je spreman za najveće izazove i da žele da se uhvate u koštac sa najvećim imenima industrije sportskog klađenja.\nOsim odlične sportske kladionice, koja bi ruku na srce u nekim segmentima mogla biti malo bolja, igrači mogu uživati i u vrlo kvalitetnim online casino igrama.\nTopla preporuka za LVBet sportsku kladionicu i casino.\nUKUPNA OCENA: 75 od 100


SASE: Svi fondovi zabilježili rast - Klix.ba\nSASE: Svi fondovi zabilježili rast\n20.5.2008. u 14:28\nNakon jučerašnjeg prekida pozitivne serije, danas ponovo bilježimo rast cijena dionica. Zahvaljujući porastu vrijednosti svih fondova, BIFX je zabilježio rast od 2,52%, dok je SASX-10 u plusu za 0,18%.\nDanašnji promet iznosi 1.089.135 KM, a u njemu su najviše učestvovali, kao i jučer, Fering d.d. Gračanica (SASE: FRNGRK1) sa 207 hiljada KM, te BH Telecom (SASE: BHTSR) sa 137 hiljada KM.\nU SASX-10 dominira zelena boja. Najveći rast kursa, 8,37%, imale su dionice Energopetrola (SASE: ENPSR) kojima se trgovalo u iznosu većem od 20 hiljada KM. Energoinvest (SASE: ENISR ) je ostvario rast od 3,88%, pa je cijena dostigla 18,70 KM po dionici, dok je Sarajevo-osiguranje (SASE: SOSOR) zabilježilo rast od 3%. Dionicama Hidrogradnje (SASE: HDGSR) trgovano je po kursu 14,10 KM, što je u odnosu na jučer više za 1,75%. Dva emitenta su u minusu, mostarska Elektroprivreda (SASE: JPEMR) sa padom cijene od 4,28%, te ABS Banka (SASE: ABSBRK2), koja je oslabila za 0,21%.\nNajveći rast cijene, 6,88%, na kotaciji investicionih fondova imale su dionice Bosfina (SASE: BSNFRK2) i zabilježile cijenu od 11,83 KM po dionici. Rast od 4,53% imale su dionice Big investicione grupe (SASE: BIGFRK3) sa cijenom dionice 11,90 KM. Slijedi Prevent Invest (SASE: PVNFRK3) sa 4,85% u plusu, pa je kurs po dionici iznosio 21 KM. Nijedan fond nije zabilježio pad vrijednosti, a dionicama Naprijeda (SASE: NPRFRK2) trgovao je po nepromijenjenom kursu od 10 KM. Promet od gotovo 42 hiljade KM ostvario je Big.\nDionica sa najvećim prometom, Fering d.d., zabilježila je i porast vrijednosti od 15,97%. Srednji kurs je iznosio 13,92 KM. Na slobodnom trgovanju dionice Pobjeda d.d. Tešanj imale su pad kursa od 14,16%, pa je cijena pala na 28,84 KM.\nU BiH više SMS poruka i pisama, a manje internet konekcije\n20.05.2008. u 13:57


...Tugo,tugo nesreco...nikoga nisam tako volio...tugo, tugo nesreco... - ¤~*SijECAs LI SE nAsIH Dana, Dana SReCe TugOvaNJa..LAGAlA Si kAD SI REkla VOlim TE!!*...¤~ - Blog.hr - komentari na post\nej...prwaaaaa...=))...da nisi ni slucajno brisala blog!!!...ae widimo se za sat wremena...kissam te..=))\n27.03.2007. (11:17) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nNeeee...ne brisat blog!!!! samo promjeni adr....a uvijek ce bit ljudi koji ce znat....ja sam jedno vrijeme svako malo mjenjala....ali sad me boli kurac...ko če čitat nek Čita...=)=)...joK..=)\nae ako buŠ imala nju adr...javi mi se......=)))\n27.03.2007. (15:34) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nne nene neeneee\nkakvo brisanje bloga...\nboli te briga sta on zna...\npa ko da lazes...to su tvoji osjacaji i razmisljanja...\ni nema razloga brisati ih...\najd kiss....odo ja ucit....=)\n27.03.2007. (15:53) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nne brisat blog neeeee....hahaha ja full volim nestasne razrede...onda je zanimljivije:D\n27.03.2007. (21:15) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\npogodi tko sam??????\nneeeeeeeeee..... brisat blogich...... e ša ti znaš šikića.....??????? rekla mi je silwija nešto za njega...... aj pussa\n27.03.2007. (21:27) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nnnnnneeeeeeeeeeeee...... brisat blog.... aj kiss big\n27.03.2007. (21:28) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nivonchy i tajchy\n27.03.2007. (21:50) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nmi smo napisali sve o sebi dolje u već jaaakkoooo starom postu kad smo otvorile blog\n27.03.2007. (21:52) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nhvala sto si nas stavila u linkove...koliko vidimo tu,na tvom blogu\n27.03.2007. (21:53) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nae sad pozz vejiki i posjećuj nas ,please!!!\najde bboooookkkkk!!!citamo se\n27.03.2007. (21:54) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nev svratila sam i ja mal!!!!!\n27.03.2007. (21:55) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n27.03.2007. (21:56) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nMa nemoj brista blog!!!!!!!!!...Blog ti je stvarno super...Vidjet ćeš da taj neven ako to pročita da će promjenit mišljenje..shvatit će da ti je stvarno stalo do njega,,,nemoj ga ni brisat ni promjenit adresu,,ni slučajno...on će bar ovako vidjeti da ti je stalo do njega..kiss\n27.03.2007. (22:09) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nsta bi ti obrisala blog?\nnemoj ga brisat ono!!!!!!!!!\najd nemoj stvarno!!!!!ki$$!!!!!\n27.03.2007. (22:18) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n27.03.2007. (22:19) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\na kul mi je ovo neven+gabi..simpaticno...\n27.03.2007. (22:22) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nmi smo isto najgori..ufff...\n27.03.2007. (22:23) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n.... 1.neeee briši blog ili ću ti ja doć...\n28.03.2007. (08:38) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n2. ili promjeni adresu...\n3. i mi smo nagori... po tome što imamo najviše neopravdanih, a i opravdanih (koji nebi trebali bit), ne slažemo se baš svi, imamo koma ocjene (!!JA sam jedna od najgorih od ženskih!!), svađamo se sa svima u školi(moja specijalnost)... ali to sve radi samo negdje 7-8 ljudeka (od nas 27 ili 28-neznam baš))\nu svakom pogledu razred mi je trul... razmišljam da se preselim... ma bilogdje... no neda mi se one silne ispite polagat... al nisam jedina koja želi ča... ajme da dođeš jadan dan u moja razred zgadio bi ti se život...\ne znaš li da sam ja trebala ić u tvoju školu, za web dizajnera... no nitko mi nije išo od poznatih pa sam odustala... a na kraju se ispostavilo da ih znam full dosta... a kad ja neznam pitat... al na neki način mi je i drago da sam krenula u ovu školu makar je jako teška... jer sam upoznala jedne divne luđake koji na svijet gledaju slično kao i ja...\ni sad sam se sjetila onogg tvog posta o onome koji se "drogirao" - e pa juče sam saznala da je jedna cura iz mog raza, jedna od najboljih na dobrom putu.. rekla je da je sve probala i sad mi je full bed... a najviše mi je kad vidim nju koja na drogu gleda kao na neko sranje koje će je usrećit i kad smo joj juče pričale da ćemo je ubit ako bude probala (a već je) ... ona se na sve samo smijala... neznam šta da učinim... ona mi je jedna od najboljih frendica... a ne sluša nikoga...\n28.03.2007. (08:49) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nmoj život je sranje...\n28.03.2007. (08:51) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\ntrbam nekoga da zagrlim i ko će me utješit...


1978/79 - Partizanopedia | Košarka\nFan - sajt, posvećen statistici i istoriji košarkaškog kluba Partizan\n1 Partizan 34 22 17 5 2246 [102.1] 2075 [94.3] +171 [7.8]\n2 Jugoplastika 32 22 16 6 2183 [99.2] 2003 [91.0] +180 [8.2]\n3 Cibona 32 22 16 6 2052 [98.7] 1925 [88.4] +127 [5.8]\n4 Bosna 28 22 14 8 2105 [95.7] 2029 [92.2] +76 [3.5]\n5 Borac 24 22 12 10 2052 [93.3] 2070 [94.1] -18 [0.8]\n6 Radnički LMK 22 22 11 11 2164 [98.4] 2145 [97.5] +19 [0.9]\n7 Crvena zvezda 18 22 9 13 1951 [88.7] 2054 [93.4] -103 [4.7]\n8 Iskra Olimpija 18 22 9 13 1969 [89.5] 2050 [93.2] -81 [3.7]\n9 Beko (OKK Beograd) 16 22 8 14 1973 [89.7] 2075 [94.3] -102 [4.6]\n10 Zadar 16 22 8 14 2110 [95.9] 2221 [100.95] -111 [5.04]\n11 Metalac 14 22 7 15 1892 [86.0] 1958 [89.0] -66 [3.0]\n12 Kvarner 10 22 5 17 2108 [95.8] 2200 [100.0] -92 [4.2]\n5 B Dragan Kićanović 25 748 22 34.0 132 4 33.0 250 9 27.8 1130 35 32.3\n11 C Miodrag Marić 21 347 22 15.8 91 6 15.2 158 9 17.6 596 37 16.1\n7 K Dušan Kerkez 28 257 22 11.7 58 6 9.7 123 8 15.4 438 36 12.2\n14 KC Arsenije Pešić 23 260 20 13.0 64 5 12.8 115 9 12.8 439 34 12.9\n8 K Boban Petrović 20 244 22 11.1 89 6 14.8 116 9 12.9 449 37 12.1\n4 P Dragan Todorić 24 208 22 9.5 66 6 11.0 90 8 11.3 364 36 10.1\n12 C Jadranko Vujačić 19 89 22 4.0 30 4 7.5 19 9 2.1 138 35 3.9\n9 C Milan Medić 17 27 21 1.3 7 6 1.2 2 4 0.5 36 31 1.2\n15 K Dražen Dalipagić 27 20 1 20.0 - - - - - - 20 1 20.0\n15 Milenko Savović 18 15 20 0.8 4 2 2.0 2 3 0.7 21 25 0.8\n13 P Boris Beravs 25 10 22 0.5 9 4 2.3 13 6 2.2 32 32 1.0\n10 C Milenko Babić 20 15 21 0.7 6 1 6.0 3 6 0.5 24 28 0.9\nGoran Knežević 4 9 0.4 0 2 0 - - - 4 11 0.4\nMiroslav Milojević 2 10 0.2 8 4 2.0 - - - 10 14 0.7\n6 Predrag Bojić 19 0 8 0 44 3 14.7 0 1 0 44 12 3.7\nStevan Rajčević - - - 4 2 2.0 - - - 4 2 2.0\nTrener: Dušan Ivković\n1. 18. 11. 1978. Partizan 101 - 100 Radnički Kerkez 23, Kićanović 21, Dalipagić 20\nPartizan - Radnički 101:100 (57:61)\n18. novembar 1978. Halaa sportova Gledalaca: 2500\nPartizan: Todorić 6, Kićanović 21, Milojević, Kerkez 23, Petrović 10, Medić, Babić, Marić 11, Vujačić 10, Beravs, Savović, Dalipagić 20\nRadnički: Ivković 14, Vučinić 2, Stanković, Prelević 9, Šarac, Banjanin, Knežić, Marović 14, Damjanović 10, Jarić 30, Hranisavljević, Milovanović 21\n2. 25. 11. 1978. Olimpija 94 - 87 Partizan Kićanović 50, Marić 11\nOlimpija - Partizan 94:87 (46:41)\n25. novembar 1978. Hala Tivoli Gledalaca: 2500\nOlimpija: Papič 10, Blaznik, Merklin, Vujačić 14, Senica, Subotić 19, Jelovac 41, Jakhel, Pipan 6, Križnar 3, Muha 1, Vidmar Trener: Ivo Daneu\nPartizan: Todorić 5, Kićanović 50, Knežević, Kerkez 9, Petrović 6, Medić 4, Marić 11, Vujačić 2, Beravs, Pešić, Milojević\n3. 02. 12. 1978. Partizan 89 - 84 Bosna Kićanović 35, Marić 19, Kerkez 15\nPartizan - Bosna 89:84 (53:48)\n2. decembar 1978. Hala sportova Gledalaca: 2000\nPartizan: Todorić 6, Kićanović 35, Knežević, Kerkez 15, Petrović 3, Medić 4, Babić, Marić 19, Vujačić 2, Pešić 5\nBosna: Vučević 2, Đogić 17, Benaček 18, Bosiočić 5, Izić 10, Radovanović 20, Mutapčić 2, Zrno 2, Bilalović 2, Hadžić 6, Mehović Trener: Bogdan Tanjević\n4. 09. 12. 1978. Metalac 103 - 105 Partizan Kićanović 46, Kerkez 20, Marić 18\nMetalac - Partizan 103:105 (57:61)\n9. decembar 1978. Gledalaca: 2000\nMetalac: Zoran Kovačević 22, Poček, Pantić, Đurica 7, Ružičić 12, Đurić 23, Stevanović 33, Borisavljević, Pantović, Kecojević 6 Trener: Dragan Nikitović\nPartizan: Todorić 11, Kićanović 46, Knežević, Kerkez 20, Petrović 8, Medić, Babić, Marić 18, Vujačić, Beravs, Pešić 2\n5. 13. 12. 1978. Partizan 110 - 91 Zadar Kićanović 34, Marić 24, Kerkez 16\nPartizan - Zadar 110:91 (50:40)\n13. decembar 1978. Hala sportova Gledalaca: 3500\nPartizan: Todorić 8, Kićanović 34, Knežević, Kerkez 16, Petrović 14, Marić 24, Vujačić 6, Beravs, Pešić 8, Savović\nZadar: Ivanov, Petranović 22, Popović 8, Oluić, Zupan, Tičina 2, Perinčić 18, Šuljak, Ostarčević 31, Obad 2, Skroče 8\n6. 16. 12. 1978. Crvena zvezda 84 - 102 Partizan Kićanović 31, Marić 28, Kerkez 12\nCrvena zvezda - Partizan 84:102 (43:51)\n16. decembar 1978. Hala Pionir Gledalaca: 3000\nCrvena zvezda: Rakočević, Nikolić 16, Koprivica 27, Živković 21, Žugić 0, Bogosavljev 2, Stamenković 6, Đurišić 6, Radulović 6 Trener: Bratislav Đorđević\nPartizan: Todorić 10, Kićanović 31, Knežević 0, Kerkez 12, Petrović 8, Medić 0, Babić 6, Marić 28, Vujačić 4, Beravs 1, Pešić 0, Savović 2\n7. 23. 12. 1978. Partizan 106 - 95 Jugoplastika Kićanović 33, Kerkez 17, Marić 16\nPartizan - Jugoplastika 106:95 (53:50)\n23. decembar 1978. Hala sportova Gledalaca: 4000\nPartizan: Todorić 10, Kićanović 33, Knežević, Kerkez 17, Petrović 4, Medić, Babić, Marić 16, Vujačić 10, Beravs, Pešić 16, Savović\nJugoplastika: Tudor 2, Šošić, Kruščić 15, Jerkov 18, Vučica, Macura 8, Vilfan 13, Dukan 18, Bratić, Krstulović 21, Bilanović\n8. 27. 12. 1978. Cibona 89 - 93 Partizan Kićanović 35, Pešić 19, Marić 12\nCibona - Partizan 89:93 (47:50)\n27. decembar 1978. Dvorana Doma sportova Gledalaca: 5000\nCibona: Nakić 14, Petrović 18, Bečić 6, Ljubojević, Pavličević 16, Despot 10, Ušić, Knego 25, Mohorović, Sikirić, Dogan, Gospodnetić\nPartizan: Todorić 7, Kićanović 35, Knežević, Kerkez 8, Petrović 8, Medić, Babić, Marić 12, Vujačić 4, Beravs, Pešić 19, Savović\n9. 06. 01. 1979. Partizan 99 - 93 Borac Kićanović 29, Marić 22, Petrović 17\nPartizan - Borac 99:93 (53:37)\n6. januar 1979. Hala sportova Gledalaca: 5000\nPartizan: Todorić 12, Kićanović 29, Bojić, Kerkez 7, Petrović 17, Medić, Babić, Marić 22, Vujačić 4, Beravs, Pešić 8, Savović\nBorac: Maravić 2, Urošević 8, Ivanović, Šarančić 17, Toljić, Kurčubić, Biorac 16, Androić 2, Tomić 10, Arsić 34, Jojić, Drobnjak 4\n10. 13. 01. 1979. Kvarner 101 - 109 Partizan Kićanović 32, Marić 26, Kerkez 22\nKvarner - Partizan 101:109 (55:63)\n13. januar 1979. Dvorana Mladosti na Trsatu Gledalaca: 5000\nKvarner: Marjanović 10, Pilipić 13, Brdarić, Milićević 11, Grabovac 21, Furčić, Poljak 21, Jugo 6, Rukavina 19 Trener: Mihajlo Rapajić\nPartizan: Todorić 4, Kićanović 32, Kerkez 20, Petrović 2, Medić 4, Babić 2, Marić 26, Vujačić 2, Pešić 17\n11. 20. 01. 1979. Partizan 109 - 96 Beko Kićanović 34, Kerkez 15, Petrović 15\nPartizan - Beko 109:96 (48:49)\n20. januar 1979. Hala sportova Gledalaca: 2500\nPartizan: Todorić 6, Kićanović 34, Knežević, Kerkez 15, Petrović 15, Medić, Babić, Marić 14, Vujačić 13, Beravs, Pešić 12, Savović\nBeko: Kvrgić, Zupančić, Žižić 21, Nikolić 14, Ristanović 14, Đurić 19, Simendić 16, Bizjak 12 Trener: Slobodan Ivković\n12. 27. 01. 1979. Radnički 98 - 119 Partizan Kićanović 34, Marić 18, Pešić 18\nRadnički - Partizan 98:119 (50:59)\n27. januar 1979. Hala sportova Gledalaca: 5000\nRadnički: Ivković 18, Vučinić 2, Prelević 8, Šarac, Banjanin 8, Knežić 4, Marović 22, Damjanović 14, Jarić, Hranisavljević, Milovanović 22\nPartizan: Todorić 4, Kićanović 34, Knežević 4, Kerkez 6, Petrović 15, Medić 4, Babić 2, Marić 18, Vujačić 10, Beravs 2, Pešić 18, Savović 2\n13. 03. 02. 1979. Partizan 110 - 88 Olimpija Kićanović 36, Pešić 26, Kerkez 13\nPartizan - Olimpija 110:88 (48:45)\n3. februar 1979. Hala sportova Gledalaca: 5000\nPartizan: Todorić 6, Kićanović 36, Milojević, Kerkez 13, Petrović 11, Medić 1, Marić 12, Vujačić 0, Beravs 5, Pešić 26\nOlimpija: Papič 20, Blaznik 2, Merklin, Vujačić 11, Subotić 27, Todorović 2, Tiringer 2, Pipan 11, Križnar 4, Muha 9, Vidmar Trener: Ivo Daneu\n14. 10. 02. 1979. Bosna 106 - 97 Partizan Kićanović 32, Marić 16\nBosna - Partizan 106:97 (56:42)\n10. februar 1979. Skenderija Gledalaca: 7000\nBosna: Vučević 2, Đogić 6, Benaček 4, Bosiočić 4, Izić 4, Radovanović 15, Zrno, Varajić 28, Delibašić 32, Hadžić 7, Pešić 4 Trener: Bogdan Tanjević\nPartizan: Todorić 10, Kićanović 32, Kerkez 5, Petrović 14, Medić, Babić, Marić 16, Vujačić 6, Beravs, Pešić 14, Savović\n16. 14. 02. 1979. Zadar 91 - 105 Partizan Kićanović 44, Pešić 24, Kerkez 11\nZadar - Partizan 91:105 (38:51)\n14. februar 1979. Dvorana u Jazinama Gledalaca: 3000\nZadar: Zuban, Petranović 13, Popović 12, Oluić, Matulović 18, Radović, Perinčić 12, Šuljak 10, Ostarčević 12, Obad, Skroče 14 Trener: Josip Đerđa\nPartizan: Todorić 8, Kićanović 44, Bojić, Kerkez 11, Petrović 8, Medić, Babić, Marić 6, Vujačić 2, Pešić 24, Savović 2\n15. 17. 02. 1979. Partizan 90 - 85 Metalac Kićanović 30, Petrović 20, Pešić 17\nPartizan - Metalac 90:85 (49:37)\n17. februar 1979. Hala sportova Gledalaca: 4500\nPartizan: Todorić 5, Kićanović 30, Milojević, Kerkez 10, Petrović 20, Medić, Babić, Marić 4, Vujačić 4, Pešić 17, Savović\nMetalac: Zoran Kovačević 22, Poček 4, Avramović, Đurica 14, Ružić, Đurić 6, Stevanović 19, Borisavljević 4, Pantović, Kecojević 10, Nikolić, Tasić 6 Trener: Dragoljub Pljakić\n17. 24. 02. 1979. Partizan 98 - 77 Crvena zvezda Kićanović 35, Kerkez 18, Petrović 17\nPartizan - Crvena zvezda 98:77 (43:44)\n24. februar 1979. Hala sportova Gledalaca: 4000\nPartizan: Todorić 8, Kićanović 35, Kerkez 18, Petrović 17, Medić, Babić, Marić 11, Vujačić 3, Beravs, Pešić 6, Savović\nCrvena zvezda: Dabić 6, Kovačević, Nikolić 2, Koprivica 29, Živković 20, Đurišić 2, Vučinić, Radulović 8, Jovašević 4, Stamenković 6 Trener: Dragiša Vučinić\n18. 03. 03. 1979. Jugoplastika 101 - 97 Partizan Kićanović 44, Marić 23, Todorić 12\nJugoplastika - Partizan 101:97 (54:58)\n3. mart 1979. Dvorana na Gripama Gledalaca: 3500\nJugoplastika: Tudor 12, Kruščić, Šošić, Jerkov 25, Vilfan 20, Dukan 11, Bratić 12, Krstulović 21, Bilanović, Jurić\nPartizan: Todorić 12, Kićanović 44, Milojević, Kerkez, Petrović 10, Medić, Babić, Marić 23, Vujačić, Beravs, Pešić 8, Bojić\n19. 10. 03. 1979. Partizan 99 - 101 Cibona Kićanović 28, Pešić 17, Marić 16\nPartizan - Cibona 99:101 (51:50)\n10. mart 1979. Hala sportova Gledalaca: 5000\nPartizan: Todorić 8, Kićanović 28, Milojević, Kerkez 10, Petrović 20, Medić, Babić, Marić 16, Pešić 17, Savović\nCibona: Nakić 16, Petrović 24, Bečić 3, Ljubojević 4, Pavličević 6, Despot 14, Sikirić, Knego 32, Mohorović, Ušić, Dogan, Gospodnetić 2 Trener: Mirko Novosel\n20. 17. 03. 1979. Borac 93 - 101 Partizan Todorić 23, Marić 24, Pešić 18\nBorac - Partizan 93:101 (46:46)\n17. mart 1979. Dvorana Borca kraj Morave Gledalaca: 3000\nBorac: Maravić 14, Urošević 12, Ivanović, Šarančić 6, Toljić, Kurčubić 8, Biorac 2, Androić 10, Tomić 5, Arsić 18, Jojić 16, Drobnjak 2 Trener: Slobodan Koprivica\nPartizan: Todorić 23, Kićanović 12, Milojević, Kerkez 14, Petrović 10, Medić, Babić, Marić 24, Vujačić, Beravs, Pešić 18, Bojić\n21. 24. 03. 1979. Partizan 131 - 111 Kvarner Kićanović 40, Petrović 18, Todorić 14, Pešić 14\nPartizan - Kvarner 131:111 (61:53)\n24. mart 1979. Hala sportova Gledalaca: 2000\nPartizan: Todorić 14, Kićanović 40, Milojević 2, Kerkez 4, Petrović 18, Medić 10, Babić 3, Marić 8, Vujačić 7, Beravs 2, Pešić 14, Savović 9\nKvarner: Lezelj 6, Pilepić 19, Grgurov 2, Vukić, Milićević 14, Grabovac 21, Furčić 2, Poljak 22, Jugo 4, Rukavina 21 Trener: Mihajlo Rapajić\n22. 31. 03. 1979. Beko 94 - 89 Partizan Kićanović 33, Todorić 25, Pešić 11\nBeko - Partizan 94:89 (50:37)\n31. mart 1979. Hala Pionir Gledalaca: 4000\nBeko: Vukičević, Zupančić, Žižić 21, Nikolić 11, Ristanović 24, Jurić, Radović, Simendić 22, Marojević 16\nPartizan: Todorić 25, Kićanović 33, Bojić, Kerkez 4, Petrović 6, Medić, Babić 2, Marić 8, Vujačić, Beravs, Pešić 11, Savović\nSrb 28. 09. 1978. Radnički Svilajnac 63 - 95 Partizan Bojić 21, Pešić 16\nRadnički Svilajnac - Partizan 63:95 (30:39)\n28. septembar 1978. Stadion malih sportova u Bojači Gledalaca: 1000\nRadnički Svilajnac: Milosavljević 8, Kapetanović 16, Boras, Sređević 9, Pavlović, Ivanović 4, Petrović 10, Mladenović, Stanojević 6, Milošević, Spasojević 10, Vučković\nPartizan: Todorić 8, Milojević 4, Rajčević, Kerkez 14, Petrović 14, Bojić 21, Babić 6, Marić 10, Pešić 16, Medić 2\nSrb 21. 10. 1978. Zdravlje 70 - 95 Partizan Babić 16, Marić 16, Kerkez 15\nZdravlje - Partizan 70:95 (34:44)\n21. oktobar 1978. Hala sportova na Sajmištu Gledalaca: 4000\nZdravlje: M. Mladenović, Milošević, Marjanović 9, B. Mladenović 11, Dimitrijević 1, Ivan Mitić 10, Papak 14, Milenković 10, M. Mitić 3, Ilić 12\nPartizan: Todorić 4, Kićanović 12, Knežević 4, Kerkez 15, Petrović 4, Bojić 8, Babić 16, Marić 16, Vujačić 6, Beravs 4, Dalipagić 6\n1/8 08. 11. 1978. Rabotnički 88 - 106 Partizan Kićanović 28, Marić 26, Todorić 22\nRabotnički - Partizan 88:106 (40:48)\n8. novembar 1978. Hala Rabotničkog Gledalaca: 2000\nRabotnički: Lukovski 24, Kacarski 20, Gešovski 4, Serafimovski, Kurtović, Samardžijski, Vladičevski 2, Bocevski, Staninov 4, Geogijevski 20, Radosavljević 14, Stojković\nPartizan: Todorić 22, Kićanović 28, Knežević, Kerkez 4, Petrović 4, Bojić 2, Milojević, Marić 26, Vujačić 10, Beravs 2, Dalipagić 18 10 poena viška!!!\n1/4 20. 12. 1978. Partizan 108 - 98 Olimpija Kićanović 26, Petrović 26, Marić 12\nPartizan - Olimpija 108:98 (62:41)\n20. 12. 1978. Hala sportova Gledalaca: 2500\nPartizan: Todorić 3, Kićanović 26, Knežević 0, Kerkez 8, Petrović 26, Medić 3, Babić 1, Marić 12, Vujačić 8, Beravs 7, Pešić 10, Savović 4\nOlimpija: Papič 24, Blaznik 7, Merklin (ni), Vujačić 19, Senica 3, Subotić 16, Jelovac 10, Maren (ni), Pipan 0, Križnar 14, Muha 5, Todorović (ni) Trener: Ivo Daneu\n1/2 28. 03. 1979. Kvarner 109 - 123 Partizan Kićanović 42, Marić 20, Todorić 19\nKvarner - Partizan 109:123 (62:60)\n28. mart 1979. Dvorana Mladosti na Trsatu Gledalaca: 4000\nKvarner: Žeželj, Pilepić 8, Grgurov, Bjelić, Klobučar, Milićević 28, Grabovac 23, Furčić 1, Poljak 21, Jugo 11, Rukavina 17\nPartizan: Todorić 19, Milojević, Kićanović 42, Kerkez 12, Petrović 16, Medić, Babić 2, Marić 20, Vujačić 0, Beravs, Pešić 12\nFinale 08. 04. 1979. Partizan 93 - 86 Zadar Kićanović 36, Petrović 14, Marić 13\nPartizan - Zadar 93:86 (38:40)\n8. april 1979. Niš, Hala Čair Gledalaca: 6000\nPartizan: Todorić 6, Kićanović 36, Bojić, Kerkez 2, Petrović 14, Medić, Babić, Marić 13, Vujačić 12, Beravs, Pešić 10, Savović\nZadar: Zuban, Petranović 16, Popović 8, Oluić, Matulović, Radović 2, Tičina 4, Perinčić 16, Šuljak, Ostarčević 4, Obad 12, Skroče 24 Trener: Josip Đerđa\nKup Radivoja Koraća:\nGr. B, 1. 09. 01. 1979. Antib 87 - 88 Partizan Kićanović 25, Petrović 16, Marić 14\nAntib - Partizan 87:88 (44:45)\n9. januar 1978. Gledalaca: 2000\nAntib: Sylvain Grzanka 6, Serge Provillard, Lonoa, Saint-Ange Vébobe 24, Dutto, Ulysse Gruda 8, Jean-Claude Bonato 6, Jacques Cachemire 30, Charles Brakes, Robin Jones 13 Trener: Đorđe Andrijašević\nPartizan: Todorić 12, Kićanović 25, Kerkez 7, Petrović 16, Bojić, Babić, Marić 14, Vujačić 4, Beravs 2, Pešić 8\nGr. B, 2. 16. 01. 1979. Pagnossin Gorizia 93 - 103 [p] Partizan Marić 27, Todorić 25, Petrović 16\nPagnossin Gorizia - Partizan 93:103 (85:85, 47:47)\n16. januar 1979. Gledalaca: 6000\nPagnossin Gorizia: Livio Valentinsig 4, Alberto Ardessi 10, Roberto Premier 36, John Laing 9, Roscoe Pondexter 34; Rino Bruni, Marco Campestrini, Claudio Soro, Giampiero Cortinovis, Claudio Antonucci Trener: Jim McGregor\nPartizan: Todorić 25, Kićanović 15, Kerkez 12, Petrović 16, Medić, Babić, Marić 27, Vujačić 4, Beravs, Pešić 4\n! U 19. minutu, zbog namernog faula na Premieru, isključen je Arsenije Pešić\nGr. B, 3. 23. 01. 1979. Partizan 103 - 96 Hapoel Haifa Kićanović 33, Kerkez 25, Marić 19\nPartizan - Hapoel Haifa 103:96 (53:45)\n23. januar 1979. Hala sportova Gledalaca: 4500\nPartizan: Todorić 8, Kićanović 33, Knežević, Kerkez 25, Petrović 4, Babić, Marić 19, Vujačić 6, Beravs, Pešić 8\nHapoel Haifa: Haim Zlotikman 30, Ralph Daniels 17, Howard Lassoff 8, Shadi Ben-Zvi 19, Shai Sharf 16, Ofer Zellner 4, Shaul Lupo 2\nGr. B, 4. 30. 01. 1979. Partizan 90 - 83 Antib Kićanović 26, Kerkez 26, Petrović 16\nPartizan - Antib 90:83 (36:33)\n30. januar 1979. Hala sportova Gledalaca: 1500\nPartizan: Todorić 6, Kićanović 26, Kerkez 26, Petrović 16, Babić 1, Marić 2, Vujačić 1, Beravs, Pešić 12, Savović\nAntib: Sylvain Grzanka 10, Serge Provillard, Lonoa, Saint-Ange Vébobe 15, Dutto, Ulysse Gruda 2, Jean-Claude Bonato 10, Jacques Cachemire 27, Charles Brakes 4, Robin Jones 15 Trener: Đorđe Andrijašević\nGr. B, 5. 06. 02. 1979. Partizan 111 - 89 Pagnossin Gorizia Kićanović 31, Todorić 17, Petrović 16\nPartizan - Pagnossin Gorizia 111:89 (54:42)\n6. februar 1979. Gledalaca: 4000\nPartizan: Todorić 17, Kićanović 31, Kerkez 12, Petrović 16, Babić 2, Marić 8, Vujačić 2, Beravs 5, Pešić 16, Savović 2\nPagnossin Gorizia: Lino Valentinsig 10, Roscoe Pondexter 20, Claudio Soro 10, Roberto Premier 12, John Laing 8, Giampiero Cortinovis 6, Claudio Antonucci 11, Rino Bruni 12 Trener: Jim McGregor\nGr. B, 6. 13. 02. 1979. Hapoel Haifa 89 - 93 Partizan Kićanović 26, Marić 23, Kerkez 16\nHapoel Haifa - Partizan 89:93 (46:50)\n13. februar 1979. Gledalaca: 2500\nHapoel Haifa: Howard Lassoff 24, Haim Zlotikman 17, Shari Ben-Zvi 16, Shai Sharf 14, Ralph Daniels 8, Shaul Lupo 6, Israel Robb 2, Ofer Zellner 2\nPartizan: Kićanović 26, Kerkez 16, Petrović 12, Marić 23, Beravs 6, Pešić 10\n1/2 I 27. 02. 1979. Jugoplastika 96 - 97 Partizan Kićanović 30, Marić 22, Petrović 14, Pešić 14\nJugoplastika - Partizan 96:97 (46:42)\n27. februar 1979. Dvorana na Gripama Gledalaca: 3000\nJugoplastika: Tudor 8, Kruščić 2, Jerkov 21, Macura 7, Vilfan 21, Krstulović 17, Dukan 8, Bratić 12, Grgin dnp\nPartizan: Todorić 4, Kićanović 30, Kerkez 11, Petrović 14, Marić 22, Vujačić, Medić 2, Pešić 14, Babić dnp, Beravs dnp\n1/2 II 06. 03. 1979. Partizan 98 - 96 Jugoplastika Pešić 25, Kićanović 23, Marić 20\nPartizan - Jugoplastika 98:96 (49:50)\n6. mart 1979. Hala sportova Gledalaca: 5000\nPartizan: Todorić 4, Kićanović 23, Kerkez 14, Petrović 10, Marić 20, Vujačić 2, Pešić 25, Medić dnp, Beravs dnp, Savović dnp\nJugoplastika: Tudor 10, Jerkov 15, Macura 20, Vilfan 22, Dukan 6, Bratić, Krstulović 23, Kruščić dnp, Vučica dnp, Bilanović dnp\nFinale 20. 03. 1979. Partizan 108 - 98 Arigoni Rieti Kićanović 41, Marić 23, Pešić 18\nPartizan - Arigoni Rieti 108:98 (54:54)\n20. mart 1979. Hala Pionir Gledalaca: 5000\nPartizan: Todorić 14, Kićanović 41, Kerkez (Ni), Petrović 12, Medić (Ni) Babić, Marić 23, Vujačić 0, Pešić 18\nArigoni Rieti: Roberto Brunamonti 12, Gianfranco Sanesi 2, Domenico Zampolini 19, Cliff Meely 30, Willie Sojourner 29; Giampiero Torda 4, Adolfo Marisi 2, Enrico Pettinari dnp, Luciano Mancin dnp, Mauro Cerioni dnp Trener: Elio Pentassuglia\nKK Partizan, zvanični sajt\nStranica Vikipedije na engleskom o KK Partizan\nStranica Vikipedije na srpskom o KK Partizan


Cvecara CVETA - dostava cveca Beograd Srbija - tradicija Zemun Gardos Delatnost i tradicija cvećare "Cveta"\nCvecara Cveta poseduje sopstvenu dostavnu i marketinšku službu i u tom smislu je nezavisna. Takode vrši online prodaju koja podrazeva online narucivanje i mogucnost placanja. Internet prodavnica cvecare Cveta se redovno ažurira, poseduje bogatu ponudu aranžamana i uvek aktuelne cene.


Kalifornija: Više od 700.000 domova bez električne energije - Index.ba\nNaslovnica Svijet Kalifornija: Više od 700.000 domova bez električne energije\nMilioni ljudi u Kaliforniji čekaju da prođu opasni suhi i vrući vjetrovi, nakon što je kompanija Pacific Gas & Electric isključila električnu energiju.\nMilioni ljudi u Kaliforniji čekaju da prođu opasni suhi i vrući vjetrovi, nakon što je kompanija Pacific Gas & Electric isključila električnu energiju kako bi spriječili rušenje dalekovoda i eventualno izbijanje požara, prenosi Anadolu.\nPrethodni članakPres-konferencija Novalića danas u 16.00 sati u Sarajevu\nNaredni članakDžaferović: U zemlji gdje se krše ljudska prava, treba iznova govoriti i boriti se za ravnopravnost svih ljudi


Retro tastatura za smartfone - san svakog hipstera | Mondo Portal\nRetro tastatura za smartfone - san svakog hipstera 2 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n08.04.2017. / 23:21\nRetro tastatura za smartfone - san svakog hipstera\nIzvor mondo.rs 08.04.2017. / 23:21\nPenna Bluetooth tastatura je uređaj za sve vrste pametnih telefona koji estetikom podseća na stare pisaće mašine.\nNe dešava se često da se hipsterska estetika i funkcionalnost poklapaju, ali i to ponekad može da bude slučaj.\nJedan od njih je Penna Bluetooth tastatura.\nOva izuzetna bežična tastatura ima sav šarm starog sveta i gigantskih metalnih pisaćih mašina od 100 tona koje se na kraju pisanja reda oglase sa DING! Iz vremena kada su pisci cepali drva, jeli divljač koju su sami ubili i puštali brade iz drugih razloga a ne da budu ironični.\nProizvođači ovog uređaja su lansirali kampanju za finansiranje u cilju skupljanja 50.000 dolara, što su u vrlo kratkom roku duplirali.\nTo je verovatno zato što Penna sve radi kako treba, za razliku od ranijeg Hemingwrite sve-u-jednom, starinskog procesora reči koji je, pored uspeha u finansiranju, propao tokom lansiranja.\nUmesto da vas tera da koristite zastareli ekran i nepraktične procese čuvanja i sinhronizacije, Penna se uparuje sa postojećim iOS, Android, i Windows pametnim telefonima. Pored toga, uređaju trebaju samo dve AA baterije da radi an dolazi u crnoj, beloj, rozoj, zelenoj i naravno boji drveta.\nTakođe ima i Macro Bar koji je napravljen da izgleda kao povratna ručica na pisaćoj mašini (ono što kaže DING!). Omogućava vam da aktivirate sačuvanu akciju (enter, backspace, kao i često korišćene reči i fraze).\nMožete slobodno da poželite ovaj uređaj, bez da nosite tregere i nove stvari koje izgledaju kao stare stvari, jer je ova naprava zaista funkcionalna i korisna, kažu iz Mashable.com\nPenna tastatura je teška 770 grama i košta 99 dolara na Kickstarter-u, a očekuje se da će korisnici moći da je koriste od avgusta.\ngedžeti tastatura pisaća mašina pametni telefoni Smartfon\n09.04.2017. / 15:20\nRozoj boji ? Mislim da se kaže roze boji ?\n08.04.2017. / 23:43\nJeftino je to. Bez sale.


Atman: Unutrašnji filter AT-F103 - Unutrašnji filteri - Oprema za akvarijum - Akvaristika\nOprema za akvarijum /\nUnutrašnji filteri /\nAtman: Unutrašnji filter AT-F103\nPotpuno potapajući filter\nPreporučuje se za akvarijume do 70 do 150 litara\nNamenjen za biološku i mehaničku filtraciju vode\nNamenjen slatkovodnim i morskimakvarijumima\nUsisne šolje su prilagođenje za bilo koji akvarijum\nMaksimalno potapanje u vodu 120 cm\nKapacitet: 960 l/h\nAtman: Unutrašnji filter AT-F103 ZOAT50071\nCena: 1.920 din.\nAtman: Unutrašnji filter AT-F102, potpuno potapajući filter namenjen za biološku i mehaničku filtraciju vode u akvarijumu. Sastoji se od elektromagnetne pumpe potpuno zatvorene u strukturu filtera. Poseduje komore u kojima je smešten filter material namenjen za biomehaničku filtraciju vode. Namenjen slatkovodnim i morskimakvarijumima. Usisne šolje su prilagođenje za bilo koji akvarijum. Preporučuje se za akvarijume do 70 do 150 litara. Maksimalno potapanje u vodu 120 cm.\nAtman: Unutrašnji filter AT-F102\nOcenjujete proizvod: Atman: Unutrašnji filter AT-F103


Premijer Marković na Kolegijumu Uprave policije: Zahtijevam da beskompromisno zaštitite prije svega državu ali isto tako i svakog pojedinca\nDatum objave: 30.09.2019 12:28 | Autor: SLUŽBA ZA ODNOSE S JAVNOŠĆU VLADE CRNE GORE\nPredsjednik Vlade Duško Marković ocijenio je da su službe bezbjednosti u našoj istoriji bile prve na braniku mirnog sna crnogorskih građana i da su odigrale nekada značajnu, a nekada i presudnu ulogu u očuvanju unutrašnje stabilnosti Crne Gore, a da se danas suočavaju sa kompleksnim bezbjednosnim izazovima za čije rješavanje su neophodna nova znanja, i nove tehnologije.\n„Vlada je veoma svjesna da samo kadrovski i tehnološki osposobljene bezbjednosne službe mogu adekvatno odgovoriti tim izazovima i neće šteđeti niti zakidati na stvaranju najboljih mogućih uslova za funkcionisanje policije. Naprotiv!” – rekao je predsjednik Vlade na Kolegijumu Uprave policije.\nPremijer Marković je ocijenio da je je konstituisanjem Uprave policije kao samostalnog državnog organa, stvoren institucionalni okvir koji je dao vidljive rezultate i u borbi protiv organizovanog kriminala; i na planu sprečavanja najtežih krivičnih djela, ili otkrivanja počinilaca onih zločina koji nijesu mogli biti spriječeni; i na polju borbe protiv korupcije i finansijskog kriminala; pa sve do sigurnijeg i bezbjednijeg saobraćaja na našim putevima.\n„Koristim ovu priliku i da svim našim policajcima poručim da, prilikom obavljanja svoje dužnosti, uvijek imaju na umu nešto što je ustanovljeno još prije više od sto godina, prvim policijskim pravilnikom u Knjaževini Crnoj Gori: da se 'nikad oporo i na uvredljiv način' ne odnose prema građanima“ – poručio je predsjednik Vlade Duško Marković. Ocijenio je da smo posljednjih godina značajno unaprijedili odnos uzajamnog povjerenja između policajca i građanina o čemu govore rezultati svih istraživanja. Ali – dodao je Premijer – na tome se mora stalno raditi”.\n„Moja poruka rukovodnoj strukturi službi bezbjednosti veoma je jasna: od vas zahtijevam da obezbijedite funkcionisanje bezbjednosnog sektora u skladu sa potrebama i očekivanjima građana Crne Gore; da beskompromisno zaštitite prije svega državu ali isto tako i svakog pojedinca koji je ugrožen kriminalnim aktivnostima; riječju, da svi osim kriminalaca u Crnoj Gori žive spokojno” – rekao je premijer Duško Marković na Kolegijumu Uprave policije.


Medicinska škola prekinula dominaciju Gimnazije\nMedicinska škola je pobjednik Sedmog ekipnog prvenstva banjalučkih srednjih škola u šahu, održanog 14. decembra u prostorijama Gimnazije. Na taj način je prekinuta višegodišnja dominacije škole domaćina.\nZa šampionsku ekipu su, pod vođstvom profesora Branka Marjanovića, igrali: Tomislav Šteković 3½/6, Boško Trifunović 5/6, Igor Lepir 3½/6\ni Jelena Gajić 6/6.\nNastupilo je 7 ekipa, sastavljenih od tri muške i jedne ženske table, koje su odigrale Berger, uz tempo od 15 minuta po učesniku.\nŠahiste su na otvaranju pozdravili Zoran Pejašinović, direktor Gimnazije, i Dušan Ilić, prosvjetni savjetnik u Republičkom pedagoškom zavodu, dok je takmičenje otvorio Ostoja Kremenović, predsjednik Škole šaha "Mala rokada", organizatora prvenstva.\nAutor članka: Branko Tomić, novinar Nezavisnih novina (Članak je objavljen u Nezavisnim novinama i u Glasu Srpske)\n25 Oct 2014 Objavio/la deJAna_admin


Romi "zatvorena vrata" u Amsterdamu | MONDOBA\nRoma Ajaks trener Erik ten Hag ostaje u Ajaksu\nRomi "zatvorena vrata" u Amsterdamu 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n04.06.2019. / 16:47\nRomi "zatvorena vrata" u Amsterdamu\nAutor mondo.ba 04.06.2019. / 16:47\n"Vučica", za sada, bezuspješno traga za nasljednikom Klaudija Ranijerija.\nSve to navelo je čelnike Rome, koji su u potrazi za nasljednikom dosadašnjeg trenera Klaudija Ranijerija, da možda u Amsterdamu pokušaju naći novog kormilara.\nKako piše holandski "De Telegraf", Rimljani su kontaktirali sa čelnicima Ajaksa, nadajući se da će dobiti pozitivan odgovor kako bi mogli razgovarati sa ten Hagom.\nIpak, u Ajaksu su odbili bilo kakvu mogućnost sastanka i razgovora sa trenerom, koji je ugovorom vezan za amsterdamski klub do ljeta 2020. godine, mada bi istimogao biti i produžen.\nHolandski list naveo je činjenicu da u Ajaksu nisu zaboravili prošlu godinu, kada ih je tadašnji sportski direktor Rome Monći "zavlačio" oko prelaska Hakima Ziješa na rimski "Olimpiko", pa su sada odlučili da sasijeku u korijenu i ne prihvate nikakve pregovore.\nIzmeđu ostalih, i Siniša Mihajlović se pominjao kao moguće rješenje, ali je srpski stručnjak najavio da će ostati na klupi Bolonje. Ranije je Đan Pjero Gasperini odbio mogućnost da sjedne na klupu rimskog tima.\nRoma Ajaks treneri


Zakerberg: Telepatija budućnost komunikacije | Frontal\nVlasnik društvene veb mreže Fejsbuk, Mark Zakerberg, smatra da je budućnost sektora komunikacija u telepatiji.\nZakerberg i njegova kompanija Fejsbuk, poslije formiranja društvene mreže koja danas ima oko 1,5 milijardi korisnika, ulaganja u robotiku, vještačku inteligenciju i virtuelnu realnost naočarima "okulus rift", idu korak dalje, piše veb portal begeek.fr.\nKako je objasnio, više neće biti potrebe za slanjem fotografija ili video sadržaja na veb sajt da bi bili dijeljeni s prijateljima, već će se misli slati direktno u njihove mozgove.\n06.07.2015. u 11:04h


Koliko je ubijenih i prognanih u jugo-ratovima - Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare | Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare\n/Informisanje/Aktuelno o tranzicionoj pravdi/Koliko je ubijenih i prognanih u jugo-ratovima\nKoliko je ubijenih i prognanih u jugo-ratovima\nU najnovijem Mostu Radija Slobodna Evropa razgovaralo se o tome kakve su šanse da se osnuje REKOM – međudržavna Regionalna komisija za utvrđivanje činjenica o zločinima počinjenim u ratovima na području bivše Jugoslavije. Sagovornice su bile Nataša Kandić iz beogradskog Fonda za humanitarno pravo i Vesna Teršelič iz zagrebačke nevladine organizacije Documenta – Centra za suočavanje sa prošlošću.\nNataša Kandić i Vesna Teršelič su zajedno sa grupom nevladinih organizacija iz regiona pre četiri godine pokrenule inicijativu da se osnuje REKOM. Tu inicijativu je svojim potpisima podržalo 550.000 građana sa područja bivše Jugoslavije. U razgovoru je bilo reči o tome kakav je odnos predsednika država Zapadnog Balkana prema toj inicijativi, a kakav zvaničnika Evropske unije, o ideji da se napravi knjiga mrtvih u kojoj će biti popisani svi oni koji su ubijeni ili nestali u ratovima na području bivše Jugoslavije, kako se došlo do cifre od 130.000 ubijenih i nestalih i 2.000.000 raseljenih, zašto su porodice žrtava nezadovoljne suđenjima za ratne zločine, kao i tome kako doći do istine o zločinima koja bi bila prihvatljiva za sve strane koje su učestvovale u ratu.\nOmer Karabeg: Septembra prošle godine aktivisti Inicijative za REKOM poslali su predsednicima svih država na području bivše Jugoslavije razglednice u kojima ih mole da pokrenu zvaničnu proceduru za osnivanje Regionalne komisije za utvrđivanje činjenica o ratnim zločinima. Kako su predsednici reagovali?\nNataša Kandić: Mi smo napravili jednu malu anketu. Zvali smo kabinete predsednika država u regionu da vidimo kakve su reakcije. Reagovao je makedonski predsednik Ivanov, koji je odmah pozvao profesorku Biljanu Vankovsku, predstavnicu Inicijative REKOM iz Makedonije. U Beogradu su nam rekli da je predsednik Nikolić shvatio da je razglednice dobio na poklon. Iz Zagreba smo dobila informaciju da je predsednik Josipović pročitao razglednice. To je sve što smo saznali. Nije bilo reakcije na sadržaj razglednica. Sve to pokazuje da naši visoki političari nisu navikli na komunikaciju sa običnim ljudima, oni uglavnom ne reaguju na poruke koje im šalju građani.\nOmer Karabeg: Kako vlast u Hrvatskoj gleda na REKOM?\nVesna Teršelič: Vlada je suzdržana. Pitanja koja joj upućujemo ostaju bez odgovora. Međutim, iznimno je važna podrška koju dobijamo od predsjednika Josipovića, koji je u više navrata podržao inicijativu za osnivanje REKOM-a.\nOmer Karabeg: Kakav je odnos predsednika Srbije Tomislava Nikolića prema REKOM-u?\nNataša Kandić: Nakon promene vlasti u Srbiji nastupila je tišina i mi od tada nismo uspeli da se približimo političkom nivou, a nezamislivo je da bez saglasnosti predsednika Srbije može biti formirana jedna takva međudržavna komisija. Inače, naši političari, tu izuzimam hrvatskog i crnogorskog predsednika, su skloni da daju deklarativnu podršku, a onda posle toga – ništa.\nOmer Karabeg: Kako Evropska unija gleda na REKOM, čini mi se da bi to krenulo kada bi Brisel na tome insistirao, ili su oni ravnodušni prema toj inicijativi?\nVesna Teršelič: Nisu ravnodušni, ali smatraju da je to ipak unutrašnja stvar pojedinih zemalja. Kada postavljaju kriterije za ulazak u Europsku uniju, oni će inzistirati na funkcioniranju pravne države, ali se neće odlučiti da inicijativu poput REKOM-a uključe među uslove za kandidaturu, mada u svojim izvještajima navode da je ta inicijativa iznimno važna.\nNataša Kandić: REKOM treba da postoji pre svega zbog žrtava. Porodice žrtava su veoma nezadovoljne presudama za zločine. Uvek su nezadovoljne visinom zatvorske kazne. Nisu zadovoljne kada neko ko je odgovoran za smrt stotine ljudi bude kažnjen kaznom od dvadeset godina. Porodice žrtava nisu zadovoljne ni optužnicama. Pre svega onim domaćim, ali vrlo često i optužnicama Haškog tužilštva zato što je njihova percepcija drugačija od percepcije tužilaštva. Žrtve su često traumirane nakon svedočenja pred sudom, zato što misle da ih je sud pozvao da čuje koliko su oni propatili, kakvu su nepravdu doživeli i kroz kakve su užase prošli. Međutim, sud interesuju dokazi, a ne emocije, pa sudija često prekida svedočenje i kaže – to nas ne zanima, tako da oni izlaze iz sudnice razočarani. Zbog toga je potreban jedan vansudski mehanizam kao što je REKOM, koji će biti fokusiran na žrtve i njihovu patnju.\nOmer Karabeg: Gospođo Teršelić, Vi ste u jednom intervjuu izjavili da bi REKOM trebalo da napravi veliku knjigu mrtvih, u kojoj bi imenom i prezimenom bili popisani svi oni koji su od 1991. godine ubijeni, kao i oni koji se vode kao nestali. Rekli ste da treba utvrditi i okolnosti njihovog stradanja. Da li je to moguće?\nVesna Teršelič: To je moguće prije svega zato što su već urađena značajna istraživanja. Uradile su ih organizacije civilnog društva, kao što su Istraživačko-dokumentacioni centar iz Sarajeva, Fond za humanitarno pravo iz Beograda i Prištine, i naš Centar sa suočavanje sa prošlošću – Documenta, koji radi na dokumentiranju stradanja u Hrvatskoj. Puno podataka su prikupile i vladine službe i znanstvene institucije. Mislim da je obveza svih vlada u regionu da preko REKOM-a objave imena i prezimena ubijenihh i nestalih, i okolnosti njihovog stradanja. To duguju u prvom redu žrtvama, ali i svakom od nas. Svaki državljanin postjugoslavenskih zemalja ima pravo vidjeti te podatke. Kad je riječ o brojkama, na žalost još uvijek govorimo o procjenama, ali čini mi se da sa priličnom sigurnošću možemo tvrditi da je ubijeno i nestalo više od 130.000 ljudi.\nNataša Kandić: Kako smo došli do ove cifre od oko 130 hiljada ubijenih i nestalih? U ratu u Bosni i Hercegovini život je izgubilo 96 hiljada ljudi, a u Hrvatskoj oko 11 hiljada Hrvata i između 6 i 7 hiljada Srba. Što se tiče Srbije, koja, kako je govorio njen pokojni predsednik, nije bila u ratu – oko 1600 državaljana Srbije i Crne Gore izgubilo je život na teritoriji Hrvatske i Bosne i Hercegovine. Kad je reč o Kosovu, tamo je od januara 1998. godine do kraja decembra 2000. godine tokom oružanih sukoba i neposredno nakon toga stradalo 13.500 ljudi. Oko 250 ljudi ubijeno je u ratu u Makedoniji 2001. godine i oko 50 pripadnika bivše JNA i Teritorijalne odbrane Slovenije stradalo je na početku rata na teritoriji Slovenije.\nOmer Karabeg: Postoji li približan podatak o broju proteranih i raseljenih?\nNataša Kandić: Sigurno je da najmanje 2 miliona ljudi više ne živi na svojim nekadašnjim adresama. Ima tu lokalnog pomeranja, ima tu pomeranja od sela do sela. Kada sve to sračunamo, moja je procena da ima oko 2 miliona raseljenih, s tim da je više od 600 hiljada definitivno napustilo teritoriju nekadašnje Jugoslavije i da sada žive u svetu – u Evropi, Americi, Australiji, na raznim kontinentima.\nOmer Karabeg: Svaka strana ima svoju istinu o zločinima i te istine se međusobno isključuju. Ne postoje razlike samo u interpretaciji događaja, nego i u utvrđivanju činjenica. Svako ima svoje činjenice. Kako onda doći do podataka koji bi bili prihvatljivi za sve?\nNataša Kandić: Poimenični popis svih koji su ubijeni ili nestali sadrži nepobitne činjenice koje moraju biti prihvatljive za sve. Kao što je rekla gospođa Teršelić, mi smo već dosta uradili. Istraživačko- dokumentacioni centar iz Sarajeva u saradnji sa Fondom za humanitarno pravo iz Beograda predstaviće 21. januara ove godine Bosansku knjigu mrtvih. To su četiri toma koja sadrže imena 96.000 ljudi ubijenih ili nestalih u ratu u Bosni i Hercegovini u periodu od 1991. do 1995. godine. To će biti jedini spomenik svim tim ljudima koji su izgubili život. Tu su svi, nema razlike između onih koji su bili na jednoj, drugoj ili trećoj strani. Inače, septembra 2011. godine Fond za humanitarno pravo Srbije i Kosova izašao je sa prvim tomom Kosovske knjige pamćenja, u kome je 2050 imena. Uz svako ime iznete su okolnosti stradanja tog čoveka, žene ili deteta. U ovom trenutku Centar za suočavanje sa prošlošću – Documenta i Fond za humanitarno pravo pripremaju spisak ljudi koji su stradali u ratu u Hrvatskoj od 1991. godine do operacije Oluja i nakon toga. Mi ćemo, dakle, uraditi najveći deo posla, a državama bivše Jugoslavije ostaje da osnuju REKOM koji bi verifikovao činjenice koje smo mi prikupili i uradio ono što je najvažnije, a što mi ne možemo, a to je javno priznanje žrtava. Tu moć imaju samo države. Pitali ste – kako u situaciji kada postoje različite istine doći do nečega što je zajedničko. Ova imena će da budu most koji povezuje sve. Imena su proverljiva i to je nešto što će svi poštovati. Ne vidim da bi tu mogao postojati ikakav problem. Ono što jeste problem, to je razumevanje tih činjenica. Mi ne mislimo da je REKOM taj koji treba da utvrđuje zajedničku istinu. Svaka žrtva i svaka porodica ima pravo na svoju istinu i niko ne može to da menja. Ono što mi hoćemo jeste razumevanje za shvatanje onog drugog, pokušaj da se stvari sagledaju i iz njegovog ugla – kako on to, zapravo, vidi, šta se to njemu dogodilo, a što mi ne vidimo. To je približavanje različitih istina, a to se može postići samo empatijom. Bez empatije nema ni približavanja, ni poverenja. Samo empatijom možemo doći do toga da Hrvati kažu: “Da, mi razumemo kako Srbi vide Oluju“, a da Srbi kažu:“Mi razumemo kako su Hrvati doživeli Vukovar“. Kada dođe do toga, kada počne razumevanje iz ugla drugog, onda je i suočavanje sa prošlošću na dobrom putu. A mi do toga ne možemo doći bez države, bez politicara, bez državnog pečata na ono što su uradile nevladine organizacije, koje se zalažu sa osnivanje REKOM-a.\nOmer Karabeg: Postoji li u svetu neka komisija ili institucija slična REKOM-u. Imamo primer Memorijalnog centra Yad Vashem u Jerusalimu. Tamo su popisane sve žrtve holokausta, ali tu nema nikakvog spora oko činjenica. Tu je jedna nacija i žrtve te nacije, a u ovom slučaju imamo žrtve nekoliko nacija.\nVesna Teršelič: Ne postoji slična komisija i usporediva situacija, ali nema razloga da ne budemo prvi. Mislim da je uvjet normalizacije i izgradnje povjerenja da i u Hrvatskoj i u Srbiji pokažemo dovoljno zrelosti da priznamo stradanja svih i stvorimo prostor u kome će biti moguće istovremeno i slaviti pobjedu i sjećati se ubijenih. To je najveći izazov. Kada smo prije nekoliko godina objavili publikaciju Jedna povijest, više historija najviše debate je izazvala ona stranica gdje su jedne pored drugih objavljene fotografije branitelja koji se vraćaju u Zagreb nakon operacije Oluja, a odmah pored njih slike izbjeglica, koje napuštaju Hrvatsku. Prema podacima Visokog komesarijata za izbjeglice u Hrvatsku se vratilo nešto više od 132.000 ljudi, ali samo oko 48 posto za stalno. Dakle, povratak je još uvijek strašan izazov, on je bio zaustavljen od strane hrvatskih vlasti, zločini su zataškavani. Sve su to teški tereti suočavanja sa prošlošću, s kojima se mi u Hrvatskoj još uvijek nosimo. Interpetacije toga što se desilio u Oluji su veoma različite i mi iz nevladinih organizacija nastojimo da ih približimo. Činjenice o ubijenima, nestalima, o spaljenim selima trebaju biti utvrđene i oko njih ne bismo trebali voditi rasprave, trebalo bi biti nepristojno da se sporimo oko činjenica. Zato nam treba REKOM kao zajednički mehanizam za utvrđivanje činjenica. Bez toga teško da možemo izgraditi temelj za izgradnju povjerenja i normalizaciju odnosa.\nOmer Karabeg: Najveću arhivu o ratnim zločinima na području bivše Jugoslavije ima Haški tribunal. Da li bi tu arhivu nakon zatvaranja tribunala preuzeo REKOM?\nNataša Kandić: Svi dokazi na kojima se zasnivaju presude Haškog tribunala dostupni su na internetu. Mogu ih koristiti istraživači, istoričari, politikolozi, sociolozi. I mi u Fondu za humanitarno pravo koristimo hašku arhivu koja se nalazi na internetu. To je strašno važno, jer te dokumente nikada ne bismo dobili od naših država. Fond za humanitarno pravo godinama je od državnih institucija Srbije tražio dokumente o rasporedu, kretanju i prisustvu pojedinih vojnih i policijskih jedinica na Kosovu, u Bosni i u Hrvatskoj – i nikada ih nismo dobili. Uvek je obrazloženje bilo da je za vreme NATO bombardovanja sve to uništeno, a onda smo sva ta dokumenta našli na internet stranici Haškog tribunala. Postoji jedan deo arhive, a to je arhiva haškog tužilaštva, koja nije korišćena u sudskim procesima i koja sadrži veoma važne podatke koji, ako dođu u loše ruke, mogu biti zloupotrebljeni. Mislim, pre svega, na dokumenta i podatke koje su davali neki pojedinci želeći da pomognu haškom tužilaštvu, ali su tražili da to nikada ne bude obelodanjeno, pogotovo da ne dođe u ruke država iz kojih oni potiču. Za sada nema odluke o tome šta će biti s tom arhivom tužilaštva, ali u svakom slučaju ona ne bi smela da bude vraćena u zemlje odakle potiču ljudi koji su dali te podatke i dokumenta, jer bi određene službe mogle da dođu u iskušenje da ih zloupotrebe u političke svrhe.\nOmer Karabeg: Da li će REKOM, ukoliko bude ustanovljen kao međudržavna komisija, i sam voditi istrage o zločinima, pribavljati izjave svedoka, pa onda možda i inicirati pokretanje nekih postupaka?\nVesna Teršelič: Najznačajnija zadaća REKOM-a biće, naravno, istraživanje. To je istraživačka institucija, čiji je cilj utvrđivanje činjenica. Sve što REKOM utvrdi biće na raspolaganju svim pravosudnim institucijama, tako da državna odvjetništva i tužilaštva na temelju tih činjenica mogu, trebaju, a i u obvezi su pokretati postupke.\nOmer Karabeg: Da li se razgovaralo o tome gde bi moglo biti sedište REKOM-a?\nVesna Teršelič: Razgovaralo se. Prijedlog, koji se često spominje, je da to bude Sarajevo, grad koji je silno stradao u ratu, ali to je svakako nešto o čemu treba da odluče predsjednici i premijeri postjugoslavenskih država. Pored glavnog sjedišta, postojaće i uredi u pojedinim zemljama, gdje će se prikupljati podaci i gdje će raditi istraživači po jedinstvenoj metodologiji.\nOmer Karabeg: Rekao bih da ste vi sada u stanju čekanja. Najveći deo posla ste završili i sada su na potezu države, ali one se ne oglašavaju. Mislite li da će nekog pomaka biti u 2013. godini, pa da, recimo, u 2014-oj REKOM zvanično počne da radi?\nNataša Kandić: Mi ne čekamo. Mi i dalje radimo na poimeničnom popisu ubijenih i nestalih u ratovima devedesetih godina. Civilno društvo ima kapacitete da uradi ono što balkanske države nikada nisu uradile. Prvi put u istoriji Balkana biće napravljen poimenični popis žrtava rata, koji će prekinuti balkansku praksu manipulisanja brojkama stradalih, koje su uvek bile veće ili manje, u zavisnosti od političkog interesa onoga ko ih iznosi. Sa imenima se ne može manipulisati. Ne treba zaboraviti da je javna podrška za osnivanje REKOM-a neupitna i da stalno raste. Bila sam uverena da će ta podršaka uticati na političku podršku našoj inicijativi, ali sam doživela veliko razočarenje kada sam shvatila da te dve podrške ne korespondiraju, da to što građani potpisuju, što šalju razgledice predsednicima država, što stalno pitaju – nema nikakvog uticaja na političare. Gospođa Teršeličje rekla da evropske institucije hvale našu inicijativu u svojim izveštajima, ali i to je verbalna podrška, koja nije mnogo različita od podrške, koju dobijamo od domaćih političara. Ali mi ne želimo da Brisel naredi domaćim političarima da podrže REKOM. Ova inicijativa je odgovor na potrebu da se suočimo sa teškim nasleđem nedavnih ratova. Za nas je bitna odgovornost prema žrtvama. Nijedna presuda ne može za žrtve učiniti toliko koliko jedno vansudsko regionalno telo, koje će im priznavanjem njihove patnje vratiti dostojanstvo.\nVesna Teršelič: Bilo bi važno da se REKOM što prije osnuje, jer je prošlo dosta vremena od zločina. Previše ljudi nije dočekalo nikakvo priznanje patnje. Osnivanje REKOM-a ne smije se odlagati ni zbog toga što prečesto gledamo kako političari iz zemalja bivše Jugoslavije jedni druge okrivljuju i optužuju. Primjerice, političari iz Hrvatske još uvijek optužuju Srbiju za progon Hrvata 1991. godine, a iz Srbije čujemo optužbe za egzodus Srba 1995. Pri tome se pominju različite brojke kako kojoj strani odgovara. REKOM će utvrditi činjenice i stvoriti temelj za priznanje patnje svih žrtava. Mnogo je onih koji nisu dočekali nikakvu pravdu kaznenim putem, a svi očekuju priznanje patnje, u najmanju ruku utvrđivanje činjenica. Zato mislim da vlade postjugoslavenskih država duguju REKOM svima nama, a prije svega žrtvama. Hoće li ga osnovati ove godine ili neke druge – to je u rukama političara i oni su na potezu.\nExpress: S’ka prova\nPosted On 18th May 2008 ~ 3 Comments\nExpress, 18.05.2008. Sipas organir gendror të akuzës shqiptare, në librin e kreprokurores së Hagës janë renditur të njëjtat dyshime për të cilat u hetua në


Ovo je opis vile od 2 stambene zgrade sa montažnim kućištem u podrumu\nTlocrt ove vile od 2 stambene zgrade\nMožemo prilagoditi prema Vašem zahtjevu. Sledeće je prilagođenolaka čelična struktura vila.\nprilagođeni laki čelik\nLaki čelični okvir ove lake čelične vile\nlagan čelični okvir od\nProces montaže ove lake lake čelične konstrukcije\nNisko-stambena fabrika zauzima legu čeličnu konstrukciju kao strukturni sistem. U poređenju sa tradicionalnom drvenom konstrukcijom, kao što je zidarska konstrukcija i struktura od cigle i betona, nisko prizemljePrekidana prebivališta ima visoku čvrstu gradnju, laganu samouzu. dobar seizmički učinak, visok stepen industrijalizacije, visoka građevinska kvaliteta, najlakša struktura, najbolja duktilnosti najkraći period izgradnje. Može se prilagoditi različitim klimatskim uslovima i atmosferskom ambijentu, može se ponovo koristiti, biti sa prednostima, kao što je smanjenje otpadnog otpada i okolišnihzagađenje itd. i izgraditi zelene kuće visokog kvaliteta koje mogu da dišu.\nNaš projekat lake čelične vile u Keniji\nRadujemo se vašem istraživanju za ovoVila sa 2 stambene zgrade sa montažnim kućištem u podrumu


Menadzment rizika u berzanskom poslovanju | studenti.rs\nPočetna Skripte Ekonomija Menadzment rizika u berzanskom poslovanju\nMenadzment rizika u berzanskom poslovanju\nProcesi globalizacije, stalne i intenzivne promene u okruženju, nameću nove i sve veće zahteve za prilagođavanjem zemalja koje teže da postanu deo svetskog tržišta. Promene na globalnom nivou direktno se reflektuju na prilike na finansijskom tržištu. Bez dobro organizovanog, institucionalno uređenog finansijskog tržišta ne može se\nFinansijsko tržište je deo privrednog sistema koji omogućava uspostavljanje veza između subjekata sa viškom i subjekata sa manjkom finansijskih sredstava. Ono je bilo koje mesto gde dolazi do trgovanja, odnosno susretanja ponude i tražnje za različitim oblicima finansijskih sredstava ili aktive.\nRazvijenost i efikasnost finansijskog tržišta omogućava da se uspostavi ravnoteža između štednje i investicija i da dođe do optimalne alokacije slobodnih finansijskih sredstava koja će dovesti do toga da fmansijskim sredstvima raspolažu oni koji su stanju da plate najvišu cenu i saglasno tome da ih najbolje upotrebe.\nBerzansko poslovanje i hartije od vredosti -


BHANSA ispunila još jedan uvjet za preuzimanje kontrole zračnog prostora BiH | ABC\nBHANSA ispunila još jedan uvjet za preuzimanje kontrole zračnog prostora BiH\n416 ABC portal 10.svibnja 2018. 09:30\nDirektor Agencije za pružanje usluga u zračnoj plovidbi Bosne i Hercegovine (BHANSA) Davorin Primorac sa španjolskim je proizvođačem opreme za upravljanje zračnim prometom kompanijom INDRA SISTEMAS S.A. potpisao ugovor o nadogradnji sustava za obradu podataka, čime se ispunio jedan od ključnih uvjeta iz Akcijskog plana za realizaciju FAZE II, odnosno preuzimanje odgovornosti za pružanje usluga u cjelokupnom zračnom prostoru na dan 5. 12. 2019. godine.\nOvim projektom bit će osigurana stalna usklađenost s EU standardima, ali i konkurentnost BHANSA-e na europskom tržištu usluga u zračnoj plovidbi. Nadograđeni sustav za obradu podataka bit će instaliran u Operativnoj jedinici Sarajevo, Operativnoj jedinici Banja Luka i Jedinici prilazne i aerodromske kontrole letanja Sarajevo, uključujući simulator u Mostaru i testnu platformu u Banja Luci.\nKako prenosi Fena, realizacijom ovog ugovora u narednih 12 mjeseci izvršit će se nadogradnja postojećeg sistema s neophodnim alatima za rad kontrolora zračnog prometa. To će omogućiti sigurno pružanje usluga kontrole zračnog prostora u prostoru nadležnosti Centra oblasne kontrole letenja Bosne i Hercegovine do FL660 i poboljšati sigurnost zračnog prometa.\nNadograđeni sustav za obradu podataka omogućit će i skraćivanje udaljenosti i trajanja leta (tzv. slobodno planiranje ruta), čime će se povećati opseg zračnog prometa uz povećanje prihoda, smanjenje potrošnje goriva i emisije stakleničkih plinova.


Kako je bilo na sajmu automobila - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Moj grad Dešavanja Sajamske manifestacije Kako je bilo na sajmu automobila\nDeseti Sajam automobila AUTO EXPO 2015 u Kragujevcu zatvoren je 6. decembra, nakon tri sajamska dana.\nBilo je izloženo oko 70 modela automobila 15 najpoznatijih brendova automobilske industrije, a izlagačima se pridružila i auto kuća Nikom auto. Predstavljena su i vozila za specijalne namene iz privrednog programa. Sajam je organizovan pod pokroviteljstvom grada Kragujevca.Među izlagačima su bili i oni koji na Sajmu automobile učestvuju od njegovih početaka.\nPrema ocenama izlagača, posetilaca i organizatora, Sajam automobile ove godine bio je izuzetno uspešan, a ono sto svi priželjkuju za naredni je bar još jedna sajamska hala.\nOrganizatori su pripremili brojna iznenađenja za posetioce. Na prostoru ispred sajmišta organizovana je prezentacija oldtajmera, a prvi put ove godine posetioci su nagrađivani besplatnim tehničkim pregledima i pranjem automobila.


Povodom Globalne Nedelje Medijske i Informacione Pismenosti, nedelja koja se obeležava svake godine od UNESCO, 28 ooktobra 2019, Nezavisna Komisija za Medije (NKM) u saradnji sa Institutom za razvojnu politiku (INDEP) organizovala je okrugli sto na temu „Regulatori medija o medijskoj i informacionoj pismenosti (EMI)“. Okruglim stolom je vodio i moderirao Izvršni Šef NKM-a, g. Luan LATIFI. Na panelu za diskusiju bila je prisutna potpredsednica NKM-a gđa. Violeta HYSENI KELMENDI, g. Burim EJUPI- Izvršni Direktor iz INDEP-a, gđa Remzije SHAHINI HOXHAJ- Institut za Medije, Odeljenje za Novinarstvo– Univerzitet Prištine, Imer MUSHKOLAJ – Savet za Pisane Medije Kosova i gđa Kaltrina HOXHA - OEBS. Na ovom stolu prisustvovali su i predsednik NKM-a gospodin Muja FERATI zajedno sa ostalim članovima NKM-a. Ostali učesnici bili su još iz: INDEP-a, OEBS-a, Kosovo Live, Doku Fest, SBASHK, MONT, RTV21, Ekonomia Online, Kosova Press, UNESCO, Loring Films itd. Svrha okruglog stola bila je da u okviru Globalne nedelje o MIP-u akteri mogu izneti svoje stavove o medijskoj pismenosti kao i raspravljati o ostvarenom napretku u ovoj oblasti. U uvodnom ekspozeu, izvršni direktor NKM-a, g. LATIFI ispred prisutnih je u kratke crte izneo ulogu NKM-a kao regulatora u odnosu na medijsku pismenost. Svaki od članova panela je zatim redom izneo svoj stav. Zatim je usledila interaktivna diskusija učesnika kao i pitanja i odgovori za panel.Iz svega što su učesnici sastanka razgovarali, uglavnom su se složili da još nije postignut da se napravi pristup zajedničkog organizovanja između regulatora, medija, drugih javnih institucija i NVO-a koje imaju kao oblast delovanja rad medija, dakle, još ne postoji politika na nivou zemlje o medijskoj pismenosti. Međutim, predstavnici NKM-a su objasnili da u nacrtu zakona o NKM-u koji je u toku dopune i izmene u Skupštini Republike Kosovo, planira se da NKM stekne jasno definisane pravne nadležnosti i obaveze sa ciljem odvijanja delatnosti u ovoj oblasti.\nPodizanju svesti građana o medijskoj pismenosti kako bi građani bolje razumeli postojeće mehanizme za uređivanje medija, aspekti koji se odnose na zaštitu od programskog sadržaja, zaštitu dece i maloletnika kao i aktiviranje građana da reaguju na slučajeve kada se smatra da takvi sadržaji su u suprotnosti sa važećem zakonodavstvu. Osnaživanju korisnika medija razvijanjem kritičkog razmišljanja o porukama koje se prenose preko medija, tako da publika bude u stanju da odabere kojem će se mediju verovati kao i da može da se obrati regulatoru i žali se na medijski sadržaj. Rešavanju izazova regulacije, odnosno izmene i dopune kao i izrada zakonodavstva pored ubrzanih tehnoloških promena i u skladu sa zakonodavstvom EU-a kao i načine i oblike njihove primene u praksi. Zaštiti ustavnih vrednosti da promovisanjem medijske pismenosti osigurati da mediji služe potrebama građana, pružaju prostor i pristup svim kategorijama kosovskog društva za izražavanje svojih ideja i mišljenja itd.\nTakođe u pogledu medijske pismenosti, Nezavisna Komisija za Medije je održala dve radionice sa učenicima srednjih škola kako bi diskutovali o pitanjima koja se odnose na medijsku edukaciju. Radionice su održane 20. i 21. novembra 2019. godine sa učenicima škole “Xhavit Ahmeti” u Gnjilanu i škole “Eqrem Çabej” u Prištini. Učenici su upoznati sa ulogom i mandatom NKM-a, kao i o pitanjima koja se uglavnom odnose na medijsku edukaciju, novinarstvo i digitalno građanstvo. Radionice su održane u okviru projekta “JUFREX” koji podržava Evropska Unija i Evropski Savet.


KORDINACIONI REGIONALNI ODBOR BORS-A ISTOČNE HERCEGOVINE - SAOPŠTENJE ZA JAVNOST - Leutar.net\nKORDINACIONI REGIONALNI ODBOR BORS-A ISTOČNE HERCEGOVINE – SAOPŠTENJE ZA JAVNOST\n6. novembra 2019. LEUTAR Republika Srpska, Vijesti 5\nKORDINACIONI REGIONALNI ODBOR BORS-A ISTOČNE HERCEGOVINE\nPovodom Mitrovdana- Krsne Slave BORS-a dajemo saopštenje za javnost za svoju braću po oružju:\nBors svoju Krsnu Slavu proslavlja na Svetog Dimitrija-Mitrovdan. Junačka odbrana Hercegovine od strane Hercegovačkog korpusa je nadamo se svima poznata. Na Mitrovdan kada su najveće borbe bile u rejonu koji je pokrivala Nevesinjska brigada, kada su, u dva navrata 1992. i 1994. godine pale velike žrtve koje će ostati upamćene u srpskom narodu kao Mitrovdanske bitke. Tih nesrećnih dana nije branjeno Nevesinje, nije branjena Hercegovina, branjena je Republika Srpska i odbranjena.\nCijena te odbrane je bila skupa, plaćena je krvlju, plaćena je onako kako ne bi poželjeli više nikom da je plaća. Ta cjena je plaćena upravo da danas imamo svoju zemlju Hercegovinu i to nije prvi put da je krvlju natapamo. Natapali su je i mnogi prije nas. Ova zemlja je preskupa i svi trebaju znati da nije na prodaju.\nSveti Dimitrije-Mitrovdan se u Nevesinju slavi i kao dan opštine a taj dan je odabran upravo u čast onih koji će u toj opštini vječno živjeti. Taj dan se obilježavaju i Mitrovdanske bitke kao značajan datum.\nTačno je da BORS ne može uticati na proslavu dana opštine Nevesinje i ne želi da utiče jer postoje opštinske institucije koje određuju kako i šta da rade. Njih je na izborima birao narod i oni su legitimni predstavnici u Skupštini. BORS poštuje volju legitimnu volju naroda.\nPosljednja dešavanja oko dodjele povelje opštine Nevesinje je odluka upravo onih koji su legitimno izabrani ali ta odluka je donijela veliko nezadovoljstvo u cijeloj boračkoj populaciji.\nZnamo da su odluku donijeli rukovodeći se sa onim koliki je doprinos imao neko u posleratnom razvoju opštine i cijenimo to što je urađeno. Gdje je gospodo to urađeno? U Nevesinju!!!\nU onom istom Nevesinju krvlju natopljenom. Zar je vrijedniji gospodo kilometar asfalta od ljudskog života, kilometar cijevi od ljudskog života. Nagradiste li do danas sve koji su tih dana krvarili po brdima, nagradiste li sve koji su slučajno preživjeli, nagradiste li sve koji ostaše invalidi, nagradiste li majke koje su ostale zavjene u crno, supruge koje same odgojiše djecu pa je na red došao i asfalt. Gospodo na vašu sramotu riječ niste dali našem prestavniku, inače teškom ratnom vojnom invalidu pravdajući se nekim „protokolom“\nMi ćemo i ove godine dobrovoljno dati krv kao što smo je davali za našu svetu Hercegovinu.\nKordicionalni odbor BORS-a Istočne Hercegovine izražava veliko nezadovoljstvo vašom odlukom i potpuno se slaže sa populacijom koju predstavlja i donosi sledeći zaključak.\n-Sazvati vanrednu sjednicu predsjedništva BORS na kojoj bi se analizirala situacija oko proslave Krsne Slave i donijeti odluku o obilježavanju iste u narednom periodu gdje nam mjesto, protokol i sve ostalo ne bi određivali političari već mi sami jer je to naša krsna Slava.\nSmatramo da lomljenjem slavskog Kolača i paljenjem svijeće našoj stradaloj braći više vrijedi od 20 dešavanja koje nam drugi odrede koliko god to bilo bolno. Gospodo vi koji se bavite politikom pa ga bili pozicija ili opozicija i koji od iste živite bolje od većine onih koji su svoju mladost proveli u rovu ili onih koji su odrasli bez stuba porodice bićete pozvani i ponašati se kao i svaki gost.\nNaravno politička prepucavanja nećemo dozvoliti nikome preko naših leđa jer na kraju svi ste imali šansu, a nas je u Hercegovini svaki dan manje i manje.\nTreba li i za to nekoga odlikovati???\nAko neko da svoj doprinos da se u Hercegovini ostaje umjesto odlazi rado ćemo vam dati svoje mišljenje mi koji smo je branili i odbranili i rado ćemo ga predložiti za najveća odlikovanja. Nažalost mi takvog još ne vidimo!\nPoštovana gospodo u jeku najvećih napada naša vojska je pjevala i ginula a danas živimo i plačemo nad vašim odlukama.\n6. novembra 2019. at 21:20\nU potpunosti podržavam. Takođe se zalažem da političari i „vlasti“ i „opozicije“ na svim proslavama BORS mogu biti samo publika a akteri mogu biti borci dok su živi a poslije potomci. Takođe se zalažem za sekularne proslave jer smo sekularna država. Parastos može ali prije ili poslije jer je u VRS bilo i Hrvata i Muslimana u malom broju ali je bilo\n6. novembra 2019. at 21:26\nZaboravih napisati, boračka organizacija je u 19 a ne u 21 vijeku. Nigdje ne nađoh u javnim sredstvima broj telefona e mail ili nešto slično preko čega bi se mogli organizovati pa predlažem da se napravi sajt ili fejsbuk stranica na kojoj bi se mogli davati prijedlozi, komentarisati i slično ili da neki od postojećih sajtova na kojima je komentarisanje dozvoljeno pored drugih rublika otvori i rubliki BORS ili slično a ovaj je pogodan jer s komentari dozvoljeni osi mzakonom zabranjenih prijetnji\n7. novembra 2019. at 11:35\nIma na sajtu boračke,sve i mail i br tel.\n7. novembra 2019. at 11:26\nPlaketu grada Nevesinja i treba dijeliti zaslužnim građanima, to je sasvim ok, ali… Razdvojiti plaketu od proslave mitrovdanskih bitaka iz otadžbinskog rata,da se razimijemo u svakoj stranci ima dezertera,tako da je nebitno ko je na vlasti, ne dozvoliti da u proslavi bitaka dezerteri vode glavnu riječ,ili neko ko nema nikakve veze sa ratom,kao da se bivši vojnici ne mogu organizovati da da naprave okupljanje boraca, a plaketu grada nek daje opštinska vlast kome izglasaju, ili ko je zasluži!\nIsto tako malo mi je čudno da na proslavu mitrovdana boračka dijeli ulaznice, pa kome je problem sastaviti jednu poljsku kuhinju i postavu kuvara, pa obezbediti svim borcima po porciju vojničkog pasulja, a jok da neko određiva ko može a ko ne može ući u salon đe se proslavlja,i da tamo neki nepoznati likovi jedu i piju, a umjesto ulaznice koristiti vojnu knjižicu, pa da vidimo ko može a ko ne može ući!\nPolitiku ostaviti političari a, a boračka da povede računa o borcima!\n7. novembra 2019. at 16:02\nОбјавите и саопштенје ГБО Требиње.


Dr Velibor Kostić | Estetska plastična hirurgija Diona Beograd\nVelibor Bora Kostić, MD, studije medicine završio je na Medicinskom fakultet u Beogradu, a specijalizaciju i profesionalnu afirmaciju u Brazilu, prestonici estetske hirurgije, fudbala i predivnih plaža .\nDr. Kostić je član Brazilskog udruženja plastičnih hirurga i vlasnik tri klinike za estetsku hirurgiju u toj zemlji. Doktor Kostić je dobitnik nagrada Prof. Ivo Pitangy i Nemer Chedid, koje nose imena brazilskih hirurga čiji je rad ostavio dubok trag u svetskoj plastičnoj hirurgiji.\nNakon završeta medicinskih studija, kao mladi lekar Dr. Kostić 1998 započinje specijalizaciju na Institutu za kardio-vaskularne bolesti Dedinje, jednoj od najprestižnijih centara za lečenje kardio-vaskularnih bolesti u ovom delu Jugo-istočne Evrope. Interesovanje za drugu oblast specijalizacije, estetske, rekonstuktivne i plastične hirurgije, kao i odluku da dalje usavršavanje nastavi u Brazilu, nastaje saradnjom i druženjem sa dr. Violetom Skorobać Ašanin.\nKrajem 2000 odlazi da živi u Rio De Žaneiro, gde uči portugalski jezik i kao veliki ljubitelj košarke i košarkaški sudija, stiče nova poznanstva i iskustva u ovoj najmnogoljudnijoj zemlji Južne Amerike. Specijalizaciju, u trajanju od tri godine, pocinje 2001 na odeljenju za Plasticnu i rekonstrutivnu hirurgiju u Hospital Geral Bonsucesso i uporedo u istom periodu obavlja staz na Instituto Nacional de Cancer, Hospital Santa Casa.\n2003 godine u Florianópolisu upoznaje Dr. João Francisco Valle Pereira (Dr. Xanico) koji postaje njegov mentor i sa njim počinje uspešnu saradnju na klinici Valle Pereira, u Floranopolisu. U tom živopisnom gradu na obali Atlanskog okeana, upoznaje svoju buduću suprugu anesteziologa Giovana Angostini, sa kojom ima dvoje dece, i uspešno vodi hirušku praksu u tri grada brazilske drzave Santa Catarina. Krajem 2006. nostrifikuje lekarsku diplomu na Federal School of Santa Catarina i dobija status brazilskog doktora a titulu specijaliste plastične hirurgije u Sao Paulu 2007 godine.\nDr Kostić 2006 dobija nagradu na Brazilskom kongresu plastične hirurgije za svoj rad iz oblasti rinoplastike. On je veoma akativan na Brazilskim i međunarodnim kongresima i naučnim skupovima, gde je objavio vise zapaženih radova iz oblasti liposukcije, zatezanja stomaka i drugim procedurama u estetskoj hirurgiji.\nČlan je Brazilskog udruženja plastičnih hirurga (SBCP), Američkog udruženja plastičnih hirurga (ASPS), Internacionalne konfederacije plastičnih, rekonstruktivnih i estetskih hirurga (ICPSRA) i Internacionalnog udruženja estetskih hirurga (ISAPS)\nŽiveti i raditi u tako čarobnoj zemlji kao što je Brazil, gde celokupna priroda, muzika, duh karnevala i ljudi koji svojom jednostavnošću, voljom, nadom, gostoljubivošću i radošću života svakog pojedinca, motivišu i bude vašu radoznalost i iskustva, je samo po sebi posebo. Kult lepote tela dolazi od dugačkih peščanih plaža, sambe, bosa nove, minijaturnih bikinija, prelepih žena i vrhunskog sporta. Sve ove slike, utisci i iskustva doneli su mi novi smisao i shvatanje skladnog i lepog.\nEstetska merila su različita u odnosu na vreme i kulture različitih nacija. Pronaći pravi sklad između želje i očekivanja pacijenata i “univerzalo lepog”, traganje za tim “zlatnim presekom” je moguc spoznajom evropske umerenosti i latinskog žara.\nU svom životu u potpunosti sam posvećen svojoj porodici i estetskoj hirurgiji. U njima pronalazim svoj balans i sklad za srećan i ispunjen život. Svakoj operaciji i svakom pacijentu pristupam sa istim elanom i strašću kao kada sam otpočeo specijalizaciju estetskog hirurga, s tim da je sada znanje i iskustvo velike prakse na mojoj strani.\nKada pacijente bezbedno i sigurno provedem kroz hiruške procedure, kada su zadovoljni postignutim rezultatima i kada im vratim samopouzdanje, verujem da je moja uloga dobrog lekara ispunjena.


Izvor: SrbijaDanas.com, 22.Jan.2020, 11:47\nHolanđanin izgubio poverenje.\nSportski direktor Crvene zvezde Mitar Mrkela po dolasku sa Kipra je izjavio da Radživ van la Para nije trenirao poslednjih dana sa ekipom zbog lošije fizičke spreme, ali je zatim objasnio šta se dešava sa Holanđaninom i tako praktično demantovao sam sebe.\n- Po povratku ekipe sa prvog dela priprema razgovarao sam sa trenerom Stankovićem o Radživu van la Pari. On je dobio priliku da radi i da se nametne tokom priprema na Кipru, a na sve je odgovorio nedisciplinom i nezalaganjem. Takav stav Crvena zvezda nema nameru da toleriše i zbog toga neće putovati sa ekipom na pripreme u Antaliju. Biće mu obezbeđen trener sa kojim će raditi samostalno, a stavljen je na transfer listu...