HomeInformacije i FAQO Tai Chi ChuanuZdravlje i Tai Chi Chuan\nTai Chi Chuan, zdravlje i hronična oboljenja\nOno što sledi jeste lista interesantih informacija od laika ka laiku, dajući pregled teme : Tai Chi Chuan = borilačka veština = dobro za zdravlje.\nTai Chi Chuan je jeste zadivljujuća borilačka veština koja nam dolazi iz Kine, i, na prvi pogled, teško je videti vezu između borilačke veštine i zdravlja. Tai Chi (Chuan) je uglavnom viđen kao sport, praktikovan od strane starijih u kineskim parkovima, razvija relaksaciju i bolji balans. Činjenica da se Tai Chi polako pomalja kroz zapadnu hemisferu, i da sve više i više ljudi posećuje Tai Chi škole kako bi naučili samoodbranu i borbene primene, je tema kojoj su se većina smejali pre desetak godinau kontekstu sa Tai Chijem.\nGde se tačno krije dobrobit za zdravlje u Tai Chi Chuanu? Kako bismo to objasnili, moramo da bolje upoznamo ljudsko telo. Ceo naš fiziološki sklop je optimizovan hiljadama godina od strane prirode ka jednom jedinom cilju – KRETANJU! Sva podešavanja organizma kroz milenijume su služila samo jednom cilju – hitrom i gipkom kretanju – i na taj način dobijajući prednost nad konkurentima u lovu i prikupljanju hrane.\nSve do početka industrijalizacije, dobijanje hrane je bio naporan posao koji je zahtevao upotrebu celog tela.\nU početku, čovek je morao da se penje na drveće i da hoda kilometrima u potrazi za plenom. Kasnije su se polja ručno obrađivala, čuvale životinje i odlazilo se do pijace kako bi se razmenila dobra. Naši moderni frižideri i pećnice još nisu bili izmišljeni. Centralna svrha tela ljudi je bio „kretanje“.\nIndustrijalizacija je promenila sve. Kako bih ovo objasnio, upotrebiću primer tzv. „MKK“ :\nMKK se vozi udobno automobilom ili autobusom do prodavnice, i nekada kupuje namirnice i za nekoliko nedelja unapred. Telefonski naručuje picu koja se isporučuje do njegovih vrata. Ujutro pređe oko 20 koraka do automobila, vozi se do posla, pređe drugih 20 koraka do stolice/fotelje u kancelariji, odlazi do firminog restorana za ručak gde ga čeka spremna hrana, vraća se liftom do kancelarije – kasnije se autom vraća u stan, samo da bi se bacio na udobnu sofu posle napornog MENTALNOG rada kako bi se odmorio uz čips i čašu dobrog vina ispred TV-a kako bi obnovio energiju za sutrašnji dan. Ovo je uobičajena dnevna rutina jednog MKK ( Mega Kauč Krompir).\nNadam se da sad većina vas misli:“ovo je preterano, ja se ne ponašam tako, a ni moji prijatelji“- to bi bilo odlično ! Ali takođe je zastrašujuće videti koliko mnogo ljudi živi na naveden način.\nNaše telo je optimizovano za kretanje ali i za preživljavanje. To znači da telo može da smanji i čak i prekine održavanja nepotrebnih delova tela/funkcija kako bi sačuvao energiju.\nKonačan ishod je deaktivacija nekorištenih mišićnih vlakana i grupa, što ima dva rezultata: mišićne grupe osećamo kao „skraćene“, dok , u stvari,one nisu više fleksibilne kao ranije i ne mogu se istegnuti onoliko koliko su mogle. Mišić se ne skraćuje, samo se čini da je tako.Mišići koji se ne koriste, već su pod stalnim istegnućem, postanu umorni i labavi. Da bismo izbegli ove efekte moramo vežbati posebne vežbe razgibavanja i reaktiviranja u skladu sa mišićnim grupama kako bismo tonirali mišiće pravilno i vratili ih u balans – niti previše jaki niti slabi.\n„Skraćene“ i labave mišićne grupe su često u direktnoj vezi jedni sa drugima - primer su napeti mišići grudnog koša i labavi mišići gornjeg dela leđa koji zajedno uzrokuju povijanje ramena unapred. Sledi lista povezanih mišićnih grupa:\nOvi mišići imaju tendenciju da se „skrate“ i mogu se aktivirati uz pravilne vežbe razgibavanja Ovi mišići imaju tendenciju da se opuste i mogu se aktivirati uz pravilne vežbe jačanja\nMišići grudnog koša Mišići gornjeg dela leđa\nMišići donjeg dela leđa Mišići abdomena\nMišići oblast kuka Mišići zadnjice\nUnutrašnji mišići butine Spoljašnji mišići butine\nDeo prednjih mišića butine Deo prednjih mišića butine\nDeo zadnjih mišića butine\nMišići lista noge\nJednostavno rečeno, svi mišići koji se nalaze pozadi služe da drže telo uspravnim, dok svi mišići koji se nalaze na prednjem delu tela služe za savijanje unapred i održavanje balansa sa mišićima koji se nalaze sa druge strane tela. Samo kad su ova dva dela u harmoniji, telo će biti bez bolova. Kako bi kinezi rekli, Yin(prednji) i Yang(zadnji) moraju biti u harmoniji. Kao dodatak ovome, imamo i mišiće koji se nalaze na desnoj i levoj strani tela, i oni su u tesnoj vezi sa prednjim i zadnjim mišićima tela, i igraju veoma bitnu ulogu u pravilnom držanju tela i ravnoteži.\nRanije su se povijena ramena i gornji deo leđa(opuštenost mišića leđa i „kraći“ mišići grudi) smatrala držanjem tela primeren starijim osobama. Danas možemo sve češće videti ovu pojavu i kod dece i tinejdžera i možemo utvrditi i razlog za to: premalo kretanja u kombinaciji sa dugim periodima sedenja u školi, pred kompjuterom i TV-om.\nPored svega navedenog ne smemo zaboraviti i tri motora našeg tela.\nNajpoznatiji motor je naše srce. Lako se primeti ukoliko srce ne upumpava dovoljno, javlja se nesvestica, teskoba u grudima i to su simptomi koje skoro svako primeti i ode kod lekara na pregled.\nDrugi imanje poznati motor je naša dijafragma. Dijafragma se skuplja i širi i tako povećava i smanjuje zapreminu pluća, pumpajući vazduh u naša pluća. Kod novorođenčadi i dece se ova pojava može lako primetiti. Usled ovog disanja uz pomoć dijafragme(poznatog i kao „abdominalno disanje“), područje stomaka se širi i skuplja u svim pravcima. Ovo predstavlja laganu masažu/stimulaciju svih unutrašnjih organa u abdominalnom delu i poboljšava rad tih organa. Ovakva vrsta disanja(nasuprot uobičajenom disanju „iz pluća“ sa neiskorištenom dijafragmom i statičnim abdominalnim delom) je takođe nesvesno disanje koje se automatski koristi u opuštenom stanju tela i uma, ukoliko abdominalni mišići nisu previše labavi ili zgrčeni. Ovakva vrsta disanja koristi i najmanje energije i, usled efekta unutrašnje masaže snižava krvni pritisak i poboljšava proces probave.\nTreći motor našeg tela su naše noge. Još otkako je Njutn otkrio pojam gravitacije sve u našem telu je privučeno ka zemlji J Ne samo što naši organi imaju tendenciju da „idu naniže“, već i sva tečnost, kao što je krv, limfa i voda. Samo dok hodamo normalno, mišići nogu se automatski skupljaju i šire, na taj našin pomažući upumpavanje svih tečnosti nazad u gornji deo tela, pomažući cirkulaciju svih tečnosti unutar našeg sistema.\nVratimo se našem MKK-u, ovom „nepokretnom gledaocu TV-a koji uživa u čipsu“.\nUkoliko pogledamo dnevnu rutinu MKK, primetićemo da nikad ne koristi motore na nekom normalnom nivou. Noge se uglavnom odmaraju i ne pomažu transportu tečnosti. Usled previše sedenja, disanje uz pomoć dijafragme se isključuje i ostaje nam samo disanje iz grudi. Ovo je dovoljno da se preživi, ali ne postoji masaža/aktiviranja unutrašnjih organa i ne postoji visoka stopa razmene vazduha sa plućima te je stari vazduh duže vremena u našem sistemu. Pošto je pasivan u skoro svim pokretima koje pravi, njegovo srce je takođe manje uposleno. Nećemo dalje razmatrati stanje mišića, pošto je zbog dugog perioda neaktivnosti u penziji.\nPošto ne možemo izbeći da se u nekim situacijama krećemo na neuobičajen način, kao kad podižemo nešto teško u prtljažnik automobila ili kada se savijamo da vežemo pertle, telo pokušava da iskoristi mišiće koji „nisu u upotrebi“. Problem je što reaktiviranje ovih mišića nije instant stvar već zahteva određeno vreme. U takvim slučajevima telo upotrebljava improvizaciju kako bi izvelo određenu radnju.\nKako posedujemo mnogo više od mišića potrebnog za izvođenje pokreta, telo aktivira sledeće najbolje mišiće da izvedu pokret, iako oni nisu napravljeni za takvu funkciju i to je početak problema. Usled neuobičajene aktivnosti stvara se napetost u vlaknima mišića, što dovodi do ozbiljnije napetosti mišića i kao rezultat svega dolazi do pojave hroničnog bola(uzrokovane napetošću). Mentalni stres vodi daljem razvoju napetosti u telu, povećavajući negativan efekat već postojeće, fizičke napetosti. Sve se ovo obično shvata kao normalno stanje i pripisuje se starenju ili raznim životnim situacijama. Pomoć se obično traži u lekovima, koji ne leče sam uzrok bolesti/bola, već ih potiskuju određeno vreme. Drugi pristup jesu hirurške operacije pomoću kojih se bolni delovi odstranjuju ili popravljaju, sve zbog toga što se misli da je to normalno ili zbog toga što je normalan trud tela da se sam izleči previše naporan.\nModerna medicina često odaje utisak bojnog polja(telo) gde se borba(operacije/lekovi) vodi protiv neprijatelja(bolovi/bolest). Pohvalno je videti da se sve više napora upotrebljava u holističko sagledavanje i prikaz ljudskog tela. Stručnjaci u ovom polju povezanosti mehanike tela su dobro obučeni osteopati na primer, koji rade „čudesne“ stvari zato što telo posmatraju kao jednu celinu, a ne kao problem jedne ruke.\nČovek može puno da pomogne sebi kroz kretanje - najbolje preventivno, ali čak i u situacijama kada se problemi jave. Kretanjem se stimuliše fino podešeni mehanizam koji zovemo telom da se samo izbalansira. Ozbiljniji problemi i disfunkcije zahtevaju i medicinski savetu vezi sa korektivnim pokretima/vežbama i oporavku.\nUmetnost Tai Chi Chuana nudi mogućnost da se spreče disfunkcije i hronična napetost kroz pokretanje celog tela koje lagano stimuliše sve mišićne grupe od palčeva na nogama do vrha glave. Za tehnike ukorenjivanja/stajanja, čovek se koncentriše na položaj i poziciju stopala, kolena i cele noge, za koračanje, rotacije noge i udarce noge čovek koristi mišiće butine, kao i za otvaranje i zatvaranje kuka i fleksibilnost u oblasti karlice.\nZa tehnike u gornjem delu tela se usredsređujemo na dostizanje fleksibilnog struka, sposobnost fleksibilnsoti i istezanja gornjeg dela tela, fleksibilnost grudnog koša i hrskavice, kao i fleksibilnost, istezanje i uvrtanje kičme. Uvrtanje i gipkost gornjeg dela tela, kičme i grudnog koša su glavne tačke u Stilu Zmije Tai Chi Chuana porodice Yang.\nZa ručne tehnike je veoma bitan deo ramena i fleksibilnost zgloba i oni se treniraju kako bi bili fleksibilni, gipki, prirodno postavljeni i jaki. Uz sve to, laktovi, zglobovi šake i prstiju su integrisani u vežbe.\nTakođe se pozicionisanje vrata/grla/glave kao i gipkost,okretnost i opuštanje posebno trenira.\nUsled treninga uz duboko, opušteno disanje, drugi motor, dijafragma, se polako vraća u normalno stanje, dok se sa koračanjem, podizanjem , spuštanjem i udarcima, treći motor, noge, takođe vraćaju postepeno u stanje normalnog funkcionisanja.\nKako se telo opet kreće, i sve ćelije zahtevaju sve više i vše vazduha, prvi motor, srce, kreće da radi sve više i ceo sistem snabdeva sa više kiseonika nego inače, te je celo telo aktivirano.\nSvi stari majstori Tai Chi Chuana kažu da se samo vežbanjem Tai Chi Chuan forme zdravlje i imunitet čoveka povećava, ali puni efekat vežbanja dolazi do izražaja kada se trenira i borbeni aspekt Tai Chi Chuana.\nPostavlja se pitanje kako može biti zdravo ukoliko me trening partner upravo bacio na pod ? Dobro je podsetiti se saveta gospodina Mijagija: “...nemoj biti tu ukoliko je udarac upućen ka tebi...“. Ipak, bitnija su sledeća dva faktora.\nPrvi je da, kada se trenira sa partnerom, je čovek prinuđen da pravi neuobičajene pokrete sve vreme, pokrete koji se ne javljaju u treningu forme – niko ne „preti“ udarcem nikome u toj formi. Dalje, mora se prilagoditi svim neočekivanim akcijama trening partnera i na taj način aktivira vatromet impulsa koji stimulišu sve neiskorištene mišiće i „bude“ ih tokom vremena.\nDrugi faktor je mentalna orjentacija. Kroz vežbanje borbenih aplikacija se stiče više samopouzdanja i samopoštovanja. Ovo se odražava i ka „spoljašnjem“ svetu, gde se čovek ne stavlja u položaj podređenog/žrtve, već kao neko ko može pomoći i podržati druge, ne samo u potencijalnoj borbi, već i u mnogim žvotnim situacijama kroz koje svi prolazimo.\nNaravno, sve ovo nije ni izbliza lako kao što je lako uzeti pilulu protiv bola. Mora se redovno trenirati, ali samim tim je i korist dugotrajnija i čovek može preuzeti odgovornost za sopstveno zdravlje.\nMnogi moji učenici Tai Chi Chuana, kao i drugih Tai Chi škola, koji su počeli da treniraju sa bolovima prisutnim u leđima, problemima sa kukovima, poremećenim osećajem ravnoteže i tako dalje, su smanjili negativne osećaje ili su se potpuno oslobodili bolova i problema otkako su počeli sa redovnim treninzima. Kako bi se ovo postiglo potrebno je odvojiti bar 15 minuta od „normalnog“ načina života.\nUkoliko je neko već „MKK“, nužno je izvršiti promene u životu i osloboditi se nezdravih navika. Tai Chi Chuan nije magija, niti u borbenim niti u zdravstvenim aspektima. On predstavlja dobru i solidnu biomehaniku uz kombinaciju pravilne upotrebe energetskog sistema tela(Qi/Chi), vođen produhovljenim/svesnim umom(Shen) fokusiranim na cilj(Ji) koji neko želi da ostvari.\nKao i sa svim ostalim, bitno je proveriti samo mesto treninga i instruktora kod koga bi neko trenirao, kako se neko ne bi razočarao ukoliko posle nekog vremena primeti da nema osnove, solidnog znanja i veštine i kako se ne bi desilo da je trening gubljenje vremena.


Prava tokom trudnoće i nakon porođaja za žene zaposlene na određeno vreme | Uz Kafu\nOvih dana sam u više navrata čitala o trudnicama koje su ostale bez posla – govorimo o prestanku ugovora o radu na određeno vreme,koje ne znaju šta da rade i kome da se obrate,pa sam rešila da napišem ovaj tekst,u nadi da će nekome biti od koristi.\nUkoliko ste bili u radnom odnosu, i osigurani za slučaj nezaposlenosti, u neprekidnom trajanju od najmanje godinu dana (neprekidnim trajanjem se podrazumeva svaki prekid kraći od 30 dana) ostvarujete pravo na novčanu nadoknadu za slučaj nezaposlenosti u trajanju od 3 meseca. Međutim, ovo pravo se produžava u tri slučaja, od kojih je jedan za vreme porodiljskog odsustva i odsustva sa rada zbog nege deteta. Ovo pravo se ostvaruje preko Nacionalne službe za zapošljavanje.\nLično sam primala ovu naknadu od petog meseca trudnoće, do 13 meseca mog deteta (produžila sam trajanje za jedan mesec po osnovu bolesti, inače se prima do navršenih godinu dana), dakle ukupno oko 17 meseci. Iako iznos nije bio ni pola od plate koju sam primala, priznaćete da nije loše imati bilo kakav prihod,pogotovo kada stiže još jedan član porodice.\nOvo je moje lično iskustvo te treba preispitati da li se nešto promenilo, premda sam naknadu primala do pre samo par meseci. Nadam se da će ovo moje iskustvo nekome koristiti i da su službenici postali predusretljiviji po pitanju davanja informacija.\nUkoliko ste zaposleni za stalno pogledajte ovde kako da zaštitie svoja prava u oblasti rada za vreme i nedugo nakon trudnoće.\nČlanak preuzet sa sajta Prva pomoć.


Dijeta – Bilje Kao Lijek\nmedicinska dijeta spada među najpopularnije režime za mršavljenje jer obećava gubitak od 2 do 5 kilograma za pet dana, ili čak i 10 do 15 kilograma ukoliko je držite 15 dana. Prednost ovog režima ishrane je u tome što nećete ...\nnajbolje je da za doručak konzumirate ovu smjesu. Osjećat ćete se bolje i skinut ćete salo sa stomaka. Potrebno je: 300 ml kefira 7 suhih šljiva 2 kašike zobenih pahuljica kašika lanenih sjemenki kašika kakaa u prahu Priprema: Suhe šljive ...\nAko ste pokušali sve moguće dijete, ali ni jedna nije uspjela da vam dovede liniju do savršenstva, korisnici Instagrama bi vam vjerovatno preporučili ovaj novi plan ishrane, koji je zaludio svijet. Isprekidani post (ili isprekidano gladovanje) podrazumjeva da imate prozor ...


Pitanje 5701 • Inspekcija rada zatekla me je na radnom mestu bez ikakvog Ugovora o radu.Napravili su zapisnik gde je konstatovano da radim bez Ugovora. Posle toga me je agencija kod koje sam radio obavestila telefonom da mi je stigao Ugovor o radu na odredjeno. Ja sam taj Ugovor odbio, jer po Zakonu kada se osoba zatekne da radi bez Ugovora smatra se da radi na neodredjeno, pa zato nisam ni hteo da prihvatim Ugovor o radu na odredjeno vreme. Posle toga Inspekcija Rada donosi resenje o obustavljanju postupka po sluzbenoj duznosti protiv te agencije. Da li je inspekcija to uradila po Zakonu ili ga je prekrsila.? Hvala\nZakonom o radu (“Sl. glasnik RS”, br. 24/2005, 61/2005 i 54/2009), članom 32. je propisano da se ugovor o radu zaključuje pre stupanja zaposlenog na rad, u pisanom obliku. Pritom, stavom 2. ovog člana je propisano da ako poslodavac sa zaposlenim ne zaključi ugovor o radu u skladu sa stavom 1. ovog člana, smatra se da je zaposleni zasnovao radni odnos na neodređeno vreme danom stupanja na rad.\nPrethodnoPoštovani, Od zaključivanja ugovora za prodaju kuće prošlo je više od tri meseca, a komisija za procenu tržišne vrednosti kuće, na osnovu koje bi trebalo da odrede poresku osnovicu za prenos apsoulutnih prava, još uvek nije izašla na teren. U Zakonu o porezu, Član 27, piše da ukoliko komisija ne izađe na procenu u roku od 60 dana, osnovica se računa na osnovu cene u ugovoru (koja je u ovom slučaju navedena kao veoma niska). Šta treba raditi? Da li treba tražiti od komisije da napišu rešenje na osnovu cene u ugovoru, jer pretpostavljam da će kroz neko vreme komisija doći da proceni kuću, iako su probili rok? Da li uopšte sin koji je nasledio ovu kuću od majke i sada je prodaje mora da plaća porez na prenos apsolutnih prava? Zahvaljujem na odgovoru SledećePoštovani, imam jedno pitanje, tiče se Zakona o svojinsko-pravnim odnosima, konkretno, sticanje prava svojine održajem. Žitelji smo naselja Čardak, Sremska Kamenica, živimo u sklopu građevinske firme “Partizanksi put“. U njihovim objektima(barake građene za smeštaj zaposlenih) živimo 25 godina, moji roditelji su radnici u pomenutom preduzeću.Firma je u državnom vlasništvu, tj, poništena je privatizacija, i firma se trenutno nalazi u restrukturiranju. Trenutna situacija u naselju je blago rečeno, očajna, firma nema struju, isključena zbog neizmirenog duga. Živimo u tim baraka bez struje, a uskoro i bez vode. Tražili smo od Elektrovojvodine, da nam omogući privremeni priključak, ali su odbili uz obrazloženje da nismo vlasnici zemljišta. Mene interesuje, da li mi možemo da steknemo pravo na objekat, ili zemljište na kome se nalazi baraka.Možda postoji i drugo rešenje, u vidu otkupa? Unapred zahvalan


Radulović: Đukanović ZLOUPOTRIJEBIO diplomatski pasoš\nČetvrtak, 11.11.2021 | 20:18\nRadulović je kazao da je suštinska poruka posjete američkog zvaničnika Gabrijela Eskobara nešto na čemu Vlada radi - podrška prozapadnom kursu zemlje.\nUpitan za izjavu američke ambasadorke, koja je spomenula "religijske zastupnike ruskog uticaja" i ko bi to mogao biti, Radulović je kazao:\n"Postoje politički predstavnici u parlamentu koji sebe deklarišu ekstremnim rusofilima i zalažu se za bližu zajednicu sa Rusjiom i izlazak iz NATO-a. Vjerujem da je, govoreći o tim predstavnicima, mislila upravo na te struje".\nRadulović je kazao da međunarodni partneri prepoznaju da postoje hibridne prijetnje od strane trećih sila koje imaju svoj interes u Crnoj Gori. Na pitanje kako se ostvaruje uticaj Rusije, kazao je da se radi o uticaju kroz određene medijske kuće.\nMinistar je, komentarišući slučaj Pandora papira, rekao da je predsjednik Milo Đukanović imao pravo na diplomatski pasoš.\n"Međutim, čini mi se da član 8 Zakona o putnim ispravama govori da diplomatski pasoš ima pravo nosilac državne funkcije radi obavljanja državnog posla. Nije mi logično koji je to državni posao otvaranje privatnog trasta".\nRekao je da bi volio da se Đukanović ili njegov kabinet oglase tim povodom kako bi pojasnili situaciju.\n"Smatram da je diplomatski pasoš zloupotrijebljen".\nRadulović je pojasnio šta se podrazumijeva pod terminom "zarobljena država".\n"U Crnoj Gori i zemljama koje su označene kao zarobljene države institucije koje bi trebalo da se bore protiv korupcije su pod tolikim uticajem političkih i vanpolitičkih struktura da nisu dovoljno sposobne da same odlučuju i obavljaju svoju ulogu".\nKazao je da Vlada ne bježi od kritika i rekao da je neophodan dijalog parlamentarne većine ako se želi progres na polju vladavine prava.\nCrna Gora je nezavisna država i sama bira vlast na izborima. Ima potpuno pravo da sama uređuje svoju kuću i ko će u njoj da bude, kazao je Radulović, komentarišući optužbe da je Vlada "poslušnik" stranih ambasada.\n"Ali ona nije stacionirana na Marsu. Imamo potpuno autentično pravo da izgradimo svoju kuću, ali kakva će saradnja biti sa onima koji dođu u našu kuću... u tom slučaju bi trebalo da čujemo međunarodne partnere i koje su njihove bojazni."\nRadulović je rekao da Crna Gora ne gubi međunarodni ugled i obraz "ako slušamo šta kažu naši međunarodni partneri".\nNa pitanje da li bismo mogli izgubiti taj ugled ako u Vladu uđu oni koji negiraju genocid u Srebrenici i slave ratnog zločinca Ratka Mladića, kazao je kako smatra bi da svaka demokratski izabrana Vlada u Crnoj Gori bila međunarodno priznata, ali i naglasio da između međunarodnog priznanja i međunarodne saradnje postoji velika razlika.\n"Stepen saradnje sa Vladom koja ne dijeli evropske vrijednosti ili koja ima oprezan stav prema evroatlantskoj agendi, bio bi znatno niži u odnosu na ovo sad", dodao je.\nNa pitanje kako bi to utiicalo na saradnju u okviru NATO-a, kazao je kako nije siguran da bi ta saradnja "tekla glatko". "U nekom međunarodnom okviru bi postojale određene reperkusije koje bi izolovale Crnu Goru na međunarodnom planu".\nNa pitanje ko bi se mogao naći na "crnoj listi" američke administracije, Radulović je kazao:\n"Sve ono što destabilizuje region više neće imati nikakvu toleranciju od strane američke administracije. Vjerujem da ćemo brzo znati ko će se naći na tim listama. Region je od značaja za administraciju SAD jer sva nestabilnost u regionu može imati uticaj na region EU. Sjedinjenim Državama više ne treba nestabilnosti u regionu".\nRadulović je pojasnio da javna saopštenja ambasada prolaze kroz nekoliko stepena verifikacije i da je nešto s razlogom objavljeno, komentarišući to što su iz kabineta predsjednika Mila Đukanovića kazali da jučerašnja objava Ambasade SAD u Podgorici o sastanku Eskobara i Đukanovića ne odrađava suštinu tog razgovora.\n"Drago mi je da je gospodin Eskobar tu jer vjerujem da je porukama koje je prenio, a koje su podrške evroatlantskom putu zemlje, pomogao da potpuno eliminišemo tvrdnje nekih partija da Vlada ne prati evropski kurs i da nije pouzdan saveznik", rekao je Radulović.\nKazao je da Eskobar prenosi poruke koje su ključne za stabilnost regiona.\nEvidentno je da se pruža podrška rješavanju problema tranzicionih društava, poput korupcije i organizovanog kriminala, kazao je ministar.


Vrbas projekt: Efikasnije djelovanje civilne zaštite u slučaju prirodne nepogode uz postavljeni radio repetitor u Gornjem Vakufu-Uskoplju - Bug.ba - Info portal Bugojno\nKao jedan od važnih preduslova za efikasnu komunikaciju i djelovanje civilne zaštite u oblasti zaštite i spašavanja ljudi i materijalnih dobara u slučaju prirodne ili druge nepogode, postavljanjem prvog radio releja uspostavljena je radio komunikacija u općinama gornjeg dijela sliva rijeke Vrbas. Radio relej je postavljen na tornju Vatrogasnog doma u Gornjem Vakufu – Uskoplju, a prostorno će pokrivati i općine Bugojno, Donji Vakuf i Jajce.\nNabavka i postavljanje repetitora je osigurano u sklopu projekta “Smanjenje rizika od poplava u slivu rijeke Vrbas” koji finansira Globalni find za okoliš (GEF), a realizuje UNDP u saradnji sa partnerima. Kantonalna uprava za civilnu zaštitu, kao sudionik ovog projekta zajedno sa četiri općine Srednjobosanskog kantona (Bugojno, Donji Vakuf, Jajce i Gornji Vakuf – Uskoplje) dobila je i pet ručnih radio stanica Motorola SLR 5500, a svaka općina po jednu baznu i mobilnu stanicu te 10 pokretnih ručnih radio stanica istakla je Raduška Cupać, rukovodilac UNDP projekta. Dodatno, općine Jajce i Bugojno su dobile i po jednu sirenu za uzbunjivanje.\nUspostava radio veze u ove četiri općine je prvi korak u realizaciji rješenja digitalnog govornog radio komunikacionog sistema za Srednjobosanski kanton naglasila je Zenada Čaušević, šef Operativno-komunikativnog centra Kantonalne uprave za civilnu zaštitu Srednjobosanskog kantona.\nKantonalna uprava za civilnu zaštitu u saradnji sa općinom Gornji Vakuf – Uskoplje osigurala je uslove za postavljenje repetitora te osigurala dobivanje dozvole od Regulatorne agencije za komunikaciju Bosne i Hercegovine za frekvencije za potrebe civilne zaštite ovog kantona.\nUNDP-jev projekt „Smanjenja poplavnog rizika u slivu rijeke Vrbas“,realizuje se u saradnji sa Ministarstvom spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH, Ministarstvom za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju RS, entitetskim ministarstvima nadležnim za upravljanje vodama i civilnim zaštitama, i 14 općina* u slivu rijeke Vrbas.


Građani BiH potrošili tri milijarde maraka na uvezenu hranu\nBosna i Hercegovina je izuzetno zavisna od uvoza hrane. Iako je zbog pandemije tokom prošle godine transport bio značajno usporen i otežan, uvoz poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda je premašio tri milijarde maraka, pokazuje Analiza Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH.\nSa druge strane izvoz iz BiH je iznosio 857 miliona KM, što govori kako je u ovoj oblasti ostvaren deficit u spoljnotrgovinskoj razmjeni od 2,2 milijarde KM.\nUdio poljoprivredno-prehrambenih proizvoda u ukupnom izvozu iznosi tek oko osam odsto, dok je taj udio u ukupnom uvozu dosta veći i iznosi oko 18 odsto.\nDa stvar bude gora, u izvozu dominiraju primarni ili uglavnom neprerađeni proizvodi s nižim vrijednostima, dok su gotovi, finalni proizvodi kao i proizvodi dodatne vrijednosti veoma malo zastupljeni.\nNajznačajniji proizvodi koji su zastupljeni u izvozu su jestivo voće i povrće, masti i ulja, voće, mlijeko i mliječni proizvodi, jaja i med, proizvodi na bazi žitarica i brašna, voda, povrće, proizvodi mlinske industrije i meso.\n– I dalje je mali udio proizvoda životinjskog porijekla u ukupnom izvozu poljoprivrede i prehrambene industrije što ukazuje na visok nivo ekstenzivnosti poljoprivrede u BiH, odnosno na nepovoljnu proizvodnu strukturu u smislu niske zastupljenosti proizvoda animalnog porijekla u ukupnoj poljoprivrednoj proizvodnji. Istovremeno, ovakva struktura izvoza ukazuje i na nizak nivo konkurentnosti roba BiH na međunarodnom tržištu – navodi se u Analizi.\nU resornom ministarstvu ocjenjuju kako su loši trgovinski rezultati u izvozu posljedica prije svega smanjenog izvoza na tržište Turske 2018. i 2019. godine s obzirom na smanjenje vrijednosti turske valute što je uticalo da proizvodi iz BiH na ovom tržištu budu skuplji i manje konkurentni.\nTakođe, dodaju oni, na smanjenje izvoza uticala je i odluka prištinskih vlasti za uvođenje zaštitne mjere tj. carine na uvoz mlijeka i mliječnih prerađevina, a potom još radikalnije mjere o uvođenju 100 odsto carine i to na uvoz svih roba iz Bosne i Hercegovine.\n– Iako su pojavom pandemije Covid-19 prištinske vlasti ukinule takse na uvoz proizvoda i sirovina iz BiH izvoz se količinski niti vrijednosno nije vratio na nivo prije uvedenih mjera – stoji u Analizi koja je obuhvatila period od 2017. do 2020. godine.\nEU najveći partner\nGeneralno, pokrivenost uvoza izvozom u 2020. godini je iznosila 28 odsto i veća je u odnosu na prethodnu godinu kada je iznosila 25 odsto.\nEvropska unija je i dalje najznačajniji spoljnotrgovinski partner, s obzirom na to da je 39 odsto izvoza poljoprivredno-prehrambenih proizvoda plasirano na ovo tržište, 36 odsto u zemlje članice CEFTA sporazuma, Tursku 16 odsto te ostatak svijeta, gdje se bilježi izvoz od sedam odsato.\nSa druge strane, na tržište Bosne i Hercegovine se najviše uvoze poljoprivrednoprehrambeni proizvod porijeklom iz EU i to oko 55 odsto, zemalja CEFTA oko 29 odsto, i 13 odsto iz ostatka svijeta.\nBez obzira na katastrofalan bilans u ministarstvu nisu nezadovoljni. Kažu kako je uvoz u godini korone smanjen za pet odsto dok je izvoz rastao za sedam procenata.\n– Činjenica je da je za održanje nivoa izvoza dostignutog prethodnih godina, a pogotovu za njegovo dalje povećanje, potrebno mnogo više raditi na povećanju obima proizvodnje, veće proizvodnosti, podizanja nivoa kvaliteta a time i povećanja konkurentnosti poljoprivrednog sektora, posebno u kontekstu opredjeljenja na visoko vrijedne proizvode na kojima se i zasniva trgovinski uspjeh i zadovoljavajuća dobit – zaključuje se u analizi.


Republika / Vlada usvojila predlog o novom prazniku: Evo kada će u Srbiji biti neradan dan!\n16:10Džejson Lud: Nikada nisam odustao od repa! 16:02Bora odbrusio hejterima! Zar da sviram za bahatog Đilasa i Pešićku - ni u ludilu! 15:50(FOTO) VELIKI DAN ZA BEOGRAD! Vesić potpisao ugovor: Izgradnja kanalizacije na levoj obali Dunava počinje na proleće! 15:50Nasuo pun rezervoar na pumpi, rekao da radi za Mila pa zapalio 15:46Nova sezona emisije “Dosije”: Pink Panteri u fokusu kriminalističkih priča! 15:40Totenhem kontaktirao Murinja! 15:35(UZNEMIRUJUĆA FOTOGRAFIJA) TROVANJE U PANČEVU: Otrovana TRUDNA ŽENKICA, ubili su i nju i njene bebe! 15:30Otvorena Sinergija 19! Moderne tehnologije su ključ budućnosti 15:28Ministarstvo prosvete: Obavešteni smo o incidentu u Sremskoj Mitrovici, preduzeti su svi neophodni koraci 15:21Monstrum i životinja: Australijski mediji bruje o nasilju koje Halid Muslimović počinio nad ženom!\nčetvrtak, 16. 5. 2019.| 17:16\nVlada Srbije usvojila je Predlog zakona o dopunama Zakona o državnim i drugim praznicima kojim se predlaže da 24. maj bude Dan Ćirila i Metodija.\nNa taj dan će se obeležavati Dan slovenske pismenosti, saopšteno je danas.\nSrbija Praznik Vlada Predlog Ćirilo i Metodije Neradan dan Dan slovenske pismenosti\nHiljade ljudi na protestu u Zagrebu zbog podizanja starosne granice za odlazak u penziju!


Datum objave: 05.12.2019 09:59 | Autor: MKU\nza realizaciju programa “Razvoj kulture na sjeveru” u 2020. godini\nMinistarstvo kulture sufinansiraće u 2020. godini, u okviru programa “Razvoj kulture na sjeveru”:\nPrijave na konkurs vrednovaće stručna Komisija, prema kriterijumima utvrđenim članom 73 Zakona o kulturi, a prilikom izbora projekata i programa za sufinansiranje prednost će imati projekti i programi kojima se doprinosi i podstiče ravnomjeran razvoj kulture i disperzija programa i projekata na cijeloj teritoriji Crne Gore, kao i:\nProjekti i programi koji su dobili finansijsku podršku iz drugog izvora u Budžetu Crne Gore u iznosu od 50% ukupnih sredstava potrebnih za realizaciju, neće biti sufinansirani na ovom konkursu, shodno pravilima o državnoj pomoći.\nProjekti i programi koji nemaju projektovano sufinansiranje mimo budžeta Ministarstva kulture, neće biti sufinansirani na ovom konkursu.\nZa podnosioce prijava koji su prethodnih godina koristili sredstva po osnovu konkursa o sufinansiranju programa i projekata, cijeniće se i ispunjenost dosadašnjih ugovorenih obaveza.\n-\ti obavezno u elektronskoj formi, na USB-u (flešci), CD-u ili DVD-u, u sadržaju istovjetnom štampanom primjerku (prijava sa svim prilozima).\nPrijave se podnose zaključno sa 15. januarom 2020. godine.\nNeblagovremene i nepotpune prijave se neće razmatrati. Prijave napisane rukom nijesu prihvatljive. Konkursni materijal se ne vraća.\nMinistarstvo će na predlog stručnih komisija donijeti odluku o sufinansiranju projekata i programa, dok će ugovor sa odabranim realizatorima biti zaključen u roku od 30 dana od dana objavljivanja odluke o sufinansiranju.\nPrijavu za projekte iz opština na sjeveru možete preuzeti ovdje.\nPrijavu za projekte saradnje i razmjene iz drugih crnogorskih opština možete preuzeti ovdje.\nObrazac izvještaja o realizaciji projekta možete preuzeti ovdje.


Univerzitet u Nikoziji izdaje potvrđene sertifikate sa blokiranim lancem | BS.democraziakmzero.org\nUniverzitet u Nikoziji izdaje potvrđene sertifikate sa blokiranim lancem\nCertifikate za pionirski kurs na cryptocurrencies Univerzitet u Nikoziji na Kipru su snimljeni na bloku lanac jučer, dopuštajući nikome da provjerite njihovu autentičnost.\nBesplatnu online naravno, pod nazivom DFIN-511: Uvod u digitalnu Valute, je podučavao Antonis Polemitis i Andreas M Antonopoulos.\nDvojac je objavio sveobuhvatan explanationof kako su dizajnirali certifikate biti blok lanac verifikovati. To znači da diplomci naravno više ne moraju da se oslanjaju na univerzitetu da potvrdi da su uspješno završili kurs.\n"Čak i ako Univerziteta u Nikoziji i svojoj web stranici nestali, tako dugo kao potvrđeni hash i dalje postoji kao javni dokument, ljudi mogu [.] Autentifikaciju bilo certifikat", objavljeno je na sajtu, naravno.\n5 / Napomena ovu transakciju i OP_Return kod koji sadrži hash indeksa dokument za sve certifikate: https://t.co/sC8cFCw2Ce\n- digitalnu valutu (@MScDigital) 15. Septembar, 2014\nProvjeravanje certifikate univerziteta oslanja na terenu OP_RETURN koje se nalaze u svakoj transakciji. Polje je designedto dopustiti malu količinu dodatnih podataka koji se čuvaju u bloku lancu, kao prvi korak ka omogućava sredstva kao što su imovina ili dokumenata poput ugovora biti razmijenjeni pomoću protokola.\nInstruktori naravno stvorio heševi u PDF verzije svakog certifikata, prikupio sve certifikate u indeks dokument, a zatim generira hash od toga. Ovaj hash je potom ušao u polje OP_RETURN jednog unspendable transakcije.\nHeševe su jedinstveni nizovi znakova koji se mogu generira bilo koji ulaz, koristeći algoritam. U ovom slučaju, SHA-256 algoritam, koji se koristi u protokolu bitcoin, je korišten. Heševe su samo jednom pravcu, tako da je neko sa posebnim certifikat može replicirati hash koristeći algoritam, ali to hash ne može regenerirati certifikat.\nHeševe od heševa\nInstruktori objavili su hash indeksa certifikata na sajtu univerziteta. Svako ko želi provjeriti certifikat prvo mora provjeriti da li on ima ispravan indeks dokumenta. To se radi provjerom polje OP_RETURN konkretne transakcije poslao instruktora.\nKada je indeks je potvrđena, onda pojedinac certifikati se mogu potvrditi. To se radi stvaranjem SHA-256 hash dati certifikat, a zatim upoređujući ga protiv heševe navedene u autentičnost indeks dokumenta.\nHash indeksa dokument objavljen je na Univerzitetu u Nikoziji web stranice, zajedno sa specifičnim transactioncontaining ove podatke. Hash sadržane u OP_RETURN polje transakcija može se vidjeti na stranicama poput Coin tajne.\nZa proces validacije za rad, indeks dokument mora biti lako dostupna. Instruktori naravno napomenuti da studenti su ohrabreni da se domaćin indeks dokument smanjiti oslanjanje na dokumentu nalazi se na web stranici Univerziteta.\nInstruktori naravno također objavio da je stopa završetka kursa bio je više od 20% u odnosu na kohorte od 615 studenata. Narednih sessionof kursa je trebalo da počne 15. Oktobra.\nUniverzitet u Nikoziji je vidljiv zagovornik cryptocurrencies, prihvatajući bitcoinfor školarina i nudi magistrirao u digitalnom valutama.\nBlockchain TechnologyAndreas AntonopoulosUniversity Nikozije\nKorisnici prate 100 miliona dolara u ukradenom Bitcoinu nakon Hack-a\nDiskusija o finansiranju odgovornog protokola protokola


SRBIJA: Svadbe već u junu za vakcinisane i sa PCR testom - Leutar.net\n10. maja 2021. LEUTAR Srbija, Vijesti 0\nPandemija koronavirusa, pored svih pošasti koje je donijela, odložila je i proslavu najradosnijih događaja u našem životu, poput krštenja, svadbi ili proslava mature. Epidemiolog prof. dr Branislav Tiodorović kaže za Kurir da je vrlo vjerovatno da će građani Srbije od juna ponovo moći da prisustvuju veseljima, ali samo oni koji su vakcinisani ili imaju negativan PCR test!\nNa pitanje mogu li se Delije i Grobari nadati da će finale Kupa u fudbalu, zakazano za 25. maj, gledati uživo, dr Tiodorović ističe da je to još nepoznanica i da će se tek raspravljati da li i pod kojim uslovima to može da se dogodi. Dodaje da o svemu odluke donosi cio krizni štab.\nInače, stručni komitet za imunizaciju je 26. aprila doneo odluku da „Fajzerovom“ vakcinom mogu da se vakcinišu i djeca od 16 godina, što bi, ukoliko bi naišlo na veliki odziv, kako smatraju stručnjaci, omogućilo da se i proslave maturskih večeri za srednjoškolce organizuju na bezbjedan način.\nSamo u Beogradu do subote je vakcinisano 624.965 osoba, što je 44,9 odsto punoljetne populacije, a o nevjerovatnom uspjehu Srbije u imunizaciji izvještavao je i američki portal PBS, koji je naveo da je Srbija do sredine marta uspjela da vakciniše više punoljetnih osoba od bilo koje druge zemlje članice EU.


Kultura | Banjaluka.com - Part 4 | Banja Luka\nKnjiževno veče sa Bordašom Đezeom\nObjavljeno: 08. May 2013. Autor: banjaluka.com\nU Vijećnici Banskog dvora u petak. 10. maja, u 19.00 časova biće održano književno veče sa prozaistom i novinarom Bordašom Đezeom iz Vrbasa (Srbija). Ovo književno veče organizuje Udruženje Mađara Republike Srpske.\tDetaljnije >>\nOratorijum o Jasenovcu\nOratorijum “Golgota jasenovačka”, u okviru memorijalne akademije povodom obilježavanja sjećanja na stradale u logoru Jasenovac, biće održan večeras u 20 časova u koncertnoj dvorani Banskog dvora Kulturnog centra.\tDetaljnije >>\nPadaju tajne sa Falsifikatora\nObjavljeno: 07. May 2013. Autor: banjaluka.com\nDok smo snimali film “Falsifikator”, došao sam na ideju da snimimo film o filmu i da kroz njega predstavimo brojne zanimljivosti vezane za ovu priču.\tDetaljnije >>\nDukatfest 2013: Dolaze plesači od Kolumbije do Kipra\nObjavljeno: 06. May 2013. Autor: Maja Garača\nFolklorni ansambli sa tri kontinenta i ove godine predstaviće svoju kulturu i tradiciju u četiri opštine Srpske tokom Šestog međunarodnog festivala “Dukatfest 2013″, koji će biti svečano otvoren 14. juna i trajaće sve do 19. juna. Internacionalni festival folklora već...\tDetaljnije >>\nMuzička zbirka za jubilej\nObjavljeno: 04. May 2013. Autor: banjaluka.com\nSrpsko pjevačko društvo “Jedinstvo” obilježiće dvostruki jubilej – 120 godina od osnivanja i rada, kao i deset godina festivala Banjalučki horski susreti.\tDetaljnije >>\nBogat program “Noći muzeja”\nObjavljeno: 03. May 2013. Autor: banjaluka.com\nMuzeji u Republici Srpskoj i ove godine spremaju se da obilježe “Noć muzeja”, značajan praznik muzeja širom svijeta, koja će biti održana 18. maja.\tDetaljnije >>\nObjavljeno: 30. April 2013. Autor: banjaluka.com\nPredstava “Art”, koja je novi komad na repertoaru Gradskog pozorišta “Jazavac”, podstiče publiku da razmišlja kako sve manje vremena ima za bitne i suštinske stvari u životu.\tDetaljnije >>\nČajkovski za kraj\nObjavljeno: 29. April 2013. Autor: banjaluka.com\nKoncertom “Veče ruske muzike” Simfonijskog orkestra banjalučke Akademije umjetnosti, u prepunoj koncertnoj dvorani Banskog dvora kulturnog centra zatvorena je manifestacija “Dani Vlade Miloševića”.\tDetaljnije >>\nViše od stotinu izlagača okupilo se minulog vikenda u Domu omladine, gdje je održan “Dizajn buvljak”, kako bi predstavili svoje rukotvorine.\tDetaljnije >>\nVečeras Druga smotra folklora\nObjavljeno: 27. April 2013. Autor: banjaluka.com\nU Banjaluci će večeras biti održana Druga smotra folklora Republike Srpske, na kojoj će učestvovati 12 kulturno-umjetničkih društava iz Srpske.\tDetaljnije >>


UOČI 100-GODIŠNJICE ZLOČINA\n07.01.2015. 09:08h Ažurirano: 07.01.2015. 09:08h\nTurski predsjednik Redžep Tajip Erdogan izjavio je danas da će se Turska "aktivno protiviti" kampanji da zemlja prizna genocid nad Jermenima 1915. godina, čija će 100-godišnjica biti obilježena u aprilu.\n"Ministarstvo inostranih poslova i nadležne institucije će se aktivno boriti protiv tih navoda", rekao je Erdogan u govoru turskim ambasadorima okupljenim u Ankari.\nJedna od sjednica godišnje konferencije turskih ambasadora posvećena je definisanju strategije protiv napora Jermena i jermenske zajednice u Turskoj da Ankara prizna genocid. Erdogan je prošle godine, uoči 99. godišnjice stradanja Jermena, uputio saučešće porodicama žrtava, što je prvi takav potez jednog turskog zvaničnika povodom događaja u Turskoj 1915. godine. Istoričari procjenjuju da je oko 1,5 miliona Jermena ubijeno za vrijeme i poslije Prvog svjetskog rata u Turskoj, što mnogi ocjenjuju kao prvi genocid u 20. vijeku.\nTurska navodi da je ubijeno 500.000 Jermena. Turska negira da je riječ o genocidu i tvrdi da je broj žrtava preuveličan i da su nastradali zapravo žrtve građanskog rata i nemira poslije raspada Otomanskog carstva, što je dovelo do gubitaka na obje strane.\nKomemoracije povodom masakra nad Jermenima održavaju se svake godine 24. aprila.\ngenocid nad JermenimaJermenija i TurskaGenocid JermenijaRedžep Tajip ErdoganJermenija\n18:32 h\t797\n15.05. 15:06 h\t44\t27431\t3\n15.05. 09:47 h\t102\t21377\n15.05. 18:32 h\t797\t18761\n15.05. 08:32 h\t11824\n15.05. 18:15 h\t5978\n15.05. 18:32 h\t20\t797


Država krije poreske dužnike » Opozicionar\nOsim što krši zakon, Poreska uprava je napravila ogroman korak nazad u transparentnosti nakon što je javnost na jedvite jade 2011. godine izdejstvovala da se u zakon ubaci obaveza objavljivanja ovih podataka. Tako se nakon prve objavljene liste za 31. decembar 2011. godine saznalo da 300 najvećih dužnika duguje čak dve milijarde evra za porez.\n„Da ne treba objavljivati ne bi stajalo u zakonu. Zakonska obaveza mora da se poštuje, ali očigledno da je nekome dozvoljeno da krši zakon“, upozorava Vasilić.\nNakon objavljivanja ispostavilo se da su najveći dužnici u stvari državna preduzeća u restrukturiranju, ali je na spisku bilo i preduzeća poput Verano motorsa, Pinka i biznismena Vojina Đorđevića ili Radisava Rodića. Zanimljivo je da je danima pred objavljivanje spiskova bila navala na plaćanje poreza kako se neka imena ne bi našla na „listi srama“, a i nakon objavljivanja mnogi su se čudili otkud baš oni kada ništa ne duguju.


May 2016 - Stsh's Book Corner\nČudesan život diplomiranih književnika – Alesandro Karera\nAlesandro Karera je rođen 1954. godine u Italiji, gde je diplomirao teorijsku filozofiju. Profesor je italijanske i komparativne književnosti na Univerzitetu u Hjustonu, a predavao je i na univerzitetima u Njujorku i Kanadi. Objavljivao je prozu i poeziju, ali i dela iz teorije književnosti, filozofije i muzikologije, među kojima se ističu „Muzika i psiha“, „Dokle je stigao strašni sud“, „Savršena mlada“ i „Čudesan život diplomiranih književnika“.\n„Čudesan život diplomiranih književnika“ je kratak roman čiji naslov verovatno govori više od bilo koje recenzije. Na ovu knjigu sam slučajno naišla, a kako sam i sama „diplomirani književnik“, podrazumevalo se da moram da je kupim i uporedim svoj „čudesni život“ sa životima junaka ovog italijanskog pisca. Naslov je obećao satiru, a roman je ispunio obećanje. Ne treba biti diplomirani književnik da bi znao kakav život očekuje ljude koji u današnje vreme odaberu ovu vokaciju.\nPriča romana prati dva potpuno različita diplomirana književnika. Renato je profesor u školi koji odlučuje da u poznom životnom dobu promeni profesiju i tajno odlazi na kurs prodaje terapeutske gline. U tome mu pomaže Rino, nezaposleni diplomirani književnik koji sanja o stalnom zaposlenju, dok jedva sastavlja kraj s krajem kao korektor i autor iz senke čije tekstove potpisuju lenji (a itekako zaposleni) novinari.\nZaplet se bazira na tipičnoj komediji zabune, kada Rino zauzme Renatovo mesto, dok je ovaj na lažnom bolovanju. U čitavu tu zbrku su uključene i sestre bliznakinje od kojih je jedna doktorka koja dolazi da obiđe bolesnog Renata, a druga je striptizeta (pogađate, takođe diplomirana književnica) koja dolazi da ga oraspoloži za rođendan, ali i još nekoliko Renatovih kolega čija imena takođe počinju na slovo R (ovu ničim izazvanu aliteraciju ćemo pripisati profesionalnoj deformaciji autora). Takođe, tu je i vlasnik kineskog restorana za kog Rino smišlja poruke za „kolačiće sudbine“, ali i junačka odbrana jedne škole...\nDa li je u pitanju komedija? Jeste. Koliko će vas oraspoložiti? Nisam sigurna, naročito ako ste po struci isto što i junaci ovog romana, ili, da budemo iskreni, ponosni vlasnik diplome bilo koje humanističke nauke. Ova knjiga je univerzalnija nego što mislite. Sa jedne strane, reći će vam sve ono što vam je okolina govorila kada ste odlučili da upišete baš taj fakultet, a sa druge strane, možda će vam laknuti (ili vas potpuno obeshrabriti) kada saznate da sudbina diplomiranih književnika nije ništa bolja ni u Italiji, kolevci humanizma i renesanse.\n„Jedan nezaposleni diplomirani književnik je prizor koji kida i najtvrđa srca. Jedan nezaposleni diplomirani književnik je neko ko je pošao autoputem života, pogrešno sledio putokaze za radove u toku i sada ne zna više kako da se opet vrati na pravi put. Ništa na svetu nije toliko beskorisno kao nezaposleni diplomirani književnik. Asteroid koji je ispao iz svoje galaksije ima više razloga da egzistira nego nezaposleni diplomirani književnik. Jedan neuron koji živi milijarditi deo sekunde više doprinosi univerzumu nego nezaposleni diplomirani književnik. Jedna jalova genetska mutacija zadovoljnija je svojom ulogom u evoluciji vrste od jednog nezaposlenog diplomiranog književnika.“\nHvala od srca, gospodine Karera.\nIpak, nije sve tako crno. Ovo je knjiga koja, uprkos povremenim niskim udarcima i mračnim opaskama, odiše optimizmom. U skladu sa pravilima klasične komedije, priča ima srećan kraj i poručuje da ne treba odustati od svojih snova, jer za svakoga na ovom svetu postoji mesto, ali i šansa, pa čak i za jednog nezaposlenog diplomiranog književnika.\nReading Challenge: Glavni junak sa kojim deliš profesiju\nEto prođe i april (a vala i pola maja), a moj dvorišni kutak za čitanje i dalje čeka da ga ogreje sunce. No, ružno vreme je, kako se čini, ipak imalo znatan uticaj na moju brojku pročitanih knjiga u aprilu. Ono po čemu je april meni bio poseban jeste po tome što sam u ovom mesecu odlučila da sebi uskratim kupovinu knjiga, kako bih konačno smanjila gomilu nepročitanih knjiga koje već posedujem. Tome u prilog je išla i činjenica što je moja lokalna biblioteka trenutno zatvorena zbog popisa, tako da sam bila lišena iskušenja i u tom pravcu. Zabrana kupovine prestaje u maju (bliži mi se rođendan, a jasno je šta to znači), tako da ne sumnjam da će se nepročitana gomilica vratiti u svoje pređašnje stanje, ali ne možete reći da se nisam bar malo potrudila da budem odgovorna i razumna odrasla osoba.\nDakle, spisak (hronološki) pročitanih knjiga u aprilu:\n1. „Legenda“, Mari Lu\n2. „Udvojeni čovek“, Žoze Saramago\n3. „Ja sam Malala“, Malala Jusafzai\n4. „Doli Siti“, Orli Kastel-Blum\n5. „Borilački klub“, Čak Palahnjuk\n6. „Čudesan život diplomiranih književnika“, Alesandro Karera\n7. „Ispričaj mi snove“, Sidni Šeldon\nVi, koji već neko vreme pratite blog, verovatno već znate da kada vidite Saramaga na listi pročitanih knjiga, nema baš mnogo dileme oko toga koja će knjiga poneti titulu mesečnog favorita. Naravno, u pravu ste i titula naj knjige u aprilu ide upravo romanu „Udvojeni čovek“. ALI, da stvari ne bi bile baš potpuno predvidive i dosadne, ovog meseca bih izdvojila još jedan roman koji sam sasvim slučajno otkrila i koji je na mene ostavio poseban utisak. U pitanju je distopijski roman „Doli Siti“, izraelske autorke Orli Kastel-Blum. Ovom prilikom želim još jednom da se zahvalim izdavačkoj kući Clio jer su mi ovaj roman preporučili i poslali, kao i izdavačkoj kući Evro Book, zahvaljujući kojoj ste imali šansu da osvojite knjigu „Ja sam Malala“. I naravno, da ne zaboravim, ukoliko ste propustili neku od recenzija iz aprila, klik na naslov sa spiska će vas odvesti do iste.\nKoju knjigu biste vi izdvojili kao aprilski favorit? Jeste li čitali neku od knjiga koje sam navela? Pišite utiske i preporuke!


BERLINALE: Pregled prvog dana | FatHipster\nHomeBERLINALE: Pregled prvog dana\nInteurodeoksyeon by Hong Sangsoo\nwith Shin Seokho, Park Miso, Kim Youngho, Ki Joobong, Seo Younghwa, Kim Minhee, Cho Yunhee, Ye Jiwon, Ha Seongguk\nNovi film Hong Sangsoo-a Uvod (Inteurodeoksyeon, 2020) donosi njegove prepoznatljive motive kroz crno-belu fotografiju, i ostavlja dosta toga gledaocu na razmatranje. Priča o dvoje mladih ljudi koji se nalaze na prekretnicama, i nisu sigurni u sledeći korak dočarana je kroz slojevitost snimateljskog umeća i jednostavnost gotovo pozorišne glume koje su dovedene do perfekcije, a koje sa pravovremenim muzičkim temama obrađuju emocije vrlo suptilno, ali u svojoj biti i više nego snažno.\nNous by Alice Diop\nwith Ismael Soumaïla Sissoko, N’deye Sighane Diop, Pierre Bergounioux, Bamba Sibi, Marcel Balnoas, Ethan Balnoas\nU dokumentarnom filmu Mi (Nous, 2020) obrađuju se intimni životi ljudi iz predgrađa koji malo kada dolaze na pozornicu prikazivanja, a čiji obični životi pričaju univerzalnim jezikom. Alice Diop ih slika duh železničke rute koja spaja severne i južne delove Pariza, i tu spaja lično i društveno, sopstvene snimke oca koji iz prošlosti priča o svom životu emigranta i ljudi različitih slojeva koji tu žive generacijama, i koji se svaki na svoj način bore da taj život i očuvaju. Dubinski, ali izuzetno pronicljivo, Diop pronalazi sopstveni jezik priče koju uspešno zaokružuje ne mareći za društveni status svojih protagonista.\nVị by Lê Bảo\nwith Olegunleko Ezekiel Gbenga, Thi Minh Nga Khuong, Thi Dung Le, Thi Cam Xuan Nguyen, Thi Tham Thin Vu\nVietnam / Singapore / France / Thailand / Germany / Taiwan 2021\nVijetnamski režiser Lê Bảo vrlo smelo se poigrava eksterijeskim i enterijskim formama na ulicama Ho Ši Mina, te u filmu Ukus (Vị, 2021) dobijamo dozu ekstravagantnosti koja u prve dve trećine filma govori o ozbiljnom filmskom autoru i još osobenijem izrazu sačinjenom od minimalnih dijaloga u kojima se postepeno otkriva priča glavnih junaka, ali zato do tančina konstruisanim scenama u kojima se sve snima statičnom kamerom, bez ikakvog odstupanja. Priča o nigerijskom fudbaleru koji biva otpušten i koji kreće da živi sa porodicom sačinjenom isključivo od žena koje rade u tekstilnoj fabrici. Kompletna forma biva funkcioniše sve do trenutka kada se naprosto ne prepoznaje šta bi se moglo dalje desiti sa pričom tako da film u poslednjoj trećini igra na leru, izgubivši se u prevelikom zalogaju koji je zagrizao.\nwith Brandon Ashford, Reagan Ashford, Ashley Mistral, Nathan Thomas, Carlos Gutierrez, Felipe Morales, Maria Sabina, Jimbo, Tiny\nUSA / Mexico 2021\nCarlos Alfonso Corral crno-beloj fotografiji daje jednu novu, životnu dimenziju u svom u osnovi dokumentarnom filmu Prljavo perje (Dirty Feathers, 2021) gde oslikava beskućnike na ulicama dva grada na granici Sjedinjenih američkih država i Meksika. Dajući im glas, on im biva i svojevsni glasogovornik za sve ono što imaju da kažu, a niko nema da ih čuje. Kamerom iz ruke, on gotovo da biva deo njih niti u jednom momentu ne želeći da se oseti da ih snima već samo da pokušava da opiše, kroz njih same, njihov život. Različitih priča, ne dopušta da mu nijedna izmakne trudeći i uspevajući da minimalizuje krivicu društva za stanje koje zatiče. Izuzetno moćan i potreban film.\nNo táxi do Jack by Susana Nobre\nNa razmeđi žanrova je i ostvarenje Džekova vožnja (No táxi do Jack, 2021) Susane Nobre u kojem svog stvarnog junaka postavlja u zanimljive situacije rekonstrukcije njegovog sopstvenog života dok nastoji da svoj sadašnji radni vek privede kraju tako što će formalno nastojati da traži posao, a zapravo čekati da prođu tri meseca kako bi mogao da ostvari pravo na penziju. Bivši imigrant, Joaquim je pun priča i različitih dogodovština, a njegova sama pojava je potaknula rediteljku da ceo slikovni ton filma okrene ka sedamdesetima tako da se dobija jedna kombinacija žanrova i epoha koja funkcioniše bez obzira koliko sama uglavnom monološka priča bila na momente prilično umrtvljena i pomalo i dosadna.\nOkul Tıraşı by Ferit Karahan\nTurkey / Romania 2021\nU filmu Bratov zaštitnik (Okul Tıraşı, 2021) Ferita Karahana, početna premisa priče je delovala vrlo obećavajuće – muški internat u istočnoj Turskoj, slučajni incident, deca od kojih su mnogi Kurdi. I sve to i biva tako dok se u jednom trenutku ne shvati da se sa filmom vrlo ozbiljno krenulo, i da se nažalost na tome i zaustavilo. Solidno snimljen, sa mnogo mladih glumaca koje je bilo potrebno pravilno usmeravati, film ne daje ništa više od onoga što se na prvi pogled vidi jer je radnja dosta slabo razrađena, a dijaloške scene na labavim nogama postavljene. Osnovni zaplet je budio nadu da će se u poslednjoj četvrtini filma desiti obrt koji će sve pre toga opravdati, ali se to nije desilo tako da osim prelazne ocene, film ostaje samo na jednom dobrom pokušaju.


Arhiva Usluge - LERAMIS\nImati na jednom mjestu pregled svega što trenutno koristite od ICT opreme i infrastrukture je neprocjenjivo.\nSituacije kada Vam dobro dođe informatičar kojeg nemate zaposlenog u Vašoj tvrtki ili instituciji rješavamo mi – i brinemo se da do situacija ne dolazi.\nDigitalni marketing je korištenje različitih pristupa i kanala za povezivanje sa klijentima na lokaciji gdje oni provode najviše vremena: online.\nPreporuka je digitalizirati podatke iz više razloga: lakša pohrana, lakši prijenos, povećanje sigurnosti, mogućnost indeksiranja i obrade …\nZahvaljujući razvoju tehnologije, dronovi nam omogućavaju realizaciju raznih kreativnih ideja na razinama koje su do prije nekoliko godina bile nezamislive.\nU okviru ove usluge pod multimedijom smatramo tekst, sliku, audio i video zapise (samo što smo pojednostavili naziv usluge).\nU poslovanju 31Views


Aleksandar Rukavišnjikov, vajar: Upoznao sam Srbe radeći spomenik Stefanu Nemanji\nRUSKI UMETNIK O SRBIMA\nZahvalan sam sudbini što sam upravo preko rada na spomeniku Stefanu Nemanji upoznao veliku istorijsku i umetničku baštinu srpske srednjovekovne države, kaže vajar Aleksandar Rukavišnjikov (1950).\nRukavišnjikov je sa arhitektom Petrom Arsićem autor pobedničkog rešenja na konkursu za spomenik utemeljivaču naše srednjovekovne države, koji će biti postavljen na beogradskom Savskom trgu.\nUglednog ruskog umetnika, čiji autorski potpis u Moskvi nose spomenici Visockom, Dostojevskom, Aleksadru Drugom, junacima “Maestra i Margarite”, Rostropoviču…, susreli smo upravo dok je još jednom obilazio mesto gde će biti postavljena njegova vizija osnivača dinastije Nemanjić. Ispred sadašnje železničke stanice, gde će se kada obeležje bude podignuto naći muzej, objašnjava nam kako je posle poziva da učestvuje na ovom konkursu otkrivao lepotu i bogatstvo našeg nasleđa.\nKako bi u tom svom naumu uspeo, pozvao je za saradnika arhitektu Petra Arsića, ali i svog sunarodnika Nikolaja Muhina, koji radi mozaike na Hramu Svetog Save, koji će u jednom delu učestvovati u likovnoj realizaciji.\n– Sa emotivne strane, imao sam potrebu da ovim spomenikom pokažem ono što je svojstveno pravoslavlju, ali i Stefanu Nemanji, tu meku silu, uzdržanost i skromnost – priča umetnik. – Nisam želeo da ga predstavim kroz sirovu snagu i nadmenost vladara, već da istaknem njemu svojstvenu snagu, koja je unutrašnja, skrivena, prigušena.\nTokom boravka u Beogradu Rukavišnjikov i njegov tim imali su sastanak sa konkursnom komisijim kako bi se dogovorili u kom pravcu dalje treba razrađivati rešenje ponuđeno u konkursnom radu.\n– Obradovalo me je što nam je komisija odobrila da hrabro uđemo u nove stvaralačke domete i još osavremenimo projekat, ali smo i tražili da nam jasno daju smernice u kom pravcu treba raditi dalje – otkriva vajar. – Nisam živeo u 12. veku u Srbiji, a iako sam proučio mnogo materijala, gotovo sve što mi je bilo dostupno, računam na stručnu pomoć istoričara koji su eksperti za srpski srednji vek. Zalažem se da dobijemo skice svih elemenata odeće, insignija, oružja, kako bismo precizno znali kakav je bio Nemanjin mač, ogrtač…\nU rad na obeležju prvom srpskom vladaru, uključiće se tako i grupa naših najuglednijih stručnjaka, istoričara i istoričara umetnosti, koja će autorizovati autentičnost detalja i likovnih predstava, poput Nemanjinog kolpiona ili prstena.\nRukavišnjikovom kompozicijom dominira monumentalni postament, koji je u obliku naprslog vizantijskom šlema, o čemu umetnik kaže:\n– Razmišljao sam kako da izrazim uticaj Vizantije na stvaranje Srbije, ali i onaj koji je imala na druge slovenske narode, pre svega širenjem pravoslavlja. Istorijski, odnosi Vizantije i Srbije su se menjali, pa sam želeo da predstavim i ono dobro, ali i surove borbe. Došao sam tako na ideju da to bude vizantijski šlem, koji sa spoljne strane ima ratnička obeležja, ali je razoren, ruiniran.\nNa tom šlemu, dodaje vajar, Stefan Nemanja stoji u kontrapostu, oslonjen jednom nogom na ručicu svog žezla, dok mu je druga opuštena i odvaja se od ostatka vizantijskog šlema.\n– Žezlo je simbol državnosti i zato mi je taj dinamizan bio veoma važan, jer je onda jasno da će se, kao ljuska jajeta, taj vizantijski šlem razoriti, i da će ostati samo ručica žezla, kao znak identiteta i samosvojnosti Srbije – tvrdi Rukavišnjikov. – Iz te ljuske se rodila i kultura Srbije, na vizantijskoj tradiciji. Posetioci će kroz tu perspektivu videti čitav proces rađanja i osamostaljenja srpske države, iz okrilja Vizantije.\n– Kao čovek srednjih godina mislio sam da mnogo znam o istoriji umetnosti, a onda, kada sam obišao Studenicu i Žiču, preda mnom su se stvorile srpske srednjovekovne freske, koje su u nekim elementima iznad onoga što se u tom periodu dešavalo u kulturama zapadne Evrope – priča Rukavišnjikov. – Posebno me dotakla snaga duha Nemanje i njegovih naslednika, pre svih Svetog Save. Tragedija je što je za čovečanstvo to blago zatureno. O tome bi trebalo da se više govori, da se svet podučava, za šta ćemo se zajedno boriti.\nI pre učešća na konkursu Rukavišnjikov je, kaže, više puta dolazio u Srbiju i zavoleo naš narod, a smišljajući svoju skulpturu najvažnije što je imao na umu jeste da se ona uklopi u urbanizam i duh Beograda, da ne naruši izgled postojećih, starih zdanja:\n– S druge strane, i sam grad raste, modernizuje se, usavršava, pa i spomenik, uz to što mora da bude tradicionalan, gradu bi trebalo da da novu, savremenu siluetu. U želji da to obeležje bude upečatljivo Beograđanima, ali i gostima i turistima, da postane znamenitost grada, kakvih ima svuda u svetu, nisam hteo da ima klasični postament sa figurom, već sam se opredelio da to bude jedna zanimljiva kompozicija – nastavlja sagovornik.\nUnutrašnjost šlema će, prema rečima autora spomenika, biti jedan javni, urbani prostor, unutar koga će moći da se sedi, šeta, informiše i uči:\n– U središnjem delu biće istorijskih artefakata, a posetioci će imati doživljaj kao da su ušli u pravoslavni hram, koji je za raliku od katoličkih i nekih drugih, topao, prijatan, ušuškan. Možda ćemo čak staviti i neka mesta na kojima će moći da se zapale sveće. Na unutrašnjim stranama tog razvaljenog šlema biće i fragmentarnih predstava iz Nemanjinog života, verovatno osam, o čijem izboru ćemo se takođe dogovoriti sa stručnjacima za istoriju. One neće biti precizne, uramljene, već će ličiti na freske u srednjovekovnim crkvama.\nU centru spomenika, ispod žezla, postojaće stakleni krug, prečnika osam metara, ispod koja će biti jama duboka četiri metra.\n– Sistemom ogledala i uz pomoć osvetljenja dobiće se utisak beskonačnog produženja tog žezla. Tako dobijamo iluziju duhovne i prostorne vertikale, beskonačnosti. Država Srbije nije nastala i završila se u srednjem veku, već opstaje i traje do današnjih dana i trajaće i u budućnosti. Ovom svetlosnom iluzijom dobićemo simboliku njene večnosti – zaključuje Aleksandar Rukavišnjikov.\nNA pitanje koliku teškoću predstavlja to što na freskama ne postoje prikazi Stefana Nemanje kao sredovečnog čoveka, vajar odgovara šalom:\n– To je naš plus, jer da ih ima to bi onda i loši skulptori mogli da naprave. Ovako imamo stvaralačku slobodu i mogućnosti da maštamo i napravimo svoju vizuju. Živimo u 21. veku i pred umetnicima je dijapazon iskustva svih kultura sveta stvorenih u svim epohama, a mi se prema senzibilitetu opredeljujemo za određene tendencije.\n2018-04-16T18:22:46+02:0016 априла, 2018|Život|


Trivić: Povećanje cijene rada za 10 odsto u prosvjeti i kulturi | Trebinje Danas\nTrivić: Povećanje cijene rada za 10 odsto u prosvjeti i kulturi\n10.05.2022. u 11:57\nMinistar prosvjete i kulture Republike Srpske Natalija Trivić rekla je da će danas biti potpisana odluka o povećanju cijene rada za zaposlene u oblasti obrazovanja i kulture sa Sindikatom obrazovanja, nauke i kulture, čime će cijena rada biti povećana sa 100 KM na 110 KM.\nOna je istakla da je će ova odluka stupiti na snagu od 1. maja.\n- Već u junskom obračunu za maj, majske plate će biti uvećane za 10 odsto - rekla je Trivićeva novinarima u Banjaluci.


Novak može da razgali Srbiju, ali uz veliku cenu\nTenis Autor:Miodrag Dimitrijević30. sep. 202119:55\nNovak Đoković je doneo jednu tešku odluku ove nedelje, a do kraja godine će morati da donese još najmanje tri. Jedna od njih bi mogla da naiđe na oduševljenje svih navijača u Srbiji ili pak razočaranje.\nJokić postao otac, ćerki dao staro slovensko ime\nNovakovo odustajanje usijalo društvene mreže, oglasio se i US Open\nTrostruka svetska šampionka otkrila: Drogirao me i silovao, vikala sam „Ne, ne“\nNajbolji teniser planete je nakon dugog razmišljanja doneo odluku da ne učestvuje na Indijan Velsu, koji se igra od 4. do 17. oktobra ove godine. Kao grom iz vedra neba sačekala je ova vest najvatrenije pristalice srpskog asa jer je na zvaničnim nalozima turnira danima unazad objavljivano da će Srbin igrati.\nŽao mi je što neću videti moje navijače u Indijan Velsu i što neću igrati u pustinji, mom omiljenom mestu. Nadam se da se vidimo sledeće godine“, rekao je Đoković, a preneli su organizatori.\nNije se dugo čekalo da se oglase i organizatori turnira.\n„Razočarani smo što Novak neće moći da se takmiči na Indijan Velsu ove jeseni. Nadamo se da ćemo ga videti ponovo u teniskom raju sledeće marta da se takmiči za rekordni šesti trofej u pustinji“, poručio je Tomi Has, direktor turnira.\nTako na ovom turniru neće igrati Rafael Nadal, Rodžer Federer, Dominik Tim i na kraju i najbolji na svetu.\nI tako se otvorila prava Pandorina kutija pitanja koje prete da progutaju čitav tenis. Da li će Novak zaista napraviti pauzu do kraja sezone?\nImao je Srbin izuzetno napornu godinu, ali i jednu od najboljih u istoriji tenisa. Kako drugačiji odrediti sezonu u kojoj je osvojio tri grend slem titula i igrao četiri finala, pobedio je na 27 od 28 grend slem mečeva. I dok je lista uspeha izuzetno velika ostala je jedna neugodna rana. Đoković je na Olimpijskim igrama ostao bez ijedne medalje i to dva puta završivši na tragičnom četvrtom mestu.\nAleksander Zverev ga je savladao u polufinalu, a onda je Pablo Karenjo-Busta odigrao jedan od najboljih mečeva u karijeri i stigao do bronze. Ipak, važnije od svega je bila činjenica da je Novak izgledao veoma, veoma umorno. U jednom trenutku je samo letimičan pogled ukazivao na ogromnu potrošnju, odigrao je šest mečeva u nešto više od 50 sati.\nIpak, žal što nije uspeo da osvoji medalju za svoju zemlju učinila je da preispita odluke i da potencijalno stavi patriotizam ispred racionalnih ili logičnih odluka.\nU ovim trenucima se Novak nalazi u Beogradu gde uglavnom odmara nakon izuzetnog emotivnog pražnjenja tokom i nakon poraza u finalu US Opena od Danila Medvedeva. Srbin sada uglavnom brine o stvarima koje nemaju direktne veze sa njegovim primarnim zanimanjem i razmišlja kada će biti pravi trenutak da nastavi da igra.\nMnogi se pitaju da li će igrati u Parizu od 1. novembra (osvojio je ovaj turnir poslednji put 2019. godine) i da li će se takmičiti na Završnom mastersu koji će po prvi put biti odigran u Torinu.\nTreće pitanje najviše zanima navijače u Srbiji – Da li će Novak igrati u Dejvis kupu?\nSrbija je dobila „vajld kard“ za ovo takmičenje, a nalazi se grupi F sa Nemačkom i Austrijom, pa će biti izuzetno zahtevno izboriti plasman u Madrid gde se igraju polufinale i kasnije finale.\nNaša selekcija će predvođena selektorom Viktorom Troickim igrati u Insbruku, a 26. i 27. novembra će se igrati tri susreta (2 singla i dubl susret) koji će odlučiti ko iz ove grupe prolazi dalje. Ukoliko Srbija trijumfuje ekipno protiv dve selekcije čekiraće kartu za polufinale, a finale je nakon brojnih odlaganja na kraju zakazano tek za 5. decembar.\nI to je izuzetno veliki problem. Prenatrpan kalendar je ove godine ostavio velike posledice na telu Đokovića. Srbin važi za jednog od najspremnijih, ali ne i najspremnijeg igrača na čitavom turu, čak ni on nije mogao da podnese nadljudske napore i veliki broj mečeva.\nU slučaju da Srbija i Novak igraju u finalu, najboljem teniseru sveta bi ostalo samo 26 dana priprema za novu sezonu koja počinje najčešće sa prvim danom nove godine.\nNovak ima 34 godine i mora da pazi na svaki atom energije, pa bi ovo izlaganje tela dodatnom stresu i opterećenju moglo da mu napravi „medveđu uslugu“.\nNema Đoković nikome šta da dokazuje, ali je i sam svestan koliko bi njegovo igranje za reprezentaciju značilo čitavoj zemlji.\nDejvis kupIndijan VelsNovak Đoković\nKoji sam car: nosim N95, testiram se svaki dan, a Zverev u sobi čita Hokinga\nNajupečatljivije iz Melburna: Zvižduci Tajliju, panika i izbacivanje navijača


Voće sve više izvozimo u EU, skup transport prepreka za dalje destinacije – Portal NAŠE SELO\nPosted on March 16, 2022 March 26, 2022 Author Sonja Cvetković\tComment(0)\nSukob na relaciji Ruska Federacija – Ukrajina zabrinuo je izvoznike voća da li će zbog sankcija koje je svet nametnuo Rusiji uspeti da viškove prodaju prvenstveno na ruskom tržištu.\nDo sada se najviše spominjao izvoz jabuka u Rusiju, ali već nekoliko godina Ruska Federacija (RF) nije naš jedini kupac jabuka i voća uopšte, već je naš značajan kupac i Nemačka, vidi se iz podataka Privredne komore Srbije(PKS). U zbornim podacima PKS o spoljnotrgovinskoj razmeni voća za 2021. godinu, Ukrajina se uopšte ne spominje, što navodi na zaključak da naše voće tamo nema kupaca. Srbija je tokom 2021. godine u RF izvezla sveže i zamrznuto voće u količini od 160.647 tona i vrednosti od 134 miliona evra. U ukupnom izvozu, sveža jabuka čini 58,4 odsto, ostalo sveže voće približno 20 procenata, dok ostatak čini zamrznuto voće.\n– Proizvođači svežeg voća su do pre nekoliko godina bili preko 90 odsto zavisni od izvoza na rusko tržište, dok se sada ta zavisnost znatno smanjuje i svedena je na približno 50 odsto, što je posledica otvaranja novih tržišta i uspostavljanja poslovne saradnje sa kupcima u UAE, Kuvajtu, Singapuru i Indiji – navode u PKS. Dodaju da izvoznici sada imaju veliki problem sa prevozom robe za kupce u Rusiji. Transportna preduzeća nude previsoke cene prevoza koje ova vrsta proizvoda ne može da izdrži.\nNaša zemlja je u 2021. godini izvezla 486.720 tona voća, u vrednosti od 825,5 miliona evra, što je 28 odsto više u odnosu na vrednost izvoza voća u 2020. godini, dok se količinski posmatrano beleži smanjenje od 3,2 procenta.\nNajveću vrednost izvoza u 2021. godini ostvarila je zamrznuta malina sa 361 miliona evra, što čini 43,8odsto u ukupnoj vrednost izvoza voća. Sveža jabuka je sa 105,7 miliona evra druga voćna vrsta po vrednosti izvoza, zatim zamrznuta kupina sa 86,1 milion evra i zamrznuta višnja sa 35,1 milion evra. Zamrznute maline najviše smo prodali u Nemačku (28.217 tona), Francusku (18.454), Belgiju (7.854), Veliku Britaniju (4.727), SAD (6.775), Švedsku (4.249), Kanadu (2.942), Holandiju (4.987), Poljsku (5.159 tona), a zatim slede Austrija, Ruska Federacija, Švajcarska, Italija, Norveška, Danska, Španija i druge zemlje.\nKoličinski posmatrano, jabuka je ostvarila najveći izvoz, koji iznosi 173.547 tona, od čega je najviše otišlo u Rusku Federaciju 123.4 tona u vrednosti od 78,2 miliona evra.\nZamrznuta kupina je po vrednosti izvoza od 86,1 milion evra na trećem mestu, posle maline i jabuke. Prodali smo 32.437 tona, a najveće količine zamrznute kupine kupile su zemlje EU i to najviše Nemačka, zatim SAD, Poljska, Francuska, Belgija, Holandija…\nTokom 2021. godine izvezeno je i 24 hiljade tona sveže šljive u vrednosti od 14,2 miliona evra, dok je suvih šljiva za inoprodaju bilo 5.562 tona i dobijeno 15,4 miliona evra. Sveže šljive su se prošle godine najviše izvozila u zemlje EU i to opet najviše u Nemačku, zatim u Bosnu i Hercegovinu, Rusku Federaciju, Hrvatsku…Izvor: Dnevnik\nTagged izvoz, izvoz voća, voce


primer Arhive - Motivaciona pisma i Propratna pisma primeri\nLetter of motivation Motivaciono pismo propratno pismo\nPropratno pismo – Call center operater\nDatum članka 14 oktobra, 2012\n12. Decembar, 2013. Marija Marijanović, HR Menadžer Serbia Call Center Airport City, Beograd Poštovana g. Marjanović, Ovim pismom želim da izvršim prijavu za oglašeno radno mesto Agenta u kol centru “Serbia Call Center”. Moje ime je /Ime Prezime/ . I trenutno radim kao menažer prodaje u agenciji za nekretnine . Pre toga […]\nOznake agent, call, center, operater, pismo, primer\nMotivaciono pismo propratno pismo\nMotivaciono (propratno) pismo – Medicinska sestra\nDatum članka 27 septembra, 2012\nKadrovska Služba Privatna bolnica <Ime bolnice> 11000 Beograd Srbija 23 October 2012 Poštovani/e, Ovim pismom želim da izvršim prijavu za radon mesto medicinske sestre, povodom oglasa objavljenog na sajtu Poslovi 12. Septembra 2012. Godine. Pošto sam detaljno pogledala opis posla, sigurna sam da će me moje kvalifikacije I iskustvo učiniti veoma značajnim članom Vašeg tima. […]\nOznake medicinska, primer, sestra\nMotivaciono pismo primer – Menadžer maloprodajnog objekta (store manager)\nDatum članka 11 septembra, 2012\nG. Ime Prezime Somborska 11, 11.000 – Beograd Poštovani G-dine Prezime, Kao Menadžer sa višegodišnjim iskustvom u maloprodaji, želim da se prijavim za poziciju u Vašoj kompaniji – Menadžer maloprodajnog objekta u Nišu, kao što je navedeno na sajtu: www.domen.com. Vaša kompanija je poznata po zapošljavanju najkvalitetnijih kadrova na našem tržištu radne […]\nOznake maloprodaja, menadžer, primer, propratno, store manager\nPropratno pismo – primer – programer\nDatum članka 13 avgusta, 2012\nPostovani, Zelim da se prijavim za posao programera, koji je oglašen na sajtu Poslovi. Kao sto je traženo šaljem Vam punu prijavu za posao, diplome, CV i tri preporuke. Oglašena pozicija mi deluje veoma zanimljivo, i verujem da me moje bogato tehničko iskustvo i obrazovanje čine odličnim kandidatom za ovu poziciju. Moje ključne prednosti za […]\nOznake motivaciono, pismo, primer, programer, propratno, srpski\n© 2022.\tMotivaciona pisma i Propratna pisma primeri


Šarović: Nakon Izetbegovićevog intervjua pale su sve Dodikove maske | BL Portal\n4. Avgusta 2019. 20:19\nGepostet von BL Portal am Sonntag, 4. August 2019\nAndrej Zamolo pobjednik trke dajak čamaca na Vrbasu u Banjaluci


Laguna - Bukmarker - „Urnebesna hemija“ predstavljena na Paliću - Knjige o kojima se priča\nPalić je i ove godine bio deo Nacionalne Noći muzeja 2019. a program ove manifestacije je bio usmeren na najmlađe. Ono što je bio možda najzanimljiviji, a ujedno i najedukativniji deo programa jeste Pesničko veče, sa dečjim pesnikom Brankom Stevanovićem, koji je promovisao knjigu „Urnebesna fizika“ kao koautor i premijerno predstavio novu knjigu „Urnebesna hemija“.\nOvom prilikom je, kroz niz ogleda, trikova i anegdota o srpskim i svetskim velikanima nauke sproveo interesantnu radionicu, sa eksperimentima u kojima su deca imala priliku da učestvuju, a sve u cilju lakšeg savlađivanja gradiva, kako bi đacima početno izučavanje fizike i hemije bilo zanimljivije.\nČak su i predškolci bili voljni da se upoznaju sa fizikom i hemijom na nesvakidašnji način, a druženje je bilo nezaboravno.\n„Urnebesna hemija“ je knjiga koja oslobađa decu od bauka nauke i istovremeno ih uvodi u ozbiljna saznanja putem raznih „trikova“. Spada u red retkih izdanja koja imaju edukativnu i zabavnu dimenziju, a uz to razvija kognitivne sposobosti i maštu.


Za tri godine operatori investirali 250 miliona eura | Ekonomist\nby Redakcija - 09/01/2019 09/01/2019 0\nU tri prethodne godine operatori su u elektronske komunikacije investirali 250 miliona eura, saopštio jeizvršni direktor Agencije za elektronske komunikacije i poštansku djelatnost (EKIP) Darko Grgurović.\n“Obim investicija u nekoliko prethodnih godina je veći od trećine ukupnih prihoda ovog sektora. Poređenja radi, u članicama EU investicije na godišnjem nivou kreću se oko 12 do 15 odsto prihoda u sektoru elektronskih komunikacija”, kazao je Grgurović za Pobjedu.\nImajući u vidu da najveći operatori na crnogorskom tržištu posluju u okviru svjetskih i regionalnih telekomunikacionih grupa (Dojče Telekom, PPF Grupa, United grupa i Telekom Srbija), može se zaključiti da su stabilni i da je uspostavljen predvidiv regulatorni okvir koji garantuje dalji razvoj tržišta kroz sigurne investicije i implementaciju najnovijih tehnologija i servisa rekao je Grgurović i naglasio da je za investitore važan poslovni ambijent, njegova predvidivost i stabilnost, ne samo u elektronskim komunikacijama, već i u drugim sektorima.\n“Crna Gora je prepoznata kao destinacija sa povoljnim poslovnim ambijentom, koji se iz godine u godinu unapređuje. Ulaskom u NATO, te kontinuiranim napretkom u procesu evropskih integracija, Crna Gora je postala još atraktivnija za investitore u svim oblastima”, izjavio je Grgurović.\n“Povećanje broja priključaka je dovelo do penetracije fiksnog širokopojasnog pristupa internetu od 73,4 odsto u odnosu na broj domaćinstava. Prema tom pokazatelju Crna Gora se značajno približila prosjeku penetracije u zemljama EU koja je na kraju 2017. godine iznosila 75 odsto”, rekao je Grgurović i dodao da je dostupnost FTTx tehnologija pristupa (priključaka sa optičkim kablovima) na nivou od 54 odsto.\n“Navedeni statistički pokazatelji ukazuju na kontinuirani razvoj tehnologija i dostupnost najmodernijih servisa, kao i povećanje stepena njihovog korišćenja od strane građana Crne Gore”, istakao je Grgurović.


Žiofre za N1: Sektor telekomunikacija ključan, neophodni jednaki uslovi za sve – Matrica slobode medija\nŠef Delegacije EU u Srbiji Emanuele Žiofre kaže u ekskluzivnom intervjuu za N1, povodom zamerki na rad Telekoma i činjenicu o nefer konkurenciji protiv United grupe, koje se pominju u Izveštaju Evropske komisije o napretku Srbije, da ne želi da komentariše konkretne slučajeve, ali da je “sektor telekomunikacija ključan sektor, gde sva pravila moraju da se poštuju, kao što su pravila konkurencije i dodele državne pomoći”. Istakao je da pristup telekomunikacionih mreža treba da bude pod jednakim uslovima za sve.\n← Previous Previous post: NUNS i BIRN objavili novi monitoring potrošnje javnog novca u medijskom sektoru „Javne nabavke medijskih usluga“\nNext → Next post: Državna veza Telekoma Srbije zapala je za oko regulatoru EU


IP video nadzor - Projekti i dizajn sistema\nProjekti i dizajn sistema\nDizajniramo pametnije sisteme\nDizajn projekata Projektni zahtev\nUz našu podršku, konsultantima, inženjerima i projektantima je olakšan dizajn kompletnih i pouzdanih rešenja za krajnje korinike. Kao kompanija koja je orijentisana ka partnerima, cenimo značaj projektanata - kako za nas, tako i za naše partnere. Upoznavanje mreže projektanata sa pouzdanim, integrisanim rešenjima kroz kvalifikovane profesionalne kanale je u samom srcu naše ponude.\nInovacija kao formula\nKombinujući naše iskustvo sa inteligentnim tehnologijama, mi vam nudimo pouzdan i najpotpuniji portfolio proizvoda u industriji. Pored toga, na raspolaganju su softverski alati i aplikacije koje olakšavaju izbor proizvoda i integraciju sa VMS softverima.\nRadeći zajedno sa vodećim hardverskim i softverskim proizvođačima, stvorili smo pravu lepezu mogućnosti. Ova saradnja rezultuje u tehnološkim inovacijama i realnim rešenjima primenjivim na vaš dizajn.\nU našem IP WAY Trening Centru smo velikim delom posvećeni projektovanju sistema. "Axis Communications Academy" i "Milestone Professional Training" su vredan resurs koji će vam pomoći da ostanete u toku sa najnovijim tehnologijama mrežnog video nadzora. I za pouzdanu realizaciju, možete verovati IP WAY srtifikovanim profesionalcima u specifikacijama vaših projekata. Mi radimo zajedno da stvorimo jedinstvenu priliku za partnere, konsultanate i krajnje korinike. Mi kombinujemo vaše povratne informacije sa stručnošću naših prodajnih inženjera i pretvaramo tehničke specifikacije proizvoda u pametnija rešenja za krajnje korisnike.\nOd pionirskih prvih velikih instalacija IP video sistema 2006 godine, IP WAY je ostao na čelu IP video nadzor industrije u regionu. Kada radite sa nama, vi ste povezani sa globalnim organizacijama sa jakim lokalnim prisustvom.


Prodaja Radnih listova za Aniku, ispred “Zamka” od 17-19 sati – GM Press\nU Igraonici „Zamak“ u Gornjem Milanovcu od juče je počelo prikupljanje sredstava za pomoć Aniki Manić, kroz prodaju radnih listova za decu autora Maje Milović. Prvo dana prikupljeno 40.470 dinara.\n-Dugo smo razmišljali na koji način još može da se da doprinos lečenju našeg deteta i došlo se na ideju da prodamo Radne listove u kojima svaki mališan može pronaći bogat sadržaj za učenje i zabavu. Počeli smo danas, i uprkos lošem vremenu ideja je naišla na odličan odziv sugrađana, tako da ćemo nastaviti i narednih dana sa ovom akcijom. Zahvaljujem se izdavačkoj kući „Dečije novine junior“ koja je objavila radove i omogućila da sav novac od prodaje bude uplaćen na Anikin račun – rekla je za GM PRESS Maja Milović, autor.\nMaja Milović, autor /foto GM PRESS\nJana Vujanović , ispred prijatelja porodice Manić i organizatora brojnih događaja za prikupljanje sredstava kaže da je potrebna velika želja i volja svih nas, da zajedno pomognemo da Anika stigne do terapije.\n-Anikin život ne samo da ima cenu, već ima i rok. Bolnica je odredila da se do polovine decembra prikupe sredstva za terapiju i molim sve ljude koji nas gledaju ili čitaju da posalju bar jednu poruk su jer zaista može promeniti mnogo toga – kaže Jana.\nJana Vujanović /foto GMPRESS\nRadne listove za decu možete kupiti svakog dana ispred igraonice „Zamak“ od 17-19 sati i doprineti i na taj način da Anika što pre dođe u svoj grad i druži se sa našom decom.\nTags: anika manic, dečije novine junior, jana vujanovic, Maja Milović, radni listovi\n"Mali zanat velika strast" od sutra u Lidlu


UN obeležavaju Dan žena, 8. marta samitom o poboljšanju života žena\nKomisija Ujedinjenih nacija za Status žena obeležiće Medjunarodni dan žena, 8. marta razmatranjem finansiranja programa za poboljšanje života žena, posebno u zemljama u razvoju.\nTema ovogodišnje proslave Medjunarodnog dana žena nazvana je «Investiranje u žene.» Žene i devojke čine najveći deo poljoprivredne rade snage u Africi i drugim delovima sveta. Funkcioneri Svetske organizacije navode da investiranje u njih može da pomogne u smanjenju siromaštva i promociji ekonomskog rasta. Jedna od ključnih tema debate na ovogodišnjem samitu Komisije za status žena, održane u Njujorku, bilo je problem kako obezbediti da nacionalni budžeti pojedinačnih zemalja obuhvate potrebe žena. Aminata Tore je šef ogranka za pol, kulturu i ljudska prava, pri Fondu Ujedinjenih nacija za stanovništvo, skraćeno UNFPA. Ona kaže da mnoge vlade daju ženskim pitanjima nizak prioritet.\n«Problem u zemljama u razvoju je što te zemlje imaju mnoge međusobno konkurentne potrebe, tako da se potrebe žena često nalaze vrlo nisko na listama prioriteta. U mnogim zemljama, Ministarstvo za pitanja žena je najslabije u smislu sredstava koja su mu na raspolaganju. Želeli bismo da to poboljšamo i podržimo parlamente kako bi se potrudili da žene primaju deo nacionalnih resursa koji im pripada.»\nFunkcioneri Ujedinjenih nacija kažu da je nasilje još jedan problem sa kojim su žene suočene. Statistike Ujedinjenih nacija pokazuju da je jedna od svakih šest žena u Africi žrtva nasilja. Ovog meseca, generalni sekretar Ujedinjenih nacija Ban Ki Mun je apelovao za okončanje tog problema. U to nasilje ubraja se i tradicija obrezivanja žena, uobičajena u nekim delovima zapadne i severoistočne Afrike. Šef afričkog odeljenja UNFPA-a, Mišelin Ravo-lolo-narisoa, kaže da medjunarodna kampanja protiv te vrste obrezivanja utiče na suzbijanje te pojave i dodaje da se uspeh može delimično pripisati učešću verskih lidera, koji demantuju da je obrezivanje žena deo hrišćanske ili islamske tradicije.\n«Oni koji žele da manipulišu religijom i takozvanim kulturnim uverenjima radi sopstvene koristi poraženi su zbog toga što sami verski lideri, čuvari svetih knjiga, kažu da ni u Bibliji ni u Koranu ne piše da bi devojčice trebalo da budu potvrgnute toj praksi.»\nOna dodaje da je kampanja protiv obrezivanja žena takodje fokusirana na, kako je naziva «medikalizaciju: tog pitanja, odnosno na to da bolnice i klinike na Zapadu pristaju da sprovedu takvu proceduru u bezbednoj sredini. Ravo-lolo-narisoa ističe da ta procedura, bez obzira kako se obavi, šteti reproduktivnom sistemu majke i čini porodjaj opasnim.\nJoš jedno pitanje o kome diskutuju zagovornici prava žena u UN-u je implementacija zakona kojima se garatnuje ravnopravnost žena. Jedan takav zakon je Konvencija UN-a o eliminaciji diskriminacije prema ženama. Ravo-lolo-narisoa kaže da je većina afričkih zemalja (sem Sudana, Nigera i Mauritanije) potpisala tu konvenciju, koja se smatra za povelju o pravima žena. Medjutim, zakonodavna tela nekih zemalja nisu još unele taj dokument, kao ni druge protokole u zakone svojih zemalja. Ona kaže da pravni okvir za jednakost u Africi i zemljama u razvoju zavisi od toga da li pojedine zemlje mogu da formiraju, kako kaže, «moderno gradjanstvo» i obezbede pravne reforme za one kojima su najviše potrebne.


AVALA FILM IDE NA PRIVATIZACIJU ZAJEDNO SA SVIM FILMOVIMA KOJI SU IKADA PROIZVEDENI U TOJ KUĆI! | Global Media Planet INFO\n15/04/2015 Global Media AKTUELNO, KULTURA I NEKULTURA 0\nAVALA FILM se prodaje za 9 milona evra, duguje 3 miliona evra i to uglavnom javnim preduzećima, ima 36 hektara zemlje, koji će posle konverzije u gradjevinsko zemljište za šta ne postoje nikakve smetnje vredeti 70-100 miliona evra!\nGrad izgubljenih filmova – City of Lost Films\nAuthor: Cinema Komunisto – City of Lost Films\nTarget: Vlada Srbije / Serbian Government\nPretnja koja godinama visi u vazduhu – aukcijska prodaja Avala filma, najvećeg filmskog studija u Jugoslaviji, zakazana je za 22. april 2015.\nFilmski katalog Avala filma (1947-1992) koji je takođe uključen u prodaju, broji preko 200 igranih i 400 dokumentarnih filmova, pobednike festivala u Kanu, Berlinu i Veneciji. Imajući u vidu da je Avala film producirala skoro polovinu jugoslovenskih filmova, ovakav potez znači da će značajan deo naše filmske baštine dopasti u privatne ruke.\nPokrenuli smo ovu peticiju u znak protesta zbog ovog beskrajno neodgovornog i nesavesnog primera nemara prema jugoslovenskom kulturnom nasleđu i njome izražavamo svoj zahtev da katalog Avala filma ne bude prodat, već nacionalizovan i dat na raspolaganje Jugoslovenskoj Kinoteci.\nKampanja “Grad izgubljenih filmova”, predstavljaće odbrojavanje poslednjih 10 dana uoči aukcije. Svakodnevno ćemo objavljivati inserte iz kultnih filmova Avala filma i voditi vas u poslednji obilazak Filmskog grada u Košutnjaku.\nUkoliko želite da se uključite u kampanju, molimo vas potpišite peticiju, pratite objave na našoj Facebook stranici, website-u i portalu Agitpop, komentarišete i delite dalje.\nIt’s been looming as a threat for years: Avala Film, Yugoslavia’s biggest film studio, will be sold at auction on April 22nd.\nThe Serbian filmmaking community, despite valiant efforts, has not managed to achieve its goals in lobbying the Serbian government to attach conditions to the sale.\nThe Avala Film catalogue, consisting of over 200 fiction feature films, and 400 documentaries, including winners of the Cannes, Berlin and Venice film festivals, produced between 1947-1992, is included in the sale. Seeing as Avala Film almost half of all Yugoslav films, this means that the rights to half of our film heritage will fall into private hands.\nWe have put up a petition to protest this act of inexplicable negligence towards Yugoslav film heritage, demanding that the rights to the Avala Film catalogue be nationalized and transferred to the Yugoslav Cinemateque, which was the legally-nominated depot for films in Yugoslavia.\nThe “City of Lost Films” campaign will mark the final 10 days before the auction, in a countdown of clips from cult films produced by Avala film that we will post daily, as well as videos taking you on a last tour through the Yugoslav Cinecittà.\nIf you would like to get involved in this campaign, please sign the petition, watch the content, like and share our posts on Facebook page and website.\nCinema Komunisto – City of Lost Films\n“Slučaj Avala film je pljačka veka”\nReditelj Goran Marković izjavio je Tanjugu da najavljena prodaja “Avala filma” predstavlja pljačku baze naše filmske industrije i pobedu tajkuna, zainteresovanih za veliki prostor tog studija u Košutnjaku.\nKošutnjak. “Avala film”. Ili ono što je ostalo od njega.\nAgencija za privatizaciju, kao stečajni upravnik, 22. aprila 2015 planira da počne prodaju dela imovine “Avala filma”. Sada se za prodaju pripremaju producentska prava na videograme i prodaja jednog objekta koji nije na parceli koja pripada “Avali”, rečeno je za Tanjug u toj agenciji.\n“Današnja vest predstavlja završni čin nečega što bismo s pravom mogli nazvati pljačkom stoleća”, rekao je Marković.\nOn je ukazao da je “pljačka otpočela u prošlom veku, početkom 90-ih godina” i da se radi o “ogromnoj vrednosti koju ‘Avala’ poseduje, što u hektarima zemlje, zgradama, studijima, tehnici i filmskom fondu koji broji stotine naših najboljih filmova iz prošlosti”.\n“Pre više od 20 godina, 51 odsto ‘Avale’ je na prevaru oteo ‘Jugoeksport’ preko svog tadašnjeg direktora, Miloševićevog kuma Anđića. To možda i ne bi bila tragedija da ‘Jugoeksport’ u međuvremenu nije bankrotirao, pa sada filmski radnici Srbije preko baze svoje industrije otplaćuju ko zna kakve dugove te propale DeBe-ovske firme”, izjavio je Marković.\nOn je podsetio da je poslednji pokušaj da se “Avala film” spase bio u februaru 2003. kada je vlada Zorana Đinđića donela odluku da država otkupi “Avalu” od “Jugoeksporta”.\n“Ta odluka nikada nije sprovedena u delo, premijer je ubrzo ubijen, pa je otimačina mogla da se nastavi”, ukazao je Marković.\nPROČITAJTE: Avala film – šta to beše?\nNapominjući da je i lično “stucao” dve godine u pokušajima da “rasplete ovaj čvor”, reditelj je ocenio da je “beskrupulozna jagma” za velikim prostorom u Košutnjaku izgleda svakoga ko je imao nameru da ostavi u životu “Avalu”, sprečavala da bilo šta učini.\n“Današnji dan je pobeda tajkunskog lobija nad onim što je stvaralo istoriju srpskog i jugoslovenskog filma. Već koliko sutra, taj spomenik naše kinematiografije će nestati po istoj onoj logici po kojoj je ukinut i poslednji dinar koji je ova država davala za svoj film. Neka im je na čast”, rekao je Marković.\nNa pitanje o sudbini filmova čiji je producent ili koproducent bio “Avala film”, odgovorio je da su videogrami privatno vlasništvo autora.\n“Po zakonu koji je donet pre nekoliko godina o autorskom pravu, to je vlasništvo isto kao vlasništvo nad zemljom ili, na primer, automobilom. Prema tome, onaj ko bude prodavao moje vlasništvo, imaće posla sa mnom preko suda”, naglasio je on.\nMarković smatra da su i ostali autori isto tako raspoloženi, “tako da će posle ove, po svemu nelegalne i sumnjive prodaje, nastati lavina sudskih procesa”.\nPeticiju Grad izgubljenih filmova / City of Lost Films možete potpisati OVDE.\nCity of Lost Films


Može li netko navesti firme gdje je moguće odraditi neku RZ praksu?\nWatson A ne vjerujem da ti itko ima tako raspoređeno po modulima. Evo ti ovdje popis firmi s JobFaira i onda idi na njihove stranice pa gledaj čime se bave, a većina ima i stranicu za studentske prakse.


Izložba "Još jedan pogled na Uroša Predića"- izbor dela iz fonda Narodnog Muzeja Pančevo, autora Dimitrija Jovanova, biće otvorena sutra u Domu Jevrema Grujića.\nPored portreta i religioznih kompozicija, nekoliko studija pokazaće posetiocima na koji način je izuzetni slikar gradio svoje velike kompozicije.\nDela su nastala u rasponu od 1886. do 1945. godine te se na izložbi može pratiti gotovo 60 godina rada velikog slikara.\nSvojom lepotom se posebno ističu portreti bračnog para Hadži-Pavlović, za koje bi se moglo reći da predstavljaju vrhunac njegovog portretnog slikarstva, zatim portret Kralja Aleksandra Prvog Karađorđevića, ikona Sveti Pantelejmon isceljuje slepe koju je slikar uradio za unuku Jevrema Grujića.\nDom Jevrema Grujića je blisko povezan sa životom i slikarskim opusom Uroša Predića, a prijateljske veze između umetnika i članova porodice bile su mnogostruke.\nUpravo zbog toga Narodni muzej iz Pančeva je odlučio da velika izložba ovog srpskog majstora bude baš u Domu koji kroz umetnost povezuje gradove za koje je Predić bio najviše vezan - Beograd i Pančevo.


Sektor ekologije JKP "Gradske čistoće" dobio je dozvolu za podizanje avijacije i raspisao tender koji će biti završen najkasnije za dve nedelje. Ako i tada monitornig koji utvrđuje brojnost komaraca bude povišen avijacija će sigurno uzleteti.\n- Za sada radimo na suzbijanju sa zemlje, a ako monitoring pokaže da broj dostiže potrebni maksimum, istog trenutka ćemo podići avijaciju - kažu u "Gradskoj čistoći".\nZa sada se suzbijanje odvija samo sa zemlje i sa reka. Međutim danas su akcije otkazane zbog povišene dnevne temperature.


20, Bik, in you hearth, elick 420\nPoslednje prijavljivanje: 28.3.20. 23.27.56\nKlikom na dugme, podići ćeš conyallen na prvu poziciju na glavnoj stranici na 60 sekundi. Tokom ovog vremena, čet soba ovog modela će postati mnogo vidljivija i neverovatno popularna! Notifikacija o tvojoj akciji će se pojaviti u četu i biće vidljiva modelu i drugim korisnicima. conyallen će zasigurno ceniti ovaj gest i biti ti neizmerno zahvalna!\nhuge dick 3 Fotografije 3 photos\nprinces ditry slutty 3 Fotografije 3 photos\ni do 4 Fotografije 4 photos\nVažni detalji o conyallen\nRadni sati conyallen\nAmaterski klipovi od conyallen


Valencia CG-150K klasična gitara plus torba, dvd i štimer: Akustične gitare: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKarakteristike proizvoda: Valencia CG-150K klasična gitara plus torba, dvd i štimer\nValencia CG-150K klasična gitara set\nPrelepa Klasična gitara u Španskom stilu\nOtvoreni tjuneri u klasičnom stilu\nMost i vrat: Natowood\nTelo i stranice: Basswood\nCelokupna dužina: 927 mm\nŠirina (nut): 43 mm\nDužina skale: 584 mm\nU paketu se nalazi zaštitna torba za gitaru, DVD sa instrukcijama, štimer\nOpis proizvoda: Valencia CG-150K klasična gitara plus torba, dvd i štimer\nValencia klasična gitara je odličan instrument za početnike. Dolazi u kompletu sa zaštitnom torbom i instrukcijama na DVD-u. Urađena u stilu klasičnih Španskih gitara, ovaj prelepi instrument ne samo da je vrlo pristupačan po svojoj ceni, već je prilagođen i onima koji se radije koriste levom rukom prilikom sviranja (treba samo promeniti redosled žica)\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 6247\nSifra 6247, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 6247, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Pokušaj teškog ubistva se desio 29. avgusta prošle godine oko 22.30 časova, a prema rečima sudije Draškovića kazna koja mu je izrečena je minimum, nakon zakonskih izmena iz decembra 2019. godine.\n- Činjenično stanje je više manje bilo nesporno, sve činjenice koje su navedene su u principu potvrđene iskazima oštećenih, svedoka, a delom i vašom odbranom. Nije bilo sporno da je te večeri na bazenu koji ste držali došlo do konfuzne situacije i tenzija, ali umesto da vi kao jedan od najstarijih među prisutnima smirite situaciju, dogodilo se suprotno. Vaš branilac je pokušao da objasni da ste postupali u nužnoj odbrani što bi podrazumevalo otklanjanje protivpravnog napada. Međutim, nikakavog napada u tom trenutku na vas nije bilo. Niko vas nije napao te večeri. Moguće je da je postojala tenzija ali ste mogli da je spustite. Ne mogu da prihvatim da ste bili toliko uplašeni da niste mogli da pozovete policiju - naveo je sudija Drašković obrazlažući presudu.\nOn je dodao da Mitić iz nije imao obezbeđenje na bazenu, iako je znao da će biti organizovana proslava 18. rođendana, te da na proslavama tog tipa može da dođe do tenzija i nekog incidenta. Sudija Drašković je obrazložio da je kazna koja je izrečana Mitiću minimalna koja se može izreći po zakonu, imajući u vidu izmene zakona iz decembra 2019. godine. On je dodao da je Mitić ranije osuđivani za otmicu, da je u zatvoru bio četiri godine i pet meseci kao i da je osuđivan uslovno za nasilničko ponašanje, ali da je veće prihvatilo da nije samo on napravio propust već da i organizatora proslave nije preduzeo adekvatne mere da ne dođe incidenta.\n- Ponavljam, glavni i osnovni uzrok je vaša krivica. Vi ste taj koji je udario šamar jednom od učesnika u tom događaju, vi ste poneli čekić, pozvali dečake da dođu gore i na kraju vi ste ih udarili. Da li iz zgloba kako ste naveli ili zamaha, to je manje bitno. Povrede koje je dobio Arsenijević predstavljaju tešku telesnu povredu koja je mogla da se završi tragično - dodao je sudija Drašković.\nMitićev branilac, advokat Novica Stefanović, istakao je za „Blic“ da će odbrana uložiti žalbu na presudu jer i dalje ostaju pri tvrdnji da se u ovom slučaju nije radilo o pokušaju teškog ubistva. On je dodao da će o žalbi moći da se izjasni detaljno kada dobije pisani otpravak sa obrazloženjem presude.\nMitiću je nakon izricanja presude ukinut pritvor u kome se nalazio od 30. avgusta prošle godine, tako da će pravosnažnost presude sačekati na slobodi.\nPočelo raspravom, završilo se udarcem čekićem\nKako je "Blic" pisao, do incidenta je došlo nakon kraće rasprave ispred šanka zbog najave Mitića da će da prekine proslavu. Ivica se sumnjiči da je sa čekićem u ruci krenuo ka vozilu koje je bilo parkirano ispred objekta, nakon čega su maloletnik i njegov drug krenuli za njim. Tada ih je udario čekićem i pobegao.\nMitić se pak pred sudom branio da nije imao nikakvu nameru da nekog pretuče te da je udaren u nos i da je samo video "bljesak pred očima" zbog čega je "zamahnuo rukom refleksno i tada naneo povrede oštećenima".


Radovima koji su počeli prošle godine na izgradnji kanalizacione mreže, prema riječima Miladina Rakića, člana PIU TIMA, prethodilo je prikupljanje kompletne tenderske dokumentacije , a trajanje izvođenja radova na ovom kapitalnom projektu je 18 mjeseci.\nPovodom obilježavanja medjunarodnog Dana studenata u Bijeljini je osnovano je studentsko udruženje čiji je cilj afirmacija I poboljšanje studentskog standarda kao i kvaliteta nastave, te učešće studenata koji odlučuju o studentskim pravima.\nJesenja putovanja imaju posebnu čar. Fascinantne evropske destinacije dobijaju potpuno drugačiju boju dok ih prekriva požutjelo lišće i dok se osjeti sveži dah jeseni.\nU dnevnom centru UG Otaharin redovno se zbrinjavaju korisnici romske populacije većim djelom, međutim, prisutno je i neromsko stanovništvo.\nFudbalska reprezentacija Srbije je napravili novi korak ka osvajanju prvog mjesta u grupi 4 C Lige nacija pošto je u Beogradu savladala Crnu Goru sa 2:1.\nU Istocnom Sarajevu u toku je istorijska sjednica Glavnog odbora SDS.\nU Palati Republike u Banjaluci danas je održana generalan proba inaguracije za predsjednika Republike Srpske Željke Cvijanović.


U Srbiji danas pretežno sunčano i toplo, a najviša dnevna temperatura do 28 stepeni.\nNajniža temperatura biće od šest do 15, a najviša od 20, u Timočkoj i Negotinskoj Krajini do 28 stepeni.\nU Beogradu se očekuje pretežno sunčano, sa umerenim, povremeno jakim jugoistočnim vetrom. Temperatura oko 15, najviša oko 27 stepeni.\nPrema izgledima vremena za sedam dana, do 30. oktobra, jutra će biti ponegde po kotlinama sa kratkotrajnom maglom, a tokom dana pretežno sunčano i toplo, s maksimalnom temperaturom znatno iznad prosečnih vrednosti.\nSamo u četvrtak u severnim krajevima očekuje se umereno prolazno naoblačenje, a u košavskom području pojačan jugoistočni vetar.\nDanas vam kišobran NE TREBA, za vikend se spremite za TROPSKE TEMPERATURE, a početak sledeće nedelje podsetiće vas na JESEN\nNakon sunčanog i toplog dana NOVO NAOBLAČENJE: Od sutra ponovo spremite KIŠOBRANE


CG odlučno uz Francusku\n16 novembar, 2015\nNVO Centar za građansko obrazovanje ispred francuske ambasade, Podgorica 16. novembar 2015.\nCrnogorski zvaničnici i ambasadori stranih država u Crnoj Gori, upisali su se danas u knjigu žalosti u ambasadi Francuske povodom terorističkih napada u Parizu.\nPotpredsjednik crnogorske Vlade Igor Lukšić tvrdi da je u pitanju udar na civilzacijske vrijednosti i način na koji živimo.\nMinistar vanjskih poslova i evropskih integracija Igor Lukšić i predsjednik Skupštine Crne Gore Ranko Krivokapić najoštrije su osudili terorističke napade u Parizu.\nLukšić i Krivokapić su se danas upisali u knjigu žalosti u Francuskoj ambasadi u Podgorici.\nLukšić je istakao da su napadi u Parizu bili udar na civilzacijske vrijednosti i način na koji živimo.\n"Kada pogledate šta su bile mete napada – od stadiona, preko nekoliko lokala, restorana, pa i drugih javnih mjesta, jasno vam je da je to bio napad na način na koji žive ljudi u ovom dijelu svijeta. Kada to povežete sa nedavnom nesrećom ruskog aviona, očigledno je da to sve zahtijeva još koordinisaniju i snažniju aktivnost cjelokupne međunarodne zajednice i međunarodnu saradnju, podignutu na viši nivo, kako bismo mogli da se izborimo sa pošastima terorizma i posljedicama koje on nosi", rekao je Lukšić.\nKrivokapić je kazao da će udruženim snagama svijet i Crna Gora uspjeti da odbrane građanske vrijednosti nastale u Francuskoj.\n„Evropska unija, NATO, u čije društvo mi sada ulazimo, od sada ima još više motiva, obaveza, rekao bih i snage, da udruženi odbrane od svih oblika prijetnji da nasilje postane mjera našeg ponašanja, mjera naših strahova“, kazao je Krivokapić.\nAmbasadorka Francuske u Crnoj Gori Veronik Brimo, poručila je da će Francuska ostati odlučna u odbrani svojih vrijednosti.\nPored crnogorskih zvaničnika u knjigu žalosti upisali su se i ambasadori stranih država u Crnoj Gori, kao i šef Delegacije Evropske unije u Crnoj Gori, Mitja Drobnič.\nNVO Centar za građansko obrazovanje je sa polaznicima 21. generacije Škole ljudskih prava minutom ćutanja obilježila Međunarodni dan tolerancije ispred francuske ambasade.\n"Odlučili smo se da na ovaj način pružimo podršku francuskom narodu i da ukažemo na to koliko je tolerancija u današnjem svijetu važna i koliko je važno da je sačuvamo“, rekao je Petar Đukanović iz Centra za građansko obrazovanje.\nU terorističkim napadima u Parizu ubijene su najmanje 132 osobe.