Financijski due diligence sa strane kupca i prodavatelja\nProcjena financijskog stanja društva kao i mogućnost izrade simulacije budućeg poslovanja.\nOsnovni ciljevi pružanja ovakvih usluga su smanjivanje kupoprodajne cijene pri stjecanju ili povećavanje cijene pri prodaji, optimizacija strukture financiranja transakcije/projekta te smanjivanje troškova financiranja, svođenje prezentirane EBITDA-e na stvarnu, normaliziranu razinu te određivanje realnog radnog kapitala i neto zaduženosti.\nKONTROLING I ANALIZA\nNadgledanje razvoja i uvođenja računovodstvenih politika i procedura za poslovni model; izrada periodičnih izvještaja koji menadžmentu omogućavaju pregled ključnih financijskih pokazatelja, poput stanja novčanih sredstava, investicija, starosti potraživanja, starosti dugovanja, analize prodaje i sl.; izrada prilagođenih izvještaja i budžeta; usporedbe budžeta s ostvarenim rezultatima; usporedbe po odjelima ili lokacijama; izrada izvještaja za praćenje projekata; pomoć pri unaprjeđenju i optimizaciji poslovnih procesa.\nSavjetovanje o računovodstvenoj i zakonskoj primjeni MSFI-a/HSFI-a, izrada financijskih izvještaja u skladu s MSFI i HSFI, poboljšanje kvalitete sustava kroz dizajniranje, dokumentiranje i provjeru funkcioniranja računovodstvenih kontrola, izrade izvještaja po narudžbi poput internih izvješća za strane vlasnike, tzv. Group Reporting Package.\nNa različite načine možemo pomoći trgovačkim društvima u poboljšavanju kvalitete i učinkovitosti internih procesa, primarno savjetovanjem i pružanjem podrške u razvijanju metodologija interne revizije i upravljanja rizicima, uključujući procjene učinkovitosti kojom interna revizija funkcionira.\nOsim toga, nudimo i uslugu organiziranja i provođenja interne revizije (potpuni outsourcing) uključujući i reviziju IT sustava u skladu s CobiT metodologijom i smjernicama HNB-a za primjereno upravljanje informacijskim sustavom.\nIzrada investicijskih elaborata – strukturiranje investicija te izvora njihovog financiranja (dug / glavnica); studije isplativosti projekata (feasibility studije) – ocjene isplativosti investicija i testiranje modela (statička i dinamička analiza, analiza osjetljivosti); ocjene boniteta poduzeća; izrada poslovnih planova za potrebe banaka; podrška pri strukturiranju i optimizaciji izvora financiranja; podrška u realizaciji financiranja putem HBOR-a; uspostavljanje inicijalnog kontakta s potencijalnim investitorima; pregovaranje u ime klijenta s investitorima.\nTransakcije unutar multinacionalnih tvrtki postaju sve važnije u poslovanju diljem svijeta. U porezne svrhe, cijene dogovorene između povezanih stranaka trebaju biti u skladu s definicijom principa tržišnih uvjeta, a te su cijene često podložne poreznim revizijama koje provode državna porezna tijela.\nKlijentima možemo ponuditi:\nanalize i procjene rizika u svrhu određivanja cijena usluga i roba po tržišnim uvjetima;\nprijedlog metoda transfernih cijena koje je moguće identificirati, uključujući i obrazloženje s opisom pregledanih podataka i postojećih metoda ako su primijenjene;\npripremu dokumentacije u obliku studija o transfernim cijenama, u skladu s hrvatskim zakonodavstvom i OECD smjernicama o transfernim cijenama.


Radulović, Katarina (31)\nAdvanced technologies for monitoring and environmental protection from chemical pollutants and radiation burden Ministry of Science, Technology and Development, Republic of Serbia, Grant No. I.T.1.04.0062.B\nProgram and the Book of Abstracts / Serbian Ceramic Society Conference Advanced Ceramics and Application VI: New Frontiers in Multifunctional Material Science and Processing, Serbia, Belgrade, September 18-20, 2017Belgrade : Serbian Ceramic Society., 67-67.\nDinić Ivana, Mančić Lidija, Nikolić Marko G., Radulović Katarina, Marinković Bojan A., Milošević Olivera, "Facile synthesis of hydrophilic polymer-capped upconverting NaYF4:Yb,Er particles" (2017):67-67\nProcedia EngineeringElsevier., 87, 460-463.\nAleksić Obrad S., Savić Slavica, Luković Miloljub D., Radulović Katarina, Lukić Lazar S., "Segmented thermistors printed by NTC nanometric paste and applied in volume air-flow sensors" 518 (2006):247-252,\nReview of Scientific InstrumentsAIP Publishing., 74(1), 635-638.\nTodorović D. M., Nikolić Pantelija M., Bojičić Aleksandar I., Smiljanić Miloljub, Vasiljević Radović Dana, Radulović Katarina, "Photopyropiezoelectric elastic bending method" 74, no. 1 (2003):635-638,


Humano srce obeležilo osam godina postojanja i rada - Humano Srce Šapca\nFondacija „Humano srce Šapca“, u prisustvu velikog broja gostiju i prijatelja, obeležila je osmi rođendan. U povodu godišnjice o misiji i ulozi Fondacije i rezultatima rada u prethodnoj godini, pozdravljajući goste i zahvaljujući donatorima i prijateljima, govorila je Ružica Popović, predsednica UO Fondacije. Svečanosti su, između ostalih, prisustvovali Nebojša Zelenović, gradonačelnik Šapca, Nemanja Pajić, predsednik Skupštine grada Šapca, predstavnici ustanova, institucija i organizacija sa kojima Fond sarađuje, kao i brojni humanitarci koji su Fondaciji najveća podrška i snaga.\n– Svim našim prijateljima i donatorima želim da zahvalim na pomoći i podršci. Zahvaljujem i svima vama koji ste danas ovde da se upoznate sa onim što smo zajedno uradili u protekloj godini. Vaše prisustvo nam je velika podrška u svemu što radimo. „Humano srce Šapca“ u svoje prioritete ubraja decu, ali i sve one koji su nevidljivi i nemoćni da reše svoje probleme. Da bismo pomogli ljudima, ljude moramo voleti i razumeti, a moramo razlikovati i dobronamernost od dobročinstva, jer dobronameran se može biti bez imalo obaveze da išta uradimo i preduzmemo, a dobročinstvo mnogima čini dobro i pomaže – poručila je Ružica Popović, predsednica UO „Humanog srca Šapca“.\nU ime grada Šapca gradonačelnik Nebojša Zelenović čestitao je Fondu na svim izvedenim akcijama.\n– Grad Šabac podržava sve što radi „Humano srce Šapca“ i Ruža Popović. Mi ovde imamo jasnu politiku koja kaže da „niko ne sme biti zaboravljen“, pa sve ovo što radi „Humano srce Šapca“ doprinosi upravo tome – rekao je Zelenović.\nPovodom osmog rođendana Fondacije, Ružica Popović uručila je novčanu pomoć deci bez jednog ili oba roditelja, koji su prisustvovali proslavi.\nTokom svečanosti prikazan je dokumentarni film o radu Fondacije u protekloj godini, kako bi se sa rezultatima rada upoznali svi donatori, prijatelji i poštovaoci rada „Humanog srca Šapca“.


Izvor: SrbijaDanas.com, 18.Avg.2019, 18:05\nGrenland je poznat po svojim lednicima, ali u poslednjih mesec dana ostrvo se topi dosad nezabeleženom brzinom, a buknuli su i požari.\nNaučnici nisu očekivali da će se Grenland topiti ovim tempom još 50 godina, do poslednje sedmice jula topljenje je dostiglo nivo koji su klimatski modeli projektovali za 2070. godinu i to po najpesimističnijem scenariju.\nLedena ploča Grenlanda izgubila je 1. avgusta 12,5 milijardi tona leda, više nego ijednog dana otkako su istraživači >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << započeli da mere topljenje leda 1950. godine.\nDramatično topljenje sugeriše da se ledeni pokrivač Grenlanda približava prekretnici koja bi ga mogla nepovratno odvesti u potpuni nestanak. Ako se to dogodi, katastrofalno podizanje nivoa mora progutalo bi obalske gradove širom sveta.\nSezona topljenja leda na Arktiku počinje svake godine u junu i završava se u avgustu, a vrhunac topljenja beleži se u julu.\nMeđutim, brzina topljenja leda na Grenlandu ove godine premašila je rekorde.\nOd 30. jula do 3. avgusta otapanje je zabeleženo na 90 odsto površine Grenlanda uz ispuštanje 55 milijardi tona vode tokom pet dana.\nEkstremno topljenje usledilo je tokom najtoplijeg meseca u istoriji dok je intenzivni toplotni talas harao Evropom, a potom stigao i do Grenlanda.\nIn these images you can see #Kangerlussuaq in Qeqqata Kommunia, #Greenland🇬🇱 in August 2018 and 2019 in two #Copernicus #Sentinel-2🛰 images. To better compare them you can use a slider version here: https://t.co/KpUX5TjO47 1/n #RemoteSensing pic.twitter.com/UZXE5n41if\n— Pierre Markuse (@Pierre_Markuse) August 4, 2019\nSlično nadprosečno topljenje zabeleženo je u Švajcarskoj, ledenjaci su tamo izgubili 800 miliona tona leda tokom toplotnih talasa u junu i julu. Na Aljasci je, takođe, u julu zabeleženo rekordno otapanje leda.\nRadio Televizija Vojvodine: Dramatično topljenje Grenlanda, najcrnji scenario to predviđao tek kroz 50 godina\nBlic: Ovako stanje se očekivalo tek 2070, ali stravičan snimak pokazuje da je svet na IVICI KATASTROFE (VIDEO)


Engleska sigurno do polufinala Mundijala u Rusiji | TRT Bosanski\nEngleska sigurno do ...\nEngleska sigurno do polufinala Mundijala u Rusiji\nReprezentacija Engleske plasirala se u polufinale Svetskog prvenstva u Rusiji, nakon što je savladala selekciju Švedske sa 2:0 u četvrtfinalnoj utakmici.\n07.07.2018 ~ 16.12.2018\nReprezentacija Engleske plasirala se u polufinale Svetskog prvenstva u Rusiji, nakon što je savladala selekciju Švedske sa 2:0 u četvrtfinalnoj utakmici. Protivnik "gordog albiona" biće pobednik meča Rusija – Hrvatska.\nEngleska je bila bolji protivnik gotovo svih 90. minuta i potpuno zasluženo se plasirala u polufinale Mundijala.\nPrvi je delo Megvajera nakon kornera u 30. minutu. Zanimljivo je da je Engleska postigla gol glavom nakon kornera protiv Švedske, koja važi za ekipu koja odlično brani prekide.\nNakon postignutog gola "gordi albion" zaigrao je znatno rasterećenije, uspeo da stvori terensku inicijativu iz koje je lako prenosio loptu u zonu šuta.\nNekoliko prilika za drugi gol propustio je Rahim Sterling, što je moglo da se obije o glavu fudbaleru Mančester sitija već na startu drugog poluvremena, ali je dobar šut Berga, još bolje odbranio Pikford.\nU polufinalu protivnik će im biti Hrvatska koja je na penale savladala Ruse .\nU drugom polufinalu sastaju se selekcije Francuske i Belgije.\nTagovi: Rusija , Mundijal


TEST VIOLA PH HEALTH CARE | Galen Pharm On-line\nTEST VIOLA PH HEALTH CARE\nNormalna vaginalna flora pruža prirodnu zaštitu protiv infekcija. Razne vrste laktobakterija podržavaju vaginalnu floru, držeći vaginalnu pH vrednost ..\nŠifra proizvoda: 243267\nNormalna vaginalna flora pruža prirodnu zaštitu protiv infekcija. Razne vrste laktobakterija podržavaju vaginalnu floru, držeći vaginalnu pH vrednost od 3,8 do 4,5 i obezbeđuje zaštitu od gljivica i patogenih bakterija. Vaginalna mikrobiološka neravnoteža, obično izaziva povećanje pH vrednosti veće od 4,5 , što utiče na kvalitet života i predstavlja rizik za zdravlje i povećava rizik prevremenog porođaja.\nViola pH Health Care Test omogućava određivanje vaginalno-mikrobnih neravnoteža u ranoj fazi. Ovaj test može da koristi svaka žena pošto su infekcije jedan od glavnih razloga za prevremene porođaje, tako da je redovno testiranje tokom trudnoće posebno važno. Žene koje nisu trudne: u slučaju da se sumlja na bakterijsku i gljivičnu vaginalnu infekciju, ukoliko postoje simptomi peckanja, svraba, sekreta, nakon terapije za vaginalne infekcije, postopreativno.\n1. Pre nego što započnete test, operite ruke. Otvorite foliju i izvadite aplikator.\n2. Držite aplikator, koristeći samo prostor okrugle ručice, između palca i kažiprsta. Vaš palac treba uvek biti na poleđini vaginalnog aplikatora gde nema pH merenja. Izbegnite da dodirujete bilo koju drugu tečnost sa delom koji meri rezultat.\n3. Sedite kolenima naslonjeni na čvrstu podlogu.\n4. Slobodnom rukom pažljivo razmaknite spoljne vaginalne usne.\n5. Ubacite vaginalni aplikator u vaginu na način kao kada ubacujete tampon. To je dužina od oko 1 – 3 cm ali ne dalje od držača u obliku prstena.\n6. Zatim nežno pritisnite aplikator o zadnjni zid vagine i držite oko 10 sekundi, da bi se pH vaginalna zona dobro pomešala sa poljem koje meri rezultat. Dovoljno vlažnosti je veoma važno za evaluaciju testa.\n7. Sada pažljivo izvadite aplikator iz vagine i pročitajte rezultat odmah, dok je zona merenja mokra.\nUporedite obojenu zonu na aplikatoru sa kolor skalom na označenom ispod i zabeleži vrednost boje u polju koje je najsličnije vašem merenju.\nUkoliko boja na aplikatoru ne postoji to znači da niste pravilno izveli test.\nUkoliko ste testom utvrdili da Vam je nivo vaginalnog pH povišen, nemojte odmah brinuti. Nakon nekoliko sati uradite test ponovo i tek onda ako je rezultat opet pozitivan kontaktirajte svog ginekologa.\nPakovanje: 2 testa\nTagovi: test , viola , ph , health , care , kućni , testovi\n466,80 RSD 583,50 RSD


Ratko Dmitrović: Sonjina dečica - Umjetnost, Kultura i Muzika - Krajinaforce Forum\nRatko Dmitrović: Sonjina dečica\nBy Rada, March 9, 2011 in Umjetnost, Kultura i Muzika\nVeliki Bogdan Tirnanić, uz Predraga Milojevića najbolji novinar kojeg su Srbi ikada imali, rekao je jednom da ne zamera nekima što ga teraju da jede ono što se ne jede već što traže da nakon toga podriguje. Znam, zvuči odvratno, ali mi je baš to palo na pamet kada sam pročitao na koji način se beogradski glumac Sergej Trifunović opravdava što je u Sarajevu, na promociji filma "Montevideo, Bog te video," nosio majicu sa likom generala Jovana Divjaka koga Srbija, Sergejeva država, juri zbog ubistva 42 vojnika i oficira u Dobrovoljačkoj ulici 1992. godine u Sarajevu. Trifunović je rekao da nema pojma ko je Jovan Divjak.\nNa internetu, tom tehnološkom monstrumu koji, uz ostalo, hvata ljude u laži, objavljena je fotografija snimljena uoči Trifunovićevog "presvlačenja" u kojem se, kaže on, dogodilo da slučajno obuče majicu sa likom Divjaka. E, na toj fotografiji vidi se da Sergej ispod džempera već ima tu famoznu majicu, što znači samo jedno; sve je bilo unapred pripremljeno. Znači, Sergej laže.\nNekoliko sati pre promocije "Montevidea..." režiser tog filma, takođe poznati glumac, Dragan Bjelogrlić, za Radio Sarajevo izjavljuje kako mu je veoma žao što general Jovan Divljak neće prisustvovati premijeri njegovog filma.\nDa li je ovo režirani incident, smišljena provokacija, običan marketing sa ciljem da Sarajlije (Bošnjaci) obrate pažnju na Bjelogrlićev režijski prvenac. Da se ne opterećujemo tražeći odgovor po ovim dilemima evo najtačnije definicije: Ovo je slika države Srbije.\nTrifunović i Bjelogrlić, vidim, ne mogu da shvate šta je sporno u njihovoj podršci Divjaku. Treba ih razumeti, jer oni dolaze iz države (Srbije) u kojoj je pljuvanje po većinskom narodu (Srbima) prestižna disciplina a delovanje na štetu te države cenjeno i visoko vrednovano.\nNajveći ugled i medijsku pažnju u Beogradu imaju osobe koje u dve poslednje decenije čine što je u njihovoj moći da ocrne sve što ima srpski predznak.\nPredsednik Srbije, Boris Tadić, nikada, ni privatno ni službeno nije primio akademika Kostu Čavoškog koji je, samo da to spomenem, jedan od devet osnivača Demokratske stranke čiji je Tadić danas predsednik. Ali je zato Tadić primio u službenu posetu Natašu Kandić, nakon što je ova (Kandićka) dala podršku otcepljenju Kosova i Metohije od Srbije, čak i svojim prisustvom na svečanoj sednici šiptarske skupštine sazvanoj tim povodom.\nAli, Čavoški nije anacionalan što u Beogradu za sobom povlači potpunu medijsku i svaku drugu diskvalifikaciju. Tamo je to neoprostivi greh.\nSonja Biserko je doslovno izvukla Ejupa Ganića iz britanskog pritvora gde je završio po poternici iz Beograda, napisanoj zbog istog slučaja zbog kojeg je uhapšen i Divjak.\nSonja je otišla u London, svedočila u ime Ganića, dala do znanja da se tu radi o političkom progonu od strane Srbije, rekla da Ganić u Beogradu ne bi imao fer suđenje, da ga svakako treba osloboditi i Englezi su je poslušali. Ne trebam valjda napominjati šta su sve Nataša Kandić i Sonja Biserko, uz spomenuto, do sada uradile "u korist" Srbije.\nUmesto da ih vlastodršci u Srbiji proglase nepoželjnim osobama, da im oduzmu državljanstvo i pravo na boravak u Srbiji, što bi uradila svaka druga država u Evropi, Nataša Kandić doživljava da joj, pored pažnje predsednika Tadića, državna televizija (RTS) pre dvadesetak dana posveti emisiju od sat vremena u kojoj ova biva predstavljena kao principijelna i časna osoba a nekoliko dana kasnije, opet na RTS-u, gostovala je Sonja Biserko. Uz sva uvažavanja.\nHoću reći; Sergej Trifunović i Dragan Bjelogrlić tek su produkt onoga što se događa u Beogradu. Pitanje je samo da li će u Zarebu, na promociji filma "Montevideo...", neki od ove dvojice nositi majicu sa likom generala Gotovine ili generala Norca.\n09. 03. 2011. Vestionline


Ponovo kamenovana kuća počasnog konzula BiH\nFoto: N.N. | Ponovo kamenovana kuća počasnog konzula BiH\nLjiljana Radić 12.11.2018 18:30\nNEUM - Kuću Đemile Talić-Gabriel, počasnog konzula BiH u Australiji, u Neumu ponovo su kamenovali nepoznati počionioci.\nKako saznajemo, oni su u nedjelju oko 19 časova kamenice bacali sa magistrale u tom gradu. Ovo je drugo kamenovanje njene kuće, a prethodni put bio je u noći između četvrtka i petka.


Stano je za RTS naveo da su se obe strane saglasile da nastave dijalog u julu.\n- Radimo na ostvarivanju tog dogovora, a konkretni datum biće objavljen blagovremeno - izjavio je Stano.\nPrema njegovim rečima, do dijaloga Beograda i Prištine neće doći ove nedelje.\n- Bilo je dosta spekulacija na tu temu, ali takav sastanak nije planiran. Predsednik Srbije i predsednik vlade Kosova će doći u individualne posete Briselu krajem nedelje - rekao je Stano.\nOn je podsetio da je specijalni predstavnik EU za Balkan Miroslav Lajčak obavio konsultacije sa političkim rukovodstvima u Beogradu i Prištini.\n- Na osnovu ovih razgovora, možemo da potvrdimo da su obe strane spremne da nastave dijalog sledećeg meseca - rekao je Stano.\nRanije danas objavljeno je da će delegacije Beograda i Prištine doći u Brisel, ali u "odvojene bilateralne posete".\nKada je reč o nastavku dijaoga Beograda i Prištine, Peter Stano je podsetio da EU nastavlja svoj pun angažaman na tom polju i kao dokaz toga navodi posete specijalnog predstavnika EU Miroslava Lajčak Prištini i Beogradu.\n- Kao rezultat njegovih razgovora možemo da najavimo da će dijalog Beogrda i Prištine biti nastavljen u julu - poručio je Stano.\nPortparol EU kaže da konkretnog datuma još nema, ali da su se obe strane dogovorile da nastave dijalog i da se trenutno radi na utvrdjivanju datuma za to u julu.


09.10.2019 u 22:42\nOd nemirnog dečaka do direktora teatra\nU porodici njegove majke postojao je običaj da se sve žene vraćaju kući da bi se porodile, pa je tako i njegova mama te 1960. spakovala najnužnije i iz Beograda otputovala u Kladovo. Tamo je rođen Svetislav Bule Goncić i tamo je proslavio svoj prvi rođendan. Roditelji su stanovali na Dorćolu, u Ulici Herceg-Stjepana. Otac je završio tehničku školu, radio je kao domar u osnovnoj školi „Prva proleterska”, a honorarno kao kinooperater u Domu kulture „Stari grad” u Skender-begovoj. U tu malu salu su stizali filmovi koji su odavno odgledani, kojima je isticala licenca. Svejedno, to je za klince iz kraja bio pravi raj, a za Buleta, kako ga prijatelji zovu, izvor najvećih zadovoljstava. Tu je prvi put ušao u bioskop. Nije bilo filma koji nije gledao, oduševljavala ga je „Crvena reka”. Sa ocem je\n30.09.2019 u 20:17\nGlumac na dunavskom ogledalu\nLjubitelje serije „Istine i laži” obradovala je vest: snimaće se treća sezona. Radost sa publikom deli i glumac Feđa Stojanović, tumač jedne od glavnih uloga u seriji. Posle duže vremena bio je gost TV Revije. – Rastali smo se misleći da je kraj – kaže naš sagovornik. – Ali, u maju 2020. nastavlja se snimanje, a planirane su, kako je nagovešteno, još dve, tri sezone! Za nas glumce to je prijatno iznenađenje jer volimo ovu seriju. Iz produkcije nam je saopšteno da Prva TV snima dve nove serije i da u njima kao glumačka ekipa serije „Istine i laži” možemo samo da gostujemo... Iako je poslednjih meseci snimao od jutra do mraka, zaigrao je i u tri pozorišne predstave. I sam se čudio kako je to uspeo. „Zašto je poludeo gospodinom R.” na repertoaru je Jugoslovenskog dramskog pozorišta. To je,\n17.09.2019 u 18:50\nHod po žici sa piscima\n– Porodična istorija upućivala je da ću možda postati lekar kao moj deda Josif i otac Ivan, ili arhitekta kao majka Ružica. Iako je otac potajno želeo da postanem operska pevačica i da nastavim tradiciju pradede, velikog srpskog kompozitora Josifa Marinkovića, muzika nije bila moj izbor... – priča Neda Valčić Lazović, zamenik glavnog i odgovornog urednika Kulturno-umetničkog programa RTS-a. – Žao mi je što nemam talenta za muziku, ali zato moj suprug Petar Coka Lazović ima neverovatan muzički dar i verovatno bi, da nije postao televizijski novinar, napravio opersku karijeru. Drago mi je što naše ćerke Mina, ekonomista, i Katarina, inženjer elektrotehnike, sjajno pevaju. Moja porodica je uvek bila mesto neočekivanih impulsa. Rođena je u Beogradu, a deo mladosti provela je u\n27.07.2019 u 11:00\nFilmska odiseja srpskog Vinetua\nGojko Mitić, pet slova u imenu, isto toliko u prezimenu i velika a malo poznata filmska biografija! Nastavnik fizičkog vaspitanja i glumac čije su filmove gledali (i gledaju) milioni ljudi, pevač i šoumen čiji su TV programi praznili ulice Istočne Nemačke. Više godina njegov Vinetu je bio najpopularniji filmski lik u Rusiji i Bugarskoj. Na putu od Leskovca do svetske slave nikada nije zastao, ni danas. Sreli smo se na Zlatiboru, na međunarodnom Festivalu sportskog filma, gde je dobio nagradu za životno delo. Vidno uzbuđen, rekao nam je: – Osećam se kao dete koje su roditelji pronašli. Zašto? Već decenijama Mitić je jedna od najvećih zvezda nemačke kinematografije, igrao je u mnogim nemačkim vestern filmovima, TV serijama, pozorištu, postigao je neverovatan uspeh, a tek ove godine\n26.07.2019 u 14:03\nJa sam bio zaljubljen u Kim Novak, a Endži Dikinson u mene\nOn je svetski čovek – fudbaler i nekadašnji predsednik Crvene zvezde, vlasnik i predsednik fudbalskog kluba u Engleskoj, glumac i producent. Posle glumca Karla Maldena, on je jedini Srbin u Američkoj filmskoj akademiji. Rečju, živi je spoj fudbala i filma. Nedavno je Dobrivoje Tanasijević (poznatiji u svetu kao Dan Tana) na Međunarodnom sportskom festivalu na Zlatiboru dobio nagradu za životno delo. Taj čovek od uspeha veoma je šarmantan, odgovoran, prefinjenog ukusa... i – mnogo voli Beograd, rodnu Čibutkovicu i Adu Međicu gde danas sa suprugom Biljanom provodi dosta vremena. Svoju producentsku kuću prepustio je pre tri godine ćerki Gabrijeli koja ga uspešno predstavlja u svetu. – Prošao sam kroz život, bio sam i gladan, i žedan, i bez majke, i bez oca, i bez familije –\n19.06.2019 u 15:55\nNa film sam došao silom prilika – počinje svoju životnu priču Jovan Marković. – Ostao sam bez posla. I dogodilo se nešto iznenađujuće: sa svih strana su me zvali i hteli da pomognu. Direktor RTV Beograd Milan Vukos mi je plaćao nekoliko puta veći honorar za pisanje scenarija, ali me nisu potpisivali. Tako se, na početku, događalo i sa mojim angažovanjem u filmskoj produkciji. Moji bliski prijatelji, Bata Živojinović i Dragomir Bojanić Gidra ubeđivali su me da pišem i tako počeh da prepravljam tuđe tekstove, a onda je programski direktor „Avala filma” Petar Šobajić predložio: „Što to radiš? Napiši nešto sam!” Knjiga o Vronskom Devedesetih godina, u Kanu, sa „Kolumbijom” dogovoreno je da se snimi film o grofu Alekseju Vronskom. Amerikanci su bili oduševljeni, Rusi su ponudili


Oznaka: promocije | Martech Zone\nVeć neko vrijeme želimo dizajnirati neke promocije, a iako je opcija i alata u izobilju, iznenađen sam što vani nema više predložaka za rezanje kolačića koji imaju dokazane rezultate. Ova anketa kompanije Easypromos ipak nam pomaže da planiramo u dobrom smjeru! Easypromos je objavio rezultate svoje ankete o nagradama za digitalne promocije koja rasvjetljava ulogu nagrada u pretvaranju posjetitelja u sudionike u promociji poput\nChirpify omogućava trgovcima da aktiviraju okidače koji omogućavaju potrošačima da sudjeluju s brendom s bilo kojeg kanala na društvenim mrežama. Možete aktivirati okidače na ponašanju da naterate korisnike društvenih mreža da kupe, uđu u promociju, steknu pristup ekskluzivnom sadržaju itd. Evo primjera: Ove nedjelje pogledajte našu novu TV reklamu, potražite hashtag i uhvatite svoj paket naši novi ukusi. #awardsnight pic.twitter.com/ASU58SL1KX - Oreo Cookie (@Oreo) 24. januara 2014.


REDING U STRAHOVITOJ SERIJI! Nova pobeda izabranika Veljka Paunovića - Informer\nFudbaleri Redinga ostvarili su treći vezani trijumf u Čempionšipu\nOni su u devetom kolu drugog ranga takmičenja u Engleskoj savladali Midlzbro kod kuće.\nŠTA ĆE SE DESITI? Srbin u ozbiljnom problemu, Redingu preti katastrofa!\nŠTA ĆE SE DESITI? Srbin u ozbiljnom problemu, Redingu preti katastrofa! sledeća vest\nUtakmica je završena rezultatom 1:0.\nJedini gol na meču je postigao Alen Halilović u 55. minutu.\nEkipa Veljka Paunovića trenutno zauzima osmo mesto na tabeli i ukoliko ovako nastavi definitivno će biti konkurent za plasman u Premijer ligu.\nNEZAUSTAVLJIV JE! MITROVIĆ nastavio da REŠETA i u dresu Fulama! Nova dva gola za SRBINA!\nJedino što Redingu može da se ispreči je moguće oduzimanje bodova.\nReding u narednom kolu gostuje Derbiju.\nJOKANOVI PULENI DEKLASIRALI RIVALA! Paunu izmakla pobeda!\nFudbal sport Čempionšip Reding FK Reding Veljko Paunović Midlsbro Midlzbro\nKOLAPS KAD NEMA JOKIĆA! Ne može Nikola sam protiv petorice, Bogdanović za 25 minuta ubacio 14 poena! /VIDEO/FOTO/\nCENTAR VIŠE NIJE PRIORITET! Zvezdi pod hitno treba pojačanje na drugoj poziciji\nNASTAVLJA DA REŠETA! Mitrović pogodio i u derbiju protiv Lidsa, Srbin postigao 40 gol u dresu londonskog kluba!\nSTRAŠNI SRBIN! Hrvati se poklonili Mitroviću: Neće biti jeftin, najmanje 25 miliona evra...


Izvor: SrbijaDanas.com, 16.Jan.2021, 19:51\nUzbudljiv dan u Čempionšipu.\nU prvih osam subotnjih mečeva 24. kola Čempionšipa pobede su upisali Birmingem, Luton, Bristol siti, Norič, Notingem i Votford. Vejn Runi je na zvaničnom menadžerskom debiju sa svojim Derbijem poražen od Roterama 1:0.\nPrvoplasirani Norič novu pobedu upisao je na gostovanju Kardifu gde je slavio 2:1. Golovima Henlija i Kantvela Kanarinci su prvo poluvreme rešili u svoju korist. Na 2:1 je smanjio Rals u 65. minutu, ali je Kardif samo pet minuta kasnije ostao sa igračem manje jer je Pak dobio drugi žuti karton.\nTrećeplasirani Bornmut kod kuće je izgubio od Lutona kome je tri boda doneo gol Dousberi-Hala. Bornmut je od 26. minuta igrao sa desetoricom igrača jer...


Početak/Kolumna/Ono, kad si bljak… a ničim izazvan\nOno, kad si bljak… a ničim izazvan\nNegoslava Stanojević 27. aprila 2018.\nNe volim izraze tipa „bljak“, ali ovom prilikom to je najsavršeniji termin kojeg sam se setila. (Kolko da napomenem.)\nElem: postoje dani kada smo to, bljak, iz potpuno očiglednih razloga, čijim nestankom, prolaskom, rešenjem… samo ne pravljenjem da ih ne primećujemo, prolazi i pomenuto stanje. Uz „trpi i izdrži, i mnogo teže si podneo“. Uz“ljubim da prođe“ ili „pa što ne kažeš, rešićemo to dok dlanom o dlan“… ili, opet, uz još neki podstrek, utehu, nadu, iz arsenala „svakom može da se desi“.\nI onda se, baš u nekom od takvih dana, desi… samo neka sitnica, samo jedan mali okidač iz arsenala onoga što nam može pokvariti to „ništa“, a dovoljno da nam već i te kako bude ono neželjeno nešto. Nešto što unosi nemir, tugu, neraspoloženje. Nešto što podseća na… onomad, kad nam je bilo isto ovako. Nešto, što je nagoveštaj da će biti još gore…\nU ovom danu tih „nešto“ oko mene je toliko, da je ono moje „nije mi ništa“ već i pre ručka, isparilo.\nNiš je siromašan grad s davno propalom privredom. Ovde, ko ima tih 500 e , kojima se neki frljaju kao s prosečnom platom u Srbiji, smatra se za bogataša. U porodici neretko radi samo jedan član. Četvoro živi sa 20.000 dinara mesečno. Presrećni ako imaju babu ili dedu penzionera. Za po četvrt bureka njima je potrebno 400 dinara. Kada će sebi moći da priušte burek za doručak, prosečne Nišlije koji žive u „gradu bureka“?


NOPS: Potrošači i dalje bez kolektivne zaštite\nTanjug 1. juna 2021. 10:32\nBEOGRAD – Nacionalna organizacija potrošača Srbije (NOPS) ocenjuje da potrošači u Srbiji i dalje ostaju bez efikasne kolektivne zaštite, jer u Nacrtu izmena i dopuna Zakona o parničnom postupku nema ni reči o kolektivnoj tužbi.\nU saopštenju NOPS-a se navodi da Ministarstvo pravde ni nakon devet godina nije u stanju da objasni ni definiše, pa samim tim ni da zašti kolektivna prava i interese potrošača.\n„Ustavni sud je još 2012. godine odlučio da odredbe Zakona o parničnom postupku, kojim se definiše zaštita kolektivnog interesa građana putem kolektivne tužbe, nisu u skladu sa Ustavom, odnosno da je pojam kolektivnog interesa nedovoljno jasan“, kažu u NOPS.\nDodaju da su baš tih godina građani počeli da podnose masovne tužbe protiv banaka, a kako kolektivni interes i dalje nije pojašnjen, pojedinačna borba sa bankama, mobilnim operatorima, nesavesnim trgovcima i proizvođačima traje sve ove godine.\nSve bi, ističu, moglo biti znatno jednostavnije, brže i efikasnije da je kolektivna tužba, kao moćno pravno sredstvo, dostupna građanima, odnosno licenciranim organizacijama koje bi, nakon što ispune zakonom propisane kriterijume, imale pravo njenog korišćenja.\nOvakav sistem kolektivne zaštite i obeštećenja funkcioniše decenijama u državama EU i to u situacijama gde potrošaču, kao pojedincu, nije isplativo da tuži proizvođača zbog pakovanja salame kojoj je istekao rok, ali zato u toj situaciji, organizacija potrošača ima pravo i obavezu da tuži nesavesnog proizvodača ili trgovca koji je na tržište plasirao tone lošeg proizvoda i tako ugrozio zdravlje i bezbednost velikog broja ljudi.\nNaveden je i primer mobilnog operatora čiji ugovor sadrži nepravičnu odredbu, a zbog koje su svi korisnici oštećeni.\nZbog svega ovoga NOPS izražava najoštrije neslaganje sa objavljenim tekstom Nacrta izmena i dopuna Zakona o parničnom postupku i zahteva da se u postupku izrade novog nacrta uvaže sugestije stručne javnosti iz oblasti zaštite potrošača, a koje se pre svega tiču kolektivne tužbe.\nOna, navode u NOPS-u, mora naći svoje mesto u ovom zakonu i pravnom sistemu.


London želi privremenu carinsku uniju poslije Brexita\nLondon želi da s Briselom pregovara o “privremenoj carinskoj uniji” nakon izlaska Velike Britanije iz Evropske unije, saopštile je danas britansko ministarstvo za Brexit.\nU saopštenju se navodi da britanska vlada želi “tranzicioni period” tokom kojeg bi se sačuvala “bliska veza” sa evropskom carinskom unijom.\n“Jedan mogući pristup je privremena carinska unija između Velike Britanije i EU i tokom tog perioda tranzicije koji bi bio dogovoren s Briselom, Britanija bi dogovarala nove ambiciozne trgovinske sporazume širom svijeta”, piše u saopštenju.\nMinistarstvo procjenjuje da bi tranzicioni period dao “potrebno vrijeme za dovođenje u red budućih carinskih sporazuma” i omogućio “sigurnost za kompanije i kapacitet za meku tranziciju”.\nBrojni eksperti su ocijenili da će biti veoma teško ispregovarati novi trgovinski sporazum Velike Britanije i EU prije nego što ta zemlja napusti Uniju 2019.\nLaburistički poslanik u britanskom parlamentu Chris Leslie je prijedlog o privremenoj carinskoj uniji opisao kao “spisak lijepih želja”.\nPregovori Velike Britanije i EU su počeli u junu i za sada se vode oko tri ključne tačke – budućim pravima Evropljana u Britaniji, finansijskim detaljima i granici sa Irskom.


Ananda Sangha | Ananda Srbija Krija Joga\nSta je Ananda?\nAnanda zajednice svetskog bratstva su duhovne zajednice koje je osnovao Svami Krijananda (Dž. Donald Volters), direktni učenik velikog jogija, Paramhanse Joganande\nReč ananda znači radost, ili blaženstvo, i ove zajednice osnovane su sa ciljem da svaki pojedinac pronađe sreću sledeći načelo „uzvišenih misli i jednostavnog života“. Zajednice svetskog bratstva bile su Joganandin san koji on za svog života nije uspeo da ostvari. On je često govorio da je „okruženje jače od snage volje pojedinca“ i da su ovakve zajednice neophodne kako bi se stvorilo okruženje koje bi umanjilo svetovne uticaje i podržalo duhovne napore svakog pojedinog člana.\nSvami Krijananda je kao deo svoje misije u služenju svome učitelju uzeo na sebe osnivanje ovakvih zajednica, u kojima žive ljudi sličnih duhovnih strmeljenja, nezavisno od profesije ili bračnog statusa.\nSvi žitelji ovih zajednica, kojih ima sedam – SAD, u Italiji i Indiji – upražnjavaju tehnike meditacije i krija joge i učenici su Paramhanse Joganande. Prva od ovih zajednica, Ananda Village u Kaliforniji, osnovana je 1968. godine, a zajednice u Indiji, osnovane pre nekoliko godina, ubrzano se razvijaju i uvećavaju.\nUloga Ananda duhovnih zajednica nije samo da u njima živi određeni broj ljudi koji se osećaju nadahnutim za takav način života, već i da budu centri u koje dolaze ljudi iz celog sveta radi tečajeva joge, meditacije, krija joge, indijske filozofije i mnogih drugih duhovnih sadržaja. Mnogi od njih prihvatili su učenja Paramhanse Joganande i osnovali meditativne grupe i centre u svojim mestima, radeći tako na širenju njegove poruke.


80 милиона за 40 локалних самоуправа за припрему инфраструктурних пројеката\t| Ministarstvo privrede Republike Srbije\n80 miliona za 40 lokalnih samouprava za pripremu infrastrukturnih projekata\nMinistarstvo privrede, je nakon sprovedenog javnog poziva, donelo odluku da sa 80 miliona dinara podrži 40 lokalnih samouprava u pripremi infrastrukturnih projekata za unapređenje industrijskih i poslovnih zona, inkubatora i klastera, obnavljanje braunfild lokacija, kao i razvijanje saobraćajne i komunalne infrastrukture.\nOd ukupno 40 odobrenih projekata, 22 namenjena su nerazvijenijim opštinama, od čega su osam u devastiranim, tako da ukupna podrška Ministarstva nerazvijenim i devastiranim opštinama po ovom programu iznosi čak 56,5 miliona dinara.\nOpštine i gradovi kojima je odobrena podrška su: Knić, Titel, Zrenjanin, Bečej, Novi Sad, Tutin, Bujanovac, Opovo, Krupanj, Kučevo, Trstenik, Ruma, Mionica, Vrbas, Čoka, Doljevac, Trgovište, Babušnica, Medveđa, Žitorađa, Raška, Surdulica, Ražanj, Prijepolje, Kuršumlija, Žitište, Bela Palanka, Golubac, Žagubica, Sokobanja, Senta, Varvarin, Gornji Milanovac, Topola, Ćićevac, Bač, Novi Kneževac, Petrovac na Mlavi, Dimitrovgrad i Sremski Karlovci.\nPočetna»Vesti»80 miliona za 40 lokalnih samouprava za pripremu infrastrukturnih projekata


Tadić: Srbija neće prekidati diplomatske odnose - Klix.ba\nTadić: Srbija neće prekidati diplomatske odnose\n15.2.2008. u 18:50\nSrbija neće prekinuti diplomatske odnose sa zemljama koje priznaju neovisnost Kosova, no ti odnosi neće biti "one kvalitete kakvi su danas", izjavio je u petak srbijanski predsjednik Boris Tadić.\n"Srbija neće u rat ako kosovske institucije proglase neovisnost, ali će Vlada Srbije analizirati odnose sa svim zemljama koje tu neovisnost budu priznale", kazao je Tadić na svojoj prvoj konferenciji za novinare nakon inauguracije, dodajući da će Srbija od Ujedinjenih naroda tražiti da ponište odluku o proglašenju neovisnosti Kosova.\nPrekid diplomatskih odnosa sa zemljama koje priznaju neovisnost Kosova štetio bi Srbiji, te ako Srbija i povuče svoje veleposlanike iz tih zemalja, to neće značiti i prekid diplomatskih odnosa, rekao je Tadić.\nOn je naglasio da se većina građana na proteklim predsjedničkim izborima opredijelila za europski put Srbije, ali i za očuvanje teritorijalnog integriteta zemlje.\n"Između ova dva principa je znak jednakosti, jer samo u Europskoj uniji (EU) Srbija može braniti Kosovo", kazao je Tadić, dodajući da će raditi na tome da Srbija do kraja godine postane kandidatkinja za članstvo u EU, jer su građani pokazali da žele europsku budućnost\n"Nitko nema pravo odreći se Kosova, jer ono nije ničije privatno vlasništvo, ali istodobno nitko nema pravo Srbiji onemogućiti budućnost u EU, jer ni Srbija nije ničije privatno vlasništvo", kazao je predsjednik Tadić.\nSuprotno predsjedniku Tadiću, premijer Vojislav Koštunica je na proslavi Dana državnosti Srbije u petak u Orašcu poručio da se na "nepravdi i na otimačini" ne može graditi država, te da Srbi s Kosova mogu biti samo građani Srbije, kao i da Srbija treba ući u EU, ali cijela, onako kako su u taj savez ušle i sve druge članice. Govor je\nzavršio uzvikom "Kosovo je Srbija".\nKoštunica je ponovio da Srbija ne može ući u EU "kao jedina država koja je mjesto za europskim stolom dobila nedostojnom trgovinom, samoodricanjem od sjećanja i identiteta".\nPredsjednik Boris Tadić u petak je u Skupštini Srbije položio predsjedničku prisegu, čime je počeo prvi petogodišnji predsjednički mandat po novom Ustavu, nakon što je na toj dužnosti bio od srpnja 2004. godine.\nDodik uputio čestitku predsjedniku Srbije Tadiću\n15.02.2008. u 18:51\nVaclav Klaus ponovo izabran za predsjednika Češke\n15.02.2008. u 18:42


Pripadnici MUP-a sa građanima na Kalemegdanu – Studio B\nPripadnici MUP-a sa građanima na Kalemegdanu Studio B, Tanjug\nObjavljeno: 19.06.2021. 15:18 Izmenjeno: 20.06.2021. 10:07\nPredsednik Vučić prisustvovaće u nedelju obeležavanju Dana MUP-a i Dana policije na platou ispred Palate Srbija. U Knez Mihailovoj ulici svečani defile, na Kalemegdanu pripadnici MUP-a prikazali veštine, opremu i vozila.\nU okviru obeležavanja Dana Ministarstva unutrašnjih poslova i Dana policije, na Kalemegdanu na taktičko-tehničkom zboru pripadnici MUP-a prikazali veštine, opremu i vozila koja koriste u radu.\nNa štandovima koji su tim povodom postavljeni na Kalemegdanu, građani mogli da saznaju ono što ih interesuje o načinu rada policije, upoznaju sa opremom koju policija koristi, ali i isprobaju vozila policijskih jedinica.\nNakon taktičko-tehničkog zbora, u svečanom defileu Knez Mihailovom ulicom mogu se videti konjanici Policijske brigade, Orkestar policije i pripadnici Ministarstva različitih organizacionih jedinica.


Njujork ponovo savladao Minesotu u neizvesnoj završnici | Double - Double\nNjujork ponovo savladao Minesotu u neizvesnoj završnici\nDecember 3, 2016 Marko R.\tLeave a comment\nDva dana nakon trijumfa u Target Centru nad Minesotom košem Entonija u poslednjim trenucima meča, Niksi su ponovo slavili protiv istog rivala, ovog puta u svom Medison Skver Gardenu 118-114.\nIako nije odlučivao o meču poslednji posed, publika je ponovo imala priliku da gleda ujednačen meč. Karmelo Entoni je ovog puta bio daleko sigurniji u šutu, i doprineo je trijumfu sa 29 poena, pratio ga Rouz sa 24, a x-faktor na ovom meču bio je Kajl Okvin, koji je postigao 20 poena uz 13 skokova. U Minesoti Lavin je postigao 23, Tauns 20 a Vigins 19. Odličnu partiju je pružio i naš Nemanja Bjelica, koji je za 21 minut na terenu postigao 17 poena uz 7 skokova i 3 asistencije.\nNiksi su pametno otvorili prvu četvrtinu. Vrlo su agresivni bili ispod koša, što je jedna od slabijih tačaka Timbervulfsa ove sezone, i uglavnom su uspešno završavali napade polaganjem iz reketa, ili u slučaju kada je nastajala gužva, izbacivali su loptu Entoniju i Holideju, a oni su znali da iskoriste te šuteve. Minesota je dosta bojažljivo ušla u meč, veliki broj promašenih zicera i izgubljenih lopti doprineli su tome da domaćin ode na prvu pauzu sa prednošću 30-21.\nVrlo sličnu igru smo videli i u drugoj četvrtini, Minesota je pokušavala da se vrati u meč, ali nije mogla da priđe na manji zaostatak od 6 razlike, dok je Njujork pokušavao da se odlepi, ali mu je najveća prednost bila 13 poena. Igralo se bez većih oscilacija, timovi nisu pravili veće serije, i na pauzu se otišlo sa rezultatom 62-52.\nU trećoj četvrtini, košarkaši Minesote su zaigrali agresivniju odbranu pod košem, i uspeli su donekle da iskontrolišu skok i “zaključaju” reket, Njujork je morao više da se osloni na šuteve sa poludistance i za tri poena. Na drugoj strani, gosti su preuzeli recept domaće ekipe iz prve četvrtine, i pokušavali da napadaju iz reketa, uz povremene šuteve spoljnih igrača iz čistih pozicija. Kretnja rezultata je dosta podsećala na drugu četvrtinu, gde ni jedni ni drugi nisu uspeli da dođu do svog cilja, već je na kraju perioda rezultat ostao isti.\nSerijom 12-2 na početku poslednjeg perioda (5 poena Muhameda), izabranici Toma Tibodoa su se u potpunosti vratili u meč i došli do izjednačena 100-100 na 8 minuta do kraja, da bi nakon polovičnog učinka Derika Rouza sa linije penala, i zakucavanja Zeka Lavina po prvi put na meču i poveli 102-101. Ipak tada na scenu stupa Kajl Okvin, koji prvo nakon promašenih bacanja Porzingisa hvata 2 ofanzivna skoka i poentira, a zatim dolazi do skoka u odbrani i nakon faula pogađa oba slobodna bacanja, kojim vraća prednost Niksa od 3 poena. Nakon toga usledila je i serija Derika Rouza od 7 poena, koja je dala Niksima komotnih 8 poena prednosti minut pre kraja meča. Gosti su pokušali da penal završnicom ipak uvede meč u neizvesnost, međutim Džastin Holidej i Karmelo Entoni su bili sigurni sa linije penala, za drugi uzastopni trijumf Njujorka nad Minesotom.\ntagged with Minesota Timbervulfs, Minnesota Timberwolves, NBA, New York Knicks, Njujork Niks


Prestala sam da ti se javljam,ali ponekad pozelim da ti se javim... Da se ispricamo kao ranije... I onda pomislim koliko je tebi bilo sve jedno, koliko se nisi obazirao, kulirao... I onda okrenem glavu i kazem "Necu preko ponosa"... U tom trenutku oci mi se napune suzama, pomislim, mozda je i tebi tako... Mozda i ti pokusavas hiljadu puta da mi posaljes nesto, ali samo otvoris chat... Mozda... Mozda ti nedostajem... Mozda si ti jos uvek onoliko ponosan... MOZDA... - Kreiraj naslovnu fotografiju - Lajkujem.com\nPrestala sam da ti se javljam,ali ponekad pozelim da ti se javim... Da se ispricamo kao ranije... I onda pomislim koliko je tebi bilo sve jedno, koliko se nisi obazirao, kulirao... I onda okrenem glavu i kazem "Necu preko ponosa"... U tom trenutku oci mi se napune suzama, pomislim, mozda je i tebi tako... Mozda i ti pokusavas hiljadu puta da mi posaljes nesto, ali samo otvoris chat... Mozda... Mozda ti nedostajem... Mozda si ti jos uvek onoliko ponosan... MOZDA...


STOKVIS :ZA PET GODINA SRBIJA ZNAČAJNO NAPREDOVALA - JUGPRESS\nSTOKVIS :ZA PET GODINA SRBIJA ZNAČAJNO NAPREDOVALA\nPostavio: Jugpress 3 Avgusta, 2015\nDosadašnji ambadsador Holandije u Srbiji Loran Stokvis rekao je u nedavnom intervjuu za Regionalnu\ninformativnu agenciju JUGpress i leskovački nedeljnik Nova Naša reč da je Srbija mnogo uradila na putu ka EU ali posao nije završen\nJUGpress/NNR : Kako ocenjujete pridruživanje Srbije Evropskoj Uniji, koje su\noblasti sa najvećim pomacima a koje su “problematične” u smislu\nStokvis – Za ovih pet godina, otkako sam ovde u Srbiji, primetio sam\nveliki napredak. Srbija je najpre postala zemlja kandidat, otvorili\nste pregovore i mi sada radimo na otvaranju poglavlja pregovora.\nOstvarili ste ciljeve Briselskog sporazuma između Kosova i Srbije.\nMislim da ste postigli i velike uspehe u odnosima sa Evropskom\nMnogo je poslova koji su urađeni interno, imate četiri veoma bitna\nzakona koji su usvojeni, Zakon o dozvolama za izgradnju, Zakon o\nprivatizaciji, Zakon o bankrotstvu. Ostvarili ste mnogo pomaka u\npribližavanju Evropskoj Uniji.\nDa, vidan je veliki napredak za ovih pet godina, otkako sam ovde, ali\nto ne znači da je posao završen. Mislim da je to dobar početak ali da\nima još mnogo toga da se uradi. Ono o čemu govorim je, najpre\nfinalizacija transformacije ekonomskog sistema, tranzicija iz jednog u\ndrugi ekonomski sistem, a ovo obuhvata privatizaciju, reorganizaciju\njavnih preduzeća, koja je od velikog značaja.\nTakođe je bitno da se pripremite za tržište EU, što znači da će biti\nvrlo važno da imate manje komplikovan i efikasniji sistem za\nizdavanje dozvola, što će omogućiti da se stvari kreću brže. I treće\nmoraćete svoju centralnu i lokalnu administraciju da organizujete što\nefikasnije, zatim, ćete morati da usvojite mnogo evropskih zakona,\nšto iznosi oko 150.000 stranica osnovnih zakona, i mnogo\nimplementacionih zakona. Moraćete da imate implementacione zakone,\nmoraćete i da implementirate zakone.\nTakođe je veoma bitno da u pristupnom procesu imate sudstvo, koje je\nnezavisno, profesionalno, efektivno i takođe socijalno odgovorno,\nkao uslužni servis građanima. Mislim da je ovo veoma važna stvar.\nOnda imamo tu i pitanja manjina. A pošto ste u holandskoj ambasadi,\nto nisu samo prava nacionalnih manjina, nego govorim o pravima LGBT,\nkao i o pravima žena, pravima dece,.\nDakle, ima mnogo toga da se uradi, ali sam ja optimista, jer ste već\ndosta toga uradili. Treba pomenuti da rad, koji je uložen do sada,\nda bi se postigli dobri međususedski odnosi, treba nastaviti, kako bi\nse formiro jak temelj u vašem regionu. Jer, ulazak u EU takođe znači\ni dobre međuodnose i aktivne odnose između suseda.\nJUGpress/NNR : Kako vidite dalji put Srbije ka EU? Da li je realnost očekivati\notvaranje prvih pogljavlja ubrzo?\nStokvis -Mislim da se približavamo kontroli dokumenata u kojima je\nSrbija završila skrining svog zakonodavstva i upoređivanje u odnosu na\nzakonodavstvo EU. Ostaje da se vidi šta je potrebno uraditi kako bi se\nprešlo iz postojeće u novu situaciju u zakonodavstvu. Treba spremiti i\nakcioni plan za to. Hteo bih da čestitam srpskim vlastima kao i svima\nkoji su u tome učestvovali, mislim da je oko 3000 ljudi bilo uključeno\nu ovaj proces, kako bi se blagovremeno pripremili akcioni planovi. I\nmislim da je poglavlje 24 već u stadijumu tehničke spremnosti, kako bi\nEU izvršila proveru i da, onda, odlučimo kakve ćemo repere za\notvaranje poglavlja da postavimo i otvorimo to poglavlje.\nRazumeo sam da i neke prepravke u poglavlju 23 treba uraditi pre nego\nšto i ono bude spremno, ali je veoma mnogo truda uloženo i u to.\nPosmatrano iz ugla Holandije, mi nemamo poteškoća u otvaranju\npoglavlja 23, 24, 32 i 35, ako su ona spremna za otvaranje. Takođe će\nmnogo toga zavisiti i od toga koliki će se napredak postići, u ovom\nmomentu, u pregovorima i dijalogu Srbije i Kosova. Ne znam koji će\nrezultati proisteći iz toga, ali sam siguran da će se ovaj dijalog\nJUGpress/NNR : Kako ocenjujete pregovore u Briselu i njihove rezultate ?\nStokvis -Iskreno mislim da je je mnogo rada uloženo i stvarno se nadam\nda je moguće postići dogovor. Ali, baš kao i vi, nisam za\npregovaračkim stolom. Političke partije su te koje će morati da\npronađu rešenje, mnogo je posla i mogućih rešenja na stolu, tako da\nćemo morati da sačekamo rezultate.\nJUGpress/NNR : Često ste boravili na jugu Srbije u vreme mandata ambasadora.\nKako vidite situaciju tamo i proces integracije Albanaca?\nStokvis -Mislim da je ovo vema važno pitanje za jug Srbije. Veoma je\nvažno da albanska etnička populacija nađe svoje mesto u srpskom\ndruštvu. Znam da je mnogo posla uloženo u to, vidim napredak u tom\nTakođe postoji Koordinaciono telo kojim predsedava profesor\nStanković, koji radi takođe na ovome. Primetio sam i da je veliki\nbroj ministara posetio jug Srbije u skorijem periodu po pitanju raznih\ntema. Mislim da se radi o ekonomskom razvoju, zaštiti prava koje\nnacionalne manjine imaju u srpskom zakonu i na srpskoj teritoriji.\nRadi se o jeziku, radi se i o integraciji, kako ste rekli, integraciji\nu državne institucije. Holandija je jedna od zemalja koja je\nfinansirala projekte u ovom pravcu, gde su ljudi sa albanskog govornog\npodručja došli ovde u Beograd i učili kako da se uključe u sistem rada\nadministracije. Radili smo to tri godine i to je veoma dobar\nNaravno, da bi radili u srpskoj administraciji morate imati dobro\npoznavanje oficijelnog jezika. Imate svoja prava, imate pravo da\ngovorite svoj jezika, ali takođe je potrebno dobro znanje srpskog\njezika, jer ne možete raditi u državnoj administraciji bez dobrog\npoznavanja zvaničnog jezika. Mislim da je zato ovaj projekat dobar.\nTakođe, veoma je dobro što postoji dvojezični Ekonomski fakultet u\nBujanovcu, i što će se uskoro otvoriti porodilište u Preševu. To su\nsve znaci pomak unapred, jer to je saradnja centralnih i lokalnih\nvlasti, kao i ljudi, u ostarivanju napretka i srećnog života na jugu\nSrbije. To je delimično odgovornost, a delimično i volja, i spremnost\nna identifikaciju problema, centralnih vlasti da krenu napred.\nJUGpress/ NNR : Kakav je Vaš savet Srbiji vezan za ekonomski razvoj?\nStokvis -Vidite, nije moje da dajem ikakav savet, pa ga neću ni dati.\nAli, jasno je da, ukoliko želite da privučete investitora, a mislim da\nnisu samo investicije ono što vama treba, već vam trebaju i strane\ninvesticije, kako bi brže napredovali, onda morate stvoriti situaciju\nu kojoj će investicije biti dobrodošle. To znači da regulatorna\nsituacija i okvir moraju biti pogodni za investitore, što znači\nharmonizaciju sa EU zakonima, uprošćavanje pravila i procedura, koji\nomogućavaju lakše dobijanje potrebnih dokumentata, dozvola i stvarno\nrazmišljanje o potrebama investitora kako bi ih privukli.\nProblem ovog modernog sveta je to što investitori mogu da odu bilo\ngde. Vi možete da investirate ovde, možete da investirate u drugim\nmestima u Evropi, ili bilo gde u svetu. Zato vašu ponudu morate\nkreirati tako da bude atraktivna, kako bi investitori došli ovde.\nVerujem da Srbija ima velike mogućnosti, a mislim da je jedna od\nmogućnosti, koja je veoma bitna, to što ste vi u blizini tržišta od\ngotovo 500.000.000 potrošača, evropskog tržišta. Tako veliko tržište\nomogućava da ne morate dugo da putujete, ne morate da vučete robu sa\ndruge strane sveta i mislim da je to vaša kompetativna prednost.\nLjudi u Srbiji su vredni, imaju dobro obrazovanje. Zato vas molim da\nzadržite nivo obrazovanja, u tehnološkom i modernizacionom smislu. Ja\nneću dati savet, ali mislim da ukoliko želite investicije, morate\nstvoriti uslove za njih.\nI želim reći samo još poslednju stvar, mislim da je ona dobro poznata\ni vašoj Vladi. Oni rade na tome i ja vidim neke velike investicije\nkoje dolaze. Ali, radi se i o srednjim i malim preduzećima, za njih je\njoš važnije da zakonske regulative i procedure budu prihvatljive.\nJUGpress/NNR : Kakve utiske nosite iz Srbije?\nStokvis -Moja supruga i ja volimo što smo u Srbiji, ovo je predivna\nzemlja. Imate mesta u Vojvodini koja liče pomalo na Holandiju. Imate\nreke, planine, velike ekonomske mogućnosti.\nVelike su mogućnosti u poljoprivrednom sektoru, Holandija bi volela da\nsarađuje sa vama u sektoru poljoprivrede, mislim da možemo da vam\ndonesemo mnogo novih tehnoloških rešenja, a vi imate dosta slobodnog\nzemljišta za to, pitanje je samo organizacije.\nSiguran sam da je jedini put za vas u EU, kao bi mogli svoje prirodne\nresurse da iskoristite sve bolje i bolje, i da usput dostignete\nevropske standarde. I lično želim da kažem da volimo što smo ovde, vi\nste divni ljudi sa kojima smo imali divno iskustvo, na neki način\nveoma nalik na Holandiju.\nJUGpress/NNR : Holandija je značajan novac uložila u izgradnju kolektora za\nprečišćavanje otpadnih vioda u Leskovcu. Medjutimj, kolektor još uvek\nnije gotov i postoje problem u realizaciji tog projekta. Kakav će biti\nstav Holandije povodom toga?\nStokvis –To je jedan od najvećih projekata koji mi radimo ovde, u\nSrbiji. Do sada smo uradili prvu fazu, nadam se da ćemo moći da\npređemo na drugu fazu. Delegacija iz Holandije treba da dođe, kako bi\nvidela u kojoj se fazi nalazi projekat. I onda bi mogla da usledi\ndonacija vredna između 6.000.000 i 8.000.000 evra, zavisno od\nizvedenih radova. Radi se i o proširenju i modernizaciji\nelektro-solarnog sistema, koji je sagradjen od strane opštine, kao i\npostrojenju za prečišćavanje otpadnih voda, koji je kreiran od strane\nEvropske komisije, i vrši se proširenje na okolna sela, što je, bar ja\nmislim, veoma dobro za tamošnje stanovnike kao i za prirodnu okolinu.\nIskreno se nadam da ćemo biti u mogućnosti da prevaziđemo poteškoće,\nkoje zaista postoje, i da ćemo moći da krenemo dalje.\nJUGpress/NNR : Koji su najznačajniji projekti koje je Holandija podržala u Srbiji ?\nStokvis –Mi smo se fokusirali na projekte iz oblasti vladavine prava i\nneki od većih projekata, koje smo radili u skorije vreme, su baš iz\nove oblasti. Drugo, mi smo jedna od zemalja, pored Velike Britanije,\nkoja je pokrenula inicijativu da se na dnevni red stavi zaštita\nuzbunjivača, a takođe radimo i mnogo na temi prava LGBT, ljudskih\nprava. Mi radimo dosta na tome. Mislim da je Srbija značajno\nnapredovala u tom pravcu. Radi se o nediskriminaciji, radi se o\nslobodi svih da uživaju svoja ljudska prava, i da budu u mogućnosti da\nbudu sigurni u svoja prava. Da mogu da šetaju. Mislim da je divno što\nje to omogućeno na prošlogodišnjoj Paradi ponosa, drago mi je što je\novo druga po redu parada i da je prošla u najboljem redi i da smo\nmogli da je održimo.\nSve u svemu, Holandija je uložila u projekte oko 50.000.000 evra, ali\nje tu radila i na ekološkim projektima. Mi smo takođe pomagali\nnacionalnim parkovima, u projektima vezanim za eko-kulturu, a takođe\nsmo imali i projekte iz oblasti kulture. Imamo široku paletu\nprojekata, kako bi smo pokazali svoju solidarnost sa Srbijom, i da\npomognemo u nekim tačkama, kako bi se pokrenuli napred.\nJoš jedna oblast za koju smo jako zainteresovani je „kako se boriti sa\nkorupcijom“. Korupcija je, naravno, veoma štetna za društvo. Ako ne\npobedite na nekom konkursu za projekat, zato što je neko to bio u\nmogućnosti zbog korupcije, onda se više nećete koncentrisati na\nkvalitetet vašeg delovanja, već ćete se koncentrisati na pitanje kako\nda uspete na konkursu. Ali, ne samo iz ovih oblasti, već generalno, u\ncelom društvu. Zato je veoma bitno da se borimo protiv korupcije. To\nnije kukanje bez žrtava. Žrtva korupcije je društvo u celini.\nTako je imenjače! Potpisujem svaku tvoju reč!\nSam naslov mi je u prvom trenu izazvao kiseli osmeh na licu! Ali sam posle čitanja celokupnog teksta, shvatio da pred sobom imam odličan intervju sa veoma kompetentnim sagovornikom. U samom startu ću priznati da Holandija i njeni stanovnici, nikako ne spadaju u grupu mojih omiljenih država i naroda. Ipak i pored toga ne sporim da se od njih može mnogo toga naučiti.\nOvaj čovek na primer, sasvim korektno govori! Iako je diplomata, on na prilično osetljiva pitanja odgovara veoma jasno. Naravno, jasno onima koji to umeju da pročitaju!\nCentralna pitanja ovog intervjua su zapravo poverenje i novac! Poverenje je “matematicko-politički” gledano, promenljiva koju ne treba komentarisati, upravo zbog te njene promenljivosti i nestalnosti! Novac je ipak nešto sasvim drugo i on u ovom slučaju predstavlja pitanje svih pitanja. A pitanje koje nas Leskovčane mora posebno da zanima, je isto ono pitanje koje zanima i gospodina Stokvisa:\n– Šta je bre bilo sa holandskim parama? – Ili da još više uprostim stvar:\n– Di su nizozemski novci?!\nSam gospodin ambasador, ovom prilikom govori o razdoblju od 5 godina. Kao što znamo, prve 2. godine su sasvim jasne i maloj deci, iako uvaženi diplomata to nije rekao. A nije to rekao, baš zato što je diplomata!\nPoslednje 3. godine su ipak poprilična zona sumraka!\nZbog dobrobiti grada Leskovca i naraštaja koji će i pored svega ostati u njemu, bilo bi dobro da ovaj intervju pročitaju i oni koji snose odgovornost za te 3 godine! Naročito bi morali da ih zanimaju oni delovi intervjua, u kojima je reči o dosadašnjim i eventualnim budućim ulaganjima Holandije u naš grad!!! A posebnu pažnju bi ipak morali da obrate na samu završnicu ovog teksta, u kojoj se govori o najvećoj pošasti današnjeg Leskovca. O Korupciji!!!\nO da!!! Veoma je uočljiva! Uostalom, zar bi njegova ekselencija uopšte govorila o tome da je nema???


Dota 2 – Turbulentan početak 2018. godine | RUR eSports\nDota 2 – Turbulentan početak 2018. godine\nby Vasilije Savicevic on 04/12/2017\nPrva u nizu vijesti je da su glavni ljudi u Global Electronics Sports Championships (GESC) danas obavijestili javnost da će odložiti dva od četiri Minor turnira u njihovoj organizaciji. Prema njihovim riječima na ovaj potez su bili prinuđeni “usled faktora na koje nikako nijesu mogli uticati”. Tako su GESC Singapur i GESC Kuala Lumpur odloženi do daljnjeg, i tačan datum odigravanja još uvijek nije poznat. Inicijalni datumi održavanja ovih Minora su bili od 12. do 14. januara (Singapur), te od 2. do 4. marta (Kuala Lumpur). Rukovodstvo GESC-a dalje u saopštenju navodi da preostala dva Minora neće trpjeti nikakve promjene, pa će se tako GESC Džakarta i GESC Bangkok održati od 16. do 18. marta, odnosno od 11. do 13. maja.\nKako god, Dota fanovi ne bi trebali biti previše tužni, jer sijaset turnira koji nas čekaju i početkom 2018. godine garantuju dobru zabavu sa ili bez GESC Minora. Tako je, na primjer, ESL već počeo sa direktnim pozivima.\nNakon prvog Majora pod njihovim pokrovoteljstvom (Hamburg), red je došao i na prvi Minor. U pitanju je ESL Genting koji je na programu od 23. do 28. januara. Već je uručeno 5 direktnih poziva na adrese sledećih timova: Virtus.Pro, Newbee, Team Liquid, Mineski i poslednji u nizu, Evil Geniuses.\nPrema riječima organizatora, direktni pozivi su namijenjeni za još 4 ekipe. Imena će se znati do kraja godine. Što se tiče preostalih 7 mjesta, ona su rezervisana za pobjednike svih kvalifkacionih regija, s tim što će oba tima iz finala kineskih kvalifikacija dobiti svoje mjesto na ovom Minoru.\nESL Genting će svoju uvertiru imati u Galaxy Battles Majoru, koji se održava od 15. do 21. januara u Bulakanu, na Filipinima. Ovaj ritam turnira će pojedinim ekipama ostaviti samo jedan dan odmora prije nego budu morali da se popnu na scenu ovog Minora. Zgusnut raspored i sve čari aviona od Filipina do Malezije će na svojoj koži osjetiti četiri od pet direktno pozvanih ekipa: Newbee, Mineski, Evil Geniuses i Team Liquid. Vjerujemo da će taj broj samo rasti, obzirom da su se za za Galaxy Battles kvalifikovale i ekipe poput Virts. Pro, Team Secret, OG, kao i mnoge druge, od kojih je za očekivati da će dobiti jedan od preostalih direktnih poziva. Tako da, prigrabite svoje teftere i zabilježite datume, jer nas čeka itekako zanimljiv januar mjesec!\nESLESL GentingGalaxy BattlesGESCGlobal Electronics Sports Championshipsminor\nESL, ESL Genting, Galaxy Battles, GESC, Global Electronics Sports Championships, minor


[GDE ZA SRPSKU] Srećna Nova, drugi put | Aktuelno\n[GDE ZA SRPSKU] Srećna Nova, drugi put\nNe znam da li zbog „krize“ i manjka para u budžetu ili zbog nečije inicijative u Opštini Mediana, ali ove godine u Parku Svetog Save na dočeku Srpske Pravoslavne po julijanskom kalendaru Nove godine nastupaju niški muzičari.\nU prepodnevnim satima od 13 do 17h pripremili su program za najmlađe, a od 22h binu će preuzeti „Plastic Sunday“ i kako za gradjanin.rs kaže Milan, od njih možemo da očekujemo pre svega dobru svirku i puno energije sa bine koja će dodatno ugrejati prisutne te večeri.\nNakon toga nastupaju „Penthouse“ negde do iza ponoći sa svojim poznatim repertoarom sačinjenim od covera, a umesto trubača koji postaju klasika, za (odličnu) promenu posetioce Parka će razdrmati Saita sa svojim Mambama.\nPrvi put ove godine Nišlije imaju i alternativnu priliku za doček ove sekundarne Nove godine na letnjoj pozornici u tvrđavi, gde je za ljubitelje elektronske muzike spremljen mali spektakl. U pitanju je zimski Open Air Party u organizaciji ekipe B.A.U.K.-a i uz muzičku podršku ekipe El Jazzyra, sa gostom koji je jedan od začetnika Tech-House, Terry Lee Brownom.\n„Za ovu priliku enterijer Letnje pozornice biće posebno „utopljen“ raznim pirotehničkim/vatrenim/svetlosnim sredstvima i efektima, po prvi put instaliranim na ovom prostoru“, kaže Igor Maksimović (B.A.U.K.) i dodaje „da je iz potrebe da se nešto pomeri sa mrtve tačke u ovom gradu došlo do ove naizgled šašave ideje od koje želimo da stvorimo tradicionalnu manifestaciju u narednim godinama“.\nPitam Ivanu Antović (Urban Bug), koja je imala tu čast da Terryja upozna i intervjuiše pre nekoliko godina, šta možemo da očekujemo.\n[quote]- Kad B.A.U.K. pozove na žurku, naše je samo da se odazovemo. Reč je o poverenju, a stekli su ga dovodeći odlične DJ-eve godinama unazad. To kakvi su organizatori pokazuje i činjenica da se njihovi gosti uvek rado vraćaju. Jedan od njih je Terry Lee Brown Jr. koji nas je doslovce oduševio prošlim nastupom u Nišu. Terry je, inače, kao klinac letovao sa roditeljima na Jadranskom moru, u vreme bivše Jugoslavije, tako da ga lepa sećanja vežu za ove naše zemljice. Mene je barem jako obradovao pominjanjem države u kojoj sam odrastala. Veoma je prijatan lik, ima odličan odabir muzike i znam da će nam prirediti finu vožnju sastavljenu od nekoliko žanrova, ali sa bazom u tech-houseu. Terry voli da svira u malim klubovima, stoga sam naročito prijatno iznenađena što je pristao da nastupa u velikom prostoru kakav je kafe „Pozornica“. Poseban šmek daće ambijent u kojem ćemo proslaviti „srpsku“ Novu godinu, jer ćemo, kako čujem, uz domaćine El Jazzyru i „domaćinsko“ kuvano vino, imati i razna „pirotehničko-vatreno-svetlosna sredstva i efekte“ na prvom zimskom „Open air partyju“ u Tvrđavi. Jedva čekam!”[/quote]\nZa one koji se boje zime i vole alternativnu muziku, brend “Music To Play In The Dark” u klubu “Feedback” vrti hitove koje retko gde u gradu možete da čujete, tako da dragi moji Građani…\nIzvolite na bilo koji od ova tri “dočeka”. Nećete pogrešiti štagod da izaberete, samo stvar ukusa.


Na dan svečanog otvaranja New ESSENS GRAND OPENING oboren je prethodni i zvanično registrovan novi rekord u Češkoj bazi podataka, najviša i najveća figura od peska u Centralnoj Evropi. Ovaj važan događaj odvio se pod budnim okom predstavnika agencije Goodday, jedine autorizovane agencije u Češkoj Republici koja ima zvanično pravo izmene u Češkoj knjizi Rekorda.\nNajveća i najviša figura od peska je dostigla visinu od 565 cm i premašila sve dosadašnje rekorde. Statua nazvana "BIG Flacon" je pravljena neverovatnih 28 dana, ukupno tim od 80 ljudi je učestvovao u kreiranju 8 rekorda u Češkoj Republici i drugim Evropskim zemljama. Bilo je potrebno oko 150 tona prirodnog živog peska za stvaranje skulptura.\nSamo detalji skulpture su rezultati pet dana napornog rada vajara. "To je bila najteža i najsofisticiranija statua u našoj istoriji jer je sastavljena od nekoliko metara visokih zidova, koji su napravljeni samo od peska bez unutrašnjeg ojačanja ili druge pomoći, i to je bilo verovatno najteže kod ove statue, mnogo teže nego izgradnja ogromnih visokih statua" rekla je Ing.Martina Homolová implementacionog tima i takođe dodala: "Grad Brno može da se ponosi rekordnom statuom od peska , izuzetne umetničke vrednosti, što je apsolutna retkost za celu Centralnu Evropu.“ Zanimljiva je činjenica i to da je statua u dobrom stanju i biće tokom cele 2016 dostupna javnosti da je pogleda potpuno besplatno.


Рубрика: Култура, Религија, Свет Аутор: Milan Nikolic пута прочитано Датум: 22.08.2007 Одштампај\nMitropolit Amfilohije je napravio gore slovnu grešku. Umesto „pravo veta“, trebalo je da stoji „pravo Vetona (Suroi). Jer da je SPC imala pravo veta, kako je lažno govorio Amfilohije, ne bi bilo kako je bilo, niti bi se on posle dve godine žalio kao neko ko nije mogao da utiče na ishod „obnove“. Još treba da poverujemo da se našao veći lažov i od Riste koji je i Ristu preveslao i preveo žednog preko vode, a ovaj to isto učinio sa srpskim patrijarhom koji je U IME CELE CRKVE potpisao sramni dokument?\n„Pored mnogobrojnih problema na Kosovu i Metohiji, obnova uništenih i devastiranih svetinja, u vlasništvu Srpske Pravoslavne Crkve, a na osnovu poznatog Memoranduma, nije dala očekivane rezultate, a sada ih u međunarodnim dokumentima preimenuju u neku “kosovsku” baštinu?Način obnove nije dobar, ali nismo hteli da dozvolimo da neko može da kaže kako Srpska Pravoslavna Crkva nije za obnovu. Memorandum predviđa samo obnovu svetinja porušenih u martovskom pogromu, njih 30, a ukupno je porušeno 150 crkava, manastira i verskih objekata. Obnovi treba pristupiti kao obnovi svetskih i evropskih vrednosti, nikakvih “kosovskih”. Naglašavam da Kosovo i Metohija nije deo Srbije, već njeno srce, duša, vertikala, temelj jednog naroda. Uzeti mu srce, dušu, raskućiti mu kuću i temelj razoriti – znači taj narod zbrisati iz zemaljskih, Božijih naroda sa onih prostora koje im je Bog dao u udeo da na njima žive i svake dobre plodove donose. To je mesto gde se srpski narod upisao u ozbiljne, zrele narode“\nMemorandum je bio i ostao ono što je i bio: izdajnički akt uzurpatora crkvenog poretka u SPC, koji su svim nedozvoljenim sredstvima zalegli da se sprovede u delo, pričajući i takve nebuloze o nekom pravu veta, o zvaničnom prisustvu srpske crkve i države, te ostale bajke za naivne, uz pretnje i bezobrazna prebacivanja vladiki Artemiju. Ne može se tek tako zaboraviti ta podla kampanja koju je predvodio samozvani cetinjski arhiepiskop, koji danas pokušava da se opere od tih gnusnih podvala svojim prozaičnim žalopojkama, da se Srbi ne sete.\n„To je akt koji je dugo pripreman“ – Mitropolit Amfilohije (Radović)\nI u najgorem srpskom preduzeću bi onaj, ko je dugo pripremao neki akt sa tako katastrofalnim posledicama, odavno bio najuren. Samo je Risto za svoju veleizdaju nagrađen da opet sedi u Sinodu i opet uzurpira nemoć bolesnog patrijarha, kojim on i Mirko maksimalno manipulišu.\n« « Претходне вести: NATO osporava Rezoluciju 1244 UN a Drmokrati (DS) ucenjuju\nНаредне вести: „Migovi“ i „orlovi“ ispod zemlje! » »


11.10.2005., 15:10 #1\nSta je sloboda. Kako tumacite ovaj pojam? Koja bi bila vasa definicija slobode?\n11.10.2005., 16:50 #2\nKompromis. Luksuz interpretiranja neslobode, egzistencija bazirana na kontradiktornoj percepciji- being limited. Zato je koncept slobode konfuzan jer je uslovljen posedovanjem svesti o zabranama, definisajucem faktoru slobode; svesti o neophodnom, ali i zdravom distinkcijom izmedju neophodnog i zeljenog. Izbalansirati kontradiktornosti u ovoj paradoksalnoj percepciji slobode moguce je samo ako se u nju asimiliraju zabrane te ostvari sterilna simbioza tela, duse i uma. Zato slobodu svi eksploatisu, jer je neostvariv kategorij. I zato nam se sloboda u etapama svima ruga, jer smo se precenili...\nPoslednji put ažurirao/la migud : 11.10.2005. u 16:59\n11.10.2005., 23:34 #3\nSloboda znachi mogucnost delanja. Sloboda da neshto uradish. To je jedno od bitnijih pitanja, ako ne i najbitnije. Od shvatanja shta je ona zavisi chovekov odnos prema zivotu, prema drugim ljudima. Uporedjujuci ranija drushtva sa nashim, npr, indijsko kastinsko, moze se doci do zakljuchka da je sloboda u nashem drushtvu veca. To bi znachilo da je sloboda kategorija koja se moze uporedjivati, kao u ostalom i sve ostale kategorije, shto opet navodi na zakljuchak da je chovek bice chija je bitna aktivnost uporedjivanje raznih kategorija sa kojima dolazi u dodir. Bez uporedjivanja zivot ne bi ni bio moguc. Samim tim shto se uporedjuje za nju ne moze vaziti neki apsolut. Koji su uzroci tog povecanja slobode? Osnovna razlika izmedju ranijh drushtava i sadashnjih je u tehnichkom razvoju. U uspeshnijoj materijalnoj proizvodnji, vecem stepenu iskorishcenja prirode. Ovakvo gledishte dovodi do zakljuchka da je zadatak ljudi jedino u unapredjenju proizvodnje materijalnih dobara. Ali da li je tako? Da li proizvode duhovne kulture mozemo izostaviti? I da li jedno utiche na drugo, odnosno da li je progres u materijalnoj proizvodnji u korelaciji sa duhovnim stvaralashtvom? Prvo, shta bi to bilo duhovno stvaralashtvo? I da li ono ima neki poseban vid egzistencije u odnosu na materijalno? Ukoliko prihvatimo za chinjenicu da je duhovno stvaralashtvo samo jedan vid refleksije materijalnih odnosa, onda mozemo na podruchju kulture kao u ogledalu sagledati odnose u drushtvu. Ukoliko prihvatimo da masovna kultura nije najvishi oblik kulture, i ukoliko smo mishljenja da ona zeli da se nametne kao vrhunska, mozemo doci do zakljuchka da odnosi u drushtvu imaju veoma tanke veze sa pravom kulturom a samim ti i sa humanizmom odnosno sa slobodom. I proizvodi duhovne kulture se podvrgavaju ekonomichnosti, zakonima trzishta. Obrazovanje se zeli svesti na kurseve, shto sazetije kako bi se shto pre pochelo sa "aktivnim ucheshcem u ekonomiji" poshto je ona proklamovana za cilj od najvece vaznosti.\n01.02.2008., 10:28 #4\nSloboda..smatrate li sebe slobodnim?\nChesto se susrecem sa raspravama na temu slobode....Volela bih da chujem,odnosno prochitam i mishljenja drugih.\nPotpuna sloboda...lazh?...Ili istina?Smatrate li sebe apsolutno slobodnim bicem,ili se osecate kao rob tereta koji donosi zhivot????\n01.02.2008., 12:59 #5\nRe: Sloboda..smatrate li sebe slobodnim?\nČoveku je cilj da život ne doživljava kao teret. Jedino sloboda (koja mu je moguća) može mu pomoći ostvarenju tog cilja. Ka tom cilju prvo što treba čovek da uradi je oslobađanje od strahova. Sa takvim nastupom zagarantovan mu je zdrav život, bez trauma i nevolja. Takoođe će pomoći knjiga ČIŠĆENJE ORGANIZMA, Boris Aronovič.\nPoslednji put ažurirao/la ristob : 01.02.2008. u 13:02\n01.02.2008., 13:40 #6\nСлобода је илузија, посебно онако како је човек схвата. Везани смо за све и свашта, почевши од нашег тела па надаље...\nЕ ако нам та књига не помогне, ништа неће...\n01.02.2008., 18:31 #7\nSlazhem se sa tvojim mishljenjem...\nSmatram da chovekovu slobodu ogranichava niz stvari,i da ni jedna osoba nije u pravu kad kazhe da je apsolutno slobodna...Ljudi chesto olako shvataju znachenje te rechi,ne obracajuci pazhnju da su robovi svakodnevnih svari,koje su vec preshle u rutinu ..\n01.02.2008., 20:11 #8\nЈедина слобода за коју се можемо изборити на овом свету је слобода у избору господара\n01.02.2008., 20:44 #9\nSloboda = moći ono što se hoće\nApsolutna (potpuna) sloboda = moći sve što se hoće\nSloboda volje = neuslovljenost volje bilo čim\nSloboda izbora = mogućnost (moć) izbora\nNijesam apsolutno slobodan, niti težim apsolutnoj slobodi...\n02.02.2008., 18:17 #10\nNisam slobodna , recimo od gneva, sujete, samoljublja,..., i td i td,i svega što je posledica toga, a težim potpunoj slobodi, da činim sve što je dobro. TEŽIM.\n03.02.2008., 18:44 #11\nKažeš težiš potpunoj slobodi, a pričaš o oslobođenju od nečega (gneva, sujete, samoljublja)... dakle pričaš o nečemu što nema veze ni sa slobodom, a kamoli potpunom slobodom...\nOslobođenje = prestanak nečega što je nepoželjno... tipa oslobođenje od ropstva...\nOsloboditi = učiniti da prestane nešto što je nepoželjno\nA sloboda znači moći ono što se hoće...\nMislim da se ljudsko ponašanje dobrim dijelom može objasniti težnjom ka slobodi/ voljom za slobodom...\n03.02.2008., 18:58 #12\nPotpuna sloboda je kada ne zavisiš od ničeg i možeš se posvetiti u potpunosti stvarima koje voliš da radiš. Naravno da bi se do te potpune slobode došlo u početku se treba žrtvovati i posvetiti sticanju mogućnosti za nju, a tu se pre svega misli na finansije. Kako to ostvariti kad na prvi pogled deluje nemoguće to je već neka druga priča i ako vas zanima ja ću je rado podeliti sa vama na PP.\n03.02.2008., 19:06 #13\nPotpuna sloboda je kada ne zavisiš od ničeg i možeš se posvetiti u potpunosti stvarima koje voliš da radiš.\nА замисли да волиш да трчиш, а имаш астму Како ћеш се онда посветити...?\n03.02.2008., 19:15 #14\nE pa ako imaš astmu onda i nisi potpuno slobodan jer u tom slučaju zavisiš od lekara. Da više ne bi dolazilo do zabune ljudi koji boluju od nekih bolesti nemaju potpunu slobodu pa samim tim moj prethodni post se ne odnosi na te ljude. Takođe se ne odnosi ni na invalide jer i oni zavise od drugih. E tako sad mislim da je jasno.\n03.02.2008., 19:32 #15\na sta ako se neplasis smrti i odes da trcis? ..mozda je sloboda ludilo?\n03.02.2008., 19:35 #16\nАха... а шта ако неко воли да лети?\nНећеш ти умрети ако потрчиш, само ћеш да се задихаш и/или закашљеш после 20-50 метара и даље немаш даха...\n03.02.2008., 20:16 #17\nPa i to je isto pitanje novca ako ima dovoljno love može i da leti ali ipak tu postoji kontrola leta pa i nije potpuna sloboda. Čini se meni da je ipak potpuna sloboda mit. Ali ipak sloboda postoji i treba je ceniti jer je retki imaju.\n03.02.2008., 20:22 #18\nНаравно. И затвореник има слободу да ли ће да шета лево или ће да шета десно по затворској ћелији...\n04.02.2008., 08:20 #19\nUpravo si napisao isto što i ja. Oslobođenje od ropstva gnevu koje može dovesti do toga da recimo ubiješ, ili zavisti.\nSlobodan si od nečega što je nepoželjno. Recimo kada se zavisnik od droge oslobodi ropstva drogi, pa je slobodan da se ne drogira. Znači svojom voljom odlučuje, slobodno, i slobodno svojom voljom i željom radi ono što je dobro.\nSlobodan je od zavisnosti (ropstva).\nBiti slobodan od ropstva grehu. Robuješ recimo krađi (kleptoman na primer), i radiš na sebi, suzdržavajući se, padaš i ustaješ i posle teške borbe se oslobađaš takvog ropstva.\nTo je za mene, a verujem i mnoge ljude sloboda, a biti slobodan da uradiš nešto loše, pa ništa lakše od takvog oslobođenja.\n04.02.2008., 12:05 #20\nRobujemo u srbiji.\nMi na to ne uticemo.\n04.02.2008., 16:28 #21\n"Zemaljsko je za malena carstvo......"\n04.02.2008., 17:22 #22\nОви што робују у Србији би робовали на сваком другом месту ове планете...\n04.02.2008., 18:30 #23\nZiveo sam u Grckoj i nisam se osecao kao rob..cak naprotiv..jedini period u mom zivotu koji je licio na slobodu.\n04.02.2008., 18:32 #24\nРазлог да се не вратиш у Грчку је?\n04.02.2008., 19:32 #25\nPa razlog je bas ta sloboda kretanja koju nemamo...i osecam se kao u zatvoru.\nVerovatno ces me pitati zasto nisam ostao tamo..iz razloga sto nisam imao svest sta je sloboda,i ulagao u povratak ovamo..gde nas je snaslo bombardovanje i sl.(da ne pomislis da su u pitanju neke mutne radnje ili zabrane)


Općina Novigrad Podravski u emisiji “Susjedne općine” | Podravski radio | 87,6 MHz\nOpćina Novigrad Podravski u emisiji “Susjedne općine”\nGost ovotjedne emisije Susjedne općine u programu Podravskog radija bio je načelnik Općine Novigrad Podravski Zdravko Brljek, koji se na početku emisije osvrnuo na proteklu godinu svog mandata kao načelnika Općine;\n1. BRLJEK 11.07.18\n-istaknuo je načelnik Brljek te naglasio kako nastavljaju sa dovršavanjem ranije započetih projekata Općine; modernizacije nerazvrstanih cesta i radova na energetskoj obnovi DV Fijolica, ali isto tako postoje i planovi za daljnja kapitalna ulaganja;\n2. BRLJEK 1 11.07.18\nNačelnik Brljek ujedno je najavio i kako očekuje da će u suradnji sa Lagom Podravina do kraja ove godine biti i izgrađeno dječje igralište u parku pod lipama.\nOpćina Novigrad Podravski započela je s obilježavanjem Dana Općine, a bogat program obilježavanja predstavio je načelnik Brljek, od čega posebno treba istaknuti i 4. Festival pjevača amatera “Raspjevana Podravina 2018. Novigrad Podravski” koji će se održati u subotu 14. srpnja ispred crkve u centru Novigrada Podravskog, s početkom u 19:30 sati, a kojem je glavni medijski pokrovitelj upravo Podravski radio.


Džambić: Nismo odustali od Evrope, učinit ćemo sve da Sloboda završi na što boljoj poziciji | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 14.1.2022. u 18:55\n“U ovoj polusezoni želimo napraviti iskorak što se tiče rezultata. Prvi dio priprema ćemo obaviti u Tuzli, nakon toga idemo u Medulin gdje bi se trebali dobro pripremiti za nadolazeći proljetni dio sezone i Kup BiH. Pojavila se informacija i za neke fudbalere. Znao sam da je Sloboda veliki mamac. Dobio sam petnaest ili dvadeset poruka od fudbalera koji bi željeli doći. Što se Obradovića tiče, njemu je prioritet inostranstvo, a ako bude dolazio u BiH, Sloboda mu je na prvom mjestu. Do ponedjeljka bi trebali vratiti ili dovesti dva mlada perspektivna fudbalera i nedostaju nam još dvije do tri pozicije”, kazao je Žižović nakon kojeg se prisutnim medijima obratio i fudbaler Dženis Beganović koji je prokomentarisao i odlazak kapitena Beganovića.\n“Veliki je to udarac za našu ekipu. Bio nam je kapiten, dobar fudbaler i prijatelj na terenu i van njega. Želim mu sreću i nadam se da će uspjeti u inostranstvu. Mi želimo da osvojimo što više bodova. Moramo dati maksimum na treninzima i utakmicama i nadam se da ćemo uz dozu sreće ostvariti zacrtane ciljeve.”\nU pripremnim utakmicama, Slobodi će rivali biti BFK Simm Bau (26. januar), Bratstvo (12. februar) i Radnik iz Bijeljine (19. februar). (fksloboda)\nKljučne riječi: izdvojeno, pripreme, sloboda


You are here: Home / Rad sa zahtevnim klijentima\nKako da se razlikujete od svoje konkurencije? Tako što ćete pružati odličnu uslugu svojim klijentima! Međutim, zahtevni klijenti mogu da budu pravi izazov sa kojim se suočavate i sa individualne i sa organizacijske tačke gledišta. Ova interaktivna radionica će vam pomoći da identifikujete određene tipove zahtevnih klijenata i pružiće vam ideje kako da budete sigurniji i uspešniji u radu sa njima.\nSvaki rukovodilac ili zaposleni koji direktno rade sa klijentima.\nKljučni elementi u pružanju kvalitetne usluge klijentima\nZamke telefonske i direktne komunikacije sa klijentima\nSticanje samopuzdanja u suočavanju sa problemima\nVeštine slušanja i postavljanja pitanja\nIdentifikovanje različitih tipova zahtevnih klijenata\nUspešni pristupi različitim zahtevnim situacijama i klijentima


Spomenik Nikoli Tesli u Gracu | Reportaže | Novosti.rs\nSpomenik Nikoli Tesli u Gracu\nM. Lopušina | 28. avgust 2013. 21:45 | Komentara: 0\nSrpsko kulturno društvo „Štajerska zajednica“ iz Maribora u slavu našeg naučnika. Obeležje će biti podignuto u dvorištu zgrade u kojoj je naučnik studirao\nZgrada muzeja Joaneum u Gracu\nSA čelnicima grada Graca dogovaramo se da u dvorištu tamošnje zgrade Državnog muzeja Joaneum u Gracu postavimo spomenik Nikoli Tesli. Rektor tehničkog univerziteta dr Hans Sankel pokazao je veliki interes za podizanje spomenika pred zgradom nekadašnje Politehničke škole koju je naš naučni genije pohađao i obećao svu stručnu pomoć. Spomenik bi trebalo da bude postavljen početkom naredne godine. Direktor muzeja dr Bernd Moser dao je zvaničnu dozvolu da Srpsko kulturno društvo „Štajerska zajednica“ iz Maribora podigne taj spomenik, javio je „Novostima“ Rade Bakračević, predsednik ovog društva.\nPrema njegovim rečima, ideja je potekla iz velikog respekta koji Austrijanci imaju prema ovom srpskom naučnom geniju. Kada je 7. jula 2006. u Gracu proslavljeno 150 godina od rođenja Nikole Tesle, dr Hans Sankel, rektor Tehničkog univerziteta, najvećoj austrijskoj tehničkoj laboratoriji dao je ime Nikola Tesla. Tom svečanom činu prisustvovalo je 150 doktora nauka iz Austrije, Slovenije, Srbije, Hrvatske i drugih zemalja, lokalni političari i članovi diplomatskog kora.\n- Kada je Tesla studirao u našem gradu od 1875. do 1877. godine, Grac je okupljao vrhunske naučnike i umetnike iz svih država jugoistočne Evrope. Grac je tada bio prestonica multikulture, grad u kome su se susretali ljudi sa svih strana sveta. Nikola Tesla je simbol takvog Graca i treba da mu se divimo - izjavio je Sigfrid Nagl, gradonačelnik Graca, koji je dao svoju saglasnost za podizanje spomenika Nikoli Tesli.\nKao student, Nikola Tesla je, prema njegovim rečima, kao i drugi geniji, beležio promenjive rezultate.\nŠKOLOVANJE Tesla je kao osnovac i srednjoškolac bio bolešljiv, ali čim je prezdravio otac Milutin ga je poslao kod ujaka prote Tome Mandića u Tomingaj kod Graca da ojača. Odatle Tesla kreće na studije elektrotehnike u Grac, gde upisuje Politehničku školu. Tada je imao 19 godina.\n- Prve dve godine studija imao je natprosečne rezultate, da bi se u trećoj godini studiranja previše opustio. Zbog toga je otišao u Prag, zatim u Budimpeštu, i kasnije u Pariz. Odlazi preko okeana u Ameriku, gde je njegova karijera istinski počela. To je tipičan životni put velikih naučnika kao što je bio Nikola Tesla - kaže dr Hans Sankel.\nU Gracu u zgradi bivšeg fakulteta postoji spomen-ploča sa imenima najboljih studenata, među kojima je i Nikola Tesla. Postoji i studenstka soba Nikole Tesle, ali se ona danas koristi kao magacin i biće preuređena u spomen-sobu.\n- Doktor Moser je preuzeo obavezu da organizuje sastanak odgovornih ljudi iz pokrajine Štajerska, i u Austriji, ali i u Sloveniji, da bi se konkretno dogovorili o podizanju spomenika Nikoli Tesli. Kako se Državni muzej Joaneum trenutno renovira, moraćemo da sačekamo da se zdanje potpuno obnovi i da ga i mi ulepšamo statuom Nikole Tesle. Akademski vajar Milisav Tomanić je sakupio i analizira slike Nikole Tesle, pripremio je materijal i radi kip velikog srpskog naučnika - obavestio nas je Rade Bakračević.


Foto: Ostrog TV/YouTube screenshot\nKako se navodi u saopštenju, o detaljima u vezi sa sahranom, javnost će biti naknadno obaviještena.\n"O svim drugim detaljima u vezi sa sahranom visokopreosvećenog Mitropolita javnost će biti uskoro obaviještena.\nVječan spomen i Carstvo Nebesko!", zaključuje se u saopštenju MCP.\nPodjećamo, mitropolitu Amfilohiju je 06. oktobra dijagnostikovan koronavirus, od kada se i nalazio na liječenju u Kliničkom centru Crne Gore.\n* BIOGRAFIJA mitropolita Amfilohija\n* Vučić izrazio saučešće povodom smrti Amfilohija\n* Krivokapić: Tehnička Vlada da proglasi DAN ŽALOSTI zbog smrti mitropolita Amfilohija\nVeliki i nenadoknadiv gubitak za sve nas pravoslavne hriscane\nVeliki čovjek i mislilac\nZivjece duh Mitropolita vjekovima\nOvakvi ljudi se jednom radjaju a vjecno zive\nDusa mu u RAJU CAROVALA\nOde nas dobri Mitopolit ali za utjehu su nam njegova velika djela\nVaskrsao je Crnu Goru i vjecna mu slava i hvala\nJedan od najumnijih i najhrabrijih koje smo imali. Vječna ti slava i hvala.\nMitropolite nas, vratio si nas i ucvrstio na putu Gospodnjem. Nastavicemo da koracamo a Tvoja sjena neka nas vodi i cvrsto drzi na toj stazi ka vjecnom zivotu! Odmoraj se Vladiko u nasoj namucenoj, ali cvrstoj i svetoj Crnoj Gori!


sreda, 24 januar 2018 18:21\nU Banjaluci 25. i 26. maja u organizaciji Moto kluba 'Stršljen', biće održan drugi po redu „Moto Fest Banjaluka 2018“.\nVeć nakon prve godine održavanja, ovaj događaj je imajući u vidu postavljene ciljeve i zadatke ispunio planirana očekivanja i tokom dvodnevnog trajanja Banjaluku učinio mjestom okupljanja I druženja velikog broja bajkera iz BiH, cijele regije i inostranstva.\nI u ovoj godini nastavljamo u istom pravcu, primarni cilj Moto Festa ostaje usmjeren na razvoj i promociju moto sporta, kao i moto turizma u gradu na Vrbasu, saopšteno je iz MK Stršljen.\nProgramski raspored pored moto sajma, muzičkog programa u okviru kojeg će nastupiti najpoznatija imena regionalne muzičke scene, izložbi, stunt vožnji, izbora/nagrada za najbolje motore i moto klubove, te zabavni program, biće upotpunjen i sa novim atrakcijama i sadržajima, koji će sigurni smo i naredne godine Banjaluku učiniti epicentrom zabave i najboljeg provoda za ljubitelje dvotočkaša.\nSve dodatne informacije u vezi sa “Moto Festa Banjaluka 2018” možete možete dobiti na zvaničnoj internet ili Facebook stranici Moto kluba Stršljen.\nViše iz ove kategorije « Godišnji kalendar kulturnih manifestacija u Banjaluci za 2018. godinu Međunarodni sajam digitalnih grafičkih tehnologija i materijala na Banjalučkom velesajmu »


Zašto nije dobro voziti s manje od pola rezervoara goriva - MojGolf.com\nZašto nije dobro voziti s manje od pola rezervoara goriva\nОбјавио / ла:� | феб 27, 2017 | Aktuelno | 0 |\nOptimalna situacija za zdravlje vašeg vozila je ta da ne vozite s manje od polupunog rezervoara goriva da ne bi oštetili motor, naročito ako imate stariji automobil.\nJedna od stvari koje bi prilikom vožnje svakako trebalo izbegavati jeste vožnja s malo goriva u rezervoaru goriva. Odnosno, rezervoar goriva nikad ne bi trebalo da bude prazan više od polovine kapaciteta jer tako čuvate zdravlje motora svog vozila. Kada je rezervoar goriva prazan većim delom svog volumena, u njemu se kondenzuje voda zbog razlike u temperaturama.\nVoda u sistemu ubrizgavanja goriva je jedan od najvećih neprijatelja vašeg motora jer izaziva prevremenu koroziju sistema za ubrizgavanje i probleme u radu motora. Navedeno je najopasnije u prelaznim vremenskim periodima, kada su, kao sada, noćne temperature ispod nule, a dnevne iznose i preko desetak stepeni Celzijusa. Najveća opasnost su rezervoari velikih automobila koji imaju zapreminu i po 100 litara. To su velika ‘prazna burad’ puna vodenog kondenzata’, kaže Husinec, hrvatski veštak za vozila i saobraćaj.\nDodaje i da je problem još izraženiji kod starijih vozila jer su njihovi rezervoari napravljeni od lima, za razliku od plastičnih, kakve imaju moderni automobili. ‘Lim zbog navedenog korodira i rđa se meša s gorivom. To veoma često dovodi do kvara Bosch pumpe pa neretko vozilo stane u saobraćaju baš u trenutku kada se vozi većim brzinama, pri čemu je velik protok goriva kroz sistem ubrizgavanja.\nOvu pojavu mehaničari u žargonu zovu ‘studentski sindrom’ jer studenti zbog nedostaka novca obično voze svoje automobile na rezervi. Navedeno se dešava veoma često i vozilima koja se sezonski upotrebljavaju, kao što su kamperi’, izjavio je Husinec.\nПревиоус Volkswagen Golf VIII sa manje dizel motora u ponudi\nСледећи Najavljen Volkswagen Arteon\nDrift Ada Huja: Božović u TOP 16


Umjetnik sa ordenom viteza\nOrden viteza je jedan od četiri ministarska reda Republike Francuske i jedno od najznačajnijih počasnih odlikovanja. Ovim odlikovanjem Ministarstvo za kulturu i komunikacije Republike Francuske odlikuje osobe koje su se iskazale svojim stvaralaštvom u umjetničkoj ili književnoj oblasti ili doprinosom koji su dali širenju kulture u Francuskoj ili svijetu. Ćazim Sarajlić dobitnik je ovog priznanja.\n„Eto imaju neki ljudi koji su pratili moj rad u ovih zadnjih 30 i koliko godina, koliko radim u oblasti kulture - da sam ja radio posebno na afirmaciji francuske kulture, češke kulture, kao i bosanskohercegovačke kulture u Francuskoj“, kaže Ćazim Sarajlić, umjetnik i dobitnik ovog prestižnog priznanja.\nSarajlić je, zajedno s bh. umjetnicima, boravio nekoliko puta u Francuskoj, a posljednja akcija, čiji je inicijator upravo Sarajlić, je otvaranje Kulturnog centra Sofi Šifle, s kojom je sve do njezine tragične smrti radio na ustanovljavanju Francuskog kulturnog centra u Tuzli:\n„Inače, daleke 1920. ovdje u okviru gimnazije tuzlanske je bila Francuska čitaonica. I sada postoji također Udruženje frankofoni, koje njeguje francusku kulturu i francuski jezik.“\nĆazim Sarajlić je direktor tuzlanske Galerije portreta, koja je nekada bila jugoslovenska galerija. Upravo zahvaljući Sarajliću, koji je nekada bio njezin kustos a danas direktor, ona i dalje živi zahvaljujući razumijevanju ljudi sa strane:\n„I ona ima jednu svoju određenu specifiku. Mi, ustvari, i pored te samovolje koja se vodi kako na nivou opštine tako i kantona, ipak pokušavamo da kroz naše programe, kroz projekte afirmišemo ovu galeriju, a s druge strane da afirmišemo i ovu sredinu, Bosnu i Hercegovinu. Evo da vam kažem, 25. aprila u Zagrebu imamo izložbu u Kulturno - informativnom centru naše ambasade, izložbu crteža Ismeta Mujezinovića koji nikada nije izlagao u Zagrebu, iako je 1929. godine završio Kraljevsku akademiju u Zagrebu.“\nZanimljivo je kako je Sarajlićev rad u promicanju slikarske umjetnosti prije prepozanala Francuska nego BiH:\n„Ja sam, možda, više dobio to počasno zvanje viteza kao čovjek, animator u kulturi, kao menadžer kulture - kultura je neka moja davnašnja infekcija - kako u zemlji tako i u inostranstvu, jer pored ove saradnje koju smo imali sa Francuzima, mi smo imali i česte izložbe u Češkoj, zatim imali smo iransku izložbu.“\nBiti menadžer kulture kakav je Ćazim Sarajlić vjerojatno nije lako, posebno u ovom vremenu:\n„ Jer sada ipak vladaju klanovi više nego prije. To su ahbabsko - jaranski odnosi i svako od političara misli da je on alfa i omega u kulturi. Ne gleda se ono šta je prije bilo nego se počinje od ovog trenutka - i to je velika greška.“\nUgledni tuzlanski umjetnik Ćazim Sarajlić trebao bi izlagati svoja djela krajem godine u Francuskoj. Zanimljivo je da njegova djela nastaju polako, onda kad inspiracija progovori iz njega i ona svakako puno govore. Sarajlića tako na sceni s djelima nije bilo deset godina, ali zanimljivo je kako to gotovo niko nije ni primijetio. Ova nagrada u životu Sarajlića neće ništa promijeniti, jedino čega se boji jeste da ne postane ime koje će od sada mnogi koristiti u svojim predizbornim kampanjama.


ZADRUGARSTVO U SRBIJI I SVETU – Branislav Gulan | ASinfo Portal\nU društveno – ekonomskim uslovima poslovanja velikih trgovinskih sistema i njihovih lanaca, danas je lakše prodati 5.000 tona kvalitetnih proizvoda, nego 50 kilograma na pijaci. Savremeni svedok istorije udruživanja je i veliki bankarski sistem ,,Rajfajzen”. Svoju poslovnu genezu ta banka nalazi u Društvima za pomoć siromašnima, koja su u drugoj polovini XIX veka u Nemačkoj osnivana na inicijativu Fridriha Vilijama Rajfajzena, da bi zatim ta društva prerasla u prve kreditne zemlјoradničke zadruge. Značaj zadružnog organizovanja naročito su priznale države EU, koje su razvojem zadruga rešile brojne probleme, pre svega, socijalne i ekonomske prirode.\nIzvor Zadružmi savez Srbije 2020.\nVizionar novog zadrugarstva je Milan Krkobabić, ministar za reigonalni razvoj u Vladi Srbije. Ossrdine 2017. do 2020. godine izmenjena je zadružna mapa Srbije. Zahvaljuuči ideji ministra za regoonalni razvoj da kroz razvoj zadrugarstva ujednači regionmalnu razvijenost Srbije, zaustavi nestajanje sela, i poveća poljoprivednu proizvodnju u zemlji, predstavljalo je zračak nade u ovim oblastima za razvoj zemlje. Prvi put posle sedam decenija, odnosno Drugog svetskog rata, država je odlučila da pomogne razvoj zadrugarstva i to bespovratnim novcem. Od jula 2017. godine kada je pokrenuta akcija ,,500 zadruga u 500 sela”, do pred kraj 2020. godine osnovano je u Srbiji oko 800 novih zadruga. Pored toga osnovane su i četiri složene zadruge, koje po radu liče na nekadašnje kombinate.\nNa početku akcije u Srbiji je bilo više od 1.500 zemljoradničkih zadruga. Od toga oko 1.100 aktivnih. Do tada je Srbija bila zemlja u kojoj se godišnje gasilo po 100 zadruga. Za tri godine u razvoj zadrugarstva je uloženo oko 1,7 milijardi dinara bespovratnog državnog novca. Sa tim parama pomognut je razvoj 152 stare i nove zadruge. Taj novac pružio je boljitak za 6.120 porodica u selima čiji rad i poslovanje su oslonjeni na zadrugarstvo. Akcija treba da traje neograničeno. Cilj je da se kroz razvoj zadrugarstva zaustavi iseljavanje iz sela (za pola veka od 1950. do 2000. godine na prostorima Jugoslavije iz sela u grad je otišlo osam miliona ljudi). Za takav proces u svetu je bilo potrebno oko 120 do 150 godina. Između ostalog ciljna za ostanak na selu mora biti grupa mladih učenika njih oko 2.500 koji svake godine završe srednje poljoprivredne škole u zemlji. Imaju početni kapital, zemlju od roditelja, država treba da im stvori samo uslove da ostaju na selu, da se žene stvaraju porodice. Naravno t zavisi i od devojaka da li hoće da se udaju i žive na selu. Ili da odlaze u gradove da se udaju i siromašno žive. Dakle, da selo opet postane mesto rađanja i života, a ne samo umiranja. Jer, u Srbiji dans godišnej umre oko 102.000 ljudi,m a rodi se manej od 65.000 beba. Uzto poslednjih godien oko 60.000, pre svega mladih, odlazi sa kartom u jednoim pravcu, to zbnači bez povratka. Za oporavak i opstanak sela, nužno je da se stvore i uslovi za razvoj stočarstva koje danas u BDP poljoprivrede učestvuje samo sa 30 odsto, što je na nivou nerazvijenih afričkih zemalja. Odnosno sve ispod 60 odsto je karakteristika nerazvijenog sveta!\nDakle, kada se stvore isti uslovi života na selu kao i u gradu, očekuje se da se zaustavi taj odlazak i da se poveća poljoprivredna proizvodnja. Jer, za poslednje tri decenije ona ima rast od samo 0,45 odsto (važeća Strategija razvoja agrara od 2014. do 2024. godine je bila plan želja u kojoj je 200 eksperata na 145 strana napisalo da će poljoprivreda imati godišnji rast od 9,1 ili najmanje 6,1 odsto). To se nikada nije ostvarilo! Poljorpoviredbna proizvodnaj u Srbioji već deceniujajma se obavlaj na oko 3,47 milioan hektara i nejan vrednost se kreće između četiri i poet miliajrdi dolara. Dakel, samo 1.000 dolara poo hetkaru. Sa tavkom proizvdonjiom nema mogućnstroi da se bude konkurentno u svetu. Vrednsto agrarngo izvoza u 2019. godini bila je oko 3,62 milijarde dolara, dok će 2020. godine to biti tek oko tri milijarde dolara. Dakle, obnova zadrugarstva u Srbiji nije posao za jednu Vladu, ili za jedno ministarstvo. To je društveni proces, koji da bi bio uspešan, mora da bude trajan!\nKomentar autora knjige ,,SUDBIAN ODUZETE IMOVE’’ B. GULANA: Očito je da su ovi zadružni principi ,,zaboravlјeni’’ u trci za brzom zaradom. To je i najbolјi dokaz da se privatizuje privatna imovina (zadružna). To se radi u trci za bogatstvom, pa novog vlasnika dobija imovina koja već ima titulara! Zaboravlјeni su ovi zadružni principi koji važe u celom svetu!\nZadruge u svetu predstavljaju ekonmsku okosnicu o(p)stanka na selu. Pored velikih ekonomskih potencijala, na selu u Srbiji se i danas teško živi. Sela se decenijama prazne, čak i gase i nestaju sa mape naše države. Mladi ljudi odlaze u potrazi za boljim i udobnijim životom, i to je proces koji dugo tzraje i koji ne može u potpunosti da se zaustavi, ne samo u Srbiji. I svet ima ruralne sredine, ali se to ne primeti ako se živi u njima. Jer, oen su uređene za život u njiam dostojan čoveka. Ali, zbog lošeg života u sredinama narod neće da ostaje u selima da živi. Sela u Srbiji je ukinuo čak i sam Ustav, pa po njemu nema nijednog više sela. Postoje samo naseljena mesta!\nNajstariji oblik zadrugarstva su svetu sukućne zadruge, koje su pre više hilajda godina nastale na krovm srodstvu i zajedničkoj svojini. Ima ih kod Slovena, Germana i drugih naroda. Prvi poznati tržišni oblik zadruge – kolegije pojavljuje se u Starom Rimu. Iz njih su nastali cehovi i gilde (zanatska i trgovačka udruženja). Zadruge su kao ekonomske organiazcije, tvorevine epohe kapitalizma, nastale u njegovoj višoj fazi, sredinom XIX veka. Izvorno, to je pokret sitnog kaptiala. Prve zadruge formirali su sitni robni proizvođači – zanatlije i trgovci.\nU definiciji o zadrugama postoji prilično nepreciznosti. Dok nekii autori zadruge definišu kao preduzeća, drugi ih vide izričito kao uruženja. U svakom slučaju, korisno je upoznati se s npojmovnim odredjenjem o zadrugama, jer to otkrivf i način na koji su se razlilčiti društveno – ekonomski sistemi, državna uređenja i sami zadrugari odnosili prema udruženju.\nTrgovinski zakon donet je 1875. godine u Ugarskoj, koji je bio osnova za osnivanje zadruga u Vojvodini. Do Prvog svetskog rata, zadruge su definisane kao ,,društva koja imaju neograničeni broj članova, nastals da uz zajedničko vođenje poslova (preduzeća), a na temelju uzajamnosti unapredi kredit, privredu i gospodarski rad svojih članova”. U važećem Zakonu o zadrugama Republike Srbije, koji je usvojen u Narodnoj Skupštini RS 29. decemba 2015. godine (čl 2) o pojmu zadruge je zapisano: Zadruga je pravno lice, koje predstavlja poseban oblik organizovanja fizičkih lica (u daljem tekstu): zadrugara) koji poslovanjem na zadružnim principima ostvaruju svoje ekonomske, socijalne, kulturne i druge interese i koji upravljaju i kontrolišu poslovanje zadruge”.\nPrvu (savremenu potoršačku) zadrugu u svetu osnovalo je 28 nezaposlenih ročdelskih tkača krajem 1844. godine u malom mestu Ročdelu u Engleskoj. Time je označen početak nove ere – savremenog udruživanja. Godinu dana posle osnivanja zadruge ročdelskih tkača, 1845. godine u Sobotištu, u Slovačkoj, osnovana je druga zadruga. Prva zadruga na teritoriji današnje Srbije osnovana je u Petrovcu (danas Bački Petrovac) u Vojvodini, 1846. godine – samo dve godine posle prve zadruge u Ročdelu, kao treća zadruga na svetu! Njen osnivač bio je evangelistilčki kapelan Štefan Homola, okupio je Slovake, koji su imali visoko razvijenu zadružnu svet. Organizovali su se u zadrugu prvenstveno radi samopomoći, udruživanjem novca.\nZadruga u Bačklom Petrovci ej zemljoradnička kreditna zadruga netipitičnog oblika, čiji se rad zasnivao na načelima dobrovoljnosti, ravnopravnosti muškaraca i žena, politike i religiozne neutralnsoti. Imovinu zadruge su činila sledeća tri dela: osnivački ulozi, nedeljni ulozi i neaplaćene kamate na pozajmice koje ja zadrugama davala članovima. Članovi zadruge morali su da poštuju određena moralna načela, pre svega, principi poštenja, koji se prvenstveno ogledao u izvršavanju fiannsijskih obaveza prema zadrugzi – u plaćanju udela štednih uloga i kamata. Zadrugari su neograničeno i solidarno bili jemci za obaveze zadruge celom svojom imovinom. Prva zadruge na teritoriji današnje Vojvodine značajno je i po svojim autonomno i pionirski formulisanim, zadružnim principima, koje je kasnije usvojio 14. Kongres Međunarodnog zadružngo saveza u Londonu 1934. godine, kao autentične principe zadružnog rada. Danas po važećem zakonu o zadrugama u Srbiji nema osnivanja štedno keditnih zadruga, što nije dobro! Srbiaj je daqns i po tome, naanvo u negativnom smislu, jedinstvena u svetu.\n(Autor je publicista Branislav Gulan)\nPrije ili kasnije “Sjeverni tok 2” će biti izgrađen


Beograd- Vozdovac, Koste - Mali oglasi Nekretnine - kupoprodaja\nMali oglas: Beograd- Vozdovac, Koste...\nBeograd- Vozdovac, Koste Jovanovica. Lux stan u privatnoj kuci na I spratu, od 128 m2 + 13 m2 terasa + 16 m2 garaza, cg i topla voda na gas, pet soba 2 kupatila, 2 tel, klima, alarm, agregat, dvoriste, knjizno vlasnistvo, 4 ara placa. Cena 340.000 E.\nIdentifikacioni broj oglasa: - 20080820031018\nLink oglasa: http://www.inter.rs/mali-oglasi/20080820031018\t/\nSlični mali oglasi - jovanovica, vozdovac, terasa, garaza, spratu, koste, privatnoj


Igramo za Grčku, ne planirajte premije\n"Igramo za Grčku, za naš narod, a ne za bonuse i novac", stoji u pismu igrača premijeru Samarasu\n29.06.2014. 15:58h Ažurirano: 28.03.2019. 10:34h\nZa razliku od "afričkog sindroma" na 20. Mundijalu, započetog odbijanjem Kameruna da otputuje dok se ne regulišu premije za igrače, Gana je novac morala u Brazil da pošalje specijalnim čarter letom i u gotovini ga isplati igračima, a Nigerijci su obustavili treninge dok im se ne uplate planirane premije... Grčka vlada ima potpuno drugačiji zahtjev od svojih igrača iz Brazila\nMožda geografski blizu, ali kolijevka moderne evropske i svjetske civilizacije i načina života, Grčka, cijeni sasvim drugačije vrijednosti. Osim što su očarali zemljake borbenošću, požrtvovanom i disciplinovanom na momente sjajnom igrom, fudbaleri Grčke su dokazali patriotizam i pismom premijeru Antonisu Samarasu.\n" Igramo za Grčku, za naš narod, a ne za bonuse i novac. Mi samo želimo da cijenite naše napore i zalaganje i da izgradite sportski centar, koji bi bio baza nacionalnih fudbalskih selekcija", poručili su grčki igrači iz Brazila.\n23.01. 21:43 h\t3556