Radnici okončali višemesečno okupiranje fabrike Ssangyong\n6 Avg 2009 - 11:17 Vesti Link\nRadnici u štrajku u južnokorejskoj fabrici automobila „Šangjong Motor” okončali su okupiranje fabrike posle više od dva meseca, javila je novinska agencija Jonhap.\nVIDEO : reklama za Audi R8\n6 Avg 2009 - 08:47 Video Link\nKupiš Hyundai Sonatu, dobiješ i i10\n6 Avg 2009 - 08:41 Vesti Link\nNakon onog prodavca kuće u Bristolu, koje je potencijalnom kupcu kuće u Engleskoj odlučio da pokloni i svoj Ferrari, kao i britanske kompanije Pearl Motor Yachts (svakom kupcu njihove jahte Pearl 60 poklanja i jedan Bentley GT Coupe), i belgijski uvoznik Hyundaija je došao na sličnu ideju.\nToyota najavljuje nov sportski model automobila\n6 Avg 2009 - 08:36 Vesti Link\nNajveći svetski proizvođač automobila Tojota (Toyota Motor Corp) najavio je proizvodnju zabavnog, ali i dostupnog sportskog automobila u nastojanju da poveća prodaju i pridobije mlađe kupce.\n6 Avg 2009 - 08:33 Noviteti Link\nKineska limuzina Moinca ("More in car") je plod joint venture kompanije Beijing-Hyundai i, kao što se odmah i vidi, predstavlja modifikovanu varijantu stare generacije Hyundai Sonate.\nVIDEO : Ford Focus RS na Nirburgringu\n6 Avg 2009 - 00:53 Video Link\nSuzuki SX4 sedan po promotivnoj ceni\n6 Avg 2009 - 00:42 Domaće tržište Link\nPonuda uvoznika Suzukijevih automobila, beogradskog Euro Sumara (www.suzuki-srbija.rs), ovih dana je proširena atraktivnim modelom SX4 sedan.\n6 Avg 2009 - 00:38 Tuning Link\nKao odgovor na fabrički BMW X5 M (ima 4,4 litarski twin-turbo V8 agregat sa 555 konja i 680 Nm obrtnog momenta, do 100 km/h ubrzava za 4,7 sekunde, maksimalna brzina ograničena na 250 km/h, potrošnja goriva 13,9 litara na 100 km, emisija CO2 je 325 grama po kilometru), nemačka tjuning kuće G-Power je pripremila Typhoon RS BMW X5, najjači BMW-ov SUV model koji je G-Power ikada napravio.\nPolicija za dve nedelje oduzela oko 500 tablica s vozila koja nisu preregistrovana\n6 Avg 2009 - 00:29 Vesti Link\nPreregistracija vozila sa stranim tablama završena je pre dve nedelje, a saobraćajna policija je od tada oduzela oko 500 tablica s kola koja nisu preregistovana, potvrdio je za Press načelnik Uprave saobraćajne policije Stojadin Jovanović. Kazne za vozače sa ovakvim vozilima kreću se od 15.000 do 30.000 dinara, pa čak i do mesec dana zatvora!\nVIDEO : Novi Mercedes E klase karavan\n5 Avg 2009 - 18:21 Video Link\nViše o novom Mercedesu E klase karavan možete pročitati OVDE.\nVolkswagen BlueSport concept na Fifth Gear probi\n5 Avg 2009 - 18:16 Video Link\n«Prethodni 1 2 3 ... 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 Sledeći»


Promocija udžbenika “Sonologija” dr Dimitrija Bužarovskog u Koncertno-izložbenom prostoru FU | Fakultet umetnosti Niš\nPromocija udžbenika "Sonologija", autora dr Dimitrija Bužarovskog, počasnog doktora Univerziteta u NIšu, održaće se u ponedeljak 16. maja 2016. godine od 19 sati u Koncertno-izložbeni prostor FU, Knjaževačka 2a. Na promociji još jednog značajnog izdanja Fakulteta umetnosti u Nišu, pored autora, govoriće recenzenti dr Suzana Kostić, redovni profesor na Fakultetu umetnosti u Nišu, mr Dragan Tomić, vanredni profesor na Fakultetu umetnosti u Nišu kao i mr Danijela Zdravić Mihailović, upravnik Izdavačkog centra Fakulteta umetnosti.\n"Termin sonologija je počeo da se koristi krajem šezdesetih godina XX veka u programima Univerziteta u Utrehtu, i kasnije, sredinom osamdesetih, u Kraljevskom konzervatorijumu u Hagu. Pokrivao je područje pripreme kandidata za stvaranje elektronske muzike i izučavanje disciplina akustike, psihoakustike, elektro-akustike i kasnije digitalne obrade zvuka.\n"Sonologija" sa jedne strane ima teorijske pretenzije, a sa druge, ona je neophodna u obrazovanju savremenih muzičkih umetnika. Ona duboko prožima novu realnost muzičke umetnosti, koju karakteriše elektroakustičko stvaranje, reprodukcija i snimanje muzičkih dela. Četiri celine rada: akustika, psiho-akustika, elektroakustika i digitalna obrada zvuka treba da prate proces stvaranja zvuka, ljudske sposobnosti registracije zvuka, njegovog pretvaranja u električni signal i pretvaranja analognog električnog signala u digitalni signal; ali uz jednu veoma važnu napomenu – sonologija u našem shvatanju je disciplina koja bi bila deo muzikologije, odnosno bavila bi se zvukom kao delom muzičkog fenomena. Zato njeno interdisciplinarno uobličavanje kao apliciranu disciplinu u području muzikologije prate i teorijske potrebe muzikologije, ali i praktične potrebe kompozitora, muzičara i ostalih subjekata koji su povezani sa muzičkim fenomenom."\n⇐ Resital mr Anđele Bratić u Tokiju\nIzložba Miljane Radenković u Lazarevcu ⇒


MORAMO ZNATI KO INVESTIRA U VELIKE KOMPANIJE I SA KOJIM CILJEM! Ursula von der Leyen: Očuvati ekonomski suverenitet EU u vrijeme krize, neki sektori su ključni za našu sigurnost i javno zdravlje! - GlobalCir\nPredsjednica Evropske komisije Ursula von der Leyen pozvala je članice Evropske unije da u aktuelnoj kriznoj situaciji obrate posebnu pažnju na direktne strane investicije u neke od ključnih evropskih sektora kao što su zdravstvo, medicinska istraživanja i strateška infrastruktura.\nOna je upozorila da kriza izazvana korona virusom duboko pogađa evropsku ekonomiju i da su mnoge kompanije privremeno oslabljene.\n“Neki sektori su ključni za našu sigurnost, javno zdravlje i suverenitet. Moramo znati ko izvan EU investira u ove kompanije i u kom cilju. To je posebno važno u vrijeme krize javnog zdravlja i ekonomije kada smo ranjiviji i moramo da zaštitimo naša ključna sredstva i tehnologije”, poručila je.\nUrsula von der Leyen je u videoobraćanju navela kako je Unija izašla sa uputstvom za zemlje članice kako da “skeniraju” strane direktne investicije i preuzimanje kontrole ili uticaja.\nZaštita ključnih kompanija\nPredsjednica EK napominje da na EU i nacionalnim nivoima već postoje mjere koje predviđaju nadgledanje direktnih stranih investicija.\nOna je pozvala države članice koje nemaju te mehanizme da ih uspostave.\n“Do tada trebalo bi da iskoristite sve opcije da bi zaštitili ključne EU kompanije od stranog preuzimanja ili uticaja koji mogu naškoditi našoj sigurnosti i javnom redu”, kaže Von der Leyen.\nOna istovremeno upozorava da sve poduzete mjere moraju biti urađene u skladu sa EU zakonima i međunarodnim obavezama.\n“Evropska unija je i ostat će otvorena za strane javne investicije, ali moramo da ih balansiramo u odnosu na potrebu očuvanja našeg ekonomskog suvereniteta”, zaključila je von der Leyen.\nVideo konferencija 27 članica\nBy BOSANSKI LONAC: Dok prolaze kineske milijarde i ruski vojni avioni... - GlobalCir on May 9, 2020 at 9:14 AM\n[…] potkopati sigurnost i napredak SAD-a, branit ćemo se pa makar i narušili međunarodne sporazume MORAMO ZNATI KO INVESTIRA U VELIKE KOMPANIJE I SA KOJIM CILJEM! Ursula von der Leyen: Očuvati ekono… ‘Svjetski rat’ protiv ‘kineskog virusa’? Američki izbori u doba korone […]\nNA PERIOD OD 60 DANA! Šef Pentagona zabranio kretanje snaga SAD-a u inostranstvu


'POKUPIO SAM STVARI IZ NJENOG STANA I OTIŠAO BEZ REČI' Edis otkrio detalje odnosa sa Draganom nakon rijalitija\n"POKUPIO SAM STVARI IZ NJENOG STANA I OTIŠAO BEZ REČI" Edis otkrio detalje odnosa sa Draganom nakon rijalitija\nKraj rijalitija odsvirao je i kraj ljubavi Edisa Fetića i Dragane Mitar, a sada je on otkrio kako stoje stvari.\nEdo je progovorio o odnosu sa Mitrovom, koju je zaboravio posle "Zadruge".\n- Moja kuća je u Pazaru i tu ću živeti i u budućnosti. Ja sam po izlasku pokupio sve svoje stvari iz Draganinog stana i otišao bez reči - otkrio je Edis detalje poslednjeg susreta sa Mitrovom.\nA post shared by Dragana >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << Mitar (@dragana_mitar) on Jul 15, 2020 at 1:10pm PDT\n- O Dragani više ne želim ni slovo da kažem. Moje prebivalište je u Pazaru, tako da ne mora da me čeka više - dodao je Fetić, a potom zaključio:\n- Nije Dragana razlog kraha mog i Zilhinog braka. Zilha je pokupila stvari i otišla od mene u aprilu prošle godine, pet meseci pre nego što sam se ja sa Draganom javno pojavio na žurki. Jednostavno, ne može meni ni Zilha niti bilo ko drugi da određuje gde ću ja da idem i sa kim ću da se družim i viđam.\nSrbijaDanas.com: "BOLI ME K*RAC ZA ZILHU" Edis ŠOKIRAO izjavom, pa PORUČIO ženi OVO! Oglasila se i ONA i poručila "Kajem se!"\nSrećni su...Ana Korać i David Dragojević uživaju u ljubavi i posle rijalitija, ako su mnogi mislili da će se razići...Oni stalno "zlim jezicima" dokazuju kako je njihova ljubav iz dana u dan sve jača...Danas ovaj par ima razlog za slavlje, pa je Koraćeva obradovala one koje ih vole i prate na...


Vesti online / Vesti / Svet / Moskva i Vašington proširuju koordinaciju u Siriji\nMoskva i Vašington proširuju koordinaciju u Siriji\nRusija i SAD su se dogovorile da pojačaju koordinaciju o Siriji, saopštio je na pres-konferenciji pomoćnik američkog predsednika za nacionalnu bezbednost Džon Bolton.\n- Jedno od pitanja o kojem smo razgovarali i dogovorili se jeste jačanje koordinacije Rusije i SAD po pitanju Sirije - rekao je Bolton.\nNa pitanje novinara da li se može očekivati da se američke rakete opet pojave u Evropi, on je odgovorio: "Mi smo još daleko od neke konkretne odluke. To je vrlo važno pitanje. O tome je i govorio predsednik Tramp".\n"Jastrebov" let: Zbog čega je Americi potrebno Zakavkazje\nSVET Rusija pozvala SAD da odustanu od planova da svrgnu Madura\nSVET Moskva i Vašington postigli dogovor o izdavanju viza\nSVET SAD će povući vojsku iz Sirije do kraja leta


PAŽIN-DANIJELSON: Kroz partnerstvo do rezultata u vladavini prava | Pink M\nPAŽIN-DANIJELSON: Kroz partnerstvo do rezultata u vladavini prava\nPodrška Evropske unije doprinijeće daljem jačanju vladavine prava i prevazilaženju zajednički prepoznatih izazova, kazao je potpredsjednik Vlade za politički sistem, unutrašnju i vanjsku politiku Zoran Pažin tokom sastanka sa generalnim direktorom Generalnog direktorata Evropske komisije za susjedstvo i pregovore o proširenju Kristijanom Danijelsonom, saopšteno je iz Vlade.\nDATUM: 18.05.u 19:51\nKako navode potpredsjednik Pažin je izrazio punu političku posvećenost Vlade da nastavi sa stvaranjem uslova i podrške resornim institucijuma u daljima aktivnostima na jačanju vladavine prava u našoj državi.\nPažin: Podrška Evropske unije doprinijeće daljem jačanju vladavine prava\nGeneralni direktor Danijelson saopštio je da je Crna Gora do sada mnogo uradila i pohvalio napore koji su učinjeni u usmjeravanju države ka daljem razvoju.\nOn je podijelio utisak da je Crna Gora u najvećoj mjeri normativno i institucionalno ojačala svoj pravni sistem.\n– Tim povodom izrazio je očekivanje da će se nastaviti sa ostvarivanjem konkretnih rezultata i u daljoj borbi protiv korupcije i različitih oblika organizovanog kriminala. Sagovornik je dodao da ostaje opredijeljen da Generalni direktorat, kojim rukovodi, nastavi da bude otvoren partner Crnoj Gori u ostvarivanju zacrtanih ciljeva i podrška u procesu evropske integracije – stoji u saopštenju iz Vlade.\nDodaju da su sagovornici razmijenili i konkretne informacije o planiranim aktivnostima koje će doprinijeti ispunjavanju prelaznih mjerila i ulasku Crne Gore u drugu, završnu fazu pregovaračkog procesa.\nTAGOVI:Kristijan DanijelsonZoran Pažin\nPAŽIN: Vlada pristupa odgovorno u zaštiti integriteta i bezbjednosti novinara\nDONACIJA SAD: Obezbijeđeni uslovi za izvršenje kazne kućnog zatvora\nPAŽIN: Dobri rezultati motiv za još intenzivniji napredak ka Uniji


U Njemačkoj sve više ilegalno useljenih Iračana - Klix.ba\n1.2.2008. u 15:57\nBroj Iračana koji ilegalno ulaze u Njemačku prošle godine je drastično porastao, čime je povećana opasnost od terorizma, javlja u petak internetski portal Spiegel Online pozivajući se na izvore u pograničnoj policiji.\n"Pri saveznoj policiji se u međuvremenu preko 80 posto uposlenih bavi Iračanima koji su ilegalno ušli u zemlju", stoji u izvještaju policije. Iz izvještaja proizlazi i da su do septembra prošle godine na granicama, prilikom pokušaja ilegalnog ulaska u zemlju, uhapšena 1162 Iračana što je, kako se navodi, dvostruko više nego cijele 2006. godine.\n"Telefonska praćenja ukazuju na to da je broj onih koji uspiju ući u Njemačku znatno veći", stoji u internom policijskom izvještaju. Velika većina Iračana dolazi preko jugoistočne Evrope, a velikoj većini je cilj neka od skandinavskih zemalja, gdje je mogućnost stjecanja političkog azila veća nego u ostatku Evrope, javila je Hina.\nPredsjednik Sindikata savezne policije Josef Scheuring zatražio je pomoć ministarstva unutarnjih poslova i povećanje broja pograničnih policajaca. On smatra da bi se Njemačka mogla suočiti s još većom prijetnjom terorizma, jer se sumnja da su među ilegalnim useljenicima i mnogi pripadnici terorističkih organizacija koje djeluju u Iraku.\nDruštvo novinara BiH: UO JRTV servisa BiH direktno pokušava utjecati na medijske slobode\n01.02.2008. u 16:19\n01.02.2008. u 15:56


Petina žrtava porodičnog nasilja su - muškarci, često im se manje veruje - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nMuškarac koji nije nasilnik nego žrtva nasilja u društvu nije predviđen\nPetina žrtava porodičnog nasilja su – muškarci. To je tabu i često se muškarcima žrtvama još manje veruje nego ženama. Deutsche Welle je pričao sa jednim muškarcem koji je jedva izašao iz pakla nasilja i rešio da pomogne i drugima.\nKad je Tami Vajsenberg upoznao svoju partnerku, razmišljao je tipično muški: „Ja sam njen zaštitnik!” Ona je pričala da je bivši partner tukao, da je bila nesrećna. To ga je dirnulo. Želeo je da pomogne, da je spasi, i pokaže da muškarci mogu da budu i drugačiji.\n– Tada nisam primetio da je to bio njen trik da me pridobije i manipuliše, priča Vajsenberg, posle šest fatalnih godina veze. Njegovu priču možete pročitati ovde.\nU Nemačkoj se godišnje oko 26.000 muškaraca registruje kao žrtava porodičnog nasilja. Ali, ko će verovati muškarcu kad kaže da ga žena tuče? Jer, ranjivi muškarac, koji nije nasilnik nego žrtva nasilja, u društvu nije predviđen. To potvrđuju i istraživanja naučnice Elizabet Bejts sa Univerziteta Cumbria u Velikoj Britaniji.\n– Na televiziji i u programima komičara je nasilje nad muškarcima humorističko sredstvo. Mi se onda smemo nasilju žena nad muškarcima, ali to ima posledice. Niz stvari sprečava muškarce da zatraže pomoć. U to spada strah da se muškarcu neće verovati. A način kako mediji izveštavaju o nasilju može uticati na taj strah.\nIstraživanje pokazuje da se muškarci zbog takvog odnosa društva često ni sami ne doživljavaju kao žrtve. Ali imaju teške zdravstvene poteškoće.\n– Oni opisuju dugoročne mentalne i telesne probleme kao posledicu nasilja, kaže Bejts. U partnerstvima muškarci mnogo ređe nego žene doživljavaju teško nasilje, ali ima i toga. Ipak, muškarci često govore o psihičkom nasilju.\nTo se polako menja. U proleće ove godine je u Nemačkoj pokrenut prvi telefon za pomoć muškarcima. Finansiraju ga zajednički dve najveće nemačke pokrajine, Bavarska i Severno Rajna-Vestfalija.\nDesetine muškaraca se javlja svake sedmice i traži pomoć. Tami Vajsenberg se sam izvukao iz svoje zatrovane veze.\n– Jako mi je tada nedostajalo neko mesto gde bih kao muškarac mogao da se obratim sa svojim strahovima i brigama. Zato sam kasnije osnovao grupu za samopomoć. I tada sam primetio da ima puno muškaraca koji na različite načine proživljavaju slične stvari.\nOznake: DWmuškarci žrtve nasiljaNasiljeporodično nasilje


KOMŠIJE ORGANIZOVALE TURNIR U BASKETU 3X3: Održan treći po redu Street open u Kragujevcu | Sport | Kurir\nFoto: Street open/Promo\nTurnir za decu\nKošarka 03.09.2018. 20:12h 03.09.2018. 21:22h\nOvog vikenda se u Kragujevcu, u naselju Aerodrom, održan je treću godinu za redom" Street open", turnir u basketu 3X3 za decu, po Fiba pravilima.\n1 / 5 Foto: Street open/Promo\nTurnir koji su pokrenule komšije iz ovog naselja Miloš Arunović, Stjepan Kramžar i Stefan Nešković, organizovan je više nego uspešno ovog vikenda u prisustvu velikog broja građana i dece.\nSama “ideja projekta iza koga praktično stoje samo žitelji ovog naselja jeste da se najmlađi usmere na bavljenje sportom, druženje i sticanje zdravih navika”.\nPrema njihovim rečima sve je krenulo kada su komšije zaljubljenici u ovaj sport, sami deljenjem flajera i idući od vrata do vrata organizovali prvi turnir.\nOvog vikenda videli su se znaci uznapredovanja jer je sam turnir dobio svoje konture-tribine, publiku i, što je najvažnije veliki broj dece.\nUčešće na turniru je besplatno, a učesnici i posetioce, dobili su vredne nagrade i vaučere koje su obezbedili sponzori i prijatelji turnira . A evo i pobednika turnira.\nDušan Rakić, Stefan Simović, i Zoran Milojević\nSrna Lazarević, Milena Milovanović, Đurđa Janković i Sonja Filimonović\nRelja Spasić, Filip Petrović, Andrija Spasojević, Ognjen Todorović\nDušan Rakić, Stefan Simović i Zoran Milojević\nPobednik u izvodjenju slobodnih bacanja je Iva Simonović.\nFoto: Street open


- Osim Vranja, Niš ima ubedljivo najveći broj zaraženih od početka epidemije, to je dva i po puta više nego u Beogradu ako gledate na sto hiljada stanovnika. To opterećuje zdravstveni sistem - izjavio je dr Radmilo Janković u gostovanju na RTS- u.\nVIDEO: Ogroman red ispred gondole na Zlatiboru\nOgroman red ispred gondole na Zlatiboru\nVAKCINA, PA NA AVION Dr Janković objašnjava kako bi ubuduće mogla da izgledaju putovanja\n"Pred nama je izbor - PARE ILI ŽIVOT" Virusolog Šekler objasnio zašto je Srbiji potrebno ZAKLJUČAVANJE\nOdređeni deo vakcinisanih nije razvio efikasan imunitet protiv korona virusa i zato će biti izrađen protokol po kojem će se njima ili davati treća doza cepiva ili će možda biti primenjena neka nova vakcina, rekla je virusolog prof. Tanja Jovanović, prodekan za nastavu Medicinskog fakulteta i članica Kriznog štaba gostujući na Radio Beogradu.


ŠTA JE SA TURIZMOM NA KIPRU? Svi hrle u Grčku, a ova ostrvska zemlja ovog leta ostala je skoro PRAZNA! | Najnovije vesti - Srbija danas\n30.07.2020. • 08:39 Srbija Danas/Telegraf\nŠTA JE SA TURIZMOM NA KIPRU? Svi hrle u Grčku, a ova ostrvska zemlja ovog leta ostala je skoro PRAZNA!\nPutnici koji obično pune kasu Kipra, svake godine u ovo vreme, sada nisu u mogućnosti da putuju tamo. To su pre svega Rusi, Britanci, Izraelci...\nSvetska turistička organizacija Ujedinjenih nacija je saopštila da su ekonomski gubici u turističkom sektoru, na globalnom nivou, dostigli 320 milijardi dolara za samo 5 meseci, odnosno od početka pandemije dosad.\nSNAŽAN UDARAC NA STUB EKONOMIJE: Korona virus oštetio svet za 320 milijardi dolara! Ovo su direktne posledice\nU skladu sa tim je i podatak da je broj međunarodnih turista smanjen za 56%, a čak i oni koji sada mogu da putuju - ne usuđuju se. Doduše, ima i onih koji su jedva dočekali otvaranje granica, iz koje god zemlje da dolaze, kako bi pohrlili na more.\nGrčka je tradicionalno najinteresantnija evropska letnja destinacija za sve, pored Hrvatske i Španije. Tamo trenutno ima turista, štaviše, bilo ih je odmah po otvaranju granica (pre nekoliko nedelja).\nIpak, broj poseta nije na nivou za kakav Grci znaju. Ali, svakako im se piše bolje nego Kipru.\nTa ostrvska zemlja doživljava oštar turistički i ekonomski pad, jer ne očekuje da će je ove godine posetiti više od 25 odsto od rekordnih četiri miliona turista, koliko ih je bilo 2019.\nZamenik ministra turizma, Savas Perdios, kaže da je evidentno da će prihodi od turizma pasti ove godine, ali ono što je zabrinjavajuće, jeste da će pandemija trajno negativno uticati na kiparsku turističku industriju.\nPre svega, zato što će ljudi ubuduće opreznije birati mesto za odmor, a boravak na ostrvu može biti "mač sa dve oštrice".\nOvoj zemlji turizam donosi više od 13 odsto prihoda, a sama ekonomija je vredna 22 milijarde evra. Najviše "koristi" imaju od Britanaca, Rusa i Izraelaca, međutim, tamošnji putnici sada nisu u mogućnosti da posete Kipar.\nIpak, Perdios zaključuje da je zdravlje svakako na prvom mestu.\nKorona preti da ZATVORI SALONE VENČANICA: Vlasnici ovih radnji u Srbiji u VELIKOM PROBLEMU\nKipar koronavirus koronavirus epidemija pandemija turisti Putovanje Grčka


PC Press » PC #240 | Gospodari iskušenja\nPC #240 | Maja Ivanović\nNepogrešivo tačna rečenica Oskara Vajlda „Mogu da odolim svemu, osim iskušenju“ udobno se smestila na prvoj stranici crvenog plišanog menija koji je već na dodir najavljivao o kakvoj se večeri radi. Ujedno, ona je bila ideja-vodilja autorima najekstravagantnijeg italijanskog dočeka Nove 2017.\nZa 1500 evra po osobi, koliko je koštao ulaz na ovu žurku, 60 odabranih zvanica prepustilo se različitim iskušenjima: od samog naziva dočeka Tentazioni The Luxury Experience, preko naglašeno senzualnog ambijenta, raznovrsnog kabarea i hrane koja se graniči sa umetnošću, do jedinstvenog vatrometa i njegovog odraza u vodama venecijanske lagune kojim je ispraćena stara i dočekana nova godina.\nHrani nije bilo moguće odoleti, ne samo zato što je bila „firmirana“ pošto ju je napravio jedan od najpoznatijih italijanskih kuvara Carlo Cracco, već zato što je bila veoma ukusna i maštovita. Za honorar od 10.000 evra čuveni Cracco, koji se doduše nije pojavio već je realizaciju svog menija prepustio Meating&Dining Services ne manje čuvenog Casino di Venezia, za ovu priliku kreirao je potpuno novo jelo. Ostajući dosledan svojoj ideji da se izuzetna jela mogu praviti i od veoma jednostavnih sastojaka, predjelo koje je ponudio za ovu priliku bilo je jaje a la coque u sosu od cvekle.\nNi ostala hrana koje je defilovala spektakularno ukrašenim stolovima, kojima su dominirale dva metra visoke vaze same po sebi remek-dela, nikako nije zaostajala. Posle aperitiva serviranog u gitarama na terasi s jedinstvenim pogledom, večera je počela kavijarom posutim po jarkocrvenim ružama, nastavljena je jastogom na pari u sosu od pomorandži i bosiljka, zatim ribljom supom sa oblakom od šampanjca, rižotom od glavoča s penom od crvenih gambora. Glavno jelo bio je gratinirani gof u kremi od badema i mlade blitve, a nije izostalo ni obavezno sočivo s belim tartufima, za koje Italijani veruju da donosi pare onima koji ga jedu u novogodišnjoj noći: koliko zrnaca sočiva, toliko para u nastupajućoj godini.\nBravurozni umetnici Nu Art dali su večeri specijalnu notu. Akrobatske tačke koje su zaustavljale dah, erotični ples, senzualni skečevi i arije čuvenih opereta smenjivale su se tokom večere. Glamur čitavom događaju dala je kompjuterska animacija, koja je na pijedestal uzdigla svoje autore i učinila ih zvezdama ovog dočeka.\nLED život u ciglama\nVenecija, sinonim za eleganciju, raskoš, misteriju i stil, mogla je za ovu priliku da ponudi jednu od svojih raskošnih palata, ali Gabriele Rizzi,se umetnički direktor spektakla, odlučio za Torre di Arsenale, toranj visok 34 metra koji je 1810. godine izgradio Napoleon, a služio je ne samo kao osmatračnica već i kao brodogradilište. Rizzi se nije zadovoljio lepotom jedne palate, već je pomoću jednog moćnog računara, pet projektora i 45 teledirigovanih LED farova, prisutnima priuštio drugačiji ambijent za svaku tačku. Uz pomoć gotovo 800 GB slika (1800 slika u minutu) zidovima od obične cigle udahnut je život.\nDok su senzualne igračice s ružama umesto karmina i crnim povezima preko očiju igrale tango, zidovi su postajali fasade prestonice ovog plesa San Telma, kvarta u Buenos Ajresu. Kada je akrobatkinja iz Japana započela ples s vatrom, prisutni su se našli usred virtuelnog požara koji je zahvatio salu. Zahvaljujući maštovitoj animaciji, na trenutak je izgledalo da se toranj ruši, a odmah zatim da plovi vodama Venecije. Oživele su i drvene stepenice koje su se izvijale i igrale. Hologrami su varirali od iluzije skupocenih lustera od Murano stakla do privida da se sve odigrava u crtanom filmu.\nRačunarska animacija postaje neophodan deo svakog mondenskog događaja. Malo je manje očigledno da ljudi koji se bave animacijom postaju zvezde. Osam momaka predvođenih Crisom Ursom, IT mađioničari koji su zahvaljujući grafici postali protagonisti večeri, učinili su da nestane kliše klasičnog IT-jevca, mirnog momka, naočarka u crnoj majici. Od večitih statista koji dane i mesece provode kuckajući po tastaturi računara dok aplauze dobijaju neki drugi, postali su glavni junaci. Kako i ne bi, Adobe Audition ih je učinio gospodarima vatre i vode, majstorima senzualne atmosfere i kreatorima erotike. A gospodari atmosfere oduvek su mamili uzdahe i budili maštu.\nU ranim jutarnjim satima, ove nove Kazanove ulazile su u gondole držeći u jednoj ruci računare, a u drugoj predivno izvajane igračice. U venecijanskom vodenom taksiju gospodari animacije grlili su svoje računare štiteći ih od vlage lagune, dok su njih grlile zanosne dame koje bi svako poželo pored sebe. Gospodari iskušenja dovedeni su u iskušenje, a da li su mu odeleli, ne zna se.


sandra23 je Limundovac - Limundo.com\nČlan od 5. 4. 2009.\nPoslednja aktivnost: 29. 11. 2021. u 19:29\nZEKA JO JO NA SRPSKOM\nO članu sandra23\nOcene člana sandra23\n636 pozitivnih i 2 negativne (računa se prva ocena dobijena od istog korisnika)\n1.322 pozitivne i 2 negativne\nPitanje za člana "sandra23"


Biljna mešavina “Altajsko bilje” za Žene za prevenciji ženskih bolesti | bajkal-bih\nBiljna mešavina “Altajsko bilje” za Žene za prevenciji ženskih bolesti\nLekovito bilje koje ulazi u sastav biljne mešavine ŽENSKA u narodnoj medicini koristi se u lečenju i prevenciji ženskih bolesti. Ono izuzetno blagotvorno deluje na fukcionalno stanje ženskog organizma.\nSastav: koren i rizom rodiole (sibirske ruže), herba virka, rizom i koren jarčije trave, herba brdske materice (Orthilia secunda), čaga, plod šipka, cvet hibiskusa, list crne ribizle, plod jarebike, list stevije, rizom i koren valerijane, cvet kamilice, herba srdačice.


Uspešna godina za društvo Druid | Aleksinačke vesti - novosti Aleksinac\nPočetna | Društvo | Uspešna godina za društvo Druid\npredsednik opštine DS škole Niš Žitkovac fudbal NATO Aleksinac.Net Miodrag Tasić Centar za kulturu i umetnost Beograd košarka hapšenje opština Dušan Ostojić festival intervju budžet SNS pozorište Aleksinački Rudnik Nenad Stanković izbori saobraćaj Radio Aleksinac Ivan Dimić Dveri Napredak KK Crveni krst Aleksandar Vučić\nUspešna godina za društvo Druid\nDruštvo za zaštitu životinja "Druid" Aleksinac postoji od 31.01.2013.godine. Za godinu dana postojanja, društvo je funkcionisalo zahvaljujući skromnim donacijama ljudi koji su prepoznali važnost problema kojim se bavimo i nesebičnim zalagenjem malobrojnih članova i volontera društva.\nU tom peridu uspostavljena je saradnja sa lokalnom samoupravom i JKP u cilju poboljšanja uslova u privremenom prihvatilištu "Autoremont". Radilo se na podizanju svesti građana o dobrobiti životinja i odgovornom vlasništvu delenjem letaka i flajera. Organizovano je niz akcija udomljavanja napuštenih životinja. Udomljeno je 50 pasa i mačaka, a čipovano, vakcinisano i sterilisano njih 10.\nViše puta je pružana pomoć bolesnim i povređenim životinjama (operacije, snimci, terapije).\nNadamo se da smo u ovih godinu dana uspeli da dokazemo nasu ozbiljnost i posvećenost problemu.\n# Druid Aleksinac Autoremont psi\nAkcija udomljavanja pasa i mačaka


Tart sa ajvarom i slaninom (video) | Minjina Kuhinjica\nCoca-Cola Lisnato testo Video recepti 17. februara 2016.\n125 g lisnatog testa\n20 g trapista\n2 šnita slanine\nLisnato testo razvucite na 10 x 15 cm i stavite u podmazanu keramičku posudu. Premažite ajvarom, a zatim stavite iseckan mladi luk, izrendan trapist, dva šnita slanite, jaje i ponovo luk i sir. Pecite 15 minuta u zagrejanoj rerni na 220 °C. Poslužite odmah.\nPogledajte video klip koji sam vam napravila i ostavite komentar ako želite više ovakvih sadržaja na sajtu, a kao podršku video klipovima pretplatite se na moj YouTube kanal 🙂\nOznake: ajvarcokeCoke and mealsdoručaklisnato testovečeravideo recept


Siva Ekonomija | Anketa konačni rezultati\nKONAČNI REZULTATI ANKETE - STAVOVI GRAĐANA O SIVOJ EKONOMIJI I BEZGOTOVINSKOM PLAĆANJU\nSvaki dinar utajenog poreza znači manja ulaganja u obrazovanje, zdravstvo, infrastrukturu, javne usluge i sve ono što čini jednu zemlju dobrim mestom za život. Borba protiv sive ekonomije je posao države, privrede, ali se tiče i svakog stanovnika Srbije. Stavovi građana o sivoj ekonomiji i predlozi rešenja za njeno suzbijanje predstavljaju dobre smernice u pripremi novih mera i aktivnosti u nastavku borbe protiv sive ekonomije.\nPosetioci sajta www.uzmiracun.rs imali su priliku da tokom maja 2018. učestvuju u anketi sa pitanjima o sivoj ekonomiji, nagradnoj igri Uzmi račun i pobedi, fiskalnim računima i slipovima. Anketa je završena i pred Vama su rezultati.\n48% - Muško\n52% - Žensko\n63% - Od 18 do 40\n27% - Od 41 do 60\n10% - Više od 60\nObeležite status kojem pripadate:\n59% - Stalan radni odnos\n1% - Honorarni posao\n3% - Povremeni poslovi\n11% - Nezaposlen\n10% - Penzioner\n16% - Student\n2% - Ostalo\nŠta je po Vašem mišljenju siva ekonomija?\n17% - Šverc\n20% - Prodaja robe na crno (neizdavanje fiskalnih računa)\n21% - Rad na crno (neprijavljeni radnici, neplaćanje doprinosa...)\n20% - Nezakonito poslovanje / nezakoniti tokovi novca (neregistrovane firme/radnje...)\n17% - Neregistrovana proizvodnja i prodaja ilegalnih supstanci ili akciznih proizvoda – droga, alkohol, cigarete\n4% - Način preživljavanja / snalaženje / nužda\n1% - Drugo\nDa li podržavate borbu protiv sive ekonomije?\n95% - Da\n5% - Ne\nKako građani najefikasnije mogu da doprinesu smanjenju obima sive ekonomije?\n30% - Traženjem fiskalnog računa prilikom svake kupovine ili izvršene usluge\n22% - Plaćanjem karticama\n25% - Izbegavanjem kupovine na improvizovanim mestima koja nemaju fiskalnu kasu\n23% - Prijavljivanjem neizdavanja fiskalnih računa i neprijavljivanja radnika\nKoliko često plaćate karticom?\n9% - Uvek\n56% - Često\n22% - Retko\n13% - Nikad\nDa li u svakom prodajnom objektu treba da postoji mogućnost plaćanja karticom?\n88% - Da\n12% - Ne\nVeća upotreba bezgotovinskih plaćanja odnosno platnih kartica doprinela bi smanjivanju obima sive ekonomije u Srbiji, jer takav vid kupovine čini transakcije potpuno transparentnim. Koja bi od navedenih rešenja prema Vašem mišljenju bila najefikasnija u cilju razvoja bezgotovinskog plaćanja?\n22% - Obaveza da se zarade/ plate/penzije/nadoknade isplaćuju na račun\n9% - Snižavanje trenutno propisanog maksimuma od 10.000 evra za gotovinska plaćanja potrošača i privrednih subjekata\n25% - Poreske olakšice za trgovce koji prihvataju elektronsko plaćanje (na primer smanjenje poreza na dohodak ili PDV za ele ...\n21% - Vođenje kampanja za jačanje svesti građana o važnosti razvoja bezgotovinskog plaćanja i smanjenja obima sive ekonom ...\n23% - Mogućnost da se u svakom prodajnom objektu može platiti karticom\nDa li ste učestvovali u prvom ciklusu nagradne igre Uzmi račun i pobedi organizovanom 2017?\n67% - Da\n33% - Ne\nDa li ste učestvovali u drugom ciklusu nagradne igre Uzmi račun i pobedi organizovanom 2018?\n78% - Da\n22% - Ne\nDa li Vas je nagradna igra Uzmi račun i pobedi podstakla da uzimate fiskalne račune (bez obzira da li ste učestvovali u lutriji ili ne)?\n64% - Da, podstaklo me je da uzimam fiskalne račune češće nego što sam to ranije činio/ la\n36% - Ne, nije me podstaklo da uzimam fiskalne račune češće nego što sam to ranije činio/ la\nDa li Vas je nagradna igra Uzmi račun i pobedi podstakla da češće plaćate platnom karticom i uzimate kartične slipove (bez obzira da li ste učestvovali u lutriji ili ne)?\n37% - Da, podstaklo me je da plaćam platnom karticom češće nego što sam to ranije činio/ la\n63% - Ne, nije me podstaklo da plaćam platnom karticom češće nego što sam to ranije činio/ la\nDa li umete da prepoznate ispravan fiskalni račun?\n13% - Ne\nDa li umete da prepoznate ispravan slip (potvrda o plaćanju karticom)?\n71% - Da\n29% - Ne\nDa li je ispravan fiskalni račun prikazan na slici ispod?\n57% - Da\n43% - Ne\nTačan odgovor: Fiskani račun nije ispravan jer naziv proizvoda nije naveden u skladu sa propisima\n83% - Da\n17% - Ne\nTačan odgovor: Fiskalni račun je ispravan\n44% - Da\n56% - Ne\nTačan odgovor: Fiskalni račun nije ispravan jer naziv proizvoda nije naveden u skladu sa propisima\nDa li je ispravan slip (potvrda o plaćanju karticom) prikazan na slici ispod?\n23% - Ne\nTačan odgovor: Slip (potvrda o plaćanju karticom) je ispravan\n63% - Da\n37% - Ne\nSmanjenje obima sive ekonomije povećava prihode u budžetu Srbije. Kako bi, po Vašem mišljenju, Vlada trebalo da potroši taj novac?\n15% - Ulaganje u zdravstvo\n14% - Razvoj infrastrukture\n7% - Povećanje socijalnih davanja\n17% - Ulaganje u obrazovanje\n8% - Povećanje bezbednosti građana\n11% - Podrška preduzetništvu\n16% - Borba protiv nezaposlenosti\n11% - Poreske olakšice


Igra Monopol sa detaljima Novog Sada | N1 Srbija\n"Očekujemo da će Novosađani glasati za najznačajnije stvari iz Novog Sada, koje su važne u oblasti kulture, turizma, umetnosti, sporta, trgovine", rekao je direktor razvoja firme Winning Moves Lazar Vuković na konferenciji za novinare.\nDodao je da je "Monopol" prepoznao Novi Sad kao važnu destinaciju, a sada su građani na potezu da svojim glasom odrede poziciju na tabli.\nPortparolka muzičkog festivala Exit Bojana Kozomora izrazila je nadu da će taj festival, za svoj 18. rođendan, dobiti svoje polje na novosadskoj tabli "Monopola", kao jedan od simbola grada.\n"Očekujemo da će mnoge generacije stasati gradeći crvene hotelčiće na našem polju. Biće nam potrebni s obzirom na broj turista koje planiramo da dovedemo u narednim godinama", kazala je Bojana Kozomora.\nDirektor Fondacije Novi Sad 2021. Nemanja Milenković rekao je da će "Monopol" doprineti boljem upoznavanju Novog Sada kao buduće Evropske prestonice kulture, 2021. godine, i Omladinske prestonice Evrope, 2019. godine.\nTagovi: monopol , Novi Sad , Igra\nKoliko će nas koštati vaša igra ?\nAko budu na monopolu exit I 2021...nema sanse da ga kupim..


(RED)AKCIJA I DNEVNIK - 17. 06. 2018.\nDr. Zaid: Ovo je zločin prema ljekarima TK. Nećemo odustati. SBB i PDA najodgovorniji\nLatić: Bit će postizborna koalicija, nosioci SBB i SDP\n11 godina Vispakove najveće džezve na svijetu - Rekordna prodaja Zlatne džezve\nU okviru 449. Skokova sa Starog Mosta obilježena 11. godišnjica uspostavljanja Guinnessovog rekorda najveće džezve na svijetu i ulaska u najpopularniju knjigu svjetskih atrakcija. Prije tačno 11 godina pod Starim mostom u Mostaru, spomenikom nulte kategorije svjetske baštine UNESCO-a, za vrijeme skokova sa Starog mosta ispečeno je u najvećoj džezvi na svijetu 650 litara Zlatne džezve, a građani Mostara popili su 8000 fildžana prave bosanske kafe.\nNačelnik Općine Tešnja Suad Huskić i izvršni direktor AS GROUP Armin Hrvić potpisali su danas ugovor o prodaji zemljišta na kojem će ova kompanija iz Tešnja graditi otkupnu stanicu sa hladnjačom za voće, povrće, šumske plodove i ljekobilje. “Visina ukupne investicije je 1 milion KM. Stanica je namijenjena za otkup voća i povrća, šumskih plodova i ljekovitog bilja, sa ukupnim kapacitetom hladnjače od 800 tona. Plan je da otkupna stanica počne sa radom najkasnije na proljeće, pred početak iduće otkupne sezone. Ova investicija sastavni je dio ranije najavljenih proširenja kapaciteta AS GROUP u oblasti otkupa voća i povrća, sa fokusom na maline. Uz postojeću hladnjaču kapaciteta 1.000 tona prehrambene industrije Klas d.d. Sarajevo koja posluje u okviru AS GROUP, izgradnjom nove hladnjače u Tešnju proširit ćemo naš trenutni kapacitet za 80%”, kazao je tim povodom Armin Hrvić, izvršni direktor AS GROUP.\nDukat d.o.o. mlin i pekara Jelah – Tešanj poziva poljoprivrednike na otkup žitarica\nDukat d.o.o. mlin i pekara Jelah – Tešanj obavještava javnost i poljoprivrednike da je ova kompanija počela sa otkupom svih vrsta žitarica. Ovom prilikom Dukat mlin i pekara poziva sve poljoprivredne proizvođače svih vrsta žitarica, kao što su pšenica, raž, heljda, ječam, a u jesen i kukuruz, da dovezu svoje urode u “Dukat”, jer će sve količine koje budu dovezene biti otkupljene. Uvjeren u vrhunski kvalitet ovogodišnjeg uroda domaćih ratara, na ovaj način “Dukat” želi dati svoj doprinos razvoju proizvodnje zdrave hrane koja je višestruko tražena i ima svoje mjesto na tržištu. Mlin “Dukat” se nalazi na idealnoj nadmorskoj visini 170-200 metara, i okružen je zdravom okolinom, bez zagađivača.\nBosanskohercegovačka prehrambena industrija Klas ove godine će nastojati otkupiti što je više moguće domaće kvalitetne pšenice. S tim u vezi Klas poziva poljoprivredne proizvođače iz cijele Bosne i Hercegovine da najave svoje količine, kako bi bili evidentirani u bazi podataka.\n"Ovako" pripremila pomoć ugroženim i popust za sve građane tokom Ramazana\nMesna industrija "Ovako“ jedanaest godina zaredom pruža podršku socijalno ugroženim kategorijama, a njihova pomoć stigne u sve krajeve Bosne i Hercegovine.


Pitanje identiteta u drami „Amerika, drugi deo“, Biljane Srbljanović - Čupava Keleraba\n21. novembra 2019. 7. februara 2022. Administrator\nJoš od epohe romantizma u književnosti su postojale teme vezane za nacionalnu prošlost i određenje kulturnog i(li) personalnog identiteta. Pod uticajem novih filozofskih ideja nastalih u modernizmu, kao i novoj društvenoj klimi nakon Drugog svetskog rata, postmodernistička proza nastavlja se na taj obrazac.\nU drami Biljane Srbljanović u središtu je junak evropskog porekla koji se (pre ili kasnije) našao u neevropskoj društvenoj sredini, koja na veliki broj njegovih pitanja ne pruža nikakvu mogućnost pronalaženja odgovora. Drama obrađuje pitanje individualnog identiteta oblikovanog u interakciji sa drugim identitetima, ali i onoga što determiniše taj odnos, a to je: da li je inostranstvo zaista obećana zemlja ili čista farsa.\nU oblasti kulturoloških studija o složenosti Balkana, područje imagologije se naročito aktualizuje jer se na taj način rekonstruišu mitovi, utopije, stereotipi i klišei koji formiraju kolektivnu svest o drugom narodu. Slika tog drugog je potrebna kako bi se subjekat konstituisao i legitimizovao svoj kulturni identitet, kojeg postaje svestan tek u poređenju sa drugim društvenim grupama. Dakle, ideja o drugima kao odraz u kojem možemo videti sebe je sastavni deo postmoderne kritičke svesti. Tako u drami Srbljanovićeve možemo govoriti o pitanju personalnog identiteta, odnosno jedinstva neke ličnosti u određenom vremenskom periodu.\nPomenuli smo već da je glavni junak Biljanine drame čovek evropskog porekla, koji, kako je delom već i naslovom određeno, živi u Americi, ali naslov ima dopunu drugi deo, što nam ne sugeriše na nastavak nekog dela ove autorke, već na imanentnu poetičku oznaku koja upućuje na prozu Franca Kafke. Konkretnije rečeno, u pitanju je Kafkin nedovršeni roman „Amerika“, čiji je glavni junak Karl Rosman – koji se zove isto kao i junak Srbljanovićeve, a oba dela na sličan način obrađuju i temu utopijske slike Amerike i pokazuju njenu, ne baš svetlu, realnost. Sličnost se još ogleda i u tome što je psihološko prikazano paradoksalnim spojem imanencije i transcedencije koja provejava u svakodnevnom, nihilističkom i utopijskom, iskustvu ova dva junaka.\nKarl Rosman je imućni Evropljanin u bogatoj njujorškoj sredini koji u jednom trenutku gubi sve društvene potpore: najpre posao, a zatim i novac i stan, što u socijalističkom ustrojstvu društva dovodi do sloma ličnosti. Uvodna didaskalija otkriva ratnu krizu tokom koje se drama odigrava i, na ambivalentan način, anticipira svojstvo Amerike – zemlja slobode lako može postati zemlja zatočeništva: spremnost na rat stoji naspram praznično blistavih ulica, helikopterske patrole i obalske straže čuvaju grad koji je siguran, ali i napet, duva vetar sa okeana, ali je grad i dalje najlepši. Sličan početak postoji i u Kafkinoj „Americi“: stupajući u njujoršku luku, Karl Rosman je ugledao kip slobode u jakoj sunčevoj svetlosti, ali već u sledećem trenutku „izgledalo je kao da je uzdigla ruku s mačem“ (Kafka 2004: 5).\nDidaskalije kod Srbljanovićeve nisu samo scenska uputstva, već i komentari zbivanja koji nam, poput filmskih kadrova, dočaravaju izgled enterijera, ali i psihološku nestabilnost junaka. Na početku se, kao lajtmotiv, čuje pesma koja će se simptomatično javiti i kasnije u drami, kada Karl već bude rezigniran, a što može da upućuje na bezizlaznost pozicije subjekta. Naime, kako stoji navedeno „od samog početka pozornicom odjekuje […] Since we have no place to go, Let it snow, let it snow, let it snow“ (Srbljanović 2004: 9). Opisom Karlovog stana, daju se odrednice koje ukazuju na njegovu luksuznost i skupocenost, odnosno na Karlovu finansijsku stabilnost usled koje je, nakon petomesečne revizije od strane ostalih stanara zgrade, njemu dozvoljeno da se useli.\nOvaj deo umnogome podseća na film „Stanar“ (1976) Romana Polanskog, gde se glavni junak Trelkovski useljava u apartman u kome je živela izvesna Simon Šul, koja je, iz neobjašnjivih razloga, počinila samoubistvo skočivši sa prozora sobe. U filmu takođe postoji interakcija stanara zgrade sa glavnim likom, pri čemu oni pokušavaju da od njega formiraju ono što oni žele, i što se on više trudi da ispoštuje njihove prohteve – to oni gore postupaju prema njemu. U drami Srbljanovićeve glavni lik stalno dolazi u konflikt sa vratarom Raulom, koji bez najave pušta goste da uđu u njegov stan i koji kasnije, zajedno sa kelnerom iz lokalnog restorana i sekretaricom koja mu javlja da je otpušten, postaje oličenje neprijateljskog sveta. Baš kao što se u filmu stanari, po Trelkovskom, ,,udružuju“ protiv njega i žele da od njega naprave gospođicu Šul.\nKakav je svet koji okružuje Karla? Materijalistički, svakako, i to oličen najpre u njegovom najboljem drugu Danijelu, prevrtljivom i površnom nametljivcu koji je interesno oženjen bogatom i autoritarnom Mafi, ali koju vara sa ruskom manekenkom Irenom. Prikazujući sliku tragičnih sudbina ljudi vođenih isključivo finansijskim zadovoljstvima, Srbljanovićeva ovom dramom daje i izvesnu kritiku (američkog) društva. Interesno delovanje i odsustvo empatije je ono što ,,krasi“ ove likove: Danijel u razgovoru sa Irenom o rušenju Svetskog trgovinskog centra tokom napada Al Kaide ne pokazuje saosećanje sa poginulima, na šta ona oštro reaguje: „Irena nema nikakve emocije, osim, možda, malo besa. Jednostavno priča priču. IRENA: Moj brat je poginuo u World Trade Center-u. Da, moj rođeni brat.“ (Srbljanović 2004: 29) Kasnije, kada Danijel uzima previše kokaina, Irena je ta koja ga ostavlja bespomoćnog, u bari pljuvačke i mokraće, jer misli na sebe i svoju budućnost, prepuštajući ga tako smrću. Ona je ilegalno u Americi, bez dokumenata, pa bi, u slučaju kontakta sa policijom bila deportovana i na taj način izgubila priliku da ostvari svoj san.\nLice američkog sna u drami predstavlja Mafi koja ima bogatog oca i vodi se parolom da svako može postići ono što želi, što je tipično snobovski i zvuči apsurdno kada to izgovara, pošto ona uopšte ne mora da se trudi da išta dobije jer – ima sve. Kada saznaje da je Karl bankrotirao, ona odbija da pomogne, a na kraju mu udeljuje svega petsto dolara. Za razliku od nje, Danijel i Irenin brat su lice tragičnosti čoveka u svetu kakva je Amerika: svetu koji s lakoćom pruža sve, ali i sve oduzima, pa čovek, bilo ilegalno zaposleni emigrant, bilo bogato oženjeni neradnik, nakon smrti postaje jedno veliko ništa.\n,,U kom trenutku osoba prestane da bude ono što je mislila da jeste?“ pita se Trelkovski u jednom trenutku preispitivanja sebe. Karl sebi ne postavlja to pitanje, ali dobija odgovor: kada izgubi sve ono što ga je činilo društveno pogodnom jedinkom u materijalistički kodiranom svetu. Ali ne samo to: kafkijanska začudnost u telefonskim pozivima nepoznate žene koja traži sina, Karla dovodi do kolapsa ličnosti. I tu dolazimo do velike teme književnosti – pitanja dvojnika. Kod Polanskog ova tema je takođe aktualizovana i uspešno provedena kroz čitav film, tako da gledalac, od početka do kraja, prati junaka čija se ličnost rastače do te mere da nije siguran u njegov pravi identitet. Sve počinje naizgled bezazleno: od Trelkovskovog useljenja u stan, gde je nekad živela Simon Šul, on polako počinje da preuzima njene životne navike, dobija njenu poštu, sve dok, pomućene svesti, ne postane ona. Kod Srbljanovićeve, od početka se pojavljuje glas žene koja traži svog sina Sema, i mi kroz celu dramu možemo pratiti gradativni naboj Karlove neuroze: od trenutaka kada ignoriše poruke, preko javljanja na telefon i pronalaska sefa sa Semovim stvarima – što začudnost dovodi do najvišeg stupnja jer materijalno svedoči o stvarnom postojanju nekoga, do momenta kada se potpuno poistovećuje sa njim: „Mama! Da, mama, ja sam. Da mama. Ovde Sem. Halo, mama! Mama!!!“ (Srbljanović 2004: 79)\nU traganju za američkim snom Karl se otuđio, što predstavlja prvi korak ka potpunom statusu stranca, koji će na kraju dostići. Kao što Kafkin Karl postaje stranac u svetu bez potpore svog ujaka i „nema šta da traži“ (Kafka 2004: 75) u društvu njegovih prijatelja, tako i Biljanin Karl postaje stranac kada ostane bez novca, a samim tim i podrške prijatelja. U trenutku kada sve kreće nizbrdo, prate ga osećanje očaja i mučnine – sve ono što dolazi sa filozofijom egzistencijalizma – pitanje identiteta u trenutku kada svaki vid postojanja počne da gubi smisao. Vrhunac Karlove tragičnosti je u trenu kada, svestan da se bez novca ne može uklopiti ni u jednu društvenu grupu, posle Danijelove smrti i bankrota, predlaže Mafi da zajedno otpočnu novi život. Međutim, Mafi ga odbija i on, kao i Homles, ostaje na ulici.\nKrugovi koji su se stvarali oko junaka završavaju se onako kako su i počeli: halucinantnom slikom malog crnca na stanici metroa koji ga doziva: Hej, Sem! Sada je čitalac, a i sam junak, siguran jedino u nestabilnost identiteta, jer, ko je, uopšte, Karl? Da li je Sem ustvari Karl, ili je obrnuto, ili oba, ili ni jedno? Ne znamo. I to je jedino što sa sigurnošću znamo. Zbog toga rezignirani junak, noseći sa sobom kafkijansku krivicu, ponovo odlazi na stanicu metroa i, kako se čini, baca se pod voz. Za razliku od proze realizma, koja daje opise koji treba da izazovu efekat stvarnog, u modernoj drami oni upućuju na stanje glavnog junka. Tako, na primer, Tolstojeva Karenjina na početku svoje životne ,,drame“ vidi čoveka koji se bacio pod voz i na kraju, u stanju potpunog očaja i nemoćnosti, podstaknuta realnim prizorom s početka i sama oseća nagon da učini isto. Karl, za razliku od nje, uz pesmu koja se s vremena na vreme ponavlja podsećajući ga kako ,,nema gde da ode“ (Since we have no place to go) vidi dečaka koji je otelotvorenje njegovog bezizlaza, pa zakorači na šine, ostavljajući tako kraj otvoren interpretaciji. Pesma formativno obrazuje krug, ali se to očitava i na polju večnog: ponavljanje replika je apsurdno ponavljanje iste, bezizlazne životne situacije. Tako i mrak, koji se pojavljuje na kraju svake scene, predstavlja odraz nihilizma i apsurdnosti egzistencije.\nU svom putopisu „Amerika“, Bodijar kaže: Amerika nema problem identiteta. Na šta, iz priloženog, dodajemo da su emigranti ti koji svoj identitet moraju da pronađu i oblikuju, da se prilagode društvu kojem su se priključili i usvoje njene kulturne norme kako ne bi došlo do dugoročnog jaza između njih, ali ne i da, kao junak drame Biljane Srbljanović, budu spremni da prihvate tuđ identitet, samo da bi bili voljeni i prihvaćeni. Oni imaju isti problem: zatvoreni su u emigrantskom krugu, nemaju mogućnost izlaza i povratka u svoju domovinu i suočeni su sa nesrećnom sudbinom jednog naciona u bezdušnom svetu inostranstva. Uzimajući nacionalno pitanje kao osnovu drame, Srbljanovićeva je preko lokalnog i pojedinačnog, ostvarila univerzalno značenje.\nFoto: Arhiva Ateljea 212\nBodrijar, Žan. Amerika. Prevod Mila Baštić. Izbor i adaptacija Ištvan Kaić.\nGvozden, Vladimir. Činovi prisvajanja: od teorije ka pragmatici teksta. Novi Sad: Svetovi, 2005.\nDudaš, Boris. Kulture i identitet. O njihovom problematičnom odnosu.\nMeđunarodni interdisciplinarni simpozijum Susret kultura [IV]. Novi Sad: Filozofski fakultet, 2006.\nKafka, Franc. Amerika. Preveli Kaliopa i Svetomir Nikolajević. Beograd: Habitus, 2004.\nSrbljanović, Biljana. Nove drame. Beograd: Otkrovenje, 2004. Pogovor Vladimir Stamenković.\nFelbabov, Vladislava. Lice i naličje amričkog sna – ,,Amerika, drugi deo“ Biljane Srbljanović.\nStamenković, Vladimir. Pogled na zapad: kritika ostvarene utopije. Pogovor u: Srbljanović, Biljana. Nove drame. Beograd: Otkrovenje, 2004. str. 219\nFilm, umetnost i pozorišteAmerika drugi deo, Autor: Katarina Savković, Biljana Srbljanović, drama, Identitet, Kafka, Polanski


Pripadnici Zelenih beretki odaju počast ubijenim saborcima i građanima, Sarajevo, fotoarhiv\nPripadnici Udruženja Zelene beretke i drugih boračkih udruženja, te delegacije nadležnih institucija i građani glavnog grada Bosne i Hercegovine i u petak su, se okupili kraj mosta Drvenija gdje su odali počast saborcima i građanima stradalim u ulici Hamdije Kreševljakovića (bivšoj Dobrovoljačkoj) prije 27 godina.\nPolaganjem cvijeća, učenjem Fatihe i minutom šutnje odata je počast braniocima Sarajeva i Bosne i Hercegovine, a sudionici obilježavanja ove godišnjice poručili su kako se nikada ne smiju zaboraviti oni koji su se nesebično žrtvovali u odbrani najviših civilizacijskih vrijednosti.\nU isto vrijeme u Miljevićima u Istočnom Sarajevu je obilježena godišnjica stradanja vojnika bivše JNA u Dobrovoljačkoj ulici u Sarajevu.\nStradalima je služen parastos, a potom su kod centralnog Spomen-krsta položeni vijenci i cvijeće.\nVijence su položili Boško Tomić, izaslanik srpskog člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika, Milorad Kojić, direktor Republičkog centra za istraživanje rata, ratnih zločina i traženje nestalih lica i izaslanik predsjednice Republike Srpske Željke Cvijanović.\nU ime Vlade RS vijece je položio Duško Milunović, koji je i ministar rada i boračko-invalidske zaštite, te delegacija Narodne skupštine Republike Srpske.


U Banja Luci otvorena izložba “Srebrenički put pakla” – Minber\nlip. 25, 2015 at 2:03 pm\nU Banja Luci otvorena izložba “Srebrenički put pakla”\nadmin 7 godina ago 581 views\nIzložba fotografija “Srebrenički put pakla” Ahmeta Bajrića – Blicka otvorena je večeras u hotelu “Bosna” u Banja Luci.\nIzložbu je otvorio Ramiz Salkić, potpredsjednik Republike Srpske koji je i pokrovitelj njenog održavanja.\n“Sve što se dešavalo oko Srebrenice fotografisao sam i na kraju, ako Bog da, dan poslije 11. jula biće objavljena fotomonografija koja će ostati iza nas, koja će govoriti šta se desilo”, kazao je Bajrić.\nOn je naglasio da u ovoj knjizi koja će ostati mlađim generacijama, neće biti mnogo teksta, nego samo objašnjenje šta se desilo.\n“Ovom izložbom sam planirao da dam svoj dorinos obilježavanju 20 godina od genocida u Srebrenici i zato smo pokrenuli više izložbi u BiH, te u Austriji, Njemačkoj, Švicarskoj, a planirane su i izložbe u Beogradu i Sarajevu”, rekao je autor i napomenuo da su izložene fotografije nastale u periodu od prethodnih 20 godina.\nOn je naglasio da je glavna poruka ove izložbe “da se ne zaboravi”.\nRamiz Salkić je, prilikom otvaranja izložbe, rekao da je ono što je Bajrić jula 1995. godine uspio zabilježiti u Nezuku nešto što ostaje zabilježeno u historiji.\n“On je čovjek koji ima najveću fotodokumentaciju kada je u pitanju genocid u Srebrenici. Zadužio je sve nas u Bosni i Hercegovini i svijetu, a posebno nas Bošnjake sa ovim što je uradio i zabilježio da ostane da se pamti, da se ne zaboravi”, kazao je Salkić.\nOn je podsjetio da je ova izložba trebalo da bude održana u Banskom dvoru, ali je od ove institucije prije dva mjeseca dobio odgovor da izložbeni prostor zauzet za čitavu 2015. godinu.\n“Mi to čitamo i razumijemo na način da oni pokušavaju sprečavati širenje istine o genocidu u Srebrenici, ali mi večeras organiziramo ovu izložbu upravo na putu borbe da se ne zaboravi genocid i da istina pobijedi. Nažalost, živimo u vremenu kada prvi ljudi ovog entiteta negiraju genocid u Srebrenici, hvala Bogu postoje validne sudske presude”, istakao je Salkić.\nNjemačka: Kritike zbog ramazanskog programa\nŠvicarska odlučila: Naser Orić će biti vraćen u BiH


Stanovnici Wuhana objašnjavaju pandemiju KPK virusa | Falun Dafa - Minghui.org\nStanovnici Wuhana objašnjavaju pandemiju KPK virusa\nObjavljeno na https://bs.minghui.org, 08.04.2020. | Napisao stanovnik iz grada Wuhan u Kini\nNakon što je u Wuhanu izbila epidemija novog koronavirusa (koji se sada često naziva KPK virusom po Komunističkoj partiji Kine), strah i panika su zahvatili grad. Radnik koji je prevozio leševe do krematorija je rekao da su on i njegovi saradnici radili svaki dan od 9:00 do 14:00 časova i u svakoj vožnji prevozili po osam tijela (dok su u prošlosti u svakoj vožnji imali za prevesti jedno tijelo).\nKad se epidemija pojačala, neki su ljudi na ulicama padali mrtvi; ili bi se jedna osoba razboljela, a onda zarazila čitavu porodicu; ili je pak po nekoliko ljudi u jednoj porodici umrlo od virusa u toku nekoliko dana.\nNakon što su se suočili s ovom teškom situacijom, mnogi su tvrdoglavi ljudi, koji su uporno vjerovali u „veličinanstvenost“ Komunističke partije Kine (KPK), promijenili svoje mišljenje. Jedan je čovjek u početku optuživao druge za "širenje glasina" putem Weiboa (popularne kineske web stranice za mikroblogere): "Ako ne vjerujete u našu naciju i Partiju, u šta možete vjerovati?!" Ubrzo se nakon toga i njegova porodica zarazila, ali nisu mogli dobiti krevet u bolnici. Njegovi su kasniji postovi bili ispunjeni pozivima u pomoć i psovanjem KPK.\nLi Wenliang, ljekar kojeg su vlasti kaznile zbog podizanja alarma zbog epidemije, kasnije je i sam umro od ove bolesti. Dok su mnogi ljudi na internetu krivili KPK za smrt ovog mladog ljekara, jedan student je napisao: "Virus ga je ubio. Trebali bismo ostati mirni i slušati Partiju." Međutim, po povratku na svoj fakultet, student je ustanovio da mu je vlastita spavaonica prenamijenjena za smještaj pacijenata s koronavirusom, bez prethodne najave.\nRelativno je lako stajati uz KPK i kriviti druge ako ste osoba koja sama nije pogođena; ali je posve drugačija priča kada neko i sam postane žrtva KPK.\nDok pandemija pustoši kroz više od 200 zemalja i do sada je zarazila više od milion ljudi širom svijeta, važno je analizirati situaciju kako bi stekli bolje razumijevanje ovog virusa.\nNajteže pogođena područja\nPodručje jezera Shuiguo je jedno od najteže pogođenih područja u Wuhanu i u mnogim su domaćinstvima ondje bili zaraženi gotovo svi ukućani. Pored toga što se tu nalazi sjedište vlade provincije Hubei, ovo je područje također političko, ekonomsko i kulturno, kao i naučno-tehnološko središte provincije Hubei. Njegovo medicinsko osoblje, tehnologija i ustanove, poput bolnice Zhongnan, su superiorni u odnosu na druga područja. Kako se onda može objasniti visoka stopa zaraženih i smrtnosti na ovom području?\nKad pogledamo kako je to bilo u istoriji, vidimo da su epidemije kuge i u istočnim i u zapadnim zemljama često dolazile iznenada i nestajale jednako tajanstveno. Prethodni članci objavljeni na Minghui.org o drevnim proročanstvima ili kugama u drevnom Rimskom carstvu pokazali su da su takve bolesti često ciljale na određene ljude u određenom vremenu.\nRečeno je da stariji i djeca imaju slabiji imunološki sustav i da je taj dio populacije podložan zarazi. Međutim, na osnovu statističkih podataka iz Wuhana ili Kine je vidljivo da je među zaraženim ili umrlim bilo i mnogo sredovječnih ljudi.\nDrugi aspekt koji ne podupire ovu tvrdnju je širenje virusa. Uvriježeno je mišljenje da fizički kontakt ili neposredna blizina sa zaraženim olakšavaju prenošenje zaraznih bolesti, čineći izolaciju, uz nošenje lične zaštitne opreme (poput rukavica i maski), ključnim za suzbijanje epidemije.\nAli stvari nisu tako jednostavne. Uzmimo za primjer dokumente Evagriusa Scholasticusa o Kugi u vrijeme vladavine Justinijana (541-542. AD) iz knjige Istorija crkve:\n„Neki su umrli jer su samo živjeli sa zaraženima, drugi zato što su ih dodirnuli, neki zato što su ušli u sobu zaraženog, a neki jer su išli na javna mjesta. Neki su, pobjegli iz zaraženih gradova i sami se izbavili, ali su bolest zatim prenijeli zdravima.\n„Neki su ostali potpuno nezaraženi, iako su bili s mnogim oboljelim ili su dodirnuli mnoge ne samo dok su bili bolesni, već i kada su umrli. Neki opet, koji su željeli smrt, zbog potpunog gubitka svoje djece i prijatelja, su nastavili svoje kontakte s oboljelima, a ipak sami nisu bili zaraženi; kao da se kuga borila protiv te njihove namjere."\nSlične stvari su se događale i u Wuhanu: neki ljudi nisu bili zaraženi uprkos izloženosti virusu, dok neki nisu imali simptome ni nakon infekcije.\nKao lokacija sjedišta vlade provincije Hubei, jezero Shuiguo i grad Wuhan uopšte su igrali ključnu ulogu u progonu Falun Gonga, meditativnog sistema koji se temelji na principima Istinitosti, Dobrodušnosti i Tolerancije.\nKada je bivši vođa KPK Jiang Zemin u aprilu 1999. godine napravio plan za progon Falun Gonga, Zhao Zhizhen, u to vrijeme izvršni direktor gradskog radija i Televizijskog ureda i Wuhanske TV stanice, je preuzeo vodeću ulogu u provođenju Jiangove naredbe.\nKrajem juna 1999. godine, televizija Wuhan je odredila tri svoja službenika da snime šestosatni klevetnički video pod nazivom „O Li Hongzhiju (osnivaču Falun Gonga].“ Ovaj video ne samo da je odigrao kritičnu ulogu u narušavanju reputacije Falun Gonga, već je bio emitovan i na brojnim medijskim kanalima kako bi pobudio javnu mržnju prema Falun Gongu. Nakon toga je snimano sve više klevetničkih videa.\nPrema informacijama na websajtu kineske ambasade, u Wuhanu je u martu 2001. održana nacionalna konferencija u svrhu pojačavanja progona Falun Gonga. Nakon te konferencije progon se pogoršao kako u provinciji Hubei tako i u čitavoj Kini.\nPrisilna žetva organa\nOd 2006. godine su na vidjelo počeli izlaziti mnogi dokazi koji potvrđuju postojanje prisilne žetve organa od praktikanata Falun Gonga u Kini koja se vrši uz saglasnost kineskog režima. Među organizacijama koje su u to bile uključene je i bolnica Tongjing u Wuhanu koja je bila jedna od prvih bolnica u Kini koja je počela izvoditi transplantacije organa koji su dolazili iz upitnih izvora.\nSamo u februaru 2005. godine u toj je ustanovi izvršeno više od 1.000 transplantacija bubrega. U to vrijeme je Institut za istraživanje transplantacije organa, koji je u okviru te bolnice, bio ključni centar pri Komisiji za javno zdravstvo. Osposobljen za transplantaciju 14 vrsta organa, on je ujedno u to vrijeme bio i najveći transplantacijski centar u Kini.\nLin Zhengbin, zamjenik direktora Instituta za istraživanje transplantacije organa, je bio hospitalizovan 27. januara 2020. godine, a od koronavirusa je umro 10. februara. U te dvije sedmice, čak ni najbolje medicinsko osoblje i životna podrška ga nisu uspjeli spasiti.\nLin je obavio približno 1.000 transplantacija bubrega, a njegova umiješanost u prisilnu žetvu organa još uvijek treba biti ispitana.\nProgon kroz biro za religiju\nWang Xianliang (star 62 godine), bivši šef Biroa za religijska i etnička pitanja u Wuhanu, je umro u centralnoj bolnici u Wuhanu 26. januara 2020. godine. Bio je jedan od prvih visokih dužnosnika u Wuhanu koji je umro od KPK virusa.\nReligijski su biroi širom Kine igrali važnu ulogu u progonu Falun Gonga. Nakon što je Jiang počeo suzbijati Falun Gong 20. jula 1999. godine, Ye Xiaowen, tada direktor Državne uprave za religijska pitanja (SARA), između 1995. i 2009., je održao četveročasovni govor na sastanku sa raznim agencijama centralne vlade, u kojem je blatio Falun Gong. Taj je govor kasnije objedinjen kao studijski materijal za vladine agencije u Pekingu.\nWang je postao šef Biroa za religiju u Wuhanu 2012. godine i vodio je mnoge akcije protiv Falun Gonga. On i Duan Dezhi sa Univerziteta Wuhan su 2014. godine sastavili knjigu u kojoj su blatili Falun Gong.\nWang je 2017. godine sa nekoliko drugih službenika bio pod istragom zbog korupcije. Zbog toga je bio smijenjen, ali je i dalje ostao u birou.\nLi Wenliang je bio jedan od 8 ljekara iz Wuhana, koji su bili ukoreni 1. januara zbog podizanja svijesti o epidemiji, a koji je preminuo od ove bolesti 7. februara 2020. godine.\nOtkako je, u drugoj godini studija, postao član KPK Li je pomno slijedio Partiju. Dok su stanovnici Hong Konga 2019. protestovali zbog zakona o izručivanju, Li je putem Interneta objavljivao KPK propagandu i izražavao svoju spremnost da bude uz Partiju. On je također zamolio i svoje prijatelje da učine isto.\nNakon što je 1. januara bio kažnjen zbog "širenja glasina", kako je o tome izvijestila državna novinska agencija Xinhua, CCTV je objavio da je Li potpisao dokumente kojim je pristao na šutnju.\nNakon što se, 8. januara, zarazio ovom bolešću, njemu je 1. februara dijagnosticirana infekcija, a umro je 6 dana kasnije.\nLi je cijelim tokom svog života pažljivo slijedio Partiju, za vrijeme studija, tokom hongkonškog demokratskog pokreta, a i za vrijeme epidemije nije dizao svoj glas. To ga je na kraju koštalo života.\nPrava tragedija je to što je Li slavljen kao heroj zbog toga što je govorio istinu – odnosno jedini put kada nije pomno slijedio KPK. "Tek kada više ljudi bude slijedilo svoju savjest umjesto KPK, biće nade za naše društvo", napisao je jedan Kinez u svome postu na društvenim medijima.\nObjavljeno na https://bs.minghui.org, 08.04.2020. | Napisao stanovnik iz grada Wuhan u Kini | engleska verzija kineska verzija


Februar 12, 2019 16:04\nSpecijalni sud, koji će procesuirati zločine koje su tokom rata počinili pripadnici Oslobodilačke vojske Kosova, pozvao je na saslušanje Imera Imerija čiji je brat stradao kao aktivista Demokratskog saveza Kosova, javlja prištinski Ekspres.\nImer Imeri, kako navode prištinski mediji, će dati izjavu o ubistvu brata, Hakija Imerija, jednog od nekoliko desetina ubijenih aktivista partije na čijem se čelu nalazio Ibrahim Rugova.\nPočela izgradnja Dnevnog centra “Podrži me” 226\nKosovo popustilo u recipročnim merama za srpske pasoše? 276\nKrvnik kosom ubijao zarobljene Srbe, ko je Naser Šalja zvani Fatira 176


LAZANSKI: Evo zašto se Vuk Drašković direktno zalaže za princip nepoštovanja izbornih rezultata | WebTribune\nHome SPEKTAR LAZANSKI: Evo zašto se Vuk Drašković direktno zalaže za princip nepoštovanja izbornih rezultata\nLider stranke SPO Vuk Drašković izjavio je pre nekoliko dana kako je „tragično što je blizu 80 odsto građana Srbije odlučno protiv članstva Srbije u NATO-u, da ta većina ne zna da će sve nesporazume i moguće sukobe na Kosovu, u Bosni, u Makedoniji, ili bilo gde na Balkanu rešavati NATO“.\nKaže Vuk Drašković „da se odluka o članstvu Srbije u NATO-u ne sme prepustiti ni neznanju, ni inatu, ni mantri da vlast mora da sluša volju većine“, pa nastavlja kako „ u nekim pitanjima neukoj većini država ne sme da povlađuje“. Priznajem, ovakvim konstatacijama gospodina Vuka Draškovića više sam nego iznenađen. Iako gospodina Draškovića više cenim kao pisca nego kao političara.\nDakle, ako je mantra da vlast mora da sluša volju naroda, onda gospodin Drašković negira osnovne principe demokratije, jer volja naroda se iskazuje na izborima. Što bi značilo da se gospodin Drašković, zapravo, direktno zalaže za princip nepoštovanja izbornih rezultata. Što i nije čudno s obzirom kakve rezultate postiže na izborima…\nGospodin Drašković naziva više od 80 odsto građana Srbije „neukima i pristalicama inata“, slobodnije rečeno, on smatra više od 80 odsto građana Srbije glupacima i neznalicama. Da je to bilo koji političar na Zapadu izjavio za svoj narod, njegova bi politička karijera bila momentalno ugašena. Ali Srbija je ovo brale…\nAko je, po gospodinu Draškoviću, više od 80 odsto građana Srbije neuko i sklono neznanju, koja je to ta učena elita u Srbiji koja zna šta je danas NATO. Koje su to danas prednosti, a koje mane NATO-a? Da malo analiziramo obrazovanje i školsku spremu glavnih lobista NATO-a u Srbiji, da vidimo koje su sve knjige iz te oblasti objavili, u kojim su to stručnim časopisima izlazili njihovi radovi.\nUključujući i stručne radove o NATO-u gospodina Vuka Draškovića. Sa svoje strane, mogu da kažem da sam prvi novinar iz neke socijalističke zemlje koji je još 1982. godine ušao u glavni štab NATO-a u Monsu i napravio intervju sa vrhovnim komandantom NATO-a, američkim generalom Bernardom Rodžersom. Godine 1990. opet sam bio u istoj komandi i napravio intervju sa vrhovnim komandantom NATO-a, američkim generalom Džonom Galvinom. Dakle, ja odlično znam šta je bio NATO do 1991. godine, šta je bio od 1991-1995, šta je bio 1999. i šta je danas. I nema tog NATO lobiste koji može o tome da vodi bilo kakvu ozbiljnu polemiku sa mojom malenkošću…\nOdnosno, gde su bili sa svojim stavovima pre 30, a gde pre 20 godina današnji lobisti NATO-a u Srbiji?\nNeki su pre 30 godina prodavali kolače, drugi su bili revnosni članovi SKJ i šefovi kabineta istaknutih partijskih drugova. Vuk Drašković je pre 20 godina javno bio protiv ulaska SRJ u proces „Partnerstvo za mir“, čak je i sa pozicije ministra spoljnih poslova SRJ sugerisao zemljama, bivšim članicama Varšavskog ugovora, da ne ulaze u proces „Partnerstvo za mir“, a kamoli u NATO. Postoje pismeni tragovi o tome.\nNaravno, ne sporim političarima da mogu da menjaju svoje mišljenje. To je sastavni deo te profesije. Ali me zanima koje su to nove okolnosti nastupile u Srbiji i oko Srbije, da od nekadašnjeg protivljenja da Srbija uđe u „Partnerstvo za mir“, gospodin Drašković se sada zauzima za članstvo Srbije u NATO-u? To što je Crna Gora u NATO-u i što će to verovatno uskoro biti i Makedonija? Pa smo, jelte, „opkoljeni“?\nZastareli geopolitički pogledi na savremene vojne doktrine. Nema više vardarsko-moravskog strateškog pravca, sve se to danas preskače. NATO je danas antiruski vojni pakt i svako svrstavanje u takav pakt jeste direktno antiruski potez. NATO je danas na granicama Rusije. Možda gospodin Vuk Drašković želi da bude na čelu neke NATO jedinice na granicama Rusije, ali više od 80 odsto građana Srbije to jasno odbija…\nO tome u emisiji „Na nišanu Lazanskog“ govore Jelena Vukoičić, doktor političkih nauka, i prof. dr Vladimir Vuletić.\nSlušajte nas na talasima Radija Novosti na 104,7 megaherca, gledajte na Fejsbuku Sputnjika i Radija Novosti, ali i odloženo na kanalu Sputnjik Srbija na Jutjubu.\nJesu li biblijski pali anđeli vanzemaljski astronauti sa Marsa?


Mirović i Vukosavljević: Signal iz nove zgrade RTV-a na jesen 2019. godine | NS Reporter\nNOVI SAD – Republička i Pokrajinska vlada nastavljaju da finansiraju izgradnju nove zgrade Radio televizije Vojvodine, iz koje će, kako je istaknuto danas nakon potpisivanja ugovora o finansiranju druge faze radova, prvi signal biti pušten krajem novembra 2019. godine.\nNa ovom velikom projektu radimo zajedno i sa Gradom Novim Sadom i na taj način pokazujemo da brinemo o pokrajinskom javnom medijskom servisu, rekao je predsednik Mirović.\nOn je dodao i da Pokrajinska vlada zajedno sa Vladom Srbije radi na velikim projektima, koji su, kako je naveo, godinama bili zapostavljeni i na marginama društva.


Mozzart sport\t21.03.2019 00:41\nSrpski teniser Janko Tipsarević plasirao se danas u drugo kolo masters turnira u Majamiju. Tipsarević je pobedio američkog tenisera Bredlija Klana sa 2:0 u setovima (6:3, 6:3), za sat i 36 minuta igre.\nDvadesetosmogodišnji Amerikanac zauzima 93. mesto na ATP i protiv raspoloženog Tipsarevića nije imao previše prilika u četvrtak. Srbin je vrlo lako rešio oba seta i relativno brzo priveo meč kraju.\nJanko je odigrao sjajan prvi set. Napravio je dva brejka, rivalu nije dozvolio ni najmanju šansu, pa je sa 6:3 stigao do vođstva od 1:0. To mu je dalo krila, pa je uspeo istim rezultatom da dobije i drugi deo meča i plasira se u narednu rundu.\nJanka u drugom kolu čeka 22. nosilac Roberto Bautista Agut. Podsetimo, Tipsarević je upao na Masters u Majamiju nakon odustajanja Huana Martina del Potra zbog povrede.


bijela magija » Astro portal\nElement Vode (Kalež) predstavlja vrlinu Hrabrosti, a to je izlazak iz zone komfora u materijalnom svijetu i postupanje u skladu s magijskom namjerom. U konkretnom primjeru to bi značilo da smo magijskim postupkom začarali da dobijemo novi kvalitetan posao ili pokrenemo svoj, a onda nemamo hrabrosti poslati životopis i otići na razgovor, ili otvoriti vlastitu firmu, jer počinju ona pitanja u glavi – što ako će biti gori nego stari […]\n25. 01. 2022. Više\nMAGIJA Magija je proces oblikovanja, odnosno manipuliranje prirodnim silama i energijama da bi se postigao određeni cilj. To se čini pomoću misli, emocija, raznih pokreta, gesta, rituala, pribora. Budući da je tokom povijesti magija poprimila negativne konotacije i počelo ju se povezivati s nečim nadnaravnim, neprirodnim, okultnim, sotonističkim i slično, danas se magija popularno zove proces manifestacije, ili postizanje željene realnosti ili zakon privlačenja, a veliku popularnost u široj javnosti […]\n09. 09. 2020. Više\nTokom vremena, a naročito prethodnih stoljeća, mnogo knjiga je napisano i objavljeno o magiji, ali obično na obmanjujući i nepotpun način, tako da su se samo neki mali djelići njihovog sadržaja mogli primijeniti u praktičnom radu. Samo nekoliko društava bilo je u stanju da inicira učenika u hermetičku nauku ili magiju, iz prvog izvora, a i tada ova nauka ostaje nešto sasvim ograničeno na posebno odabrane osobe. A usled toga […]\n25. 09. 2014. Više


Izvor: Danas, 05.Feb.2019, 12:27\nPredsednik Narodne stranke i bivši predsednik Generalne skupštine UN Vuk Jeremić izjavio je u Njujorku da su svetski poredak i multilateralizam u velikoj krizi i da je neophodna reforma UN. Članak Jeremić: Svetski poredak u krizi, neophodna reforma UN se pojavljuje prvo na Dnevni list Danas.\nDanas: Jovanović: Sutra parafiranje sporazuma\nMinistarka Mihajlović u dvodnevnoj zvaničnoj poseti Velikoj Britaniji\nMinistarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Srbije Zorana Mihajlović boraviće od sutra u dvodnevnoj poseti Velikoj Britaniji, tokom koje će, pored ostalog, potpisati Sporazum o drumskom transportu i sastati se sa dva ministra u Vladi Velike Britanije. Članak Ministarka Mihajlović u...


Kad vam naslov „Upravo se odigrava najprljaviji potez vlasti u Srbiji“ iskoči u njuz fidu, možete svašta da pomislite. Ali poslednje što ćete pomisliti jeste da vlast pokušava da podigne natalitet u zemlji.\nOdmah da kažem, ne želim da ulazim u ocenjivanje ovog „najprljavijeg poteza“ u vidu biranja slogana za podsticanje nataliteta među kojima su pažnju najviše izazvali „Rađaj, ne odgađaj“ i „Dosta reči, nek zakmeči“. Slogani, slažem se sa većinom, verovatno ničemu ne vode. Međutim, daleko veći problem je što, kako iskustvo iz drugih zemalja pokazuje, ni sve ostale mere za podsticanje rađanja takođe ne deluju. Stabilni poslovi, kvalitetno zdravstvo, besplatni vrtići, renovirana porodilišta i ljubazni akušeri, stanovi za mlade, podrška samohranim majkama, više novca za lečenje neplodnosti… sve su to uslovi života koje ljudi sa razlogom žele, ali, nažalost, ne postoje dokazi da bi oni u Srbiji doneli pažnje vredan porast nataliteta. Bogate zemlje upravo su one koje najviše kubure sa natalitetom. Nemačka je karakterističan primer. Zemlja koju tradicionalno smatramo za imperativ i u koju najviše volimo da se iseljavamo u potrazi za boljim životom, već tri decenije ima natalitet niži i od Srbije, i prestigla nas je za koju decimalu tek u poslednjih par godina zbog dolaska ogromnog broja migranata. Sigurno da Nemci neće navesti kao razlog za nemanje dece to što su im porodilišta katastrofalna i što ih lekari i babice vređaju ili što će dobiti otkaz, ali će dati neke druge razloge koji su iz njihovog ugla jednako opravdani. Čak i neke iste – da nemaju s kim, da im je posao nesiguran ili da previše rade, da društvo i poslovno okruženje nisu naklonjeni roditeljima itd. Svako muči svoje muke i svakom se njegove muke čine najvećim.\nPonavljam, svakako da treba svim silama da se borimo da poboljšamo uslove života, ali lagodniji život neće sam po sebi doneti i više beba. Jednostavno, ljudi se ne ponašaju „ekonomski logično“ na taj način. Dok su u agrarnim društvima deca bila dragocena radna snaga, ona u postindustrijskoj eri prosto nemaju više toliku vrednost u obilju izbora životnih stilova savremenog čoveka.\nSve u svemu, slogani mi ne smetaju. Oni bar nisu tako veliki izdatak s obzirom na izostajanje efekta koje je neminovno i kod mnogo skupljih mera populacione politike. Ono što mi smeta, jeste činjenica da isti oni koji su digli maltene revoluciju u Srbiji zbog državne propagande rađanja, ne primećuju propagandu i „slogane“ protiv rađanja, nego ih čak i sami godinama šire.\nNe rađaj, odgađaj\nTako, na primer, isti medij koji je raskrinkao „najprljaviji potez vlasti“ u vidu krilatice „Rađaj, ne odgađaj“, pre nekog vremena je objavio tekst sa naslovom „Stručnjaci se dogovorili: Najbolje je postati majka sa 35“. Zapravo, gotovo svi mediji redovno objavljuju vesti tipa „odgađaj, pa rađaj“. „Kasno majčinstvo nosi velike prednosti za dete“, „35. godina optimalna za rađanje prvog deteta“, „Evo zašto je bolje roditi prvo dete u 30-im nego u 20-im“…\nDok su naslovi vrlo izričiti, iz samih tekstova se zapravo vidi da nije sve crno-belo i da kasno rađanje donosi neku prednost za neke žene, pod uslovom da im druge prednosti nisu mnogo važnije, na primer da u majčinstvo uđu mlađe i zdravije i da imaju vremena da rode još dece. Ali naslovi se računaju, oni se najviše čitaju i pamte. A ako ste žena koja još nije sigurna po pitanju sopstvenih planova o zasnivanju porodice, svakako će vam ovakvi naslovi prijati i želećete da im verujete – jer vam daju još fore da svoj život organizujete najbolje moguće, bez brige da će u međuvremenu postati kasno za rađanje.\nI tako se vi, sa punim poverenjem u nauku i medije koji je posreduju, natenane primičete trideset petoj, da profesionalno i materijalno situirani, sa konačno pronađenim pravim partnerom, postanete roditelji u „optimalno vreme“. I zatrudnite. Ili, ipak, ne zatrudnite. Naime, na pragu trideset pete godine, šanse za uspešnu trudnoću u toku godinu dana pokušavanja su 66% što znači da svaka treća žena ne uspe. Ako ste ta treća, morate nastaviti da pokušavate, polako postajući nervoznija. Naime, od trideset pete do četrdesete godine, šansa da uspešno začnete u roku od godinu dana opada na 44%, što znači da svaka sledeća godina predstavlja sve veći izazov. Ako ste planirali više dece, mogućnosti da ostvarite veliku porodicu drastično se smanjuju sa svakom narednom ovulacijom. Žena od 40 godina ima samo 64% šanse da u naredne četiri godine zatrudni pa uspešno izgura trudnoću do kraja. Pritom, dok hromozomske abnormalnosti kod majki koje rode sa 20 godina ima samo jedna beba na 1.441, sa 35 godina to je jedna u 338 a sa 40 godina jedna u 84. Kasne trudnoće značajno češće završavaju prevremenim porođajem i carskim rezom i opasnije su po zdravlje i život same trudnice.


Svaki stanovnik Srbije dobija "trinaestu platu"... | Kamatica\nIndikativni kurs Evra na dan 15.07.20. :: 117.5943 rsd\nPočetna > vest > Svaki stanovnik Srbije dobija "trinaestu platu"...\nSvaki stanovnik Srbije dobija "trinaestu platu"...\nTekst objavljen: 17.08.2015 9:59\nProcenjuje se da oko 800.000 ljudi u Srbiji dobija novčanu pomoć od rođaka ili prijatelja iz dijaspore. U proseku, svako naše domaćinstvo 15 procenata svoje potrošnje bazira na novcu koji stiže iz inostranstva, podaci su Svetske banke.\nUkupan iznos doznaka u 2014. godini bio je 2,6 milijardi evra, a u prvoj polovini ove godine zabeležen je rast od 12 procenata. Stručnjaci kao jedan od razloga navode oporavak svetske ekonomije.\nPrema statistici, svaki stanovnik Srbije dobija trinaestu platu, ali ne od poslodavca, već od člana porodice u inostranstvu. Računica pokazuje da po građaninu na ime doznaka godišnje pristigne oko 400 evra. Našu dijasporu to svrstava u 20 najdarežljivijih na svetu.\n- To je očigledno nešto u genima možda i u običajima. Kod naše dijaspore jedno vreme je postojala jaka emocija u odnosu i na svoj rodni kraj i svoje poreklo. Moram priznati da prema iskustvu i komunikaciji sa dijasporom, da se sada ta emocija pomalo i gubi - kaže Zvonimir Šošević iz Uprave za saradnju sa dijasporom.\nČak dve trećine novca dolazi iz Nemačke, Austrije, Švajcarske i Francuske. Zvaničnim putem, preko banaka, oko dve milijarde evra svake godine. Nezvanično, autobusom, preko prijatelja i familije, stigne najmanje još pola te sume.\n- Na makroekonomskom nivou se svi prilivi iz inostranstva po osnovu doznaka smatraju kao jedna vrsta kompenzacije odliva te radne snage. Građani koji nisu mogli ovde da nađu posao i privređuju i doprinose na taj način su to uradili u inostranstvu. I naravno da utiču na sva privredna kretanja, a samim tim i na stabilnost kursa - kaže Dušan Uzelac, direktor finansijskog portala "Kamatica".\nA u BDP-u učestvuju sa 10 odsto. U Srbiju je od početka tranzicije 2001. godine do danas stiglo oko 27 milijardi evra registrovanih doznaka. Vrednost direktnih stranih investicija je 20 odsto manja. Stručnjaci zato kažu da su doznake možda naš najstabilniji prekogranični izvor finansiranja.\nProblem je, međutim, u načinu na koji se troše. Za razliku od, na primer, Rumunije i Albanije, gde se koriste za otvaranje malih i srednjih preduzeća, u Srbiji se one retko investiraju.\n- Najčešće naši ljudi to koriste ili za dnevnu potrošnju, plaćanje računa, kupovinu nekih dobara za svoje domaćinstvo ili koriste za neku drugu stvar koja u svakom slučaju nije produktivna, ne stvara nova radna mesta i ne kreira osnov za dalji ekonomoski razvoj Srbije - kaže Lazar Šestović iz Svetske banke.\nTrend iseljavanja iz naše zemlje se nastavlja, pa će zato i doznake ostati siguran devizni prihod naših građana, ocenjuju upućeni. Dodaju i da su ljudi koji sada odlaze mahom visokoobrazovani, pa će transfer novca vremenom preći u transfer znanja i tehnologija.\nv. 19.08.2015 9:54\n"Najčešće naši ljudi to koriste ili za dnevnu potrošnju, plaćanje računa, kupovinu nekih dobara za svoje domaćinstvo ili koriste za neku drugu stvar koja u svakom slučaju nije produktivna, ne stvara nova radna mesta i ne kreira osnov za dalji ekonomoski razvoj Srbije"\nPitam se kad ce neko da objavi kuda je otislo tih 20 milijardi investicija, koje bi trebalo da budu produktivne i stvaraju nova radna mesta, kad radnih mesta ima sve manje?\ntrinaesta plata dijaspora novac svetska banka


[es] - Moze li broj dijagonala mnogougla da iznosi?\n23.12.2004. Povrsina mnogougla i pripadnost tacke istom\n30.09.2007. zapremina sestostrane prizme\nMoze li broj dijagonala mnogougla da iznosi?\n[es] :: Matematika :: Moze li broj dijagonala mnogougla da iznosi?\n[ Pregleda: 3993 | Odgovora: 9 ] > FB > Twit\nČlan broj: 179347\nMoze li broj dijagonala mnogougla da iznosi? 27.01.2012. u 17:14 - pre 103 meseci\nPostovani, ne mogu da skontam kako resiti ovaj zadatak:\nMoze li broj dijagonala mnogougla da iznosi:\nZnam da se broj dijagonala izracunava pomocu ove formule: D=n*(n-3)/2, ali ne znam kako na osnovu ove formule da izracunam cemu je jednako n?\nRe: Moze li broj dijagonala mnogougla da iznosi? 27.01.2012. u 17:24 - pre 103 meseci\nKoji si razred? Od toga zavisi i rešenje.\nMože uvek preko kvadratne jednačine ako si učio.\nRe: Moze li broj dijagonala mnogougla da iznosi? 27.01.2012. u 17:28 - pre 103 meseci\nSedmi razred, za kvadratnu jednačinu još uvek ne znamo... :)\nRe: Moze li broj dijagonala mnogougla da iznosi? 27.01.2012. u 17:31 - pre 103 meseci\nZnači n=30. Znači može pod c).\nPrvo sam probao ostale i nisam mogao da napravim kao ovo iznad.\nne moze da se "napravi" kao n(n-3).\nRe: Moze li broj dijagonala mnogougla da iznosi? 27.01.2012. u 17:34 - pre 103 meseci\nRe: Moze li broj dijagonala mnogougla da iznosi? 04.02.2012. u 19:27 - pre 102 meseci\nMozes da iskoristis sledece aproksimacije:\nza sve prirodne brojeve n (a i sire), a za :\nAko sa k oznacimo najveci prirodan broj manji od ovog korena, tj , imamo da je\nSto ce reci: broj koji isprobavas pomnozis sa 2, korenujes i na kraju odbacis decimale; n mora biti ili taj broj plus 1, ili taj broj plus 2; ako nije onda nema resenja...\nNpr. za d=118, d*2=236, a ceo deo broja je 15. Dakle n je ili 16 ili 17; probamo to:\n16*13=180, 17*14=238; posto smo promasili 236, a samim tim i 118, ovde nema resenja...\nOvo sve je u okviru osnovne skole, pa cak i ove aproksimacije, a sam postupak trivijalan...\nRe: Moze li broj dijagonala mnogougla da iznosi? 05.02.2012. u 08:43 - pre 102 meseci\nIzgleda da moze jos da se "stisne" ovo k :) Prva aproksimacija mi je bila malo grublja, moze se i ovako:\npa tako ispada da je ono k iz prethodne poruka manje ili jednako n-2, tako da ispada da je tacno n-2.\nDakle, ako je d broj dijagonala, onda je ceo deo korena njegove dvostruke vrednosti bas n-2; tako da u prethodno opisanom postupku treba proveriti samo k+2.\nRe: Moze li broj dijagonala mnogougla da iznosi? 23.01.2013. u 18:45 - pre 91 meseci\nA odakle ovo *13, *14 .. ? Kako to dobijamo?\nRe: Moze li broj dijagonala mnogougla da iznosi? 23.01.2013. u 18:47 - pre 91 meseci\nA odakle ovo *13, *14.. Kako to dobijamo? Inače, ne razumem se dobro u aproksimacije...\nRe: Moze li broj dijagonala mnogougla da iznosi? 24.01.2013. u 07:51 - pre 91 meseci\nAproksimacija jednostavno znaci procena, pa je tako ovde procenjen izraz n(n-3). I odatle to *13, tj. to je iz izraza 16(16-3).\nIdeja ovde je da se proceni n ako znamo koliko je d = n(n-3), a to zbog toga sto znamo da n mora biti prirodan broj...\nZaboravio sam vec da sam ucestvovao u ovom zadatku, ali mi se svidja rezultat :)\n31.10.2009. Vezano za prostor na particiji?\n23.06.2010. Kako se resava ovaj zadatak (ja nemam pojma), tre..\n01.09.2014. Molim za neku realnu procenu sajta\n05.06.2011. Pomoc oko odredjivanja temenih tacaka mnogougla\nRegistrovani: 11 ( ulpijana, guja011, Pirate, gogi100, Sava, S a l e, Living Light, srbaja, calexx, Zurg, Shadowed )


Negujući sapun od ovsene kaše i nevena | LifePress magazin\nOvaj sapun je dobar za čišćenje lica, a može i ublažiti svrab posle ujeda insekata ili kod problema sa suhom kožom.\nO potpuno prirodnom sapunu više pročitajte u tekstu Pređite na sapun od maslinovog ulja.\nJun 16, 2013 at 05:56 Replika\nNije lose ali postoji masa zena koje same prave i sapun npr najnoviji trend od taloga maslinova ulja pa kuhaju:\nTako da kazem ponovo treba sam nesto odraditi od pocetka do finalizacije a najlakse je otopiti vec kupljeni sapun zar ne.


Global Voices na srpskom · maj 2011\nČlanci iz maj, 2011\nPrva tajlandska premijerka?\nIstočna Azija 29/05/2011\nYingluck Shinawatra, sestra svrgnutog vođe Thaksina Shinawatrae, pojavila se prošle nedelje kao narodna i ozbiljna kandidatkinja koja bi mogla postati prva premijerka u Tajlandu\nIstočna & Centralna Evropa 27/05/2011\nZapadna Evropa 25/05/2011\nZapadna Evropa 23/05/2011\nU jednoj neočekivanoj eksploziji fudbalskog nasilja navijači dva lokalna fudbalska kluba , Iraklisa i PAOKa , sukobili su se u centru Soluna, Grčka, 26-og Aprila 2011 god. Napali su izloge radnji, stambene zgrade, parkirane automobile, dok je policija preplavila centar suzavcem\nZapadna Evropa 20/05/2011\nJužna Amerika 19/05/2011\nDana 30. aprila, preminuo je sociolog, pisac i posvećeni član Panamskog civilnog društva, Raul Leis. Njegova smrt je ostavila prazninu i mesto puno lepih uspomena i znanja, deljenih i putem tradicionalnih medija, kao i panamske blogosfere.\nSećanje na Paulinu Aguileru, autorku Global Voices-a\nJužna Amerika 17/05/2011\nNovinarka po profesiji i majka dve devojke, Paulina je radila u Čileu, Nikaragvi, Ekvadoru i Kolumbiji na pitanjima razvoja, ljudskih prava, seksualnosti i komunikacija.\nIstočna Azija 16/05/2011\nVest o smrti „kralja terora“ Osame Bin Ladena proširila se planetom poput požara, ali u Indoneziji, najvećoj muslimanskoj zemlji, ona nije dočekana sa fanfarama. Državni zvaničnici su podsetili javnost da je Bin Ladenova smrt pobeda Sjedinjenih Država, ne Indonezije. Tvrda linija indonežanskih muslimana je malobrojna ali je veoma glasna. Oni se ne plaše da pokažu poštovanje prema palom heroju.\nBrazil: Homofobija, religija i politika\nJužna Amerika 15/05/2011\nU sred povećanog talasa homofobičnog nasilja u Brazilu, koji zemlju svrstava među najgore u svetu u pogledu krivičnih dela nad LGBT zajednicom – kao što je pisano u prvom članku ove serije posvećene LGBT sceni - savezni poslanik Jean Wyllys, prvi homoseksualni član brazilskog parlamenta, podneo je predlog ustavnog amandmana (PEC) za legalizaciju homoseksualnih brakova.\nŠpanija: Zemljotres pogodio Mursiju\nZapadna Evropa 15/05/2011\nGrad Lorka, u regionu Mursije, u Španiji, pogodila su dva zemljotresa koji su prouzrokovali devet žrtava i oko 300 povređenih. Informacije, mišljenja i podrška šire se preko blogova i digitalnih mreža.


Iz Potočara krenuo “Marš mira Srebrenica – Odžak – Vukovar” – BP Online\nŽene Srebrenice pozvale UN da zaštiti Rohinja muslimane\nDan pitao Katnića:Da li je Milo Đukanović slao gorivo za tenkove u Srebrenici?\nMuamer Zukorlić : Genocid u Srebrenici je kulminacija stogodišnje mržnje prema Bošnjacima\nZulfo Salihović, predsjednik Organizacionog odbora “Marš mira Srebrenica – Vukovar 2017”, kaže da će učesnici za 12 dana prepješačiti oko 340 kilometara\nU organizaciji Udruženja demobilisanih boraca iz Srebrenice i preživjelih učesnika “Marša smrti” iz jula 1995. godine te Udruge “Koraci mira” iz Odžaka danas je iz Memorijalnog centra Potočari krenuo prvi “Marš mira Srebrenica – Vukovar 2017.” Više od 20 učesnika ovog marša trebalo bi da stignu u Vukovar 18. novembra, na Dan sjećanja na žrtve pada tog grada, javlja Anadolu Agency.\nZulfo Salihović, predsjednik Organizacionog odbora “Marš mira Srebrenica – Vukovar 2017”, kaže da će učesnici prepješačiti oko 340 kilometara od Srebrenice do Vukovara za 12 dana.\n“Cilj ovog marša je odavanje počasti žrtvama Vukovara i žrtvama genocida u Srebrenici s porukom da se to više nikada nigdje ne ponovi. Ideja za organizaciju ‘Marša mira’ pojavila se kao moralna obaveza nas preživjelih iz Srebrenice zbog toga što već nekoliko godina građani Vukovara koji svojim učešćem u ‘Maršu mira’ i Biciklističkom ultramaratonu dolaze da odaju počast žrtvama genocida nad Bošnjacima Srebrenice. Planirano je da u Vukovar stignemo 18. novembra, na centralni događaj, gdje ćemo prisustvovati odavanju počasti žrtvama Vukovara”, rekao je Salhović.\nDodao je kako je iz Potočara krenulo nešto više od 20 učesnika, ali kako očekuje da će im se u mjestima kroz koja budu prolazili priključiti još učesnika. Zahvalio je i svima koji su pomogli u realizaciji “Marša mira”.\nRelated Topics:featured, marš mira, srebrenica, vukovar


Ukusi Hotela Budve!\nSmješteni u prizemlju hotela, restoran i aperitiv bar nude savremenu kuhinju i modernu verziju poznatih, omiljenih jela, uz listu pažljivo odabranih vina i ručno pravljenih koktela.\nNaši meniji bazirani su na sezonskim sastojcima nabaljenim od domaćih poljoprivrednika i HACCAP sertifikovanih proizvođača. Šef kuhinje je za vas pripremio raznovrsna jela kako domaće tako i internacionalne kuhinje, dok se neka od jela pripremaju direktno pred gostima, u našoj otvorenoj kuhinji.\nRestoran je idealan za poslovni ručak, različite proslave ili pak privatne sastanke.\nNećete naći bolje mjesto od našeg aperitiv bara na kom biste popili svoje omiljeno piće, uživali u malim, ekstravagantnim zalogajima dok gledate aktuelne vijesti na vašem omiljenom kanalu ili čitate lokalnu ili međunarodnu štampu.\nTerasa (otvorena tokom sezone)\nHotel Budva je vlasnik jedne od najljepših terasa u čitavom gradu, koja je smještena na glavnom gradskom šetalištu. Svako želi da bude dio ove sjajne lokacije.\nPopločan bijelim kamenom, sa cvijetom jasmina, Terasa je savršeno mjesto na kom da započnete dan uz prijatni miris prve jutarnje kafe, ili da isti završite uz čašu Crnogorskog vina i romantičnu muziku.\nVeliki bazen je otvoren svakodnevno tokom ljetnjih mjeseci i opremljen je ležaljkama i suncobranima. Moderni bar u sklopu bazena nudi nevjerovatna osvježenja, voće na ledu, širok izbor svježih sokova i raznovrsnih koktela, u kombinaciji sa laganom hranom. Naš izbor muzike pažljivo odabran za svaki dio dana zadovoljiće sve goste.\nRoom service / Restoranska usluga u sobi\nMožete pronaći selekciju različitih poslastica u vašem minibaru.\nRoom service meni u svojoj ponudi ima lagane obroke u kojima možete uživati dok čitate knjigu ili štampu ili odmarate na terasi, opuštajući se uz zvuke mora.\nZa sve vrste zahtjeva Ili rezervacija, molimo vas da se obratite upitom na sledeću adresu: [email protected] and [email protected]\nU sklopu hotela, na glavnom budvanskom šetalištu je smješten fast food Mediteraneo. Prihvatljive cijene, HACCP standard, najkvalitetnije pice u gradu, kao i raznolikost ponude jela sa roštilja, burgera, vegetarujanskih jela su garant da će svaki posjetilac pronaći baš ono što voli da jede.\nSlovenska obala, Budva,


Watertour SR – Departman za Geografiju, Turizam i Hotelijerstvo\nNaziv projekta: Razvoj vodenog turizma na plovnim putevima koji povezuju Mađarsku i Srbiju\nUkupan budžet projekta: 464.553,77€\nIznos sredstava Evropske unije (IPA): 394.870,7045€\nVodeći korisnik: University of Szeged (Szegedi Tudományegyetem)\nOstali korisnici: Iz Srbije (Prirodno-matematički fakultet – Departman za geografiju, turizam i hotelijerstvo; Fakultet sporta i fizičkog vaspitanja i Učiteljski fakultet na mađarskom nastavnom jeziku u Subotici – UNS) i fakulteti/instituti iz Mađarske (Institute of Physical Education and Sport Science, Institute of Applied Social Sciences and Minority Policy, Institute of Applied Sciences, Department of Economic and Social Geography – Univerzitet u Segedinu).\nAdresa: Dugonics squer 13, 6720 Szeged\nKontakt osoba: Mr. Szabo Gábor, rector\nCilj projekta „Razvoj vodenog turizma na plovnim putevima koji povezuju Mađarsku i Srbiju“ je da se podstaknu ljudi na nautički turizam, kao i promocija kulturnog nasleđa i zajedničkih tradicija Mađarske i Srbije. Pored spomenutog, članovi projekta će istraživati prirodne rerurse i društvene vrednosti područja reke Tise, zajedno sa prirodnim i veštačkim plovnim putevima sliva Tise. U planu je i Razvoj zajedničke marketing strategije preko-graničnog regiona gde će se formulisati predlozi za implementaciju zajedničkih marketing aktivnosti na regionalnom nivou.\nŽeleli bismo da pomognemo zainteresovanim stranama u turizmu da elaboriraju pakete zajedničkih turističkih programa i identifikuju turističke usluge, koje gravitiraju na reci Tisi i povezuje naciju i kulturu Mađarske i Srbije. Složenost projekta se ogleda u međusobno povezanim i prepletenim atrakcijama sportskog, ekološkog i kulturnog turizma.\nZapočinjanje nove tradicije, cilj je organizacija aktivnosti na vodi, koje takođe stvaraju mogućnosti za studente mađarskog i srpskog univerziteta da se upoznaju i sarađuju u okviru zajednički organizovanih programa u oblasti njihovih specijalizacija, partnerstva, kulture, sporta, rekreacije i zaštite životne sredine. Primenjeni programi nautičkog turizma služiće kao modeli koji kasnije mogu da se razvijaju. Promovisanjem nautičkog turizma i jačanjem turističkog potencijala naselja uz Tisu, kao i primenom rezultata projekta u praksi, program će doprineti poboljšanju regionalno integrativne uloge reka u panonskoj niziji. Projekat će učvrstiti na geostrateški položaj ovih krajeva i, pored toga, ona će takođe poslužiti za pripremu punu integraciju Srbije u EU.\n1. Field trip 2018-09-13. i 12. – izveštaj\n2. Meeting 2018-10-5. – izveštaj\n2a. Work meeting 12.10.2018. – izveštaj\n3. Open conference 28. 02.2019. – izveštaj\n4. Workshop 01.03.2019. – izveštaj\n5. Workshop 05.04.2019. – izveštaj\n6. Workshop NS 24.04.2019. – izveštaj\n7. Workshop 26.04.-27.04.2019. – izveštaj\n8. Workshop 23.05.2019. – izveštaj\n9. Conference 12.09.2019.- izveštaj


Skupštinski odbor odobrio duple funkcije za 12 poslanika | Blok vesti\nSkupštinski odbor odobrio duple funkcije za 12 poslanika\nOdbor je odobrio troškove na ime zakupa stana u iznosu od po 35 hiljada dinara mesečno i poslanicama Ivani Popović sa liste "Aleksandar Vučić Za našu decu" i Dubravki Kralj iz Socijalističke partije Srbije.\nPoslanik SPS-a Đorđe Milićević dobio je dozvolu da za vreme mandata radi i kao savetnik direktora Javnog preduzeća "Srbijašume". Vladimir Marinković i dalje će biti direktor Visoke strukovne škole za preduzetništvo, dok je ostalih desetoro poslanika uglavnom tražilo saglasnost za mesta u upravnim odborima ili da ostanu i odbornici u gradskim ili opštinskim skupštinama.\nPrevious articleXiaomi premijera Mi10T serije u Srbiji\nNext article11. Evropska noć istraživača: Naučna avantura u virtuelnom svetu


NIS ULAŽE VIŠE OD 20 MILIJARDI U 2021. GODINI | Novosti.RS\n-Ulagaćemo u sve osnovne pravce poslovanja - istraživanje i proizvodnju, preradu i modernizaciju naše maloprodajne mreže. Fokus će biti na najisplativijim projektima u Srbiji i regionu, a naša vizija je jasna – NIS će ostati stabilna kompanija, veliki investitor i uplatilac u budžet, stabilan izvor prihoda za akcionare i zaposlene, kao i pouzdan partner zajednici u kojoj posluje - naveo je Tjurdenjev u autorskom tekstu za Bilten Nacionalnog naftnog komiteta Srbije.\nOn je, kao jedan od ključnih projekata koji će biti realizovan u tekućoj godini, naveo puštanje u rad Termoelektrane-toplane Pančevo, koju NIS gradi u partnerstvu sa „Gasprom energoholdingom“.\nGeneralni direktor NIS-a je kazao da je 2020. godina bila izuzetno izazovna zbog naglog pada cena nafte i okolnosti nastalih usled pandemije COVID-19 kada je, između ostalog, značajno smanjena potražnja za naftom i naftnim derivatima.\nPrema njegovim rečima, prioriteti u takvoj situaciji bili su da se zaštiti zdravlje zaposlenih i potrošača, očuva likvidnost kompanije i stabilnost na tržištu naftnih derivata. Dodao je da su ti ciljevi ostvareni zahvaljujući dobroj saradnji najvećih akcionara NIS-a, kompanije „Gasprom njeft“ i Republike Srbije, kao i velikim zalaganjem svih zaposlenih.\n-Kao i ostale naftne kompanije, bili smo prinuđeni na smanjenje operativnih i kapitalnih troškova. Iako smo morali privremeno da odustanemo od pojedinih projekata, želim da istaknem da smo od početka krize zauzeli jasan stav – uštede nećemo praviti na račun ključnih razvojnih projekata i uprkos svemu nastavićemo da planiramo modernizaciju NIS-a godinama unapred. Siguran sam da će na tom putu biti još mnogo izazova, ali smo pokazali da posedujemo dovoljno znanja i energije da te prepreke uspešno prevaziđemo - naveo je Tjurdenjev.\nNIS Kiril Tjurdenjev Gasprom kompanija NIS


Gradina na Jelici | Arheo-amateri Srbije\nGradina na Jelici kao arheološko nalazište prvi put se pominje u opisima Janka Šafarika, pionira srpske arheologije, iz 1865. godine. Nakon ovih istraživanja dolazilo je do povremenih slučajnih nalaza na ovom lokalitetu koji su uglavnom razneseni, i danas se ne nalaze u Čačku. Na žalost, najveće razaranje lokalitet je doživeo 50-ih godina 20. veka, kada je uziman kamen za nasipanje puta Čačak – Goračići. Tada je razbijen i odnet za uvek jedan broj kamenih ploča sa natpisima, na kojima se možda nalazilo i ime ovog starog utvrđenog grada, koje za nas još uvek tajna. Danas se deo pokretnih nalaza sa ovog loklaiteta nalazi u stalnoj postavci Narodnog muzeja u Čačku. Od sredine osamdesetih godina 20. veka iskopavanjima na ovom lokalitetu rukovodi Dr Mihailo Milinković sa Filozofskog fakulteta u Beogradu, i ona su još u toku. Potrebno je reći da je do sada istražen samo manji deo lokaliteta koji je zakonom zaštićen spomenik kulture.\nU svom ne previše dugom trajanju, za sada grad nepoznatog imena na Jelici, bio je važan centar ovog dela Srbije. Unutar svojih bedema obuhvatio je prostor od oko nekoliko hektara, ali se nalazište proteže i na okolne padine, na kojima su stajale crkve okružene grobljima. Unutar grada nalazile su se, po dosadašnjim saznanjima, dve crkve, od kojih je jedna bila na samom vrhu. Ona se nekada mogla videti iz velike daljine. U donjem gradu nalazila se crkva sa zidanom krstionicom, u kojoj su sačuvani ostaci fresaka iz 6. veka, danas izloženi u Narodnom muzeju u Čačku. Pored fresaka otkriven je i jedan broj skulptorski obrađenog kamena. Pored crkve na vrhu otkrivena je i zgrada rezidencijalnog karaktera. Tu su pronaćeni figuralni kameni ukrasni predmeti, kapiteli i delovi stubova. Arheološki nalazi govore i o prisustvu zanatlija i radionica. Amfore mediteranskog porekla dokaz su razgranatih trgovačkih veza i potrebe za upražnjavanjem sredozemnog načina života, vezanog za upotrebu vina, maslinovopg ulja i delikatesnih namirnica. To je i svedočanstvo standarda života bolje stojećih žitelja Gradine, verovatno upravnih činovnika i crkvene hijerarhije, ali i oficira kao i trgovaca. Pretpostavlja se da je Gradina bila episkopsko središte.\nGradina na Jelici bila je okružena nizom drugih, uglavnom manjih utvrda u Ostri, Lisi, Viči i Vučkovici. Prema dosadašnjim istraživanjima Gradini je pripadala uloga centralnog mesta ovog regiona, sa upravnom, vojnom, crkvenom, zanatskom i trgovačkom ulogom. Krajem 6. ili početkom 7. veka, Gradina je verovatno stradala u silovitom požaru, izazvanom varvarskim prodorom. Bio je to kraj poslednjih tragova antičke civilizacije na ovim prostorima. Nakon nekoliko vekova naši su preci koristili Gradinu, verovatno kao branjeno uporište ili pribežište. Nalazi grnčarije iz 10. i 11. veka dokazuju ovu tvrdnju.\nPrethodni: Caričin grad\nSledeći: Gamzigrad (FELIX ROMULIANA)