Slojevi prašine | Konkretno\nželeo bih da napišem nešto, pismo, suviše je malo, nešto više, ne mogu, teško mi je da olovku pokrenem, baš kao što mi teško i da pišem u prvom licu. Teško mi je kada nemam mogućnost da se sakrivam iza stvarnih ljudi i izmišljenih događaja, ili obrnuto, sasvim je svejedno.\nKažu da prisustvo uznemiri onog drugog sagovornika koji posmatra oči, pokrete, nije istina... Nevidljivo prisustvo, teško je, preteško breme. Slobodan si lažno, a istinito gledajući, pred padom si sujete u zamci.\nNe znam, koliko je dana prošlo od trenutka, kada sam izmislio razlog da ustanem, da ne nastavim pismo, otišao po cigarete, pa se ipak vratio...obilazio oko stola, krajičkom oka posmatrao papir, bežao iz ugla u ugao moje neslobode, plakao, smejao se, pravdao...i...\nPriznajem, na korak sam da se predam. Slutiš ti, poznaješ razlog moje gordosti. Sve želim da ti priznam, da sam niko, ništa, najgori od svih koji su hodali, udisali vazduh, najgori sam od svih koji su uživali u Suncu i svim lepotama, baš ja, nezasluženo... Teško mi je, na svaku moju pomisao da pljunem sebi u lice, ti nežnije obrišeš otrov, najteže mi je što nećeš da mi saopštiš da sam gad, što me ne osudiš i po kratkom postupku pošalješ pred stroj. Boli me, boli me tvoj osmeh ...\nRešio sam da ti sve ove noći kažem, ne smem to kao čovek, već kao kukavica, brišem slojeve prašine gde su izbledela slova, gde se jasno ne nazire moj... Rešio sam da ove noći, pre nego što..., ....


RTS :: Siti i Menhengladbah u Budimpešti, Real protiv Atalante u Bergamu\nFudbal Siti i Menhengladbah u Budimpešti, Real protiv Atalante u Bergamu\nsreda, 24. feb 2021, 06:43 -> 07:45\nFudbaleri Borusije iz Menhengladbaha i Mančester sitija igraju od 21.00 meč osmine finala Lige šampiona. Direktan prenos meča je na Prvom programu RTS-a, strim je na RTS Planeti, a tok meča možete pratiti na našem portalu.\nNemačka ekipa je igrala sjajno u grupnoj fazi, ali beleži veliki pad u formi, pogotovo u domaćem prvenstvu, pa će imati težak zadatak protiv ekipe kakva je Siti.\n"Građani" sa druge strane važe za jednog od favorita za osvajanje takmičenja, pogotovo kada se uzme u obzir da su stekli osetnu razliku na tabeli Premijer lige, pa mogu da se fokusiraju i pripremaju za napad na "ušati" pehar Lige šampiona.\nUtakmica se neće igrati u Nemačkoj, već u Mađarskoj i to na "Puškaš areni" u Budimpešti, koja je izabrana kao neutralni teren.\nRazlog toga je što je Nemačka ograničila ulazak iz ostalih zemalja na svoju teritoriju, kao meru zaštite od novog soja koronavirusa.\nMeč Borusije Menhengladbah i Mančester sitija počinje u 21.00, možete ga pratiti u direktnom prenosu na Prvom programu RTS-a, strim je na RTS Planeti, dok tok meča i snimke golova možete pogledati na našem portalu.\nU drugom meču sastaju se Atalanta i Real Madrid.\nReal je na dosta težak način uspeo u poslednjem kolu grupne faze da upiše pobedu i izbori plasman u nokaut fazu.\nNe očekuje se ništa lakši posao "kraljevskog kluba" u osmini finala, gde se sastaje sa Atalantom.\n"Boginja" važi za apsolutnog autsajdera, ali je nekoliko puta u proteklom periodu znala da prijatno iznenadi i jednim od najatraktivnijih stilova fudbala u Evropi, sruši mnogo veće od sebe.\nU korist Reala nikako ne idu brojne povrede, pa će tako tim iz Madrida najverovatnije nastupiti bez Benzeme, Azara, Ramosa, Marsela, Karvahala, Militaa, Rodriga i Valverdea.\nDuel Atalante i Reala u Bergamu počinje takođe u 21.00.\nPSŽ i Čelsi u polufinalu, Pirove pobede Bajerna i Porta


Poker Srbija: Steve O'Dwyer Osvojio 2014 Asia Championship of Poker Super High Roller\nSteve O'Dwyer Osvojio 2014 Asia Championship of Poker Super High Roller\nSteve O'Dwyer je pobednik 2014 Asia Championship of Poker HK$500.000 Super High Roller-a, koji se organizuje u Makau. Iako je Makao bio poznat po jakoj keš gejm igri, sve više igrači dolaze da igraju turnire, koji nude velike nagradne fondove. Za 1. mesto, Amerikanac je osvojio HK$14.050.000 što je prevedeno u američku valutu $1.811.828, dok je drugi finalista Ryan Fee zaradio $1.283.109.\n1.Steve O’Dwyer - $1.811.828\n2.Ryan Fee - $1.283.109\n3.Pratyush Buddiga - $844.660\n4.Connor Drinan - $657.674\n5.Joseph Cheong - $528.718\n6.Kitson Kho - $438.449\n7.Daniel Colman - $373.972\n8.Davidi Kitai - $312.124


Budući kosovski premijer najavio tužbu protiv Beograda i naknadu „ratne štete“ - 03.02.2020, Sputnik Srbija\nAljbin Kurti predstavio je poslanicima skupštine privremenih institucija Prištine kandidate za sastav vlade ovih institucija i program njenog rada, i poručio da... 03.02.2020, Sputnik Srbija\nvesti, politika, tužba\n13:35 03.02.2020 (Osveženo: 16:18 03.02.2020)\nKurti je najavio podnošenje krivične prijave protiv Srbije zbog navodnog genocida i formiranje instituta za, kako je rekao — ratne zločine i genocid.\nKurti je rekao da je spreman za dijalog sa Beogradom, ali, istakao je — uz širi politički konsenzus.\nVlada (privremenih kosovskih institucija) će biti, kaže — vlada ekonomskog razvoja, a fokus će joj biti na novim radnim mestima, ali i pravosuđu, odnosno zaustavljanju korupcije.\n„Danas stojim pred vama nakon 23 godine delovanja u opoziciji. Dobio sam vaš glas da okončam svoju političku karijeru u opoziciji. Oni koji su me voleli kao opoziciju moraju me voleti i kada budem u vlasti“, rekao je Kurti, a prenela je prištinska „Koha“.\nInače, po izlasku za govornicu, poslanica DSK-a, koalicionog partnera Samoopredeljenja, Ganimete Musljiju izašla je i okačila Kurtiju značku u obliku zastave privremenih kosovskih institucija.\nJevtić je i u prethodnoj vladi privremenih institucija Prištine bio na istoj poziciji, dok je Milivojević bio direktor kancelarije za zajednice.\nZamenici premijera su, prema predlogu — Avdulah Hoti iz DSK-a i Haki Abazi iz Pokreta Samoopredeljenje.\nKako prenosi prištinski „Ekspres“ — Kurti je predložio Antona Kunija za ministra odbrane, Ljumira Abdidžikua za ministra infrastrukture, Besijana Mustafu za ministra poljoprivrede, Hikmetu Bajraimi za ministra prosvete, Agima Veljijua za ministra unutrašnjih poslova, Vljoru Dumoši za ministarku kulture, omladine i sporta.\nGlauk Konjufca će biti ministar spoljnih poslova, Albulena Hadžiju ministar pravde, Lojaljan Bisljimi ministar finansija, Rozeta Hajdari ministar ekonomije, Arben Vitia ministar zdravlja, Bljerim Reka ministar evropskih integracija i Emilija Redžepi ministar uprave privremenih institucija Kosova.


Komunikacijska kompetentnost nastavnika - Teaching Academy\nHome » Komunikacijska kompetentnost nastavnika KOMUNIKACIJSKA KOMPETENTNOST NASTAVNIKA\nAkreditovani seminar „Komunikacijska kompetentnost nastavnika” 28. januar – 8 bodova\nDobra komunikacija je temelj svakog kvalitetnog odnosa. Da biste bili nastavnik koji „ume” i sa decom i sa odraslima, potrebno je da ovladate naprednim komunikacijskim sposobnostima koje će vam pomoći da zadržite autoritet, a istovremeno izađete u susret svima sa kojima sarađujete. Upravo takve veštine ćete steći na ovom seminaru. Cilj seminara je da vas upozna sa principima i pravilima empatijske i asertivne komunikacije, kao i da vam ponudi različite načine za prevazilaženje prepreka u verbalnoj i neverbalnoj komunikaciji. Pored toga što ćete savladati veštine aktivnog slušanja, na ovom seminaru ćete naučiti koliki je značaj ličnih uverenja za međuljudske odnose, kao i to kako da komunikaciju podignete na viši nivo bez obzira na uzrast sagovornika.\nNačin rada na ovom seminaru ogleda se u kombinaciji predavanja i praktičnih vežbi u vidu radionica, putem kojih ćete sva stečena znanja moći odmah da primenite. Kroz refleksivni dijalog preispitaćemo uverenja o važnim aspektima komunikacije u školskom kontekstu, a zatim ćemo analizirati i rešiti neke primere neprijatne komunikacije uvođenjem pravila asertivnosti i razumevanja. Znanja i veštine koje budete stekli na ovom seminaru pomoći će vam da razgovarate sa samopouzdanjem i razumevanjem u svakodnevnoj komunikaciji sa učenicima, kolegama i roditeljima. Takođe ćete naučiti kako da aktivno slušate i primećujete značaj neverbalnih poruka koje vam sagovornik šalje, pri čemu ćete moći da odbaciti sve negativne elemente koji smanjuju kvalitet vaše komunikacije sa drugima.\nDr Ivana Đerić doktorirala je u oblasti pedagogije, a zaposlena je u zvanju naučnog saradnika u Institutu za pedagoška istraživanja u Beogradu. Usavršavala se u zemlji, na programima konstruktivistickog savetovanja, i u inostranstvu, na programima povećanja kvaliteta rada i efikasnosti nastavnika. Njena profesionalna interesovanja usmerena su na motivaciju i autonomiju učenika u vaspitno-obrazovnom procesu, na obrazovnu efektivnost škola, kao i na profesionalni razvoj nastavnika. Autor je mnogobrojnih naučnih radova, uređivala je nekoliko publikacija iz oblasti obrazovanja i vaspitanja, a učestvovala je i na brojnim naučnim konferencijama u zemlji i inostranstvu. Kome je seminar namenjen?\nMaksimalan broj polaznika na seminaru „Komunikacijska kompetentnost nastavnika” je 25, a zainteresovanost je velika. Požirite i prijavite se odmah! Ukupan broj mestaBroj slobodnih mestaPuna cenaTrenutna cena\n2595.000 RSD2.500 RSD


Panični napadi, javljanje i učestalost - Psihološko savjetovalište Omnes\nPanični napadi su karakterisani iznenadnim i naizgled neobjašnjivim epizodama intenzivne uznemirenosti i straha, koji su praćeni različitim tjelesnim simptomima – ubrzan rada srca, otežano disanje, bol u grudima, gušenje, znojenje, vrtoglavica, drhtanje, obamrlost, zujanje, naleti vrućine ili hladnoće, slabost u ekstremitetima – kao i mnogim drugim fiziološkim senzacijama.\nOvakve epizode obično uključuju i različite kognitivno i emocionalne simptome, od kojih su strah od gubitka razuma i/ili kontrole, strah od smrti i doživljaj odvojenosti od sopstvenog tijela samo neki od njih.\nPanični napadi mogu biti učestali (jednom sedmično ili češće) i obično traju nekoliko minuta (rijetko duže od 30 minuta), pri čemu se vrhunac anksioznosti dostiže nakon 10 minuta ili kraće. Panične epizode mogu biti povezane sa nekom specifičnom situacijom (npr. odlazak u gužvu, vožnja auta, i sl), dok se nekada može činiti kao da se one javljaju iznenada, bez prisustva zastrašujućeg stimulusa. Kognitivne i emocionalne manifestacije, kao što su strah od gubitka razuma i/ili kontrole, strah od smrti, te ponašajna potreba da se pobjegne iz situacije su osnovna obilježja neočekivanih paničnih napada. Ukoliko su panični napadi učestali i neočekivani, možemo govoriti o paničnom poremećaju.\n“Poslije prvog razgovora sa njom, mogu bez lažne skromnosti istaći da mi je bilo mnogo lakše, jer, koliko god slušala od porodice i prijatelja: „Neće ti se ništa loše desiti“, „Proći će“, „Desilo se i meni pa nisam pao/la u nesvijest niti umro/la“, i te kako je veće psihičko rasterećenje prisutno kada takve riječi čuješ od osobe koja ima iskustva sa tim stanjem i koja je stručna.”\nSmatra se da panični napadi počinju u ranoj odrasloj dobi i da je njihov početak najčešće povezan sa stresnim životnim iskustvom. Nakon prvog napada panike, koji se, dakle, obično javlja u situacijama povećanog stresa ili usljed biološke ranjivosti, pojedinci sa paničnim poremećajem postaju pretjerano usmjereni na tjelesne manifestacije panike, nakon kojih, na kognitivnom planu, slijedi donošenje pogrešnih zaključaka o posljedicama i ishodima situacije u kojoj se nalaze (npr. “Doživjeću srčani udar”). Ovo je kognitivno-bihejvioralni model nastanka paničnog poremećaja.\nPanični napadi sa agorafobijom\nPrvi poriv, koji se kod pojedinaca javlja u ovakvim okolnostima, jeste da pobjegnu iz situacije u kojoj se trenutno nalaze, i to obično u sopstveni dom, nakon čega dolazi do smanjenja anksioznosti. Ovakav doživljaj kod pojedinaca stvara utisak da je njihov dom jedino sigurno mjesto, na kojem neće doživjeti panične napade.\nNavedene ponašajne promjene mogu dovesti do pojave agorafobije, straha od bivanja na mjestu na kojem se može doživjeti panični napad (obično otvoreni ili zatvoreni prostori, poput mostova, tunela, autobusa, bivanja u masi i drugih), koji će dalje dovesti do gubitka kontrole, bolesti ili smrti. Ovakva ponašajna izbjegavanja mogu značajno uticati na smanjenje kvaliteta života pojedinca, koje je nerijetko praćeno pojavom depresije i depresivnih simptoma. Otprilike jedna trećina do jedne polovine pojedinaca sa paničnim poremećajem ispunjava kriterijume za agorafobiju.\nLiječenje paničnih poremećaja, iz ugla kognitivno-bihejvioralnih terapija, obuhvata kontinuiranu psihoedukaciju, koja podrazumijeva: ponovno učenje disanja (informacije o posljedicama hiperventilacije i pravilnog regulisanja ravnoteže kiseonika i ugljen-dioksida u mozgu), trening relaksacije, prestanak izbjegavanja i korištenja sigurnosnih ponašanja, identifikaciju i promjenu disfunkcionalnih uvjerenja i katastrofičnih predviđanja, kao i mnoge druge kognitivne i bihejvioralne strategije.


Obustavljen tender za gradnju saobraæajnice od naselja Stepa Stepanoviæ do Braæe Jerkoviæ - Beograd - Društvo - B92 Lokal\nObustavljen tender za gradnju saobraæajnice od naselja Stepa Stepanoviæ do Braæe Jerkoviæ\nJP Direkcija za graðevinsko zemljište i izgradnju Beograda oglasila je konkurentni postupak sa pregovaranjem za izvoðenje radova na izgradnji saobraæajnice Borska-Lasta-sektor 3.\nIzvor: eKapija èetvrtak, 19.05.2022. | 12:40 Beograd\nNajnovije lokalne vesti èitajte ovde.\nVrednost posla je 1,6 milijardi dinara.\nReè je o saobraæajnici od naselja Stepa Stepanoviæ do naselja Braæe Jerkoviæ na, kako je zamenik gradonaèelnika naziva, "unutrašnjoj obilaznici Beograda" (zvanièno: Spoljna magistralna tangenta - SMT).\nPrethodno je za izgradnju ove saobraæajnice krajem februara raspisan tender iste vrednosti, koji je obustavljen jer su dve pristigle ponude bile neprihvatljive, s obzirom da su prešle procenjenu vrednost javne nabavke.\nJednu od od dve ponude dale su Strabagove firme Crnagoraput i Pomgrad inženjering iz Splita, a drugu grupa ponuðaèa na èelu sa firmom AB Construct team iz Beograda. Kako je ranije naveo zamenik gradonaèelnika Beograda Goran Vesiæ, rok za završetak gradnje saobraæajnice od Stepe Stepanoviæa do Braæe Jerkoviæ biæe 18 meseci.\nUkupna dužina saobraæajnice je 1.067 metara, sa svim pripadajuæim raskrsnicama. Trasa koja se gradi poèinje neposredno posle raskrsnice sa Ulicom vojvode Stepe, pruža se pored naselja Stepa Stepanoviæ, ukršta se sa Bulevarom Peka Dapèeviæa i završava neposredno posle raskrsnice sa Ulicom braæe Jerkoviæ.\nObuhvatiæe i vijadukt dužine 253 metra na potezu od Bulevara Peka Dapèeviæa do Ulice Braæe Jerkoviæ. Širina saobraæajnice je 24 metra, sa po dve saobraæajne trake po smeru, obostranim trotoarima i mostovskom konstrukcijom.\nPrema reèima Vesiæa, radovi æe se izvoditi u dve faze - prvu èini deonica od Vojvode Stepe do iza raskrsnice sa Bulevarom Peka Dapèeviæa, dok drugu fazu èini nastavak deonice do kraja Sektora 3 kod naselja Braæe Jerkoviæ, prenosi eKapija.\nKazna za seèu drveæa 25-150.000 dinara: Ove godine uruèen samo jedan prekršajni nalog\nJavni poziv za besplatno korišæenje državnih oranica u Beogradu\nOtvoren za javnost nakon dve godine: Evo koje sve tajne Karaðorðeviæa kriju odaje VIDEO\nOd subote važi letnji red vožnje: Na ulicama prestonice tokom jula i avgusta – 1.375 vozila\nPoèelo Evropsko prvenstvo u kajaku na Adi Ciganliji – Srbija oèekuje plasman u finale VIDEO\nVesiæ predstavio novu igraèku: Novac od prodaje ide u humanitarne svrhe VIDEO/FOTO\nTreæi "Evergrin fest" u Teataru na brdu od 24. juna\nVodena kapija u Beogradu menja trasu pešaèke i biciklistièke staze\nRaspisan novi tender za ureðenje Muzeja grada Beograda\nPrivredni sud usvojio UPPR za Luku Beograd AD


U SARAJEVSKOM NASELJU U GARAŽI ZGRADE GORIO AUTOMOBIl | Hayat.ba\nU SARAJEVSKOM NASELJU U GARAŽI ZGRADE GORIO AUTOMOBIl\nU sarajevskom naselju Nova Otoka iza ponoći zapaljen je automobil u jednoj od garaža zgrade.\nNa lice mjesta stigla je vatrogasna jedinica i ugasila požar koji je do dojave napravio štetu na automobilu.\nIz MUP-a KS kažu da za sada nenam detaljnih informacija a iste će biti poznate nakon uviđaja danas.


Salon lepote Helena | Nega lica | Nega tela | Manikir | Pedikir | Solarijum | Ustanicka | Voždovac\nInfoRSportal.com Lepota, zdravlje i medicina Kozmetički saloni Salon lepote Helena\nAdresa: Ustanička 204 A, lok.9, Zvezdara,\nTelefon: 011/ 347-46-90\nKLASIČAN TRETMAN LICA se sastoji od pilinga , masaže aromapresure te klasične masaže lica , vrata i dekoltea , mehaničkog čišćenja i maske .\nAGE tretman koji vraća tonus koži , jača muskulaturu , potiče stvaranje kolagena i elastina , te intenzivno hrani kožu.Tretman se preporučuje za zreliju kožu , kožu izloženu stresu i smogu.Efekti su vidljivi već nakon prvog tretmana a za intenzivne rezultate preporučujemo seriju od 6 tretmana i održavanje jedno mesečno .\nAROMATERAPIJA terapiju uz primenu eteričnih ulja koja povoljno utiču na zdravlje , smanjivanje stresa , prevencije infekcija i olakšavanje tegoba .\nOsim gore navedenog u salonu lepote Helena možete uživati u nizu drugih tretmana za negu lica : maske , pilinge , masažu lica , oko maske očiju , depilacije , korekciju obrva , farbanje i obrva trepavica , nadogradnju trepavica ...\nANTICELULIT tretman za smanjenje obima te za jačanje muskulature . Preporučuje se serija od 10 tretmana . Tretmani se mogu proimenjivati u kombinaciji sa tretmanima " Gipsanih bermuda " , ovisno o vrsti problema . Masaže se vrše anticelulitnim uljima ili kremama\nGIPSANE BERMUDE Ovaj tretman koristi se za tretiranje celulita , lokalizovane gojaznosti i neelastičnosti kože . Odstranjivanjem tečnosti odlazi velika količina toksina pa se istovremeno izvrši detoksikacija organizma , a pri tom koža postaje glatka , a vezivno tkivo se učvršćuje . Tretmani gipsanim bermudama se rade svakog šestog dana i mogu se kombinovati sa drugim tretmanima mršavljenja .\nKLASIČAN MANIKIR - oblikovanje , poliranje , lakiranje\nGEL ZA PRIRODNE NOKTE\nPARAFINSKA NEGA RUKU - piling , masaža , parafinska kupka\nNADOGRADNJA , IZLIVANJE NOKTIJU\nPARAFINSKO PAKOVANJE RUKU - Namenjeno je intenzivnoj nezi , vlaženju , stimulaciji i dubinskom čišćenju kože ruku , što je izuzetno korisno kod osoba sa suvom i umornom kožom , te osobama koje su puno u kontaktu sa vodom ili raznim hemikalijama . Zbog ugodne topline , parafinsko pakovanje je iznimno blagotvorno kod ublažavanja reumatskih tegoba i artritisa . Radi se temeljan piling , stavlja hranjiva maska i umače u parafin , koji stoji na dlanovima 20 min .\nLuksuzni pedikir koji uključuje dubinski piling za meku i glatku kožu , masku i balzam za negu te opuštajuću masažu nogu uz uređivanje i lakiranje noktiju .\nPrednost depilacije voskom je to što dlačicama treba duže vremena pre nego što ponovo izrastu , depiliranjem voskom one rastu nežnije i tanje . Pravilnim postupkom bol je epizodna , a neke žene je uopste ne osete . Posle depilacije nanosimo aloja gel koji ublažava iritiranost i pomaže epitelizaciju kože .\nReciklirani vosak se koristi za ruke i noge , dok za intimne delove tela vosak koristim jednokratno , za lice koristimo poseban jednokratni vosak , koji se otapa u posebnom aparatu .\nSalon lepote Helena ima novi solarijum norveške firme\nAlisun Ned Vizija 200 Lampe su odobrene od ministastva zdravlja , a sam solarijum zadovoljava rigorozne standarde kvaliteta europske unije . :\n• Ključ - oznaka ( TUV )\n• CE znak\nIzlaganje suncu je naravno , najprirodniji način tamnjenja ali je teško kontrolisati količinu zračenja koju će koža primiti . Količina ultravioletnog zračenja i omer UV - a i UV - b zraka menja se tokom dana , dok je isijavanje UV zraka u solarijumu konstantno .\nSunčanje po programu za Vaš tip kože u određenim vremenskim intervalima preporučenim od strane renomiranog norveškog proizvođača solarijuma omogućuje se sigurno tamnjenje i duže zadržavanje preplanulog tena , gde su faktori rizika svedeni na minimum .


Datum kreiranja: petak, 09 februar 2018 19:20\nZAŠTO SE RUSKI NEPRIJATELJI PLAŠE\nKRSTAREĆIH RAKETA 'KALIBR'\nIako Rusija proizvodi i druge pomorske krstareće projektile, čini se ipak da će 'Kalibr' ostati glavo obeležje pomorskih napadačkih sposobnosti Rusije u godinama koje dolaze. Verzija za suvozemno delovanje, u teoriji, nudi slične performanse kao američki 'Tomahawk', dok je protivbrodska supersonična varijanta vrlo smrtonosno otužje na vodi. Iako je Ruska mornarica daleko od američke po broju brodova, njena sposobnost razmeštanja dalekometnog oružja na brodove manje nosivosti čini nešto što US planere tera da se duboko zamisle.\nOd početka devedesetih, Sjedinjene Države su sa brodova i podmornica lansirale na stotine krstarećih raketa 'Tomahawk' ka ciljevima na Srednjem Istoku, Severnoj Africi, delovima bivše Jugoslavije i Avganistanu. Leteći brzinom oko 900 km/h – približno brzinom nekog erlajnera – 'Tomahawci' mogu da pogode mete udaljene čak preko 2.500 km, čineći ih popularnim mada skupim oružjem, koje Amerikancima omogućava snažne udare bez potrebe angažovanja kopnenih trupa.\nMeđutim, Sjedinjene Države i Britanija – koja jedina još ima 'Tomahawke' – nisu više jedine zemlje koje su u stanju da vode ratove dalekometnim krstarećim raketama.\n7. oktobra 2015, ruska raketna fregata 'Dagestan' klase 'Gepard' i tri male korvete klase 'Bujan' krenuli su iz svojih luka u Kaspijskom moru i sa vertikalnih lansera ispalili 26 krstarećih projektila 'Kalibr' tipa 3M-14T. Devet metara dugi projektili su preleteli 1.500 km iznad teritorije Iraka i Irana pre nego što su udarili na 11 ciljeva u Siriji, koje su držali borci ISIS-a i pobunjenici Sirijske armije. Iako je Pantagon tvrdio da su četiri projektila skrenula sa kursa i pala u pusinju Irana, bila je to ipak demonstracija dalekometnih sposobnosti za napad kakve poseduje samo nekoliko zemalja na svetu.\nNakon još jednog udara sa osamnaest raketa 'Kalibr' sa 'Dagestana' krajem novembra, 9. decembra 2015. unapređena dizel-električne podmornica klase 'Kilo', 'Rostov-na-Donu', ispalila je iz Sredozemlja salvu projektila 'Kalibr' na ciljeve u Siriji, označivši time borbeni debi modernih ruskih podmorničkih snaga. Godine 2016. ruske fregate su sa Mediterana udarile po Alepu i Idlibu sa najmanje još tri salvi krstarećih raketa.\n(15 strana, 2,2 MB)\n0 #7 Jovan 11-02-2018 13:43\n@Drago - tako je. I URM-1 od Angare je idealan kao standalone raketa srednjeg dometa ako Rusi i/ili Amerikanci izadzu iz dogovora za ogranicenje raketa srednjeg dometa. Zato i Rusija forsira Angaru za da bi vec imali produkciske kapacitete za URM-1\n0 #6 drago 10-02-2018 19:26\nAlexandre, ruska krstareća raketa 'Klub-M' je strašan zaokret u vojnoj raketnoj tehnologiji I strategiji jer mogu da se ispaljuju I sa civilnih brodobva, iz običnih transportnih kontejnera, mogu da ti se parkiraju u luku I da ti saspu munjevit napad jer imaju domet 500-800-1200 km... Samo naivne strine još uvek misle da iko ko se bavi raketama danas u svetu ima poseban vojni a poseban civilni program.\nSpremam se da napišem priču o još jezivijem raketnom oružju, koje deluje iz kosmosa (>4000 км, 10x vise od ISS) I od koga nema spasa jer nuklearne glave mogu da skreći, lebde, dižu se I spuštaju, I da same izaberu grad. Ako zamisliš te motore, tu elektroniku I računare, te žiroskope I akcelerometre, onda ćeš da razumeš da je let do recimo Ceresa igračka\n+9 #5 drago 10-02-2018 10:21\nNe mogu da komentarišem jer sam na račun inozemnih partnera na vojnoj paradi u Pjongjangu a posle idem na Havaje\n+1 #4 Aleksandar 10-02-2018 10:07\nKad je Tomahavk raketa postala poznata isto je bilo tekstova o njoj u mnogim medijima mada su za njene osnovne karakteristike znali oni koji su to pratili. Sasvim je ispravno ispratiti i ove novosti a naročito što Rusi prave čudne kombinacije sa oznakama modela. Bolje to tu pročitati nego negde gde izbrkaju od oznaka do slika koje prate tekst.\n+2 #3 marino1 10-02-2018 09:28\nEvo bas Zorkic uplatio bonus honorare zahvaljujuci uplati inozemnog partnera ciji podaci nisu za javnost..\n+1 #2 Ljubomir 10-02-2018 05:25\n0 #1 Propaganda 09-02-2018 21:10\nNadam se da Astronomski magazin ima bar neke finansijske koristi od ove političke propagande.


Tablica množenja — Википедија\nU matematici, tablica množenja je matematička tabela koja se koristi za definisanje operacije množenja za algebarski sistem.\nTabela decimalnog množenja tradicionalno se uči kao bitan deo elementarne aritmetike širom sveta, jer postavlja osnovu za aritmetičke operacije sa brojevima baze deset. Mnogi prosvetni radnici smatraju da je potrebno memorisati tabelu do 9 × 9.\n2 Obrasci u tabelama\n3 U apstraktnoj algebri\n4 Kineska tablica množenja\n5 Bambusne trake od decimalnog množenja zaraćenih država\n6 Matematička reforma u SAD bazirana na standardu\nĐinghua bambusne trake kineske ere zaraćenih država sa tabelom za decimalno množenje iz 305 pne\nNajstarije poznate tablice množenja koristili su Vavilonci pre oko 4000 godina. Međutim, oni su koristili bazu od 60. Najstarije poznate tablice sa bazom od 10 su kineske decimalne tablice množenja na bambusovim trakama koje datiraju iz oko 305. godine pne, tokom perioda kineskih zaraćenih država.\n„Pitagorina tabela” na Naperovim kostima\nTabela množenja se ponekad pripisuje drevnom grčkom matematičaru Pitagori (570–495 pne). Na mnogim jezicima se i naziva Pitagorina tabela (na primer francuski, italijanski i ruski), ponekad i na engleskom. Grčko-rimski matematičar Nikomak (60–120 godine), sledbenik neopitagoreizma, uključio je tablicu množenja u svoj Uvod u aritmetiku, dok je najstarija preživela grčka tablica množenja na voštanoj tablici iz 1. veka nove ere i trenutno je smeštena u Britanskom muzeju.\nGodine 493, Viktorijus od Akvitanije napisao je tablicu množenja sa 98-kolona, koja je dala (u rimskim brojevima) proizvod svih brojeva od 2 do 50 i redovi su bili „spisak brojeva koji počinju sa jednom hiljadom, spuštajući se za po stotinu do sto, zatim se spuštajući za po deset do deset, zatim za po jedan do jedan, a zatim frakcije do 1/144.”\nU njegovoj knjizi iz 1820. godine s naslovom Filozofija aritmetike, matematičar Džon Lesli objavio je tablicu množenja do 99 × 99, koja omogućava da se brojevi množe u parovima cifara odjednom. Lesli je takođe preporučio mladim učenicima da zapamte tablicu množenja do 50 × 50. Ilustracija ispod prikazuje tablicu do 12 × 12, što je veličina koja se obično koristi u školama.\nTradicionalno učenje množenja zasnovano je na memorisanju stubaca u tabeli, u obliku kao što je\nOblik pisanja tablice množenja u stubcima s potpunim brojem rečenica još se koristi u nekim zemljama.\nObrasci u tabelamaУреди\nU tablici množenja postoji obrazac koji može da pomogne da se lakše zapamti tablica. On koristi sledeće cifre:\nSlika 1: Neparni Slika 2: Parni\nSlika 1 se koristi za umnoške od 1, 3, 7, i 9. Slika 2 se koristi za umnoške od 2, 4, 6, i 8. Ovi se obrasci mogu koristiti za pamćenje umnožaka bilo kog broja od 0 do 10, osim 5. Kao što bi se započelo sa brojem koji se množi, kada se množi sa 0, ostaje se na 0 (0 je spoljna, tako da strelice nemaju efekta na 0, inače nula je korištena kao veza za kreiranje trajnog ciklusa). Obrazac takođe funkcioniše sa umnošcima od 10, počevši od 1 i jednostavno dodajući 0, daje 10, a zatim se svaki broj u obrascu primeni na desetičnu jedinicu, kao što bi se to obično činilo sa jediničnom jedinicom.\nKorištenje mnemonika za pamćenje proizvoda od 7\nNa primer, da bi se zapamtili svi proizvodi od 7:\nPogleda se na 7 na prvoj slici i sledi se strelica.\nSledeći broj u smeru strelice je 4, te se misli na sledeći broj nakon 7 koji se završava sa 4, a to je 14.\nSledeći broj u smeru strelice je 1, te se misli na sledeći broj nakon 14 koji se završava sa 1, a to je 21.\nNakon što se dođe na vrh ove kolone, počne se sa dnom sledeće kolone i ide se u istom pravcu. Broj je 8, te se misli na sledeći broj nakon 21 koji se završava sa 8, a to je 28.\nNastavi se na isti način do poslednjeg broja, 3, što odgovara 63.\nZatim se koristiti 0 na dnu. Ona korespondira broju 70.\nZatim se ponovo počne sa 7. Ovog puta će to odgovarati broju 77.\nNastavla se ovako.\nU apstraktnoj algebriУреди\nTabele takođe mogu da definišu binarne operacije na grupama, poljima, prstenima i drugim algebarskim sistemima. U takvim se kontekstima one se mogu nazvati Kejlejovim tabelama. Ovo su tabele sabiranja i množenja za konačno polje Z5.\nZa svaki prirodni broj n, postoje tabele sabiranja i množenja za prsten Zn.\nZa druge primere, pogledajte grupu, i oktonion.\nKineska tablica množenjaУреди\nGlavni članak: Kineska tablica množenja\nKineska tablica množenja sastoji se od osamdeset i jedne rečenice sa četiri ili pet kineskih znakova po rečenici, što deci olakšava učenje napamet. Kraća verzija tabele sastoji se od samo četrdeset i pet rečenica, jer su pojmovi kao što su „devet osmica daje sedamdeset dva” identični sa „osam devetki daje sedamdeset dva”, tako da se ne moraju dva puta učiti. Ona se često naziva devet-devet tabela ili jednostavno devet-devet, jer je u davnim vremenima devet-devet tabela počinjala sa 9×9: devet devetki daje osamdeset jedan, osam devetki daje sedamdeset dva ... sedam devetki daje šezdeset tri, itd. dve jedinice daju jedan. Prema mišljenju poznatog naučnika Vang Guoveja, devet-devet tabela je verovatno počinjala sa devet zbog „obožavanja devetke” u drevnoj Kini; car se u Knjizi promena smatrao „devet-pet nadmoćnim”.\nBambusne trake od decimalnog množenja zaraćenih državaУреди\nSvežan od 21 bambusne trake datirane na 305 pne tokom perioda zaraćenih država u kolekciji Đinghua bambusnih traka (清华简) predstavlja najstariji poznati primer na svetu decimalne tablice množenja.\nDijagram decimalne tablice množenja iz perioda zaraćenih država za računanje 12 × 34.5\nMatematička reforma u SAD bazirana na standarduУреди\nGodine 1989, Nacionalno veće nastavnika matematike (engl. National Council of Teachers of Mathematics - NCTM) razvilo je nove standarde koji su se zasnivali na uverenju da bi svi studenti trebalo da nauče veštine razmišljanja višeg reda, te je preporučeno da se smanji naglasak na učenju tradicionalnih metoda koje su se oslanjale na učenje napamet, poput tablica množenja. Široko usvojeni tekstovi kao što su Istraživanja o brojevima, podacima i svemiru (šire poznati kao TERC prema njihovom sastavljaču, Tehničkim obrazovnim istraživačkim centrima (engl. Technical Education Research Centers)) izostavili su pomagala poput tablica množenja u ranim izdanjima. NCTM je u svojim fokalnim tačkama iz 2006. godine jasno stavio do znanja da se moraju naučiti osnovne matematičke činjenice, mada ne postoji konsenzus o tome da li je učenje napamet najbolja metoda.\nKineska tablica množenja\nIBM 1620, jedan rani računar koji je koristio tablice u memoriji za izvođenje sabiranja i množenja\n^ Trivett, John (1980), „The Multiplication Table: To Be Memorized or Mastered!”, For the Learning of Mathematics, 1 (1): 21—25, JSTOR 40247697 .\n^ а б в Jane Qiu (7. 1. 2014). „Ancient times table hidden in Chinese bamboo strips”. Nature News. doi:10.1038/nature.2014.14482.\n^ Prado, Jerome; Lu, Jiayan; Dong, Xi; Zhou, Xinlin; Booth, James R (maj 2013). „The neural bases of the multiplication problem-size effect across countries”. Frontiers in Human Neuroscience. 7: 52. Приступљено 12. 4. 2019.\n^ Lam Lay Yong; Ang Tian Se (2004). Fleeting Footsteps: Tracing the Conception of Arithmetic and Algebra in ancient China. World Scientific. стр. 73—77. ISBN 9789814483605.\nKhan Academy (14. 8. 2015), Intro to multiplication | Multiplication and division | Arithmetic | Khan Academy, Приступљено 7. 3. 2017\nKhan Academy (6. 9. 2012), Why aren't we using the multiplication sign? | Introduction to algebra | Algebra I | Khan Academy, Приступљено 7. 3. 2017\nAnnouncing the TI Programmable 88! (PDF). Texas Instruments. 1982. Архивирано (PDF) из оригинала на датум 3. 8. 2017. Приступљено 3. 8. 2017.\nChester Litvin (2012). Advance Brain Stimulation by Psychoconduction. стр. 2—3, 5—6. ISBN 978-1-4669-0152-0 — преко Google Book Search.\nFine, Henry B. (1907). The Number System of Algebra – Treated Theoretically and Historically (PDF) (2nd изд.). стр. 90.\nHarvey, David; van der Hoeven, Joris; Lecerf, Grégoire (2016). „Even faster integer multiplication”. Journal of Complexity. 36: 1—30. ISSN 0885-064X. arXiv:1407.3360\nBoyer, Carl B. (1991). History of Mathematics. Uta Merzbach. John Wiley and Sons, Inc. ISBN 978-0-471-54397-8.\nTablica množenja na Vikimedijinoj ostavi.\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Tablica_množenja&oldid=23333688”\nПоследњи пут уређено на датум 7. септембар 2020. у 02:01\nДатум и време последње измене странице: 7. септембар 2020. у 02:01


MILJANA KULIĆ PREŽIVLJAVA PAKAO U NIŠU: Rijaliti zvezda prijavila oca za zlostavljanje! : Nadlanu.com\nMILJANA KULIĆ PREŽIVLJAVA PAKAO U NIŠU: Rijaliti zvezda prijavila oca za zlostavljanje!\nObjavljeno 9. avg 2019. / 18:09:48\n- Ja sam sa dadiljom Klarom i sinom Željkom oko 17.15 otišla da ispratimo mamu do pumpe jer je mama otišla autobusom na more. Kada smo se vratile kući oko 18.10, Siniša je otvorio prozor, počeo je meni nešto da viče, ali ga nisam čula šta tačno. Kasnije sam čula da me je vređao rečima: " Stoko, nesposobna si, luda si, ceo svet zna da si luda." Dok sam držala dete u rukama, Siniša me je više puta pljunuo kroz prozor, onda je krenuo da viče i na Klaru, pitao je šta će ona tu. Klara je od mene uzela dete jer sam se mnogo uznemirila i otišla sam iza kuće da telefonom pozovem mamu da obavesti policiju - navela je Miljana.\n- Dok je Klara sedela se detetom na klupi, on joj je prišao, počeo je da viče pred detetom i pomerao je klupu na kojoj je sedela sa bebom. Dete se od plakanja zacenilo, prebledelo je. Onda sam ja počela da zovem taksi jer sam bila u rastrojstvu. Siniša je oteo dete Klari iz ruku, a dete je i dalje vrištalo. Nakon toga je Siniša sa detetom jurio Klaru kako bi je izbacio iz dvorišta. U jednom momentu, dok sam čekala taksi, krenuo za nama i počeo je da viče. Dete je sve vreme plakalo. Napominjem, prilikom izlaska na kapiju Siniša me je uhvatio rukom u predelu desne ruke i od toga sam dobila modricu - stoji u Miljaninoj izjavi.\nBILA BIH ODLIČNA DADILJA MILJANINOM SINU: Goca Tržan…\nRAZVEZALA JEZIK: Miljana Kulić oplela po Lazaru Čoliću Zoli!\n- Ja živim u Nišu u porodičnom domu sa Sinišom, majkom Marijom, sestrama Tijanom i Anom i sinom Željkom. Kuću sam pre godinu dana iz temelja lično ja renovirala, uložila sam oko 150.000 evra u kuću, za šta imam i račune, a sada preživljavam haos u njoj - rekla je ona, a Siniša je demantovao ćerkine optužbe:\n- Ne želim da pričam o tome. Ne razmišljam o tome uopšte. Niti me zanima, niti mi interesuje više šta Miljana radi.\ndadilja klaramarija kulićmiljana kulićsestra Anasestra Tijanasiniša kulićŽeljka Kulića


isis | Borba.rs\nizvor: wikimedia commons, RIA Novosti\nSvet01.02.2018. 10:55h 10:55h0\nOsumnjičeni pripadnik ID poginuo dok se opirao policiji u Nižnjem Novgorodu.\nRuska Federalna služba bezbednosti (FSB) saopštila je da su njeni pripadnici ubili osumnjičenog pripadnika Islamske države (ID) koji je planirao terorističke napade na dan održavanja predsedničkih izbora u Rusiji.\nPrema navodima FSB-a, napadač se opirao policiji i ubijen je u gradu Nižnji Novgorod.\nAgenti FSB su u njegovoj kući pronašli eksplozivnu napravu, oružje i municiju iz jedne od bivših sovjetskih republika.\nRusija je 2015. pokrenula vojnu kampanju kako bi pomogla sirijskoj vojsci u borbi protiv ekstremista ID.\nHiljade Rusa i ljudi iz Srednje Azije borili su se u Siriji i Iraku na vrhuncu gradjanskog rata u Siriji.\nPredsednički izbori u Rusiji zakazani su za 18. mart.\nIzvor: Abkhazian Network News Agency - Освобождение Башуру сирийскими войсками, wikimedia commons\nSukob u finišu\nSvet09.11.2017. 12:16h 12:16h0\nSirijski provladini mediji su preneli da su se vojnici sukobili sa ostacima džihadista kada su kasno sinoć ušli u Bukamal, da bi ga danas proglasili slobodnim od Islamske države.\nEkstremisti Islamske države su se povukli iz svog poslednjeg uporišta posle ofanzive snaga sirijske vlade, saopštila je Sirijska opservatorija za ljudska prava.\nTa NVO je navela da sirijska vojska i savezničke snage, medju kojima u i irački borci, danas pretražuju Bukamal, strategijski važan grad na granici sa Irakom, nakon povlačenja ekstremista.\nOslobodjenje Bukamala znači da su preostali borci Islamske države sada sakriveni po manjim gradovima i selima duž granice sa Irakom i u pustinji.\nTEROR U NJUJORKU! Kombi uleteo među pešake. Šestoro mrtvih (VIDEO)\nSvet01.11.2017. 09:04h 09:05h0\nPrema izjavama očevidaca, vozač je nakon što je oborio bicikliste udario u školski autobus. Nekoliko video klipova na mreži jutjub prikazuju haos na ulicama Njujorka.\nŠestoro ljudi je poginulo, a nekoliko ranjeno kad je vozilo uletelo među bicikliste u donjem Menhetnu, prenose američki mediji.\nPrema nezvaničnim informacijama, napad je izvršio Sajfulo Habibulaevič Saipov (29) koji se iz Uzbekistana 2010. godine doselio u Tampu na Floridi.\nPrema izjavama očevidaca, vozač je nakon što je oborio bicikliste udario u školski autobus.\nPolicija je saopštila da je privedena jedna osoba koja je, nakon što je uletevši na biciklističku stazu "usmrtila i povredila više osoba", udarila u drugo vozilo, školski autobus, a potom izašla iz kamioneta noseći imitaciju oružja, kao i da je onda policajac zapucao ranivši napadača u stomak.\nDodaje se da policija u okviru istrage uzima u obzir i mogućnost terorističkog čina.\nOsam ljudi je poginulo u današnjem napadu na Menhetnu i to je bio kukavički akt terora - rekao je gradonačelnik Njujorka Bil de Blasio na konferenciji za medije organizovanoj nakon napada.\nPostojale su i tvrdnje na osnovu izjava neimenovanih zvaničnika da je napadač povikao: "Alahu Akbar", pa je i komesar njujorške policije naveo da je napadač muškarac (29), da je bio naoružan "pejnt-bol" pištoljem i lažnim pistoljem, kao i da je po izlasku iz vozila uzvikivao poruke koje upućuju na to da je reč o terorističkom aktu.\nizvor: Karl-Ludwig Poggemann, flickr\nAMERIKA U SIRIJI UBILA 2617 CIVILA! U napadima poginulo 615 dece\nSvet24.09.2017. 17:02h 17:02h0\nPogibije civilnih žrtava zabeležene u provincijama Hasaka, Alepo, Idlib i Deir el Zor\nU vazdušnim napadima medjunarodne koalicije pod vodjstvom SAD u Siriji je za tri godine poginulo 2.617 civila, saopštila je Sirijska opservatorija za ljudska prava.\nMedju civilnim žrtvama bilo je 615 dece i 443 žene, prenosi danas Sinhua.\nOpservatorija, sa sedištem u Londonu saopštila je da su slučajevi civilnih žrtava zabeleženi u provincijama Hasaka, Alepo, Idlib i Deir el Zor.\nMedjunarodna koalicija na čelu sa SAD podržava kurdske borce na severu Sirije u borbi protiv Islamske države.\nNajmanje 18 policajaca je poginulo, a sedam je povređeno u napadu Islamske države\nISIS napao policijski konvoj na Sinaju\nSvet11.09.2017. 16:20h 16:20h0\nBombe postavljene na putu zapalile su i uništile četiri vojna vozila\nNajmanje 18 policajaca je poginulo, a sedam je povređeno kada su pripadnici ekstremističke Islamske države presreli policijski konvoj na Sinaju, saopštili su egipatski zvaničnici.\nPrema navodima policijskih i vojnih zvaničnika, bombe postavljene na putu zapalile su i uništile četiri vojna vozila i jedno koje je prevozilo opremu za signalizaciju, preneo je AP.\nIslamska država preuzela je odgovornost za napad, prenela je novinska agencija ID Amak.\nEgipatski predsednik Abdel Fatah al Sisi pokrenuo je veliku vojnu kampanju na severu Sinaja, gde je registrovano pojačano nasilje džihadista.\nIzvor: photosforclass.com; Christiaan Triebert\nSirijska vojska pobeđuje iz dana u dan u ratu protiv Islamske države\nSirijska armija potiskuje ISIS\nSvet26.08.2017. 21:16h 21:16h0\nAsadove trupe sada kontrolišu čitavu oblast površine 2000 kvadratnih kilometara izmedju grada Sukne u centralnom delu zemlje i grada Šaera na zapadu\nSnage sirijske vlade i njihovi saveznici preuzeli su od ekstremista Islamske države veliku oblast u centralnom delu Sirije, dva dana pošto su je opkolili, saopštila je danas sirijska vojska.\nSirijska vojska sada kontroliše čitavu oblast izmedju grada Sukne u centralnom delu zemlje i grada Šaera na zapadu. Vojnici su tu oblast od 2.000 kvadratnih kilometara u sirijskoj pustinji osvojili od četvrtka, kada su je okružili.\nSirijska vojska i njeni saveznici napredovali su prethodnih meseci na tri fronta protiv Islamske države uz podršku Rusije iz vazduha. Jedan od njihovih glavnih ciljeva je grad Deir Ezor na istoku zemlje, jedno od glavnih uporišta ekstremista.\nIslamska država kontrolisala je u jednom trenutku gotovo polovinu Sirije, a sada kontroliše manje od 30 odsto, usled ofanzive snaga sirijske vlade, ali i Sirijskih demokratskih snaga (SDF), predvodjenih Kurdima, koji imaju podršku SAD iz vazduha.\nOčekuje se da će oblast pod kontrolom Islamske države biti dodatno smanjena narednih meseci.\nFoto US Army\nIračka vojska napreduje ka Tal Afaru\nIrak lomi odbranu islamske države\nSvet21.08.2017. 15:46h 15:57h0\nPosle pada Mosula i napada na Tal Afar očekuje se slom ID u Iraku\nIračke snage napreduju u ofanzivi za oslobadjanje grada Tal Afara, uporišta ekstremističke organizacije Islamska država (ID) zapadno od Mosula, saopštila je danas medjunarodna koalicija okupljena oko SAD.\nPortparol koalicije Rajan Dilon rekao je agenciji Asošiejted pres da je iračka vojska povratila oko 250 kvadratnih kilometara teritorije koja je bila pod kontrolom džihadista, mahom istočno od grada.\nDilon je dodao da su iračke snage postigle značajan napredak, ali da još nisu ušle u grad.\n"Kada udjemo u urbana područja, kao što smo imali priliku da vidimo u Mosulu i Raki, tamo ćemo videti usporeniji tempo, jer su tamo oni (ID) postavili svoju odbranu", rekao je on.\nIračka vojska, uz podršku SAD, prošlog meseca je oslobodila Mosul, drugi grad po veličini u Iraku, a borbe se trenutno vode za sirijski grad Raku, de fakto prestonicu džihadista.\nPremijer Iraka Hajder al Abadi najavio je u nedelju ujutru početak operacije za oslobadjanje Tal Afara.\nTal Afar i okolina su jedan od poslednjih džepova ID na teritoriji Iraka, nakon što je iračka vojska u junu proglasila pobedu nad ID u Mosulu.\nGrad udaljen oko 150 kilometara od sirijske granice, nalazi se pored glavnog puta koji je ID koristila za snabdevanje.\nDžihadisti su u junu 2014. zauzeli Tal Afar na severu, na pola puta izmedju Mosula i sirijske granice, kao i pogranične zone.\nUjedinjene nacije upozoravaju da da bi operacija u Tal Afaru mogla da izazove humanitarnu krizu, dodajući da su desetine hiljade ljudi već morale da pobegnu iz tog područja zbog vazdušnih udara.


SVENKA SAVIĆ: Rođendan romologa Trifuna Dimića | Autonomija\nDa je ova godina prestupna, danas bi bio 29. februar – dan kada je rođen Trifun Dimić 1956. godine – naš najznačajniji romolog mlađe generaacije. Obeležavanje njegovog rođendana je naša obaveza: da se sećamo svega što je učinio za svoju romsku zajednicu, a ta nam se prilika pruža, eto, retko.\nPrerano smo ga izgubili da bismo još za života mogli proceniti njegov značaj za razvoj romologije u Srbiji.\nDanas, nakon 18 godina od smrti (2001) u Novom Sadu, možemo se zapitati\nNa čemu bi nam Trifun Dimić bio zahvalan, a šta bi nam zamerio?\nMislim da bi nam bio zahvalan na čuvanju sećanja na njega i na njegovo delo koje ostvarujemo na mnogo načina u kontinuitetu jedne dekade: naziv ulica u njegovom rodnom mestu (Gospođinci) i u mestu u kojem je živeo najduže (Novi Sad); njegovo ime nosi odeljenje Gradske biblioteke u jednom delu Novog Sada (Šangaju). Zavod za kulturu Vojvodine u kontinuitetu neguje sećanje na njega preko nekoliko aktivnosti: Memorijala Trifuna Dimića; štampanja knjiga njemu u čast (Trifun Dimić romolog i zbirku njegovih pesama), a nastavili su štampanje njegovih časopisa: Most, Romologija, Alav e Rromengo.\nPosebno bi bio ponosan, verujem, što je na osnovu njegovog prevoda na romski jezik njegov sunarodnik i prijatelj Zoran Mulić komponovao Liturgiju Svetog Jovana Zlatoustog (izvedeno na Miholjdan 12. oktobra 2010. u Almaškoj crkvi u Novom Sadu). U Školi romologije na Univerzitetu u Novom Sadu svake godine jedno od predavanja je posvećeno Trifunu Dimiću romologu, koje vodi njegova dugogodišnja saradnica u Zavodu Olivera Marinkov.\nŠta bi nam Trifun zamerio?\nŠto nismo našli dobre naslednike da nastave sve one aktivnosti koje je on započeo i paralelno „gurao“ dok ga srce nije izdalo. Pre svega mislim ovde na njegov prevodilački rad. Zato je važno da sve ono što je bio njegov ulog u prevođenju na romski jezik jače obznanimo, a onda analiziramo i zaključimo koji je sve doprinos njegovih prevoda standardizaciji romskog jezika (gurbetskog dijalekta). Preštampani njegovi prevodi objedinjeni u jednoj publikacijii dobar su izazov za razgovor o doprinosu pojedinca standardizaciji romskog jezika kod nas.\nRad na obrazovanju nije završen. Trifun je napravio nastavni plan i program za predmet Jezik i nacionalna kultura Roma (1996), održao brojne seminare za nastavnike romskog jezika u Vojvodini. Nastavili smo učenje romskog jezika kao izbornog predmeta u osnovnim školama u Vojvodini, ali se broj škola i broj nastavnika smanjuje, suprotno očekivanju Trifuna da će njih biti sve više i da će oni postajati sve obrazovaniji, odnosno da će više škola u celoj Srbiji otvoriti mogućnost za učenje romskog jezika svima.\nKada je reč o nastavku rada na romologiji – izneverili smo ga na mnogo načina: i nakon 18 godina od njegove smrti ta naučna disciplina nije još uvek zaživela u akademskoj sredini na državnim univerzitetima u Srbiji, tamo gde se obrazuju akademski kadrovi.\nAli, ono što je on radio kao romolog jeste danas osnovna literatura u alternativnim kursevima (kao što je i Škola romologije) u mnogim sredinama u Novom Sadu, Beogradu, Nišu, posebno na Visokoj školi za stručno usavršavanje vaspitača (u Vršcu).\nTrifun Dimić je odlično otpočeo pisanje (i štampanje) udžbenika za osnovnu školu (Bukvar na romskom jeziku, Pismenia), ali za sada nema tim naslednika u tom započetom poslu.\nUkratko, od svih poslova koje je jedan čovek nosio u ovoj zajednici nekoliko decenija, sada više nije dovoljno ni 10 obrazovanih mladih Roma i Romkinja koji su na tim poslovima angažovani da ga naslede. Potrebno je da ih bude još više da završe poslove koje je samouki Trifun Dimić tako dobro počeo.


Proizvesti najmanje 500 kilograma voća ili povrća\n24.04.2014. / 10:23\nBANJALUKA, Poljoprivredni proizvođači u Republici Srpskoj od ove godine moraju da proizvedu i prodaju najmanje 500 kilograma određene vrste voća, povrća ili gljiva da bi ostvarili pravo na podsticaj.\nPortparol Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske Bojan Kecman rekao je da je pravo na premiju utvrđeno za proizvodnju jabuke, kruške, šljive, breskve, višnje, maline, kupine, jagoda i grožđa.\n“Kada je riječ o povrću, stimulišemo proizvodnju krompira, krastavaca, paprika, paradajza, luka, mrkve i cvekle”, naveo je Kecman.\nOn je dodao da se visina premije za proizvedeno i prodato voće, povrće i gljive utvrđuje nakon obrade prispjelih zahtjeva, u skladu sa iznosom koji je utvrđen planom korištenja sredstava i iznosi do 15 odsto od prosječne tržišne cijene po jedinici proizvoda.\nZahtjev za isplatu premije za proizvedeno voće, povrće i gljive, poljoprivrednici treba da podnesu najkasnije do 15. decembra. Srna\nTagovi: bojan kecmanpodsticajpoljoprivredni proizvodjacipovrcevoce\n15.11.2016 | 7:15\n13.05.2014 | 11:01


Kako starimo sve je teže skinuti višak kilograma, naročito sa stomaka. Ipak, i za to postoji rešenje. Zato ne očajavajte, već se upustite u borbu sa ovom mukom koja je ista za mnoge i videćete da su rezultati više nego dobri.\nSavet plus: Trening bez adekvatne ishrane ne znači ništa, a ovo posebno važi za stomak. Izbacite SVE proste šećere, belo brašno, zaboravite na proizvode iz pekare kao i na čips, smoki i ostale grickalice. Jedite tri puta dnevno i nemojte preterivati u količini. Hrana treba da vam da energiju a ne da vam je oduzme. Jedite što zdravije, i neka vam bude cilj da se posle obroka osećate poletno, energično i lagano a ne tromo, pospano i bezvoljno. Da bi rezultati bili što potpuniji, napravite detoks napitak koji ćete piti u što većim količinama. Recept za detoks napitak pročitajte OVDE.\nOvo su vežbe koje će vam pomoći da skinete salo sa stomaka za samo 7 dana!\nPročitajte i…Smuti za ravan stomak\nPrethodni članak: Kraj nagledanije serije svih vremena: “Sve ima svoj kraj pa i Igra prestola”\nSledeći članak: Krvna slika: Šta su normalne vrednosti?


Subota, 12 Listopad 2019 05:30\nNovi pokušaji destabilizacije bilateralnih odnosa s Republikom Hrvatskom destruktivna su retorika političkog Sarajeva, koje neutemeljenim napadima i lažnim navodima nastoji profitirati od izazivanja kaosa i netrpeljivosti.\nZa razliku od međunarodnih partnera bošnjačkog političkog tijela koji sustavno narušavaju temeljna ljudska prava, demokratska načela i vladavinu zakona, Republika Hrvatska ozbiljan je europski partner i najveći prijatelj Bosne i Hercegovine. Kao najistaknutiji zagovaratelj integracija Bosne i Hercegovine u Europsku uniju i NATO savez, Republika Hrvatska i hrvatski politički dužnosnici dokazali su predanost stabilnosti, socio-ekonomskom napretku, političkom dijalogu i miru BiH.\nLažni navodi o narušavanju suvereniteta BiH instrument su narušavanja dobrosusjedskih odnosa kako bi se Bosnu i Hercegovinu udaljilo od euroatlantske budućnosti. Apsurdno je da upravo bošnjačko političko tijelo, koje svoju vanjskopolitičku strategiju temelji na bilateralnim provokacijama, zabrinjavaju tkz. izjave koje ne doprinose poboljšanju dobrosusjedskih odnosa. Sve češći istupi političkog Sarajeva zabrinjavajuća su praksa propagiranja nestabilnosti što ukazuje na nepoštovanje i nepoznavanje žitelja Bosne i Hercegovine koji u svojoj domovini, umjesto zapaljive retorike i pokušaja izazivanja nemira, žele mir, stabilnost, suradnju i napredak.\nPredsjednica Republike Hrvatske Kolinda Grabar-Kitarović u svom političkom angažmanu predano doprinosi ostvarenju ciljeva za koje se Bosna i Hercegovina samostalno opredijelila, ustrajno podižući pitanja koja doprinose razvoju i stabilnosti BiH na najviše instance međunarodnih razgovora.\nHNS BiH podsjeća da je regionalna suradnja ključni koncept u približavanju regije Zapadnog Balkana konsolidiranom putu ka miru i prosperitetu, koji se ne smije teretiti poticanjem zapaljive retorike i netrpeljivosti protiv partnera koji doprinose strateškim ciljevima Bosne i Hercegovine, stoji u priopćenju HNS-a BiH.\nGranična policija BiH dobila je obavijest od NCC Republike Hrvatske da će sutra, 2. travnja od 7 sati privremeno biti...\nMostarki muftija Salem ef. Dedović u srijedu je uputio pismo podrške i saosjećanja zamjeniku provincijala hercegovačkih franjevaca fra Iki Skoki...\nJoš pet časnih sestara zaraženo je koronavirusom u Samostanu koji se nalazi u Miletini kod Međugorja. ...


MODEL PRIVREDNOG RASTA ZASNOVAN NA IZVOZNOJ ORIJENTACIJI\nBudući model rasta srpske privrede mora biti zasnovan na njenoj izvoznoj orijentaciji i otvaranju stranih tržišta za domaće proizvode, a naročito perspektivni sektori jesu poljoprivreda, građevinarstvo, infrastruktura i energetika, ocenili su učesnici debate "Kako ublažiti ekonomsku krizu?" koja je u okviru projekta Demokratski politički forum održana u petak, 11. juna 2010.\nGovornici su istakli da je neophodno obezbediti i stabilnost nacionalne valute, izvršiti reformu javnog sektora i sprovesti administrativne reforme, smanjiti javnu potrošnju, ali i obezbediti predvidljivost poslovnog ambijenta, jasan pravni okvir i političku stabilnost u zemlji.\nPredsednik Privredne komore Srbije Miloš Bugarin istakao je da će imperativ u narednih deset godina biti povećanje srpskog izvoza i konkurentnosti domaće privrede.\nVeliki problem u poslednjih deset godina, kada je Srbija imala priliv direktnih stranih investicija od tri do pet milijardi dolara na godišnjem nivou i velike privatizacione prihode, jeste to što oni najvećim delom nisu završili u investiranju i povećanju konkurentnosti srpske privrede i povećanju izvoznih mogućnosti spskih kompanija, rekao je Bugarin.\n"To se nije desilo, prekomerna javna potrošnja dobrim delom je pokrivana upravo iz tih investicionih prihoda i direktnih stranih investicija", rekao je Bugarin, dodajući da je kraj 2008. godine i 2009. godina, odnosno ekonomska kriza, samo "razotkrila sve slabosti naše kompletne privrede i dvodecenijskog tehnološkog zaostajanja".\nOn je ukazao i da se u prvom kvartalu ove godine beleže nagoveštaji određenih pozitivnih trendova, kao što je kumulativni rast industrijske proizvodnje od 4,8 odsto i rast izvoza za 23,4 odsto.\nMiloš Bugarin je istakao da poljoprivreda u naredne tri godine ima izvozni potencijal veći od pet milijardi evra i suficit od oko tri milijarde evra, podsećajući da je to jedina privredna grana koja je lane zabeležila pozitivan spoljnotrgovinski "skor" od 670 miliona dolara.\nOn je napomenuo i da bi iz tog razloga agrarni budžet trebalo da bude povećan na pet odsto učešća u republičkom budžetu, ali i da se formira agrarna razvojna banka u narednom periodu.\nProfesor Filozofskog fakulteta Miodrag Zec kazao je da Srbija, kao mala zemlja, mora svoju budućnost temeljiti na izvozu, zbog čega je neophodna izrada ozbiljnog koncepta i strategije.\nZec je dodao i da je, između ostalog, neophodno rešiti problem dužničko-poverilačkih odnosa u zemlji i definisati razvojnu filozofiju države.\nEkonomista Miladin Kovačević naveo je da izvoz sada napreduje po stopama od oko dva odsto mesečno, ali se "ne treba zavaravati, jer on ima tektonska i strukturna ograničenja i taj rast će se zaustaviti ukoliko se ne dese neke druge važne stvari".\n"Izvoz raste pre svega zahvaljujući jakom slabljenju dinara i pomanjkanja tražnje na domaćem tržištu", upozorio je Kovačević.\nDebatu održanu u Narodnoj banci Srbije organizovao je Centar za demokratiju uz podršku Fondacije Fridrih Ebert, a u njoj su učestvovali privrednici, narodni poslanici, predstavnici institucija i nevladinog sektora... (Tanjug)\nU debati su učestvovali: Bojana Ristić (Američka privredna komora), Zaharije Trnavčević (B92), Branka Radovanović (PS Tech), Aleksandar Milošević (Privredna komora Beograd), Radoslav Veselinović (Galeb group), Miladin Kovačević (Republički zavod za statistiku), Stevo Bobić (Privredna komora Vojvodine), Miroslav Stanković (Komisija za zaštitu konkurencije), Spasoje Spasojević (Kondiva), Aleksandar Denda (Alijansa za lokalni održivi razvoj), Ivica Eždenci (Nacionalna agencija za regionalni razvoj), Dragana Muždalo (Privredna komora Srbije), Zoran Matić (Koncern Farmakom, Mlekara Šabac), Dragan Stefanović (Privredna komora Beograd), Rade Borojević (Privredna komora Beograd), Milan Ćulibrk (Ekonom:east group), Nikola Pavičić (Sintelon), Dušan Petrović (Demokratska stranka), Miroslav Bogićević (Koncern Farmakom), Milan Knežević (Modus), i drugi.\nRedakcija Demokratskog političkog foruma uskoro će objaviti integralne verzije izlaganja svih učesnika debate "Kako ublažiti ekonomsku krizu?".Opširnije >>>\nNATAŠA VUČKOVIĆ: U krizi svi moramo da menjamo model ponašanja, da shvatimo da ne možemo da trošimo više nego što smo zaradili\nNamera današnje debate je da odgovori na brojna pitanja koja se u javnosti poslednjih nedelja i dana otvaraju: Da li smo izašli iz krize? Da li statistički pokazatelji na pun način ukazuju na to da je kriza u Srbiji na izmaku? Kako građani doživljavaju krizu i da li podaci o statističkim nagoveštajima izlaska iz krize jesu ono što građani vide u svom svakodnevnom životu?Želim da zahvalim što ste došli na ovu današnju debatu. Dozvolićete mi na samom početku da kažem samo par reči kako o našoj Fondaciji, tako i o ovoj seriji debata koju već vrlo dugo realizujemo u saradnji sa Fridrih Ebert Fondacijom.\nDakle, Fondacija Centar za demokratiju je nevladina, nestranačka i neprofitna organizacija koja deluje već od 1995. godine u Srbiji i bavi se razvojem civilnog društva, razvojem tržišne ekonomije i podržava na razne načine razvoj ljudskih resursa i institucija za pridruživanje Srbije EU.\nDemokratski politički forum je projekat koji relizujemo od 2007. godine sa željom da u našem društvu i u našoj javnosti pokrećemo sva ona važna pitanja koja su bitna za razvoj našeg društva, kako sa ekonomskog, političkog i društvenog aspekta, da okupljamo ljude različitog mišljenja, ljude iz različitih profesija, različitih sektora, da okupimo političare, da okupimo one koji se ne slažu sa političarima, da pokušavamo da zajedno pokrenemo ono što, čini nam se, u nedovoljnoj meri postoji u našem društvu, a to je stvarna politička pluralistička debata, kako bi strateški razvoj našeg društva bio efikasno zacrtan i opredeljen i vidljiv.Opširnije >>>\nProf. MIODRAG ZEC: Ozbiljna strategija ima samo jednu rečenicu koja oslikava budućnost Srbije: Izvozi ili umri!\nPrvo pitanje je - gde smo mi sada? Drugo, zašto smo mi tu? Treće, šta mi zaista moramo uraditi da bismo odatle izašli?Vi ste mene stavili pred težak zadatak. Od svih resursa koje vidim za razvoj, izgleda da je optimizam jedino na šta se ne plaća kamata. To je dobro koristiti, to sve skupa.\nPokušaću da u vremenu koje mi je dozvoljeno, ne znam koje je to vreme, osam do deset minuta, pokušaću, pošto je i gospodin Bugarin tu, a i pošto nema vremena za prezentaciju, a imam ja tekst gde to sve mogu dokumentovati, na svaku priču ja imam sve te tabele koje govore o kvalitetu srpskog društva i ekonomije, ali mislim da je važno početi od nekog početka, da li mi zaista pouzdano možemo sada tvrditi gde smo mi. To je prvo pitanje - gde smo mi sada? Nezavisno od optimizma i pesimizma. Mislim da je važno, a i za Јapan je bilo važno 1945. godine, da kaže, tu smo i odatle nema nazad, već mora samo napred. Iluzija da mi možemo još padati, to je dobro, ali to nije moj pristup. To je jedna stvar.\nDruga je stvar, zašto smo tu. Zašto smo mi tu? Treće je, šta mi zaista moramo uraditi da bismo odatle izašli? Evo, ukratko ću pokušati da kažem gde smo mi sada u odnosu na okruženje i koji su, po meni, ključni parametri koji nesumnjivo svedoče da mi imamo ogroman problem. Taj problem nije od juče i mi smo država sa trajnim deficitom. Ako to ne budemo shvatili, mala je verovatnoća da ćemo to i rešiti.Opširnije >>>\nMILOŠ BUGARIN: Kako povećati srpski izvoz i kako povećati konkurentnost srpske privrede?\nSvi mi znamo da je imperativ u narednih deset godina, a to je bio imperativ i prethodnih deset godina, kako povećati srpski izvoz i kako povećati konkurentnost srpske privredeDobar dan svima. Pozdravljam vas u ime Privredne komore Srbije i, naravno, zahvaljujem se na pozivu za učešće na ovoj debati.\nSlušao sam profesora Zeca sa velikom pažnjom i ovde sam uspeo i čak da notiram neke stvari koje su veoma bitne. Postavljeno je na desetine ili dvadesetine pitanja i odgovori na sva ova pitanja se svode kroz jednu rečenicu: kako povećati srpski izvoz i kako povećati konkurentnost srpske privrede. Mislim da to ovde nikom nije nejasno i da svi skupa znamo, koji sedimo za ovim stolom, da li predstavnici privrede, sveta politike ili iz akademskih institucija, da će to biti imperativ i u narednih deset godina i da je to imperativ prethodnih deset godina.\nNaš veliki problem koji se desio u zadnjih deset godina, koji, hajde da kažem, delimično smo pokušali da odgovorimo na neko pitanje koje je prof. Zec postavio, kada smo imali prilive stranih direktnih investicija od tri do pet milijardi dolara na godišnjem nivou, pa smo imali velike privatizacione prihode tada, najveći deo tih prihoda je trebalo da završi upravo u investiranju i povećanju konkurentnosti srpske privrede kako bi se povećale izvozne mogućnosti onih kompanija koje su izvozno orijentisane ili pretežno izvoznici ili oni koji mogu da postanu izvoznici, ali su im potrebni određeni standardi, a da bi uveli te standarde, da li za izvoz u EU ili zemlje ZND ili u Rusku Federaciju, moraju sertificirati to, a da bi sertificirali moraju uvesti nove tehnologije i investirati.Opširnije >>>\nDUŠAN PETROVIĆ: Nije moguće napraviti ekonomski rast ukoliko nemamo stabilne političke prilike i podršku većine građana\nPo mom uverenju, nije moguće promeniti nijedan bitan ekonomski parametar, pre svega, povećati JDP i povećati zaposlenost i povećati nacionalno bogatstvo, ukoliko ne budemo sposobni da povećamo izvoz i da otvorimo tržišteZahvaljujem se na pozivu, pre svega. Još jednom bih želeo da izrazim veliko zadovoljstvo ovom serijom panel diskusija za koje mislim da mnogo doprinose otvaranju prave debate o različitim suštinski važnim društvenim temama u Srbiji i da se zahvalim i prof. Mićunoviću i Nataši Vučković, i Vesni Marjanović koja nije tu danas. Mislim da radite jednu izvanrednu stvar.\nPotpisujem ono što je, na kraju, profesor Zec rekao, izvoziti ili umreti. Tu, ko malo misli o društvu u Srbiji, o našem životu, o svim bitnim segmentima, ne može da ne dođe do tog zaključka. Mi smo zemlja koja u ovom trenutku ima, ili država koja ima, jurisdikciju nad sedam i po miliona stanovnika i vodimo svoje političke i pravne borbe za deo teritorije koji nije pod našom kontrolom.\nPo mom uverenju, nije moguće promeniti nijedan bitan ekonomski parametar, pre svega, povećati JDP i povećati zaposlenost i povećati nacionalno bogatstvo, ukoliko ne budemo sposobni da povećamo izvoz i da otvorimo tržište, gde ćemo moći da prodamo ono što u ovoj zemlji napravimo. Moje mišljenje, i sada ću vam ovde reći svoj lični stav, a mislim da korak po korak svest o tome postaje ako ne opšteusvojena onda većinska u političkim krugovima koji na ovaj ili onaj način utiču na političke odluke, jeste da je nacionalno bogatstvo prvog reda da država u okviru svojih legitimnih mogućnosti pomogne svakom ko je sposoban da nešto napravi ili je sposoban da pruži nekakvu uslugu, da to što napravi ili uslugu koju može da pruži proda u inostranstvu, da na tome zaradi. Ukoliko se takva politika u Srbiji bude vodila i bude pretočena u mere ekonomske politike, mislim da mi ovaj trend o kome je Miloš Bugarin nas je ovde izvestio i koji mene vrlo veseli, u prvom kvartalu ove godine odnosi se na povećanje izvoza, može da bude pretvoren u jedan trajni pravac razvoja naše ekonomije. Opširnije >>>\nMILADIN KOVAČEVIĆ: Parola 'izvoziti ili umreti' ima svoju pretpostavku, a to su strukturne reforme javnog sektora\nIzvoz je vedrija strana stvari. Izvoz sada napreduje po stopama oko 2% mesečno, raste izvoz, ali ne treba se zavaravati, on ima ograničenje, to su tektonska i strukturna ograničenja. Taj rast će se zaustaviti ukoliko se ne dese neke druge važne stvariBio sam u velikoj dilemi o čemu da pričam. Naime, s jedne strane imam jedan veliki materijal koji se zove "Koncepcija reformi u javnom sektoru", koji smo nas nekoliko radili par godina. S druge strane, imam jednu prospekciju, "Studiju makro ekonomskih prilika do 2020. godine", a to je rađeno za ovu ustanovu, a takođe i za jedan veliki projekat Razvojnog izlaska iz krize do 2020. godine. Treći veliki materijal kojim raspolažem, a to je poslednji "MAP", koji izlazi zahvaljujući sada i Privrednoj komori. Pošto vremena nema, odlučio sam se da pročitam jedno uzbudljivo pismo koje sam napisao jednom našem vrlo velikom privatnom privredniku, nakon što smo uspostavili neku stručnu komunikaciju.\nPre toga, ipak da se vratim na ono prvo pitanje oko toga, gde smo sada, odnosno na šta ukazuju podaci i na šta ukazuju indikatori. Najkraće, mislim da je bilo o tome dosta reči, imam nekako utisak da nismo mogli jasno prepoznati kuda se sada krećemo i gde smo sada, šta je naš aktuelni trenutak, pre svega, u ekonomiji. Naravno, odgovor nije jednoznačan u smislu da kažemo sada, izašli smo iz krize ili nismo izašli iz krize. Dakle, mora se sagledati nekoliko indikatora i samo ću upotrebiti dve, tri rečenice.Opširnije >>>\nMILAN KNEŽEVIĆ: Izlaz iz krize je u suzbijanju crnog tržišta, restrukturiranju javnog sektora i efikasnijoj pravnoj državi\nMi smo izvršili personifikaciju ministara, pa Mrka gradi, a Dinkić deli. 300.000 je nas pod hipotekama, 300.000 privrednika je vezalo dva miliona ljudskih sudbina za svoje firme i hipoteke. Ukoliko nešto na tome ne uradimo, plašim se da ćemo se suočiti sa mnogo radikalnijim posledicamaDolazim kao autentični predstavnik privrede i neretko sam u poziciji da o privredi govore ljude otprilike koji kao oni koji opisuju grad koji nikad u tom gradu nisu bili i nasumice govore, ima drvo, kuću i ulicu, a ne znaju kakva je, ni kakvo je drvo, ni kuća, ni ulica.\nPostoji nekoliko stvari koje bismo morali uraditi, a na fonu identifikacije mesta gde se mi u ovom trenutku nalazimo. Ukoliko efikasno hoćemo to da uradimo, moramo zabraniti političarima i nekim ljudima upotrebu futura i imperativa. Znači, ljudi koji su u pozicijama vlasti treba da kažu zašto je ovo ovako, pa tek onda da napravimo iskorak ka smislenoj privredi. Vlasnik sam preduzeća sa 160 zaposlenih i odgovorno vam tvrdim, kao predsednik Unije tekstila, izabrali su me, za razliku od Sizifa, da guram kamen i niz brdo, u osam poslednjih godina nije donesen nijedan jedini zakon koji bi pospešio efikasni rad privrede, niti je privreda bila ičija briga, pa smo čak Ministarstvo privrede preinačili u Ministarstvo privatizacije, obzirom da je ono imalo mnogo veći, skoro carinski izazov. Jako je lepo upravljati i prodati, a jako teško stvarati novu vrednost. Opširnije >>>\nZAHARIJE TRNAVČEVIĆ: Odgovor na krizu je trebalo da bude udvostručenje napora i podizanje produktivnosti građana\nNa početku ove krize, govorio sam da bi naš odgovor morao da bude po onoj narodnoj izreci "klin se klinom izbija". Trebalo je da udvostručimo svoje napore i da podignemo, pre svega, produktivnost građanaIzlaganje prof. Miodraga Zeca i ostalih koje smo do sada čuli i, evo, gospodina Kneževića koji je baš rekao neke stvari, navode me da ponovim jedan vlastiti aforizam. Naime, pre mnogo godina sam, kada je bio onaj sistem par-nepar, govorio da u svakoj zemlji ima pametnih ljudi ali nemaju ovlašćenja i da na drugoj strani ima ovlašćenih ljudi ali nemaju pameti. Mislim da je to suština jedne usporene stope razvoja u ovoj zemlji, niže nego u zemljama u okruženju, niže nego u drugim zemljama. Mi imamo, uvek i govorimo o tome, prilično dobre i solidne potencijale, imamo dobar položaj, ali mi napredujemo sporije nego što bismo mogli zbog toga što ne umemo da koristimo i tuđa iskustva i vlastitu pamet. Nama, kao što znate, mladi ljudi koji su osvajali zlatne medalje, pobeđivali na matematičkim i drugim olimpijadama, odlaze napolje, jer tamo stiču priliku za afirmacijom, da pokažu ono što rade.\nNa početku ove krize, kada se o njoj počelo govoriti i o krizi koja nas je zapljusnula, govorio sam da bi naš odgovor morao da bude po onoj narodnoj izreci "klin se klinom izbija". Trebalo je da mi, ovakvi kakvi jesmo, uvećamo, udvostručimo svoje napore i da podignemo, pre svega, produktivnost građana. Suština našeg nezadovoljstva i našeg niskog životnog standarda i naših svih drugih ekonomskih nedaća jeste u tome što imamo popriličan broj izdržavanih lica, neproduktivnih lica, a i onih koji su nominalno produktivni. Zaposleni u nekom javnom ili društvenom ili privrednom sektoru su u poređenju sa produktivnim radnicima Nemačke, EU i dr. zemalja poprilično neproduktivni. To isto važi i za poljoprivredu u kojoj sam ja, eto, 60 i kusur godina, posmatrač i hroničar, beležim šta se tamo događa.Opširnije >>>\nNIKOLA PAVAČIĆ: Naša privreda nema proizvod koji može da ponudi za izvoz\nPodaci se ne iznose da bi se širio defetizam i pesimizam, nego jednostavno da bismo shvatili situaciju u kojoj se nalazimo. Mi, na primer, znamo da još uvek nismo prešli prag iz 1989. godine. Mi smo jedina zemlja u okruženju, s kojima se mi merimo, koja nije to uradilaZahvaljujem se na pozivu da učestvujem na ovom razgovoru. Ovo pitanje, da li smo izašli iz krize ili nismo izašli iz krize, takvo je da ne može da se da precizan odgovor. Ono što se može reći, danas treba nama jako mnogo hrabrosti, ako želimo da izađemo iz krize, da sagledamo svoju situaciju i treba nam jako mnogo pameti da sagledamo svoje vrednosti i da krenemo u donošenje mera koje zadiru u korene krize. Mere koje je vlada do sada preduzimala su iznuđene mere i nema tu šta da se zameri i te mere su u redu. Međutim, te mere ne rešavaju naš problem. Mi moramo sada ići u pravcu mera koje zadiru u korene krize. Kako bismo se usaglasili oko takvih mera, moramo pogledati našu realnost.\nTi podaci se ne iznose da bi se širio defetizam i pesimizam, nego jednostavno da bismo shvatili situaciju u kojoj se nalazimo. Mi, na primer, znamo da još uvek nismo prešli prag iz 1989. godine. Mi smo jedina zemlja u okruženju, s kojim se mi merimo, koja nije to uradila. Mi nemamo hrabrosti da na pravi način ocenimo svoju zaduženost. Mi govorimo, Srbija nije zadužena zemlja, a privatni dug, kad se sabere sa javnim dugom, onda Srbija ima dug koji je između četiri i pet puta veći od izvoza Srbije, a zna se u ekonomskoj nauci da je taj prag koji ne smete preći, kada je odnos izvoz i zaduženost zemlje 2,3. Tada se pale sva "crvena svetla". Kod nas su ta svetla već dugo tu. Osnovna stvar je, ne smeš se zaduživati. Dalje, nećemo se moći zaduživati, a mi ipak projektujemo da budžetski deficit polako pokrivamo iz zaduživanja.Opširnije >>>\nMILAN ĆULIBRK: Dok se nezaposlenost ne vrati na pređašnji nivo, Srbija nije izašla iz krize\nŠto se tiče toga, da li je Srbija izašla iz krize ili nije, čini mi se da niko neće moći da kaže da je Srbija definitvno izašla iz krize bar dok se onaj nivo zaposlenosti ne vrati na nivo pre nego što je ušla u krizuNije ova vlada zaslužila razapinjanje, koliko vidim. Jedan od razloga za to je ako se ispostavilo da su početkom godine prihodi budžeta bili manji nego što je planirano, rešenje je jednostavno nađeno u tome da se proširi deficit, dakle, da se dodatno smanji javna potrošnja, a koliko god to politički koštalo, koštalo. Možda bi ona na taj način zaslužila da bude prva razapeta i da kasnije kažemo da je ona počela da radi prave suštinske reforme koje, čini mi se, nekako stoje već nekoliko godina, tapkamo u istom mestu i stalno kao da ganjamo sopstveni rep i uvek se suočavamo na kraju sa istim problemima, zato što se problemi ne rešavaju, nego odlažu.\nDakle, manji prihodi, a mi ćemo da napravimo veći manjak, umesto da smanjujemo i rashode. Na kraju će ti rashodi biti 30 milijardi dinara veći nego što je prvobitno planirano, a za toliko će se država dodatno zadužiti, na to će morati da plati kamatu i na kraju će se ta kamata i ta glavnica preliti na sve vas, odnosno na sve nas poreske obveznike. Možda u ovim kriznim vremenima to može i na neki način da se toleriše, ali čini mi se da je to praksa koja je postojala i ranije i bez obzira na krizu i kada smo imali privatizacione prihode ogromne po dve, tri milijarde evra godišnje, mi smo pravili deficit u budžetu, a što je zaista, u najmanju ruku, skandalozno.Opširnije >>>\nALEKSANDAR DENDA: Proveli smo deset godina u tranzicionom tumaranju\nMi smo došli u mnogo težu situaciju zato što pre deset godina nismo krenuli probleme da rešavamo. Oni su bili tada jasni, vidljivi, identifikovani, artikulisani, predviđeni programi i projekti, urađene strategije i onda je od svega toga neko digao ruke i onda smo proveli deset godina u nekom tranzicionom tumaranjuPoslužiću se religijskim simbolizmom. U odgovoru na pitanje kako ublažiti krizu, samo je jednom uspelo da jednom ribom nahrani čitav narod. Znači, hajde neka je bilo i pet. Suština je da nema ublažavanja krize. Mi krizu moramo da uzmemo kao ozbiljan problem koji mora da se reši, ali bojim se da to rešavanje problema čeka već deset godina. Mi smo došli u mnogo težu situaciju zato što pre deset godina nismo krenuli probleme da rešavamo. Oni su bili tada jasni, vidljivi, identifikovani, artikulisani, predviđeni programi i projekti, urađene strategije i onda je od svega toga neko digao ruke i onda smo proveli deset godina u nekom tranzicionom tumaranju, to bih tako nazvao. Bez jasnih ciljeva politike, politika i mera. Postoji taj pokušaj da se bez vizije usmerava razvoj na nedovoljno artikulisanoj ideji jednostavnog ulaska u EU, pa kad uđemo, naši životi će dobiti svoj smisao, a problemi će imati konačno rešenje. Do tada, ko živ ko mrtav.\nNije reformisan nijedan sistem od značaja za održivi razvoj Srbije. Znači, administracija, obrazovanje, privreda, finansije. Finansijski sektor sa kojim se neki ponose i diče je nešto što apsolutno ne odgovara ovom o čemu je govorio gospodin Pavačić. Vi imate jedan bankocentrični sistem koji je lihvarski, koji nema nijedan element i on se tako i ponaša. Razvojna komponenta? Nikad od njega nećemo napraviti razvojni sistem. Godine 2001. upozorili smo Labusa, koji je vodio reforme u Saveznoj Vladi, pa posle u Republičkoj Vladi, da hitno mora da se otvori prostor za investicione fondove, da hitno mora da se vrati i izvrši povraćaj imovine lokalnim zajednicama.Opširnije >>>\nRADOSLAV VESELINOVIĆ: Moramo da razjasnimo koliko ljudi danas proizvodi neke nove vrednosti koje možemo da izvezemo\nKad bi banke počele da primenjuju sve klauzule koje su tamo negde u sitnim redovima upisale dole pozadi kako mogu da raskinu naše kredite, verovatno bi 90% privrednika moglo da uzme tašnu i da izađe iz svojih kompanija, jer oni nisu vlasnici tih kompanijaPokušaću da budem što kraći, ali da se predstavim, vlasnik sam kompanije Galeb Group. Juče sam napunio 40 godina privatnog rada. Galeb Group je jedno od prvih privatnih preduzeća, danas u grupaciji zapošljavamo 1.153 radnika sa 50 miliona evra ukupnog prihoda i spadamo u grupu prvih 50 kompanija u Srbiji, tzv. nosilaca privrednog razvoja. Kakvo je stanje danas?\nZa mene je stanje vrlo teško i mislim da je teže nego što je bilo pre 20 godina i da bih rado onaj kapital koji sam imao pre 20 godina mogao sada da uzmem i izađem i kažem, idem u penziju. Pojedinac je zadužen, ali mi, takođe, koji smo želeli da napravimo preduzeće i ozbiljno preduzeće za proizvodnju i proizvodnju koja je okrenuta izvozu, takođe smo previše zaduženi. Kad bi banke počele da primenjuju sve klauzule koje su tamo negde u sitnim redovima upisale dole pozadi kako mogu da raskinu naše kredite, verovatno 90% privrednika moglo bi da uzme tašnu i da izađe iz svojih kompanija, jer oni nisu vlasnici tih kompanija. Mislim da kriza nije prošla, a ja u ovoj godini imam 83% povećanja izvoza u odnosu na prošlu godinu ili ovu godinu očekujem da ću završiti negde sa, moja kompanija, sa negde oko 10 miliona evra izvoza. Mogli bismo da napravimo još jedno tri, četiri miliona evra najmanje da smo imali obrtnih sredstva i da imamo institucije koje bi mogle da finansiraju proizvode, ili da kažem firme koje su orijentisane prema izvozu.Opširnije >>>\nZORAN MATIĆ: Država i banke treba da pomognu onoj privredi koja je u stanju da izvozi\nMislim da tempo povlačenja investicija opada, da država i naravno banke treba da uzmu ozbiljno učešće u pomoći onoj privredi koja u ovom stanju i u ovom trenutku u stanju da izvezeMalo da se našalim, da ostane bogatstvo srpskog jezika i izreka koje faktički pokrivaju sve životne situacije, kada je "Fon Zare" rekao da se klin klinom izbija, to su česte uzrečice ljudi koji vole malo da popiju čašicu alkohola, a onda obično supruga ili roditelji kažu, da, ali rupa ostaje. Prema tome, mi neku rupu imamo koju treba da zatvorimo, strukturna, državna, privredna, svako od nas ima svest o tome šta je.\nSamo bih kratko o tome da između orijentacije, privlačenja stranih investicija i pomoći izvozno orijentisanoj privredi u Srbiji, mislim da taj tempo povlačenja investicija opada, da država i naravno banke treba da uzmu ozbiljno učešće u pomoći onoj privredi koja u ovom stanju i u ovom trenutku u stanju da izveze. Dolazim iz Mlekare "Šabac" koja je deo prehrambene industrije koja faktički sirovinsku bazu crpi na domaćem tržištu i upošljava veliki broj kooperanata. Samo primera radi, imamo osam hiljada proizvođača mleka, a to je osam hiljada porodica koje zavise od uspešnosti funkcionisanja mlekare Šabac.\nIako je za mnoge bila teška 2009. godina, mi smo imali odgovor samo kroz nove investicije, kao jednu meru i izraz optimizma. I u najteže vreme morate da odašiljete sliku, kako tvojim zaposlenim, tako i svojim partnerima i svojim kooperantima da idete napred i u ovom trenutku verovatno se uklapamo u ovu sliku povećanja izvoza i imamo nove ugovore upravo na ona tržišta koja su za nas bila neosvojena, poput ruskog, beloruskog, krećemo ponovo u Albaniju i to su ugovori koji su vredni milionima evra.Opširnije >>>\nSPASOJE SPASOJEVIĆ: Finansijska nedisciplina treba da bude prva mera koju treba rešiti\nFinansijska nedisciplina, koju je gospodin Bugarin napomenuo, treba da bude prva mera koja treba da se rešava u narednom perioduZahvaljujem na pozivu za učešće u debati. Dolazim iz prehrambene industrije i to možda iz jednog od najtežih delova te industrije, a to je proizvodnja konditorskih proizvoda. Zašto je to tako? Valjda su u vremenima krize prvo što može da izađe iz potrošačke korpe upravo konditorski proizvodi. Ne spadamo u grupu osnovnih proizvoda, tako da smo samim tim i hendikepirani. Apsolutno sam svestan činjenice da ukoliko nemamo izvoza, nemamo ni perspektive za naš opstanak i dalji razvoj. Da bi postojao preduslov za postojanje izvoza, moramo da budemo i osposobljeni da naši proizvodi, pre svega, budu konkurentni na tržištu.\nGospodin Dušan Petrović je napomenuo da privreda i država predstavljaju sistem spojenih sudova. To u ovim trenucima i vremenima krize i recesije treba da bude mnogo jači spoj. Jedan kratak primer koji mi imamo, konkretan, vezano za naš izvoz u Slovačku i Češku. Negde u drugoj polovini godine dobijali su informacije da se konditori iz Nemačke javljaju sa cenama koje su znatno niže od naših. Kako je to moguće, ukoliko znamo da je cena rada u Nemačkoj znatno veća? Sama država se uključila, pre svega imajući jasne socijalne programe, zaključili su da je mnogo pametnije da subvencionišu izvoz na taj način da sačuvaju proizvodnju svojih konditora u Nemačkoj. Možda ova mera nije popularna, ali u svakom slučaju dok mi ne prođemo sve to vreme, pitanje je ko će preživeti iz svega ovoga.Opširnije >>>\nMILOŠ BUGARIN: Moramo imati drugu platformu industrijalizacije zemlje i transparentno finansijsko tržište\nTreba detektovati one privredne grane koje imaju najveći izvozni kapacitet. Po meni, to su poljoprivreda, sektor energetike, izvoz softverskih usluga, IT sektor i naravno izvoz građevinske operative gde imamo dobre reference, ali uz podršku države i državnih garancijaPokušaću da kratko da sumiram ono što su neka moja viđenja i zaključci. Naravno da nepodeljeno mišljenje svih učesnika u ovoj debati jeste da Srbija mora da bude izvozno orijentisana zemlja i da nema održivog ekonomskog razvoja ako u ukupnom BDP ne bude učešće izvoza 50%.\nMoramo da se podsetimo jedne stvari, situacija je vrlo dramatična, da imamo nivo tehnološkog zaostajanja od dve decenije, da je to tehnološko zaostajanje bilo zaustavljeno 2001/2002. godine sa novim investicijama u nabavku opreme, tehnike, procesne tehnike kako bi firme mogle podići svoju konkurentnost i kako bi mogle biti izvozno orijentisane i standardizovati svoju proizvodnju.\nSada kada dolazi vreme vraćanja tih kredita, oni imaju tu obavezu vraćanja, jer imamo taj dvovalutni sistem. Bez obzira na sve to, mi smo 2007. godine na prvom samitu izvoznika, ako se sećate, neki su već bili prisutni ovde, rekli da je izvoz patriotizam 21. veka, a to je rekao i Božidar Đelić i profesor Zec je rekao - ili izvezi ili umri, to je tačno. Samo kako?Opširnije >>>\nMIODRAG ZEC: Srbiji nedostaje pamćenje, ona ništa ne pamti, ona stalno uči na svojim greškama\nSa najvećim počastima su sahranjeni ljudi koji su proizveli najveći hiperinflaciju, nikad niko nije postavio pitanje tih guvernera. Mi sada posle deset godina kao najveću društvenu vrednost kažemo da treba dati kredite koji neće biti vraćeni. Treba dati kredite čija cena je ispod normalne. Isti ljudi koji su hapsili zato što je to neko daoPokrenuo bih dva pitanja koja su važna za političke ljude koji sede ovde. Dobro je da se počnemo pitati zašto se nešto desilo, s jedne strane. Drugo je, zašto mi sve saznajemo post festum? Mi saznajemo post festum. Vi kada nešto kažete pre vremena, da li se sećate kako je završio pevac koji je rano pevao? Zašto je ta humanistička paradigma takva? Svi se slažu, ali zašto se to, ljudi, desilo, to vas pitam, šta će biti ako ja kažem nešto što se ne bi smelo raditi? To ću reći.\nSećate se da su 2000. godine hapšeni ljudi koji su davali novac koji nije vraćen. Da li je tako? Da su likvidirane banke koje nisu naplatile svojim dužnicima kredite, jel tako? Sa najvećim počastima su sahranjeni ljudi koji su proizveli najveći hiperinflaciju, nikad niko nije postavio pitanje tih guvernera. Mi sada posle deset godina kao najveću društvenu vrednost kažemo da treba dati kredite koji neće biti vraćeni. Treba dati kredite čija cena je ispod normalne. Isti ljudi koji su hapsili zato što je to neko dao. Koristim ovo kao primer sada, bez istrage. Znači, država, vlast, trebalo bi da se omogući zaista i da javnost pamti šta je ko rekao, "tako je govorio Zaratustra". Ne ovako, sada, svi se čudimo i pitamo ko je napravio ovu politiku razvoja?\nZnao sam da će se ovo desiti, konkretno sam znao kada je centralna banka pustila kroz border kredite da se ja zadužim kod centrale za 4%, a svi ostali za 10%. Znam i rekao sam, svaki dug je javni dug.Opširnije >>>\nNATAŠA VUČKOVIĆ: Bolne mere u ublažavanju ekonomske krize mora da prati efikasni sistem socijalnih mera i borbe protiv siromaštva\nGospodin Zec je spomenuo jednu stvar koja mislim da je vrlo važna i tim naravno, vrlo opasna, a to je da će srednja klasa morati da snosi veliki gubitak ukoliko želimo da napravimo efikasne mere ove ekonomske krize. Tu moramo da budemo jako obazriviSamo par reči na kraju, privilegija organizatora je da zaokruži debatu. Bilo je jako puno interesantnih stvari koje smo čuli. Zaharije Trnavčević je postavio pitanje ko će ovo čuti. Čuće, pre svega, građani Srbije, čuće ljudi u Vladi i vladinim agencijama, jer sadržinu, rezime, predloge iz ove debate dostavljamo svima njima.\nŽelim da se vratim samo na nekoliko pitanja koja su bila pokrenuta. Svi znamo da je veština upravljanja i donošenja odluka upravo u tome na koji način možemo da uskladimo prioritete. Imamo nekoliko tih prioriteta. Prioritet je da izađemo iz ekonomske krize, prioritet je da održimo političku stabilnost, prioritet je naravno da se integrišemo u EU. Kad sve te prioritete negde pogledamo, naravno da je upravo najveća veština kako da sve to učinimo i zadržimo mogućim.\nGospodin Zec je spomenuo jednu stvar koja mislim da je vrlo važna i tim naravno, vrlo opasna, a to je da će srednja klasa morati da snosi veliki gubitak ukoliko želimo da napravimo efikasne mere ove ekonomske krize. To je vrlo opasno pitanje i tu moramo da budemo jako obazrivi. Društvena kriza koja prati ekonomsku krizu, dakle, ono da se pitamo da li vrednost zvanja postoji, da li postoji vrednost rada, itd, sve ono što jeste pitanje elite koja jedno društvo može da vodi dalje, da izvuče iz ekonomske i društvene krize jeste, takođe, vrlo važno pitanje. Mi tu moramo da vodimo računa o prioritetima društva, da budemo pažljivi u tome.Opširnije >>>\nGovorili smo jako puno o tome da se sada regionalna saradnja i odnosi među državama u regionu zasnivaju sve više na pragmatičnim interesima i da je to dobro. Složila bih se sa tim, ali mi se ponekad čini da se vrlo često, kao prvi i najvažniji pragmatični interes u tom smislu postavlja želja svih država u regionu da pristupe EU i da se pristupanje EU vidi kao razlog dominantan i prioritetan za uspostavljanje dobre regionalne saradnje, a što je važan motiv. Mislim da bi bilo pogrešno ukoliko u predstavljanju važnosti regionalne saradnje, taj razlog predstavljamo kao jedini važan i prioritetan. Moguće je da bi bilo dobro da taj razlog upotrebimo kao motiv za stvaranje svesti o svim drugim interesima pragmatičnim, na nivou ekonomske saradnje, kulturne saradnje, obrazovne saradnje, itd. Upravo da nam evropska integracija posluži kao jedna vrsta mehanizma podrške u svim drugim oblastima koje su jako važne.Opširnije >>>


Startap projekti - dobrom idejom do 300.000 evra podrške | Ekonomist\nStartap projekti – dobrom idejom do 300.000 evra podrške\nby Redakcija - 17/09/2016 0\nCrnogorski Telekom i Digitalizuj.me omogućili su juče svim zainteresovanim startap predstavnicima upoznavanje sa biznis inkubatorom Hub:raumom iz Krakova, koji je ponovo u Crnoj Gori kako bi predstavio mogućnosti koje nudi i upoznao se sa lokalnom startap zajednicom.\nHub:raum Krakov je startap inkubator, koji je dio Dojče Telekom grupe, a postoji sa ciljem da pomaže startapima koji su u ranoj fazi razvoja.\nHub:raum je predstavio programe koje nude, a razgovarali su i sa lokalnom startap zajednicom o idejama u koje investitori ulažu i šta je to što hub:raum može da im ponudi.\nHub:raum osim finansijske podrške do čak 300.000 EUR, može da pomogne i u svim drugim aspektima poslovanja:povezivanje sa pravim ljudima, kako doći do prvih klijenata, ustupanje prostora za rad u Krakovu, a na raspolaganju daje i kompletnu infrastruktura Dojče Telekom grupe.\nO tome na koji način Hub:raum daje podršku i koliko je ona važna u svim fazama razvoja projekta, govorili su predstavnici startapa Bee and Me. Projekat Bee and Me se bavi primjenom novih tehnologija u pčelarstvu i napravio je vrlo zapažene rezultate van granica Crne Gore. Predstavlja jedan od najuspješnijih startap projekata iz regiona.\nHub:raum je izvanredna prilika za sve koji imaju dobre ideje da se prijave se za neki od njihovih programa koje nude tokom cijele godine, kao što su WARP i Challenge Up.\nSve o startap programima Hub:raum iz Krakova saznajte na sajtu: https://www.hubraum.com/locations/krakow\nUlcinjska nije postala vlasnik Ade\nNove povoljnosti u okviru Volim prepaid paketa


dokumentarci | Gradnja\nGery Hustwit na nedeljnom nivou strimuje po jedan dokumentarac koji u toku određene nedelje možete pogledati besplatno. Usled trenutne situacije uzrokovane pandemijom koronavirusa, režiser Gary Hustwit besplatno objavljuje kolekciju svojih…\nAnđela Aleksić, 01.04.2020. 0 1 min za čitanje


Stara osnovna škola vraćena opštini Petrovac (FOTO) - -\nU prostorijama Srpske napredne stranke u Petrovcu održana konferencija za medije na kojoj je govorio predsednik lokalnog odbora te partije, Duško Nedinić.\n14:58 | 16.05.2018. Autor: E.B.\nNedinić je na početku koneferncije čestitao Spasovdan svima koji sutra slave, a posebno građanima Petrovca na Mlavi i Knežice kojima je ovaj praznik slava mesta.\n„Imam čast i zadovoljstvo da obavestim građane o lepim stvarima koje su se desile i koje bude optimizam i osnov za još brži razvitak Petrovca na Mlavi. Naime, kada u nešto verujete, to, uz marljiv i pošten rad može da se ostvari. Nakon malo više od godinu dana upornog rada mi smo ostvarili jedan veliki cilj za opštinu Petrovac na Mlavi. Zgrada stare osnovne škole, zemljište koje se tu nalazi, više nije vlasništvo republike već opštine. Zaključkom Vlade republike Srbije od 10. maja odlučeno je da se prenese pravo svojine republike Srbije u svojinu opštine Petrovac na Mlavi bez naknade na nepokretnostima. Četri zgrade koje se nalaze na tom prostoru kao i zemljište u površini od 86 ari prelaze u vlasništvo opštine Petrovac na Mlavi. Ovde je bilo potrebno mnogo truda, mnogo rada, a pored svega onoga što nosi funkcija predsednika opštine, mnogo odlazaka u Beograd, dogovora, razgovora, bilo je potrebno i mnogo stručnog rada, pa bih ja ovom prilikom morao, iako to retko radim, da pohvalim zamenika načelnika opštinske uprave Jelenu Milivojević jer je ovo pobeda koja je izvojevana pre svega njenim stručnim i marljivim radom i koji će gradu i opštini Petrovac na Mlavi u periodu koji dolazi zasigurno doneti bolje pozicije“.\nOpština Petrovac na Mlavi će, najavljuje Nedinić, postati veliko gradilište, posebno zbog toga što su ugovorene velike investicije. Među njima su radovi na ambulanti u Šetonju, školama u Kamenovu i Oreškovici, rekonstrukcija domova kulture u Stamnici i Velikom Popovcu.\nRadi se i na projektu izgradnje novog Centra za socijalni rad.\n„Taj projekat je sada moguć, jer opština ima parcelu u svom vlasništu, a to je parcela stare osnovne škole. Moram da pohvalim i Suzanu Milošević koja je koordinator svih projekata koje radimo i zahvaljujući njenom radu postižemo odlične rezultate. Opština Petrovac na Mlavi mora da se razvija mnogo brže od ostalih jer dosta kasni za drugim opštinama“ – poručuje Nedinić.\nOdluka je ipak na osnovcima


Prolećna polenska uzbuna - Pharmanova\nProleće je šareno, mirisno i lepo, ali ne svima. Ovo doba godine je ključno za sezonske alergije i izazovno za sve ljude koji od njih pate. Kako biljke počnu da oslobađaju polen, milioni ljudi sa polenskom groznicom kreću da kijaju i kašlju. Krajem zime i početkom proleća, otapanje snega uzrokuje poplavu reka, a zajedno sa aprilskim pljuskovima, u kombinaciji, stvaraju idealne uslove sa povišenim procentom vlage, za rast i razmnožavanje plesni. Buđ oslobađa spore kao deo svog reproduktivnog procesa i sve dok sunčani dani kasnog proleća ne donesu sušne uslove, različite plesni takođe mogu pokrenuti vaše simptome alergije.\nProliferacija polena ili spora\nAlergije spadaju u slučajeve pogrešne identifikacije čestica iz vazduha kao pretnje po vaš organizam, od strane imunog sistema. Ako pokušamo da razumemo osnov svega, nema ničeg štetnog u vezi sa polenom ili plesni. Problem dolazi od neodgovarajućeg odgovora vašeg imunog sistema kada ove supstance uđu u telo nekoga ko je osetljiv na alergene. Imuni sistem pogrešno vidi polen kao opasnost i oslobađa antitela koja napadaju alergene. Hemijski lažni alarmi počinju da prete, jer vaše telo greškom smatra polen za uljeza koji može ugroziti vaše zdravlje. Najčešće možete osetiti instant simptome kao što su curenje iz nosa, suzne oči, kijavica, kašalj, svrab očiju i nosa, tamni krugovi ispod očiju.\nReč rinitis znači „upala nosa“, tj. nosne sluznice. Nos proizvodi tečnost koja se zove sluz ili mukus. Ova tečnost je obično retka i bistra. Ona pomaže da čestice prašine ili alergena ne uđu u pluća. Sluz zadržava polen, bakterije i viruse i u organizmu se ponaša kao svojevrsna barijera odbrane. Alergije mogu dovesti do oticanja nosnog tkiva zbog čega su vazdušni prolazi tada znatno uži i nos zapušen, što ponekad otežava disanje. Nos takođe može stvarati dodatnu sluz, koja može začepiti nosne prolaze ili izazvati curenje iz nosa, ili slivanje, obično niz zadnji deo grla. Većinu vremena niste svesni toga, jer je mala količina u pitanju. Ali, kada nos postane iziritiran, može proizvesti više sluzi, koja postaje gusta i bledo žuta. Sluz može početi da teče iz prednjeg dela nosa ili niz grlo – postanazalno. Supstance u sluzi mogu iritirati zadnji deo grla i izazvati kašalj. Ne postoji lek kojim možete instant zaustaviti neželjene alergijske reakcije, ali možete preduzeti korake da obuzdate prolećne alergije, uz pomoć suplemenata, pa i praktikovanjem poželjnih kućnih navika. Hysera® pomaže kod problema respiratornog trakta, zapušenog nosa i pomenutog slivanja sluzi niz ždrelo, kao i u razređivanju nakupljene sluzi i za olakšavanje iskašljavanja i smanjenje otoka sluzokože, uz visoko izraženu enzimsku aktivnost jednaku 60.000 serapeptidaznih jedinica. Enzim serapeptidaza iz preparata ima snažno antiinflamatorno, antiedematozno, mukolitičko i fibrinolitičko dejstvo. Ove kapsule se koriste još i kod različitih povreda i edema, u stomatologiji i oralnoj hirurgiji, kod zapaljenja sluzokože usta i desni praćenih otocima, ili slučaju koštano zglobnih, mišićnih i reproduktivnih intervencija koje zahtevaju primenu ovog preparata.\nIritansi ili alergeni, supstance koje izazivaju alergijski odgovor, mogu vrlo lako izazvati rinitis. Ćelije vašeg tela reaguju na ove iritanse ili alergene oslobađanjem histamina i drugih hemikalija. Rinitis je često privremeno stanje. Za mnoge ljude nestaje sam od sebe nakon nekoliko dana. Kod drugih, posebno onih sa alergijama, rinitis može biti hroničan problem, skoro uvek prisutan ili koji se često ponavlja. Rinitis može trajati nedeljama, do mesecima, uz izlaganje alergenu. Višegodišnji alergijski rinitis izazivaju alergeni koji su prisutni tokom cele godine. Primarni uzroci ove vrste rinitisa su alergije na grinje, buđ, životinjsku perut i ostatke bubašvaba.\nNealergijski rinitis nije uzrokovan alergenima. Dim, hemikalije ili drugi iritantni uslovi okoline mogu izazvati nealergijski rinitis. Hormonske promene, fizički defekti nosa poput devijacije septuma i prekomerna upotreba sprejeva za nos takođe mogu izazvati alergijske reakcije. Uzrok ove vrste rinitisa još uvek nije dovoljno dobro istražen.\nInfektivni rinitis je verovatno najčešći tip rinitisa. Takođe je poznat kao obična prehlada ili infekcija gornjih disajnih puteva. Prehlada nastaje kada se virus prehlade slegne u sluzokožu nosa i sinusne šupljine i izazove infekciju.\nBrinite o sebi na vreme uz prave preparate i njihovu pravilnu primenu. Takođe, uvedite korišćenje filtera za vazduh u svoj životni prostor, koji deluju kao prečišćivači alergena. Odmah operite odeću koju ste nosili napolju kako biste sprečili prenos polena u vaš dom. Obavezno se istuširajte nakon boravka u prirodi ili pre spavanja, kako ne biste udisali polen koji se zadržao na vašem telu ili u kosi preko noći. Učinite ovo proleće podnošljivim.\nViše o prolećnim alergijama kao i preparatu Hysera možete pročitati u nekom od naših blog tekstova:


Modeli haljina koje obavezno trebate ponijeti na ljetovanje, Page 1\nModeli haljina koje obavezno trebate ponijeti na ljetovanje\nLjeto je zvanično počelo i mnogima od nas po glavi se već motaju planovi za godišnji odmor. Ako ste već isplanirale gdje ćete ljetovati ove godine, onda sve što vam preostaje jeste da odlučite šta ćete na putovanje ponijeti. Predlažemo vam 4 modela ljetnih haljina, sa kojima ćete na ljetovanju izmamiti svačije poglede.\nŠiroka lepršava haljina do poda možda i ne laska baš najbolje figuri, ali to ipak nadoknađuje savršenim stilom i efektnošću. Ako, pak, u nekom ovakvom modelu poželite istaknuti svoju liniju, dodajte joj samo kaiščić u struku.\nPrethodni članak: Kćerki kralja popa Paris prijete da će je ubiti puškom\nSledeći članak: Home made maska za lijepa i glatka stopala


Čovjeku koji je rukama kopao da bi spasioci došli do dječaka Rajana divi se cijeli svijet – Sandzaklive.rs\nČovjeku koji je rukama kopao da bi spasioci došli do dječaka Rajana divi se cijeli svijet\n0 3,400 1 minuta čitanja\nProteklih pet dana na sjeveru Maroka trajala je drama u kojoj su spasioci pokušavali da izvuku dječaka koji je upao u bunar, ali nažalost završeno je tragično. Prilikom operacije posebno se istaknuo muškarac koji je rukama kopao do dječaka.\nPošto su spasioci, iz straha da će se tunel koji su kopali paralelno sa bunarom urušiti, poslednjih nekoliko metara kopali ručno, posao su povjerili Aliju Eldžažauju, poznatom kao “Sahravi” koji je ekspert za kopanje bunara koji je prokopao poslednje centimetre do dječaka\nNot all heroes wear capes thank you Ami Ali Sahraoui #أنقذوا_ريان #SaveRayan #Rayan pic.twitter.com/JAnhFvGMiA\n— ismail touati 🔟 (@ismail_touati10) February 5, 2022\nBaba Ali je navodno došao sa juga zemlje do severa da bi pomogao u spašavanju dječaka i rukama je prokopao poslednje metre vertikalno kako bi stigao do Rajana.\nNakon pet dana spasioci su konačno uspjeli doći do dječaka. Pri izvlačenju iz rupe on je davao znakove života, kao i tokom dana kada su kamere spuštane u rupu, koje su ga snimile kako diše.\nOdmah je dječak prevezen helikopterom u najbližu bolnicu, međutim Arab News je javio da su marokanski zvaničnici potvrdili smrt dječaka u međuvremenu.\nTUGA - Nažalost dječak iz Maroka preminuo\nNusret predstavio novu generaciju burgera i naišao na osude:Prestani s rasipanjem hrane


žena rukja Archives | Pitaj Učene ®\nSelam alejkum! Kod nas ima jedna žena koja navodno uči rukju bolesnima. Može li žena učiti rukju drugima? Kažu da je ona prije bila napadnuta od džinna, pa ...\nOdgovoreno | 30.07.2018 u 11:07\nAlejkumus-selam! U suštini, žena može da se bavi liječenjem Kur’anom i ako ta žena liječi ispravno, na osnovu Kur’ana i sunneta, onda je to u redu. Međutim, učenjaci ne preporučuju da se žena bavi ovim poslom koji može da bude itekako opasan iz nekoliko razloga, a neki od njih su i ti, da je žena pčitaj više


Novi instrumenti za Muzičku školu "M. Vasiljević", školu sa tradicijom i renomeom | Radio Kosovska Mitrovica\nNovi instrumenti za Muzičku školu “M. Vasiljević”, školu sa tradicijom i renomeom\n14. November, 2019 12:02 |\nŠkola za osnovno i srednje muzičko obrazovanje „Miodrag Vasiljević“ iz Kosovske Mitrovice dobila je danas od Privremenog organa ove Opštine, donaciju u vidu novih muzičkih instrumenata.\nDonaciju čine tri električna pijanina i dve harmonike, ukupne vrednosti oko pola miliona dinara.\n„Ovim su poboljšani uslovi za vaše muzičko obrazovanje, a sada je na vama da pokažete svoje znanje i da ga nadograđujete“ poručio je đacima ove škole predsednik Preivremenog organa Opštine Kosovska Mitrovica Aleksandar Spirić i naglasio da će Opština nastaviti sa ulahganjem u prosvetne institucije u gradu.\nOva donacija dolazi iz budžeta Republike Srbije, a nedavno je sredstvima Kancelarije za Kosovo i Metohiju, obezbeđeno 17 interaktivnih tabli za sve srednje škole na području Kosovske Mitrovice. I Muzička škola „Miodrag Vasiljević“, dobila je tom prilikom tri interaktivne table.\n„Privremeni organ je obezbedio takođe i 250 tona mazuta za grejnu sezonu, kako bi sve škole bile tople i funkcionisale normalno. Za potrebe Medicinske škole i OŠ „Sveti Sava“ obezbeđeno je 720 kubika drva i iza svega toga takođe stoji država Srbija, naša jedina država, jer mi rezervnu državu nemamo“ rekao je Spirić.\nIspred kolektiva Muzičke škole, reči zahvalnosti uputio je direktor ove prosvetne ustanove David Parlić.\nOn je naglasio da saradnja ove ustanove sa lokalnom samoupravom traje godinama i da je zahvaljujući njoj, škola pre par godina proširena i opremljena novim inventarom i nastavnim sredstvima.\n„Koliko god da se mi trudimo i radimo, ukoliko nemamo zadovoljavajuća nastavna sredstva, sve je uzalud“ rekao je Parlić i dodao da je najveći ponos ove škole činjenica da je đaka sve više.\n„U poslednjih desetak godina, broj đaka je utrostručen , a samim tim i nastavno osoblje je udvostručeno. To je sasvim dobar temelj za nastavak života na ovim prostorima“ rekao je Parlić i istakao da se uspeh najbolje dokazuje odličnim plasmmanom koji đaci ostvaruju na republičkim ali i međunarodnim takmičenjima.\nOn je napomenuo da je saradnja Muzičke škole odlična i sa resornim ministarstvom, kao i sa Školskom upravom u Kosovskoj Mitrovici, i da ta dobra saradnja olakšava posao direktorima i nastavnom kadru, a đacima obezbeđuje optimalne uslove za rad i napredak.\nProfesor gitare Muzičkoj školi „Miodrag Vasiljević“ Petar Rakić, uručio je ovom prilikom predsedniku Privremenog organa Opštine Kosovska Mitrovica, Monografiju o Crkvenom horu „Branislav Nušić“, u znak zahvalnosti za višegodišnju podršku radu hora, koji uskoro obeležava 30 godina postojanja i rada. Jedan primerak Monografije uručen je i nekadašnjem direktoru ove škole Ljubinku Parliću, u ime dugogodišnje saradnje i prijateljstva ove dve institucije – muzičke škole i hora.