Сећање на жртве јасеновачких логора смрти - Јадовно 1941. - КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nManifestaciju u Donjoj Gradini, srpskom Jad-Vašemu, kod Kozarske Dubice zajednički organizuju Vlada Republike Srpske i Vlada Srbije\nIz fotomonografije „Zločini nad Srbima u\nNDH“ Jovana Mirkovića\nBanjaluka – U Donjoj Gradini, najvećem stratištu iz sastava jasenovačkih logora smrti, danas će biti obeleženo 75. godina od početka genocida nad Srbima, Jevrejima i Romima za vreme Nezavisne države Hrvatske u Drugom svetskom ratu. Centralnu manifestaciju u spomen-području „Donja Gradina” kod Kozarske Dubice zajednički organizuju Vlada Republike Srpske i Vlada Srbije.\nSrpski zvaničnici iz Beograda i Banjaluke ranije su poručivali da ovo mesto u Donjoj Gradini treba da postane mesto zajedničkog okupljanja, sećanja, učenja, molitve i praštanja, jer je to srpski Jad-Vašem. Okupljanje počinje u 19 časova kod „Topole užasa”, dok je za 20 časova predviđen početak programa i čas istorije. Najavljeno je da će se posetiocima obratiti predsednik Vlade Republike Srbije Aleksandar Vučić i predsednik RS Milorad Dodik. Paljenjem sveća žrtvama zloglasnog jasenovačkog koncentracionog logora negde oko 21 čas biće završena manifestacija. U Banjaluci će u u devet časova biti služena liturgija u Hramu Hrista Spasitelja.\nDonja Gradina nalazi se s druge strane reke Save, preko puta Jasenovca, sa kojim je u vreme NDH bila povezana skelom kojom su zatočenici prevoženi. Kako vreme odmiče, sve je manje preživelih koji se sećaju monstruoznih načina likvidacije žrtava u ime NDH i ustaške ideologije, o kojima danas svedoče i kazani koji su ostaci fabrike sapuna koji se pravio od ljudskih tela. U Donjoj Gradini je 105 masovnih grobnica, a naknadno su pronađene još 22 masovne grobnice.\nVećina izvora potvrđuje da je u jasenovačkim logorima smrti ubijeno 700.000 ljudi, među kojima 500.000 Srba, 40.000 Roma, 33.000 Jevreja, 127.000 antifašista i 20.000 nejake dece. Logori za decu i smrt 20.000 mališana jeste ono što stratišta NDH razlikuje i izdvaja od sličnih nacističkih stratišta u svetu. Izraelski Jad-Vašem centar raspolaže podatkom o 700.000 žrtava genocida u logoru Jasenovac. Centar „Simon Vizental” u Los Anđelesu procenjuje da je u Jasenovcu ubijeno oko 600.000 Srba, Jevreja, Roma i hrvatskih antifašista. Samo u potkozarskoj opštini Kozarska Dubica ubijeno je više od polovine stanovništva, što govori kolike su razmere stradanja.\nPo svim izvorima, 1942. je bila godina najvećih masovnih ubijanja i u Jasenovcu, Staroj Gradiški i radnim komandama po selima. Procene o broju ubijenih samo u ovom periodu, to jest tokom 1942, veoma su različite, ali se sve slažu u tome da se radilo o više desetina hiljada žrtava.\nKoncentracioni logor Jasenovac je najveći logor na prostoru nekadašnje Jugoslavije i jugoistočne Evrope, a po broju žrtava on se može porediti s velikim nacističkim koncentracionim logorima. Ono u čemu su saglasni svi oni koji su se ozbiljno bavili istraživanjem stradanja u jasenovačkim stratištima jeste da je po sistematskom bestijalnom ubijanju Jasenovac bez premca među drugim koncentracionim logorima i logorima smrti.\nU Hrvatskoj, ipak, i danas postoje namere da se umanje razmere stradanja u Jasenovcu, pa čak i da se on predstavi kao radni logor. Mada je hrvatska predsednica Kolinda Grabar Kitarović pod velikim pritiskom iz sveta, nastalim usled obnove ustaštva i bojkota državne komemoracije u Jasenovcu od strane Jevreja i Srba, izjavila da je ustaški režim bio zločinački, u toj zemlji nisu splasnula nastojanja da se razmere stradanja umanje. Kad vlasti u Hrvatskoj govore o zločinima ustaškog režima, neretko posežu za osudom svih totalitarizama i zločina počinjenih u njihovo ime, čime nastoje da izjednače žrtve ustaškog i komunističkog režima, a Jasenovac sa Blajburgom. To ohrabruje desnicu i dovodi do toga da ustaška ideologija u ovoj državi i 75. godina od početka ovih monstruoznih ubistava ima sve više poklonika.


ASTRONOMIJA - Page 51 - Forum Klix.ba\n#1251 Re: ASTRONOMIJA\nPost by Jara » 13/04/2020 17:06\nHvala . Znači, niko pa ni oni (ne više nego učesnici nekih "rijaliti šouvova" ).\n#1252 Re: ASTRONOMIJA\nPost by Trafalgar Law » 13/04/2020 17:11\n#1253 Re: ASTRONOMIJA\nPost by odmor » 13/04/2020 23:23\nOsjecaj je bas cudan kad vidis taj Jupiter sa malim mjesecima oko njega, a posebno nestvarno djeluje kad vidis uzivo Saturn. Ono, bas cudno vidjeti nesto da ima prsten.\n#1254 Re: ASTRONOMIJA\nPost by Trafalgar Law » 14/04/2020 14:50\nNisam niakda imao prilike, bilo bi to dobro iskoristit sa aparatom, ostaviti na dužu ekspozciju i napraviti mali timelapse.\n#1255 Re: ASTRONOMIJA\nPost by Sanjarko » 18/04/2020 09:09\nOva kometa Atlas nailazi ako sam dobro skonto oko mog rodzendana. Kao i Halejeva sto treba na oko 100ti moj rodzendan da naleti pod uslovom da pozivim toliko.\n#1256 Re: ASTRONOMIJA\nPost by aveos » 18/04/2020 09:57\nKoliko sam ja negdje upratio cini se da se kometa Atlas raspala...\n#1257 Re: ASTRONOMIJA\nPost by zforumas » 18/04/2020 12:23\nDa, nazalost raspala se jezgra komete i sada nekoliko njenih dijelova putije prema Suncu gdje ce vjerovatno i zavrsiti svoje putovanje.\n#1258 Re: ASTRONOMIJA\nPost by Sanjarko » 18/04/2020 14:50\nJbga onda. Ja mislio prezivjet ce dio komete do tad.\n#1259 Re: ASTRONOMIJA\nPost by zforumas » 21/04/2020 17:25\nMozda budes imao vise srece sa Swanom\nI on bi trebao nekada u maju da "naleti"\n#1260 Re: ASTRONOMIJA\nPost by Sanjarko » 21/04/2020 17:56\nPrerano on dolijece.\n#1261 Re: ASTRONOMIJA\nPost by Trafalgar Law » 21/04/2020 23:39\n#1262 Re: ASTRONOMIJA\nPost by Trafalgar Law » 22/04/2020 18:16\n#1263 Re: ASTRONOMIJA\nPost by Trafalgar Law » 25/04/2020 08:49\n#1264 Re: ASTRONOMIJA\nPost by Trafalgar Law » 26/04/2020 08:10\n#1265 Re: ASTRONOMIJA\nPost by Trafalgar Law » 02/05/2020 18:00\n#1266 Re: ASTRONOMIJA\nPost by Trafalgar Law » 17/05/2020 18:37\n#1267 Re: ASTRONOMIJA\nPost by Trafalgar Law » 21/05/2020 12:06\n#1268 Re: ASTRONOMIJA\nPost by Trafalgar Law » 24/05/2020 21:17\n#1269 Re: ASTRONOMIJA\nPost by Trafalgar Law » 28/05/2020 12:33\nInstrumenti Južnog Europskog Opservatorija (ESO) otkrili do sada nama najbližu Crnu rupu\nTim astronoma sa Južnog Europskog Opservatorija i drugih instituta su otkrili Crnu rupu, smještenu na udaljenosti od samo 1.000 svjetlosnih godina od Zemlje. Ova Crna rupa je i zvanično najbliža Crna rupa ikada otkrivena, i ona čini dio trostrukog sistema, koji se može promatrati golim okom. Koristeći se 2.2 metarskim MPG/ESO astornomi su otkrili dvije prateće zvijezde sistema, što je omogućilo njeno detektovanje. Istraživači kazali kako bi otkriće ovog sistema mogao biti samo vrh ledenog brijega, budući da bi prisustvo ovakvih Crnih rupa moglo pronaći u skorijoj budućnosti.\n"Ostali smo potpuno iznenađeni kada smo shvatili kako je ovo prvi zvijezdani sistem sa Crnom rupom, koji se može promatrati golim okom." - Izjavio je Petr Hadrava, emeritus.- znanstvenik, naučne akademije u Pragu, ujedno i ko-autor ovog istraživanja. Budući da je sistem smješten unutar sazviježđa Telecsopium, ovaj sistem je doliko blizak nama da se njegove zvijezde mogu, tokom tamnih noći, bez prisustva oblaka kao i korištenja dvogleda i teleskopa, promatrati sa južne hemisfere. "Ovaj sistem posjeduje nama najbližu poznatu Crnu rupu." - izjavio je naučnih ESO instituta Tomas Rivinus, ujedno vodeći autor studije, objavljenje u žurnalu Astronomy & Astrophysics.\nU sklopu studije o dvostrukim sistemima zvijezda, tim naučnika je izvorno pratio sistem HR 6819. Međutim, dok su analizirali podatke ostali su iznenađeni kada su zapazili treće, do tada još neotkriveno tijelo unutar sistema HR 6819; Crnu rupu. Opservacije uz pomoć spektrografa FEROS, 2.2 metarskog teleskopa je otkrio kako jedna od dvije zvijezde, tokom perioda od 40 dana, orbitira oko nevidljivog objekta, dok se druga zvijezda nalazi na velikoj udaljenosti u odnosu ovaj unutarnji par sistema.\nEmeritus-astronom Ditrih Bade, član ESO.a u njemačkom gradu Garching, naglašava "Promatranja koja su bila neophodna, kako bi se ustanovio orbitalni peirod od 40 dana, su morala biti sprovedena tokom perioda od nekoliko mjeseci. To je bilo moguće zahvaljujući ESO.ovoj pionirskom inovativnom pristupu, pod kojim ESO sprovodi eksperimente za potrebne naučne studije drugih instituta."\nZaklonjena Crna rupa unutar ovog sistema je jedna među prvim Crnim rupama zvijezdanih masa, koje nisu u nasilnoj interakciji sa okolinom u kojoj obitavaju, i samim tim, izgledaju uistinu crno. Uprkos tome, tim naučnika je mogao otkriti njenu prisutnost, ali i izračunati masu na osnovu orbite zvijezde unutrašnjeg para sistema. "Jedan nevidljiv objekat sa masom četiri puta većom od mase Sunca jedino može biti Crna rupa." - Dodao je Tomas Rivinus.\nAstronomi su do danas u ununtar Mliječnog puta uspjeli otkriti nekoliko desetina Crnih rupa, od kojih su gotovo sve u jakoj interakciji sa svojom okolinom, gdje kroz oslobađanje velike količine X-zraka potvrđuju svoju prisutnost. Ipak, naučnici smatraju kao se tokom životnog vijeka naše galaksije, Mliječni put, veliki broj zvijezda urušio u Crne rupe. Otkriće pomalo mirne i nevidljive Crne rupe unutar sistema HR 6819, pruža naznake o tome gdje bi se, unutar naše galaksije, mogle nalaziti mnoge druge skrivene Crne rupe. "Vjerovatno je kako postoji na milione Crnih rupa, međutim, mi smo do sada uspjeli otkriti samo nekolicinu njih. "Znajući za čime sada treba tragati nas stavlja u povoljan položaj da efikasnije sprovodimo naša istraživanja." - Izjavio je Rivinus.\nAstonomi već sada vjeruju kako bi njihovo otkriće moglo pružiti potporu u skorijem pronalasku novog sistema. "Shvatili smo kako bi drugi sistem, LB-1, takođe mogao biti trostruki sistem, samo smatramo kako su nam neophodna dodatna istraživanja koja potvrđuju njegovu prisutnost. LB-1 je udaljeniji od našeg Solarnog sistema, ali je još na prihvatljivoj udaljenosti u astronomskom smislu, što znači kako vjerovatno postoji još ovakvih sistema u neposrednoj blizini. Pronalaženjem i proučavanjem ovih sistema mi možemo naučiti mnogo o formiranju i evoluciji ovih iznimno rijetkih zvijezda, koje svoj životni vijek započinju sa masama i do 8 puta većim od mase Sunca, a skončavaju u eksploziji Supernove, koja za sobom ostavlja Crnu rupu. " - izjavila je Mairan Heida, ko-autor studije.\nOtkriće ovakvih trostrukih sistema, sa jednim unutarnjim parom i udaljenom zvijezdom u spoljašnjoj orbiti, takođe može pružiti uvid u nasilna kosmička spajanja, koja oslobađaju dovoljno jake gravitacione valove, koji se mogu detektovati na Zemlji. Neki astronomi vjeruju kako se spajanja objekata odvijaju u sistemima sličnih koniguracija kao što su sistemi HR 6819 ili LB-1, ali gdje se unutarnji par sistema sastoji od dvije Crne rupe ili Crne rupe i neutronske zvijezde. Udaljeniji spoljašnji objekat takvog jednog sistema može gravitaciono utjecati na unutarnji par na način da pokreće spajanje ali i oslobađanje gravitacionih valova. Iako sistemi HR 6819 i LB-1 u svom sastavu imaju po jednu Crnu rupu, ali ne i neutronsku zvijezdu, ovi sistemi bi mogli pomoći naučnicima da shvate na koji način se unutar trostrukih zvijezdanih sistema dešavaju specifične zvijezdane kolizije.\nOvo istraživanje je predstavljeno u radu "A naked-eye triple system with a nonaccreting black hole in the inner binary.", objavljeno u žurnalu Astronomy & Astrophysics.\n#1270 Re: ASTRONOMIJA\nPost by Trafalgar Law » 29/05/2020 22:27\n#1271 Re: ASTRONOMIJA\nPost by Trafalgar Law » 05/06/2020 12:09\nPorast anomalija prilikom eksperimenata sprovedenim unutar Velikog Hadronskog Sudarača čestica\nUslijed haotičnih lanaca događaja, koji nastaju kada se protoni međusobno sukobljavaju unutar Velikog hadronskog sudarača čestica u Ženevi, došlo je do "iskakanja" čestice za koju se smatra kako se ista dalje raspada na veoma neuobičajen način.\nOvaj put sva pažnja je bila usmjerena na B mezon, zavađeni par čestica kvarka. Imajući u vidu ranije neočekivano ponašanje B mezona, naučnici sa CERN.a su proveli godine dokumentujući različite ishode sudara čestica, u nadi da će doći do pouzdanog dokaza kako se sa ovim česticama mješaju nove fudamentalne čestice ili određene pojave koje se javljaju među njima.\nU posljednjoj studiji, fizičari u otkrili kako se u nekoliko mjrerenja ovi raspadi, koja uključuju raspadanje B mezona, pomalo sukobljavaju sa predviđnjima standardnog modela - vladajući skup jednačina koje opisuju subatomski svijet. "Po prvi put u mojoj karijer analizirana su različita raspadanja koja prikazuju jrajnje anomalije, koje se međusobno podudaraju." - Izjavio je Miteš Patel, fizičar čestica na kraljevskom koledžu u Londonu, koji usko sarađuje sa CERN.om.\nB mezon je dobio naziv budući da sadrži donji kvark, jedan od 6 fudamentalnih kvark čestica, koje čine većinu vidljive mateije u Univerzumu. Iz nepoznatih razloga, kvarkovi se raspadaju na tri generacije: teške, srednje i lahke, od kojih svaki ima kvark sa suprotnih električnim nabojem. Teži kravkovi se raspadaju u njihove lakše varijante, gotovo uvijek mjenjajući svoj naboj. Na prijmer, kad negativno nabijeni teži donji kvark unutar B mezona izbaci narednu generaciju, on obično postane srednje težak, pozitivno nabijen "charm" kvark.\nU svakom bilionitom raspadu B mezona, kojeg naučnici mogu promatrati tokom sudara čestica, može se detektovati kako jedan buntovni donji kvark, koji metamorforzira u "strange" kvark, oslobađa narednu generaciju kvarka, koji ipak zadržava svoj negatvini naboj. Standarni model čestica predviđa iznimno nisku stopu ovih događaju, kao i način na koji će se oni dogoditi. Zbog činjenice kako su ovi događaji iznomno rijetki, sva podešavanja koja proizilaze iz neotkrivenih čestica ili efekata raspadanja, koji se javljaju tokom interakcija, trebaju biti očigledna.\nNova CERN-ova analiza pokriva 4.500 rijetkih raspada B mezona, približno duplo više slučajeva nego što je to prethodno zabilježeno 2015.godine. Svaka transformacija završava sa četiri izlazne čestice koje koje udaraju u detektor oblika prstena. Kada su naučnici uporedili različite međusobnog ugaonog položaja sa položajima čestica predviđenim standardnim modelom, naišli su na odstupanja od ranije predviđenog obrasca. Kolektivni značaj anomalijskih uglova je blago porastao u posljednjim eksperimentima, a istraživači tvrde kako nam nova mjerenja takođe mogu ispričati jedinstvenu priču: "Potrebno je istaći kako je u kratkom vremenskom periodu konsistentnost između različitih ugaonih opažanja postala znatno bolja." - izjavio je Feliks Kres, istraživač na CERN.u.\nUslijed gibanja, nastalim kroz sudar čestica, statističke fluktuacije će se sigurno pojaviti, a za to će fizičari morati akumulirati dvoljnu količinu raspada B mezona, kako bi prikazali odstupanja koja ne mogu biti zanemarica. "Ukoliko se ovde radi o novoj fizici za kojom tragamo duže vremena, onda ova ostupanja nam neće biti od neke značajnije koristi." - izjavio je Jure Župan, teoretski fizičar sa univerziteta Sinsinati.\nMeđutim, promatrani obrazac nagovještava kako nešto nije uredu sa poizvodima raspada B mezona u porodicu leptona, drugu kategoriju čestica materije. Poput kvarkova, leptoni dolaze u težim, srednjim i lakšim generacijama (zvane Tau česice, Mouni i elektroni); standardni model nam govori kako su svi leptoni jednaki, izuzev njihovih masa. Svaki raspad B mezona završava izbacivanjem blizanačkog para bilo koje vrste leptona. Nadogradnjom Velikog Hadronskog Sudarača bit će nam omogućeno praćenje anomalnog ugaonog uzorka, proizvedenog u muonskom događaju, kojeg je najlakše detktovati.\nEksperiment takođe bilježi manji broj raspada B mezona, koji završavaju u formi elektrona. Stanardni model zathjeva da se obje vrste raspada odvijaju na potpuno isti način, međutim CERN.ova analiza iz 2014.godine otkriva moguću razliku između događaja raspada B mezona u muone i događaja raspda B mezona u elekrone. U globalu, ove anomalije bi mogle rezultirati novim pojavama u slijedu događaj prilikom raspada, koji može biti ne samo kod muona, već i kod elektrona.\nUkoliko su anomalije B mezona stvarne, fizičari imaju dva načina kako da objasne ove pojave.\nNova- kao hipotetički nosioc sile, čestica zvana Z bozon, bi mogla odgovarati slaboj sili standardnog modela, sili koja jednu česticu pretvara u drugu. Dodatno tome, Z bozon bi takođe mogao ukazivati na postojanost dodatne masivne čestice, koja bi mogla biti sastavni dio Tamne materije u Unvierzumu. "Prelazimo na slijedeći korak, u kojem pokušavamo objasniti ne samo anomalije, već i povezanost anomalija sa drugim problemima." - izjavio je Žoakim Matijas. teoretski fizičar sa autonomnog univerziteta Barselona.\nViše egzotična vjrovatnoća je ta da su istraživači na CERN.u otkrili nagovještaje o postojanosti bajkovite čestice - leptokvark - koja može preobraziti lepton u kvark i obrnuto. Teoratičari su dugo vremena razmatrali mogućnost postojanosti leptokvarkova, međutim, ideja je postala manje popularna, budući da su ekspementi isključivali mogućnost prisustva najjednostavnijih vrsta čestica. Ipak, familjarno stablo tri generacije kvarkova čini se sumnjivim poput generacijskog stabla leptona, tako da se niti ijedan obrazac preobrazbe nije mogao dovoljno dobro razraditi.\nNa poslijetku, zajednica fizičara će morati pričekati određeno vrijeme na potvrde postojanost ove čestice sa drugih eksperimentalnih postrojenja, kao što je Belle II u Japanu, ili jednog od dva glavna detektora Velikog Hadronskog Sudrača čestica u Ženevi. Iako istraživači imaju sve neophodne mehanizme i alate na raspolaganju, dokazivanje ili eliminisnje anomalija B mezona bit će veoma izazovan poduhvat u budućnosti.\n#1272 Re: ASTRONOMIJA\nPost by zilog » 05/06/2020 17:04\nVec 14 godina cekam sta ce se utvrditi za:\nDodje mi da pitam Becky...\n#1273 Re: ASTRONOMIJA\nPost by Trafalgar Law » 11/06/2020 11:38\n#1274 Re: ASTRONOMIJA\nPost by splinter » 11/06/2020 12:57\n#1275 Re: ASTRONOMIJA\nPost by Trafalgar Law » 12/06/2020 14:07


[es] - Business Intelligence - s osvrtom na primenu kod web aplikacija\nBusiness Intelligence - s osvrtom na primenu kod web aplikacija\n[es] :: Web razvoj :: Business Intelligence - s osvrtom na primenu kod web aplikacija\n[ Pregleda: 4808 | Odgovora: 1 ] > FB > Twit\nBusiness Intelligence - s osvrtom na primenu kod web aplikacija 29.01.2004. u 09:14 - pre 206 meseci\nPriremam jednu malu analizu log fajlova web aplikacije na kojoj radim i trebalo bi da na osnovu dobijenih podataka napravim izvestaj o nacinu koriscenja aplikacije, uocenim greskama i nekom pravcu buduceg razvoja. Postoje li neki primeri slicnih poduhvata ili neki specijalizovani alati (osim naravno webalizer-a, funell analizer-a i slicnih)?\nDakle, interesuje me zna li neko nesto na pomenutu temu?\nRe: Business Intelligence - s osvrtom na primenu kod web aplikacija 30.01.2004. u 15:00 - pre 206 meseci\nPosto je prethodna tema svakako preobimna, a pitanje konfuzno, da probam da ga preformulisem/razbijem na vise.\n1. Interesuju me adrese i reference koje se bave Business Intelligence sistemima (pogotovo me interesuje necije licno iskustvo u rada sa slicnim sistemima).\n2. Koji alati i tehnike se konktreno primenjuju u analizi rada intranet web aplikacije?\nIzvinjavam se sto se mozda malo frljam sa pojmovima, ali oblast (BI) je za mene nova.\nRegistrovani: 17 ( niikoolaa, test1234, boban779, tecaizbeca, samuki, ziletinja, MajorFatal, dule_ns, ivan dukic, rovaccccc, dr0id, Bwe, bojanum, Shadowed, iculibrk, Bradzorf012, Nebojsa Milanovic )


Belgijsko pozorište na Bitefu - Moja Srbija\n6 јуна, 2019 Ostavite komentar\nU susret najavi 53. Bitefa u Briselu\nJedna od zemalja koja je tradicionalno prisutna na Bitefu je i Belgija. Samo u proteklih nekoliko izdanja festivala, produkcije iz ove zemlje su bile među najzapaženijima, kako po oceni publike i stručne javnosti, tako i po interesovanju medija. Glavni događaj 51. Bitefa 2017. godine, svakako je bila predstava Olimp: U slavu kulta tragedije u režiji Jana Fabra koja je osvojila i Grand prix festivala, kao i nagradu Politike. Prošle godine, festival je zatvorio Rekvijem za L. Alana Platela. Ova predstava je dobila ovacije publike u Sava centru i osvojila specijalnu nagradu.\nIz ovih razloga, ali pre svega zbog toga što će belgijsko pozorište i ove godine biti zastupljeno na Bitefu, centralna međunarodna promocija 53. Izdanja festivala će biti održana 11. juna u Briselu, u Flamanskom kulturnom institutu. Umetnički direktor Bitefa, Ivan Medenica će, u okviru promocije, predstaviti glavnu estetsku i tematsku liniju 53. Bitefa, na osnovu koje je sastavljena celokupna selekcija ovogodišnjeg festivala. On će objaviti i koje dve belgijske predstave će učestvovati u glavnom programu Bitefa i detaljno objasniti njihove pozicije i funkcije na početku i kraju festivala. Radi se o produkcijama vodećih evropskih umetnika, reditelja Mila Raua i koreografa belgijske plesne kompanije Ultima Vez Sepa Bajensa, koji će se i obratiti prisutnima.\nNa promociji se očekuje i prisustvo predstavnika evropskih pozorišnih mreža, IETM i Evropske asocijacije festivala EFA, pa će ovaj događaj biti još jedna prilika za dalji razvoj i učvršćivanje međunarodne saradnje Bitefa.\n« Na Sea Dance stižu i vodeći tehno izvođači današnjice\nKompletiran spisak zvezda za najjači EXIT ikad! »


Koalicija “Crno na bijelo” predstavila Deklaraciju o zabrani gradnje mHe: Glas za nas je glas za očuvanje životne sredine\nLeave a Comment on Koalicija “Crno na bijelo” predstavila Deklaraciju o zabrani gradnje mHe: Glas za nas je glas za očuvanje životne sredine\nKoalicija okupljena oko platforme „Crno na bijelo“ predstavila je danas na pres konferenciji Deklaraciju o trajnoj zabrani gradnja mHe na crnogorskim rijekama i vodotocima.\nPredvodnik liste koalicije dr Dritan Abazović kazao je da mHe predstavljaju štetu i po državu i po građane Crne Gore i da njihova izgradnja nema veze sa razvojem već devastacijom prirodnih bogatstava Crne Gore.\n„Profit i korist koju od ovih poslova imaju građani Crne Gore je praktično nikakva a zbog povezanosti grupe ljudi koji su graditelji mHe sa vlašću u Crnoj Gori sva korist od ovih poslova sliva se u džepove tih ljudi. Na taj način se novac građana koji kroz račune za struju plaćaju novac za ovaj posao usmjerava ljudima koji grade mHe. Smatramo da novi saziv Skupštine treba da odmah donese ovu deklaraciju koja podrazumijeva trajnu zabranu gradnje mHe na crnogorskim rijekama“, kazao je Abazović.\n„Oni su utvrdili da bilo koji ekonomski interesi ne mogu da budu iznad ekoloških interesa odnosno da bilo koji ekonomski interesi ne mogu biti iznad ekoloških prava kao nove kategorije ljudskih prava u svijetu. Ova deklaracija koju predstavljamo poziva se na osnovna ljudska prava, Deklaraciju UN o čevjekovoj okolini iz 1972, Konvenciju zaštite prirode i svjetske kulturne baštine iz 1972. godine, Svjetskoj povelji o prirodi iz 1982. i Deklaraciju o životnoj sredini iz Ria 1992. godine“, poručio je Abazović.\nOn je naglasio da je glas za „Crno na bijelo“ glas za očuvanje životne sredine i za trajnu zabranu izgradnje mHe na crnogorskim vodotocima.\nProf. dr Mara Šćepanović u ime jednog od konstituenata koalicije „Crno na bijelo“, Saveza građana CIVIS poručila je da je zaštita životne sredine jedna od 5 tačaka platforme oko koje se okupila koalicija „Crno na bijelo“.\nOna je poručila da su građani u prethodnih 5 godina dali oko 75 miliona eura, od čega 40 miliona EPCG a oko 35 miliona privatnicima preko računa za struju.\n„Oko 35 koncesija je za taj period dodijeljeno zbog gradnji mHe, od toga je 14 pušteno u pogon a za ostale 21 se ne zna na čemu su. Sve te mHe imaju elaborate o uticaju na zaštitu životne sredine koje funkcionišu po principu „copy-paste“ a koje izrade navodni eminentni stručnjaci povezani sa koncesionarima i vrhom vlasti“, kazala je Šćepanović.\n„Sve građanke i građane molim da kad 30. avgusta pođu na izbore sa sobom ponesu i račun za struju kao opomenu“, poručila je Šćepanović.\nKandidat za poslanika Miloš Konatar kazao je da je namjera deklaracija „Crno na bijelo“ da se zaštiti životna sredina Crne Gore kao najveće bogatstvo zemlje i da su do dokumenta došli saradnjom sa aktivistima civilnog sektora i pojedincima stručnjacima u ovoj oblasti.\n„Koalicija „Crno na bijelo“ je garant da će Skupština Crne Gore raspravljati o ovom dokumentu u novom sazivu. To je jedini način da se zaštite rijeke i naši vodotoci jer njih vidimo kao veliki potencijal i šansu za razvoj države i lokalnih zajednica a ne kao potencijal za bogaćenje ljudi povezanih sa aktuelnom vlašću“, naglasio je Konatar.\nZaključio je da će dokument od sjutra biti javan i ponuđen građanima Crne Gore na potpisivanje.\nTags: crno na bijelo deklaracija featured građanska platforma predstavljanje zabrana gradnji mHE\nPrevious Entry Покрет за Пљевља: Министарске прљашке\nNext Entry Isplata jednokratne pomoći od ponedjeljka


Policija uhapsila poljoprivrednika u Silbašu dok se vraćao s njive - AgroSmart\nDok ratari koji ovih dana obavljaju prolećnu setvu čekaju zvaničan i konačan odgovor na pitanje da li smeju, dok su na traktorima i mašinama, da se kreću do njiva u vreme policijskog časa, policija je počela da privodi one koje je zatekla na putu do atara.\nJuče je uhapsila mladog poljoprivrednika iz Silbaša, kojem je istog dana Prekršajni sud u Bačkoj Palanci odredio kaznu od 50.000 dinara. U presudi se navodi da je protiv Naredbe o ograničenju i zabrani kretanja lica na teritoriji Republike Srbije 4. aprila 2020. izašao izvan svog domaćinstva u vreme zabrane kretanja koje traje od 17 do 5 časova narednog dana, a da ga je policija u 15,55 zatekla dok se kretao traktorom u drugoj ulici.\nPresuda suda u Bačkoj Palanci\n-Moj sin je vozeći traktor na povratku iz atara uhapšen kao kriminalac jer je otkačio kultivator kod jedne naše kuće gde nam stoji veći deo mehanizacije dok je dolazio traktorom u porodičnu kuću. Zabranjena mu je upotreba telefona, pretrešen je i prećeno mu je da će mu lisice biti stavljene. Kažnjen je zbog toga što je poljoprivrednik i što mora da radi, a radio je od 6 sati ujutru, kultivirao je površine na koje su juče raširili veštačko đubrivo – izjavila je za Agrosmart majka privedenog poljoprivrednika.\nOna podseća na izjavu ministra poljoprivrede Branislava Nedimovića da niko od poljoprivrednika koji su u traktoru i koji su na njivi ili na putu od njive do kuće u vreme kada je kretanje zabranjeno neće biti kažnjen.\nPomenimo, i poljoprivredna udruženja su dobijala uveravanja iz Ministarstva poljoprivrede da traktoristi mogu da se kreću do atara i rade za vreme policijskog časa ako sa sobom imaju papir kojim dokazuju da se bave poljoprivredom – legitimaciju gazdinstva, potvrdu iz registra gazdinstava ili slično.\n-I sam ministar je gostujući u televizijskim emisijama rekao da ni jedan poljoprivrednik neće biti kažnjen za vreme vanrednog stanja. A evo, mog sina su odveli u policiju i u sud, dok se vraćao s njive. Ostavili su traktor tamo gde su ga našli, neobezbeđen. Sin ima dvadeset godina i sve je teško podneo, dolazila je hitna pomoć jer je bio jako uznemiren nakon toga – kazala je majka poljoprivrednika koji je juče priveden.\nU presudi koja je doneta u toku popodneva, odmah po privođenju, navodi se da je zabrana kretanja od 17 časova do pet časova narednog dana, a da je on zatečen na ulici u 15,55 pa po tome nije jasno ni zašto je priveden i zbog čega mu je suđeno. U presudi i ne piše da je juče, u subotu, policijski čas počeo u 13 časova i da traje do ponedeljka.\nInače, poljoprivrednici – ratari su ovih dana u velikoj nedoumici u vezi s kretanjem u vreme zabrane jer im se zvanično niko nije obratio, ni Ministarstvo poljoprivrede ni MUP nisu izašli sa obaveštenjem. Na sajtu Ministarstva poljoprivrede postoje uputstva o tome kako da dozvolu za kretanje dobiju stočari, voćari i povrtari ali nema uputstva za ratare koji su u sred prolećne setve.


Pritvor hrvatskim falsifikatorima pasoša za srspke kriminalce – BALKAN TV NOVI SAD\n[ 21/05/2022 ] Rusija stavila Kasparova i Hodorkovskog na spisak stranih agenata\tVesti\nHomeRegionPritvor hrvatskim falsifikatorima pasoša za srspke kriminalce\nPritvor hrvatskim falsifikatorima pasoša za srspke kriminalce\n29/11/2019Redakcija BALKAN TVRegion, Za slajder0\nZAGREB: Zagrebački Županijskom sudu večeras je odredio istražni zatvor za 21 osobu iz dve kriminalne organizacije osumnjičene da su pribavljale informacije i izrađivale dokumente za mafijaške grupe iz Srbije i Crne Gore, pri čemu su zaradili najmanje 716.000 evra.\nPrvim rešenjem obuhvaćeno je 19 hrvatskih državljana i državljanki starosti od 21 do 64 godine, dok je drugom istragom obuhvaćeno 10 hrvatskih državljana i jedna državljanka Srbije starosti između 29 i 64 godine.\nKako se navodi, njihovi „klijenti“ su bili uglavnom državljani Srbije, Crne Gore, Bosne i Hercegovine i Slovenije koji bi se takvim identitetom koristili kao svojim.\nPrvooptuženi 46-godišnjak je lično i posredstvom 40-godišnjaka s naručiteljima dogovarao nabavku hrvatskih isprava sa tuđim identifikacionim podacima, a potom je pribavljao identifikacione podatke srpskih državljana koji poseduju hrvatsko državljanstvo, ali nemaju izdate hrvatske dokumente.\nSrpsko državljanstvo za bogate, slavne i kompromitovane\nTrivan: Niko neće oduzimati vozila sa Evro 3 i 4 motorima\nIzrael je prijavio prvi slučaj sumnje na zarazu virusom majmunskih boginja kod muškarca koji se nedavno vratio sa puta u [...]


NAPRED VOŠA - Počinje emitovanje serijala "Fenomen odbojke"\nVi ste ovde: Početna Vesti (odvojka) 2014. Počinje emitovanje serijala "Fenomen odbojke"\nPočinje emitovanje serijala "Fenomen odbojke"\nObjavljeno utorak, 09 decembar 2014\nEpizodom "Rađanje i stasavanje" u petak 12.12.2014. godine otpočinje emitovanje serijala "Fenomen odbojke", koji govori o neverovatnom nizu odbojkaškog kluba Vojvodina od čak devet uzastopnih osvojenih titula šampiona zemlje.\nOsvajanjem treće šampionske krune 1992. godine OK Vojvodina je započela neverovatan niz od čak devet uzastopnih titula prvaka države, koji je začinila sa još pet nanizanih nacinalnih kupova i trećim mestom u Kupu Evropskih šampiona. Zoran Gajić i Milorad Kijac sa svojim pulenima Nikolom i Vanjom Grbićem, Đulom Mešterom, Slobodanom Kovačom, Strahinjom Kozićem, Ekremom Lagumdžijom, Đorđem Đurićem, Vasom Mijićem, Milanom Marićem, Darko Tankosićem, Nikolom Salatićem i Darkom Tankosićem, uz direktorski dvojac Nikola Marić i Miroslav Vislavski, pre dvadesetdve godine započeli su najuspešniji period jugoslovenske klupske odbojke.\nOvaj proces, iliti zlatni period crveno-belih u kome su po meču uživali i po 10.000 gledalaca, razbio je pozorišnu atmosferu na tribinama (do te mere da su i tadašnji aktuelni nosioci Kupa Cev-a igrači Sislija iz Treviza bili njome fasinirani), a godinama kasnije označen je sa "Fenomen odbojke". I upravo o njemu će biti reči u predstojećem istoimenom dokumentarnom serijalu, koji će započeti na SOS kanalu u petak 12.12.2014. godine u 20 sati emitovanjem prve epizode "Rađanje i stasavanje".\nAutor serijala je Miroslav Vislavski, a u režiji Radoslava Rasa Vojinovića i kroz naraciju Lazara Ristovskog u trinaest epizoda čućemo čak četrdesetdve osobe značajne za ovaj neverovatan uspeh, poput Zorana Gajića, Milorada Kijca, Slobodana Boškana, Veljka Petkovića, Radovana Dabića, Slobodana Galeševa, Vladimira Bateza, Nikole Marića, Đule Meštera, Vase Mijića...\nSerijal Fenomen odbojke, biće emitovan na SOS kanalu petkom, subotom i nedeljom u 20 sati, počevši od 12.12.2014. godine, a svaka od trinaest epizoda traje između 30 i 40 minuta.\nTrenutno je prisutno gostiju: 39 , registrovanih članova: 0


Americki predsednik Vilson nagovoren da udje u rat... - Stormfront\nAmericki predsednik Vilson nagovoren da udje u rat...\n09-14-2005, 08:17 AM #1\nNemci su1917.godine prakticno vec dobili rat protiv engleza i francuza i vec su spremili mirovni sporazum,kad je Amerika iznenada usla u rat i porazila ih.\nPo tvrdnji bivseg bogatog cioniste i otpadnika Bendzamina Fridmana,Rotsildovi cionisticki lobisti su veoma vesto ubedili americkog predsednika da udje u Prvi svetski rat na strani engleza,iako SAD nisu imale nikakav interes.\nCena za uslugu je da im englezi,koji bi pobedom nad Turskom i Nemackom,dobili kontrolu nad Palestinom,omoguce formiranje drzave Izrael.\nNeposredan povod za ulazak u Prvi svetski rat je bilo inscenirano potapanje putnickog broda "Luzitanija".Potopili su ga englezi,a Amerikanci su odmah optuzili Nemce.Americki mediji,koji su jos tada bili u rukama jevreja,na mig cionista poveli su medijsku kampanju protiv "primitivnih i ratobornih Huna (?!)".\nTek 1919.godine,na Pariskoj mirovnoj konferenciji,kad se odnekud stvorilo 100 jevreja koji su dosli da naplate svoju posrednicku uslugu,Nemci su shvatili kako su im jevreji,uglavnom nemacki gradjani,zabili noz u ledja.Od tada je ostala trajna netrpeljivost prema njima.\nDokaz za cionisticku umesanost je dokument iz 1917,kratko pismo koje je Lordu Rotsildu poslao engleski premijer Lojd Dzordz,a potpisao ga Artur Dzejms\nAmericki predsjednicki izbori battering ram Vijesti i aktualnosti 56 11-11-2008 04:04 PM


U Federaciji BiH poskupjelo cjepivo protiv gripe - www.vecernji.ba\n30. studenoga 2020. u 09:10 0 komentara 427 prikaza\nU Republici Srpskoj je počelo cjepljenje protiv sezonske gripe. U Federaciji Bosne i Hercegovine je trebalo početi sredinom studenoga, no još se čeka na komercijalna cjepiva.\nNabavka cjepiva protiv sezonske gripe je u nadležnosti županija, a nabavljaju se u skladu s potrebama i mogućnostima. Nabavljač je ove godine, kao i prethodnih, tvrtka Pharma Maac.\nIz ove kompanije su za Klix.ba kazali kako im je stigao prvi kontingent koji su podijelili zdravstvenim ustanovama i u nekoliko ljekarni, a sljedeća bi isporuka trebala stići idući tjedan. Inače, preporučuje se da je najbolje vrijeme za cjepljenje protiv gripe upravo studeni.\nSlužbeno još uvijek nisu odgovorili na pitanje o cijeni i točnoj količini cjepiva koje je stiglo, no iz Javne ustanove Apoteke Sarajevo su kazali kako imaju nekoliko cjepiva te je njihova cijena 24,20 KM. Prošle godine ova cjepiva su iznosila 22 KM.\nZavod zdravstvenog osiguranja SŽ je nabavio 9.400 cjepiva protiv sezonske gripe, a zbog potražnje na tržištu došlo je do poskupljenja cjepiva u odnosu na prošlu godinu za otprilike 25 posto, rekli su iz Zavoda.\nCjepivo koje će biti dostupno stanovništvu Federacije BiH je VaxigripTetra, proizvođača Sanofi Pasteur, Francuska.\nU Republici Srpskoj je nabavljeno 20.000 besplatnih doza i 5.000 za komercijalnu upotrebu, a cijena im je 26 KM. U Brčko distriktu je cijena cjepiva 25 KM i već sedam dana je moguće cjepljenje.


Veličković još ne trenira\nKapiten Partizana Novica Veličković povredio je skočni zglob u prvoj utakmici polufinala ABA lige protiv Crvene zvezde i njegovo učešće u revanš duelu i dalje je pod velikim znakom pitanja. "Žurnal" prenosi da iskusni krilni centar proteklih dana… »\nTaljatele s raštanom i pršutom\nMalo drugačija kombinacija ukusa za ljubitelje paste! Sastojci: - 100g pršute - dva čena belog luka - dve supene kašike maslinovog ulja - 50g sira gorgonzole - 20ml belog vina - 150g raštana - so i biber - skuvane taljatele 150g - šaka rukole - 20g… »\nKatarina Veljković, nastavnica Prve kragujevačke gimnazije, koja se plasirala među 50 najboljih nastavnika na svetu, kazala je za N1 da joj je velika čast, ali i da oseća veliku odgovornost, jer mora da se i dalje trudi da bude što bolja. Cilj… »


Umro novinar Milan D. Špiček\nUrednik Radija 202 i voditelj emisija "Ponoćni bioskop", "Medalja 202" i "Krug 202" Milan D. Špiček preminuo je u Beogradu, preneo je danas RTS. Špiček je bio filmski kritičar i autor nekoliko knjiga o filmu.\nDiplomirao je na Fakultetu dramskih umetnosti u rodnom Beogradu. Novinarstvom se bavio od srednje škole. Tokom duge karijere, Špiček je prošao put od novinara do glavnog i odgovornog urednika Radio Beograda 202.\nFilmskom kritikom bavi se od 80-ih godina, kada je počeo da vodi i uređuje kultnu emisiju "Ponoćni bioskop".\nIzveštavao je sa brojnih domaćih i inostranih filmskih smotri, a učestvovao je u stvaranju Filmskog festivala u Herceg Novom. Bio je selektor Leskovačkog međunarodnog festivala filmske režije.\nOsim filmske kritike, oprobao se i u glumi, a imao je epizodne uloge u ostvarenjima "Rana jesen" Tome Janjića, "Dečak iz Junkovca" Dejana Zečevića, "Ptice koje ne polete" Petra Lalovića i "Mesec nad Beogradom" Dragana Kresoje.\nAutor je i četiri knjige vezane za film – "Herceg Novi ljubavi moja", "Lepotica i zver", "Niko nije savršen" i "KuvaRni glumci". Svoj prvi roman "Heklanje uz vetar" izdao je 2015. godine.\nDobitnik je velikog broja nagrada, a nosilac je i nacionalnog priznanja za vrhunski doprinos kulturi.\nPreminuo Dragoljub Žarković, dugogodišnji glavni urednik "Vremena"\nPreminuo glumac i voditelj Đorđe Nenadović\n"Nikada nije robovao konvencijama i autoritetu bez kritičke distance": Veliki broj prijatelja, rodbine i kolega ispratio uglednog novinara i urednika Dragoljuba Žarkovića\n"KATANAC" NA SKORO SVE OBJEKTE OD 17H Vlada sutra usvaja nove mere, šta se sve menja u našoj svakodnevnici od PETKA\n"OSEĆAMO SE KAO ZEČEVI" Crnogorska nacionalna zajednica: Naš položaj u Srbiji je NIKAD GORI\nPoložaj Crnogoraca u Srbiji je nikad gori, poručuju iz Crnogorske nacionalne zajednice Beograda. Podsećaju da je broj Crnogoraca opao sa 150 hiljada, koliko ih je bilo 81. godine, na sadašnjih 37 hiljada. Uzrok takvog stanja je, kažu, nebriga same države Crne Gore, a kako poručuju, ne očekuju, ni od nove vlasti bolji odnos.\nUgostiteljski objekti i objekti uslužnih delatnosti moći će da rade samo do 17 sati radnim danima, a vikendom neće moći uopšte da rade, jedna je od novih mera, koje je predložio Krizni štab, a koje će vlada usvojiti na sednici u četvrtak, potvrđeo je "Blicu".\nVlada Srbije sutra bi trebalo da usvoji novu Uredbu o merama za sprečavanje zarazne bolesti kovid 19, a po predlogu Kriznog štaba. "Blic" je imao uvid u to šta tačno stoji u pomenutoj Uredbi.\nKORONA BROJKE PO GRADOVIMA Ova mesta su i dalje žarišta virusa\nVirus korona ruši sve crne rekorde po Srbiji, a ni danas najveća četiri grada u našoj zemlji nisu sišla s vrha liste kada je reč o broju novoobolelih. Zabrinjava da broj zaraženih ponovo raste u prestonici.\nZbog sve većeg broja zaraženih korona virusom Krizni štab je preložio Vladi nove mere, koje bi trebalo da budu prihvaćene u četvrtak, a počeće da važe od ovog vikenda. One se prvenstveno tiču skraćenja radnog vremena gotovo svih objekata u Srbiji koji će od petka biti zatvoreni posle 17 sati.\nBeograd je i dalje u CRNOJ ZONI, pacijente šalju u druge gradove po Srbiji, ali ima i jedan prilično OHRABRUJUĆI PODATAK\nBeograd je i dalje kritična korona tačka u Srbiji, sa prilično šokantnom brojkom od čak 1.626,6 zaraženih na 100.000 stanovnika u poslednjih 14 dana, ali kako je i dr Predrag Kon istakao pre nekoliko dana, ipak postoje određeni optimistički znaci.\n"DESET LJUDI GA JE SMIRIVALO..." Direktor leskovačke bolnice o INCIDENTU sa pacijentom koji im je stigao iz Beograda\nDirektor Opšte bolnice Leskovac Nebojša Dimitrijević prokomentarisao je slučaj pacijenta pozitivnog na koronu koji je pokušao samoubistvo, rekavši "da se radi o osobi koja je iz Leskovca, ali je u leskovačku kovid-bolnicu poslat iz Beograda kao pozitivan".\nNAJNOVIJI KORONA PRESEK Skoro 8.000 zaraženih, nikad više ljudi na respiratorima\nU poslednja 24 sata u Srbiji je na korona virus testirano 22.069 osoba, njih 7.919 bilo je pozitivno, dok je nažalost 52 preminulo lica.\n"Manje zaraženih imaćemo tek kada BROJ UMRLIH PREĐE 100": Paradoksalno, ali situacija sa koronom će se smiriti tek kada oborimo ovaj CRNI REKORD\nMedicinski deo Kriznog štaba za borbu protiv kovida 19 na jučerašnjoj sednici insistirao je na novom skraćenju radnog vremena ugostiteljskih objekata, ali i uslužnih delatnosti, i to je deo predloga koji su poslali Vladi Srbije na usvajanje, saznaje "Blic".\nLekari iz Ujedinjeni protiv kovida postavili 50 PITANJA DR KONU, on im odgovorio - na Fejsbuku\nLekari članovi udruženja "Ujedinjeni protiv kovida" uputili su otvoreno pismo članu Kriznog štaba i epidemiologu Predragu Konu. On im je tim povodom odgovor dao na svom Fejsbuk profilu.\nZABRANJENE I KUĆNE ŽURKE POSLE 16.00! Nikad više zaraženih u Vojvodini i Novom Sadu, usledile STROGE MERE\nTokom prethodnog dana u Vojvodini je registrovano 956 novih slučajeva korona virusa, što je najviše do sada u jednom danu, a polovina ih je iz Novog Sada, njih 463, saopštio je Institut za javno zdravlje Vojvodine.\nKAMEN KOJI "ŽULJA" MILA Podgorička skupština održana je pre više od 100 godina, a aktuelnom crnogorskom režimu i danas služi za OBRAČUNE I PROTERIVANJE\nJeremić: Neprijatno sam iznenađen odlukom SSP\n"SITUACIJA OZBILJNA, ALI DRŽIMO JE POD KONTROLOM" Brnabić sa Hansom Klugeom: SZO pozdravila napore Srbije u borbi protiv epidemije kovida\n"SVE NAM JE UZEO" Roditelji šokirani presudom pijanom vozaču za ubistvo ČETOVO MLADIH NA IBARSKOJ, zaplakali u sudnici: Uništio nam je život!\nPROPADA JOŠ JEDNO CARSTVO Da li je ovo kraj za Topšop?\nSupružnici od NULE napravili BIZNIS, sada NAJBOGATIJI Slovenci


Đurić odgovorio Tačiju posle ponude za "državljanstvo Kosova": Imam bezvizni pasoš Srbije, ne trebaju mi lažne putne isprave\nUtorak 15. maj 2018, 20:16\nNešto malo manje od 24 časa od kada je kosovski predsednik Hašim Tači "ponudio" - po njegovim rečima, prvo preko nemačke kancelarke Angele Merkel, a posle i pred kamerama - "državljanstvo Kosova" najvišem zvaničniku Vlade Republike Srbije zaduženom za kosovskometohijsko pitanje - Marku Đuriću, iz Palate Srbija stiže odgovor: Ja već imam pasoš sa kojim kao i svi građani Srbije bez viza mogu da putujem u 119 zemalja širom sveta, tako da mi nisu potrebne ponuđene lažne putne isprave.\nHaradinaj ambasadorima: Ispunjeni uslovi za formiranje Vojske Kosova, da se odluči kako dalje\nUtorak 15. maj 2018, 17:01\nUtorak 15. maj 2018, 14:54\nProšla su četiri meseca od ubistva Olivera Ivanovića, a još uvek nema javnih informacija o razvoju istrage. "Ovakvo stanje šalje poruku da će biti ućutkani ljudi koji se usuđuju da govore, dok počinioci mogu da račanuju na nekažnjivost," kazao je švajcarski ambasador na Kosovu, Jan Hubert Lebet.\nHodžaj: Imamo glasove za SE, nikada povoljnija situacija za zahtev Kosova za članstvo\nUtorak 15. maj 2018, 12:25\nKosovo ima sve neophodne glasove za učlanjenje u Savet Evrope i nikada nije postojala povoljnija situacija za podnošenje zahteva za članstvo - poručio je zamenik kosovskog premijera, Enver Hodžaj. Poruke je uputio, čestitajući Hrvatskoj preuzimanje predsedavanja Savetom Evrope.\nPrvo veče North City Jazz and Blues Festivala: Muzički mostovi za buduće generacije\nUtorak 15. maj 2018, 10:50\nU Kosovskoj Mitrovici sinoć je zvanično otvoren "North City Jazz and Blues" festival. Prvo veče šesnaestog izdanja festivala, kako je i najavljeno, obeležio je spoj više umetnosti. Festival je u mitrovičkom Akvarijusu otvoren Festivalskim novinama. Usledila je premijera dokumentarnog filma „Muzički mostovi Kosova“, a muzički program je zvanično otvoren nastupom najmlađeg mitrovičkog benda „Proximity mine“. Nakon ovog nastupa publika se preselila u Krim klub i uz zvuke bluza i benda "CrossRoad Blues Band" iz Prilepa završeno je prvo festivalsko veče.\nPredsednik u junu o Kosovu\nUtorak 15. maj 2018, 08:00\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić trebalo bi da u junu obelodani predlog rešenja kosovskog pitanja, saznaje Danas nezvanično od predstavnika diplomatskih krugova.\nŠef srpske diplomatije Ivica Dačić poručio da je Srbija protiv promene formata jer, iako je UNMIK na Kosovu dosta uradio, “posao nije završen”, te istakao da je neophodno sprovesti sve što je do sada dogovoreno između Beograda i Prištine “bez dodatnih uslovljavanja“. KFOR je jedina legalna vojna formacija na Kosovu, poručio je Dačić, protiveći se formiranju vojske Kosova. Srbiju brine što nijedna optužnica Specijalnog suda nije podignuta, a od Saveta bezbednosti zatražio je jedinstven stav da formiranje ZSO ne sme da čeka. Veći deo govora posvetio je događajima u Kosovskoj Mitrovici i hapšenju srpskog zvaničnika Marka Đurića, a podsetio je i na, kako je naveo, neispunjenu obavezu prištinskih vlasti da se otkriju ubice Olivera Ivnaovića. Kosovska ambasadorka u Vašingtonu Vljora Čitaku šalje poruku o prvoj generaciji diplomaca "300000 kosovara - rođenih u slobodi": "Rođeni su slobodni, tako će i ostati!" Srbiji je poručila da "mora da prizna nezavisnost Kosova", kao i da je "Kosovo slobodno i nezavisno i to se neće promeniti“, a UNMIK-u - da završi mandat. O "novom stepenu angažovanja" govorio je i njen šef, bez daljih detalja.\nSelaković: Država više ne pravi greške po pitanju Kosova; Đurić: Oni koji su počinili najteže zločine u našoj pokrajini deluju nekažnjeno\nPonedeljak 14. maj 2018, 18:30\nGeneralni sekretar predsednika Srbije Nikola Selaković ocenio je da živimo u periodu kada država ne pravi greške po pitanju Kosova i Metohije.\nGračanica: Za porodilište sa rekordnim brojem beba donacija od “Bebirona”\nPonedeljak 14. maj 2018, 16:36\nOve godine u porodilištu u Gračanici rođen je rekordan broj beba, njih 300, a danas su im, u okviru Međunarodne nedelje porodice, predstavnici savetovališta “Bebiron” uručili donaciju. Porodilje su na klinici dobile aparate koji će im olakšati početak materinstva.\nNarodno pozorište Priština u Gračanici pred 70. jubilej: Pozorište o kojem se priča\nPonedeljak 14. maj 2018, 15:30\nFormira se američka ekonomska zona na Kosovu?\nPonedeljak 14. maj 2018, 13:35\nKosovska vlada inicirala je formiranje posebne američke ekonomske zone, za koju je formirana i petnaestočlana radna grupa. Iako informaciju nije zvanično potvrdila vlada, kosovski mediji prenose fotografiju odluke, a oglasio se u međuvremenu i savetnik kosovskog premijera i predsedavajući grupe, Erold Beljegu. Naveo je da će "prva faza da bude završena u roku od 30 dana".\nNovi uspeh i zlatna medalja: Natalija Savić prva na Prvenstvu Srbije u kik-boksu za kadete\nPonedeljak 14. maj 2018, 11:07\nSa prvenstva Republike Srbije za kadete, u disciplini low kick, mitrovčanka Natalija Savić donosi još jednu zlatnu medalju.\nU Prizrenu i ove godine Spasovdanski dani\nPonedeljak 14. maj 2018, 09:20\nOd 16. do 17. u atrijumu crkve Svetog Spasa u Prizrenu održavaju se "Spasovdanski dani". Spasovdanski dani održavaju se od 2015. godine, a centralni događaj je Spasovdan - slava grada Prizrena.\nKosovo počelo da deradikalizuje zatvorene džihadiste\nPonedeljak 14. maj 2018, 08:30\nKosovo je u petak pokrenulo program koji je usmeren na de-radikalizaciju zatvorenih džihadista, uključujući predavanja u zatvorima koja drže umereni imami.\nSto dvadeset godina škole u Goraždevcu\nNedelja 13. maj 2018, 17:47\nOstaće zapamćeno da je jedan od najuspešnijih đaka iz Goraždevca, i čovek koji je dao veliki doprinos da škola nastavi sa radom nakon 1999. godine, bio smenjen, samo zato što nije odgovarao tadašnjoj vladajućoj garnituri. Vlasti iz Beograda, potpomognuti svojim ljudima na lokalu, iz Goraždevca su bukvalno proterale prof. dr Miletu Bukumirića, uskrativši mu mogućnost da doprinese obrazovanju u ovom selu. On do svoje smrti nastavlja rad na Filološkom Fakultetu Priština u Kosovskoj Mitrovici, gde se vratio da predaje.\nNedelja 13. maj 2018, 13:15\nOd sutra 16. po redu North City Jazz and Blues Festival: Spoj dobre muzike, slikarstva, glume i druženja\nNedelja 13. maj 2018, 12:15\n"North City Jazz and Blues" festival održava se i ove godine na Severu Kosova. Šesnaesti po redu festival počinje 14. maja. A 19. maja, po prvi put na ovom festivalu, održaće se i koncert na novootvorenom „Lake“ stejdžu, na jezeru Gazivode. Ove godine, posetioci će imati priliku da tokom 6 festivalskih dana na sedam stejdževa, čuju i vide savršen spoj kvalitetne muzike, slikarstva i glume. Muzički program obeležiće poznati trio "Freedoms Trio", gitarista Ryan McGarvey iz Amerike, fank bend iz Velike Britanije "The Haggis Horns", trio iz Danske "Chris Grey & The BlueSpand" i još mnogo drugih lokalnih, domaći i stranih bendova. Organizovaće se i, kako organizatori ističu - najinspirativniji deo festivala - tradicionalni "jam sessions" u Krim klubu od početka do kraja festivala.\n« 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 ... 11 467 »


Uticaj mobilnih telefona na aktivnost mozga\nD. C. 3. aprila 2011. 00:00\nDa li mobilni telefoni utiču na mozak i koliko je taj uticaj jak? Istraživanje pokazuje ubrzan metabolizam glukoze u mozgu, ali su dugotrajne posledice još nepoznate.\nNedavna istraživanja ukazuju na to da korišćenje mobilnih telefona utiče na aktivnost mozga, i to tako što ubrzava metabolizam glukoze u delovima mozga.\nU svakom slučaju, trebalo bi istražiti treba li brinuti o tome. „Ne znamo da li je to štetno ili korisno“, naglašava dr Nora Volkov, direktor nacionalnog instituta za zloubotrebu droga (National Institutes of Health’s National Institute on Drug Abuse).\nPoznato je, kaže ona, da je metabolizam glukoze direktni indikator moždanih aktivnosti. Moždane ćelije koriste šećer kao izvor energije, a mobilni telefon ih na neki način stimuliše.\nDr Volkov u studiji otkriva da je kod onih koji koriste mobilni telefon 50 minuta – zabeležen ubrzan metabolizam glukoze, i to 7% u delu mozga koji je najbliži anteni telefona tokom razgovora. Podaci su ustanovljeni pomoću PET skenera.\nDr Volkov tvrdi da su njena nova istraživanja pokazala da je ljudski mozak osetljiv na elektromagnetnu radijaciju koju proizvode mobilni telefoni. Ipak, neophodna su dodatna istraživanja, kaže dr Volkov.\nNa dohvat su vam ruke: ova dva sastojka donose čak 5 dobrobiti\nMerenje metabolizma mozga\nDr Volkov i njene kolege postavili su mobilne telefone na levo i desno uho 47 volontera, a onda izvršili skeniranje. Izmerili su metabolizam glukoze u mozgu dva puta, jednom sa desnim mobilnim telefonom, aktiviranim, ali sa isključenim zvukom, u trajanju od 50 minuta, i jednom sa oba deaktivirana telefona.\nKada su pogledali celokupni metabolizam mozga i uporedili snimke, nisu uočili razliku između slučajeva sa uključenim i isključenim telefonom. Ipak, naišli su na efekte u određenim regijama – sedmoprocentni porast u delu najbližem anteni mobilnog telefona.\nTa oblast obuhvata deo moždane kore u prednjem delu mozga (orbitofrontalni korteks) i slepoočni deo, koji učestvuje u funkcijama kao što su memorija i druge kognitivne sposobnosti.\nToliko ubrzanje metabolizma glukoze, kaže dr Volkov, jednako je ubrzanju koje nastaje kada neko obavlja neki kognitivni zadatak, kao što je pomeranje prsta. „To nije neki dramatično veliki efekat, ali razlike su očigledne“.\nStudija je jedna od prvih koje se bave metabolizmom mozga pri korišćenju mobilnog telefona. Sledeće pitanje koje postavlja dr Volkov glasi: da li postoje dugotrajne posledice?\nMobilni telefoni: dodatna pitanja\n„To je vrlo interesantno otkriće, mada je implikacija nejasna“, slaže se doktor Kit Blek, profesor neurohirurgije u Medicinskom centru u Los Andjelesu (Medical Center in Los Angeles). On nije bio uključen u studiju, ali je studiju proučavao i dao komentara na dobijene rezultate.\n„To da li ubrzani metabolizam može da ima dugotrajne posledice na pamćenje i jezik jeste nejasno, ali to sigurno otvara neka nova pitanja koja moramo da istražimo i da razumemo“, kaže Blek.\nIstražen je samo jedan aspekt uticaja mobilnih telefona na mozak, dok ima mnogo drugih uticaja koji još nisu dovoljno istraženi, a među njima verovatno ima i štetnih zračenja.\nglukozametabolizamzracenjemobilni telefonrad mozgauticaj mobilnih telefona


Milan Stanić i Ana Kolašinac pobednici turnira u stonom tenisu - Igrajmo za 16\nNaslovna » Vesti » Beograd » Milan Stanić i Ana Kolašinac pobednici turnira u stonom tenisu\nAna Kolašinac u ženskoj i Milan Stanić (Novi Sad) u muškoj konkurenciji pobednici su ovogodišnjeg Turnira „Igrajmo za 16“ u stonom tenisu na kome učestvuju zaposleni u RTS-u i prijatelji Javne medijske ustanove Srbije. Najuspešniji dubl ovogodišnjeg Turnira je tandem Stanko Pović i Aleksandar Zajcev iz RTS-a.\nStonoteniserski turnir „RTS i prijatelji“ održava se već petu godinu za redom u SC „Master“ u Zemunu. Ove godine je u tri konkurencije učestvovalo oko 80 takmičara, 60 muškaraca, 16 žena a 16 takmičara je igralo dubl.\n„Jako sam zadovoljna jer su učesnici takmičenja otišli sa lepim uspomenama na ovo naše druženje na kome je takmičarska komponenta u drugom planu. Vladala je sportska i pozitivna atmosfera među zaposlenima i mnogobrojnim prijateljima naše kuće“ – istakla je Dragica Živanović.


EXIT i Visa u okviru kampanje "Velika bina za male biznise" spremili velike poklone, učestvuj u akciji i podrži lokalne brendove!\nKnjige i pokloni\nOd malog do velikog biznisa\nWritten on 06/05/2021\nEXIT festival i Visa su u okviru zajedničke kampanje "Velika bina za male biznise" spremili fantastične poklone koje ne želiš da propustiš, i koje možeš da podeliš sa svojom dragom osobom. Poklone su spakovali omiljeni lokalni brendovi. Podrška lokalnim i malim preduzećima, pre svega onih koji su izuzetno pogođeni pandemijom koronavirusa, važnija je nego ikad.\nNa Instagramu zaprati @binazabiznise, i u komentaru objavljenog videa označi dva prijatelja s kojima ćeš otvoriti poklon, podeli naš video na svom storiju, obavezno nas taguj i time povećaj svoje šanse da pobediš. Akcija važi do 15. juna.\nI ne zaboravi – sharing is caring.\nA post shared by Bina za biznise (@binazabiznise)\n"Velika bina za male biznise" naziv je zajedničke kampanje Exita i Vise, pod sloganom "Prisloni, uštedi i podrži". Pokrenuta je s ciljem pružanja podrške malim preduzećima koja su izuzetno pogođena pandemijom koronavirusa. Jedna od glavnih ideja ove kampanje jeste da se, zahvaljujući podršci dva velika brenda ostvare benefiti na obe strane: kako za vlasnike malih preduzeća, tako i za kupce koji odluče da ove biznise podrže.


Šta znači Traminac\nšta znači Traminac\nNa latinici: Definicija i značenje reči Traminac (nem. Traminer) 1. vrsta veoma slatkog i ukusnog belog i crnog grožđa, poreklom iz Tramina (Južni Tirol); 2. vino visokog kvaliteta koje se dobiva od toga grožđa; 3. vrsta jabuke.\nReč Traminac napisana unazad: traminac i sastoji se od 8 slova.\nНа Ћирилици: (нем. Траминер) 1. врста веома слатког и укусног белог и црног грожђа, пореклом из Трамина (Јужни Тирол); 2. вино високог квалитета које се добива од тога грожђа; 3. врста јабуке.


Od patki koje govore do opasnih kroasana: Neobične vesti koje su nas nasmejale – Radio Balkanfox\n02/01/22 | 11:27 ≫ 23:15\nSećate li se kada vas je neka vest nasmejala ili začudila? Bilo je takvih puno protekle godine, podsetite se nekih od njih\nI godinu za nama je u najvećoj meri obeležila pandemija korona virusa, dok se svet borio i sa poplavama, požarima… Međutim, s vremena na vreme, 2021. godina donosila nam je i neke bizarne i divne vesti koje su nam podizale raspoloženje.\nOvo su neke od vesti zbog kojih smo se smejali u protekloj godini:\nIvanka Tramp i tajni agenti\nĆerka bivšeg predsednika SAD Donalda Trampa, Ivanka, i njen suprug milioner Džared Kušner, nisu dozvolili agentima američke tajne službe, koji su ih čuvali, da koriste jedno od njihovih “6,5 kupatila” u njihovoj vili u Vašingtonu. Ova vest je odjeknula nekoliko dana pre nego što je njen otac napustio Belu kuću u januaru.\nUmesto toga, morali su da koriste toalet u kući Mišel i Baraka Obame, koja je bila u blizini.\nPolicija u Kvebeku zaustavila je ženu koja je na povocu šetala muškarca za vreme policijskog časa. Ona je insistirala na tome da “šeta svog psa”, što je bilo dozvoljeno pod tim pravilima.\nPorođaj nije izgovor\nZvaničnici u Južnoj Koreji podsetili su trudnice da pripreme dovoljno ispeglanih košulja, čarapa, donjeg veša i smrznute hrane za svoje supruge dok se porađaju u bolnici.\nDanska dečja televizijska emisija o nezgodama čoveka sa “najdužim penisom na svetu” postala je viralna.\nDžon Dilermand (Penismen na engleskom) koristi svoj neverovatno dugačak polni organ kako bi se izvukao iz nezgodnih situacija. Međutim, zbog njega upada u brojne nevolje kao i mnogi muškarci pre njega.\nIndijac, koji je proglašen mrtvim nakon saobraćajne nesreće, počeo je da se pomera na stolu za obdukciju dok su se doktori spremali da ga otvore.\nSamo prestani da pričaš\nJoširo Mori podneo je ostavku na mesto šefa Olimpijskih igara u Tokiju u februaru nakon što je bivši premijer izjavio da je problem sa ženama… što previše pričaju.\nKasnije se izvinio, dodavši da “ne priča puno sa ženama”.\nFrancuski muški ponos porastao je nakon vesti da je najromantičnija muška panda na svetu, koja je po prirodi Francuz, uspeo da se pari osam puta u jednom danu sa svojom novom ljubavnicom.\nPande nisu poznate po svojoj izdržljivosti tokom vođenja ljubavi, ali čuvari u zoološkom vrtu kažu da su se varnice pojavile kada se Juan Zi približio svojoj mladoj kineskoj drugarici Huan Huan.\nPrestanite da menjate imena\nTajvan je zamolio ljude da prestanu da menjaju svoje ime nakon što su brojni ljudi promenili svoje u “Princ lososa” i “Pohovani pirinač od lososa” kako bi iskoristili aprilsku nagradnu igru lanca sušija za ljude čije ime je sadržalo kineska imena za ribu.\nPrva dama i prvi april\nPrva dama SAD Džil Bajden prerušila se u stjuardesu u predsedničkom avionu kako bi novinare poslužila sladoledom 1. aprila, kada se obeležava dan šale.\nDame pre svega\nProšlogodišnja mis sveta uhapšena je nakon što je skinula krunu sa glave svojoj naslednici misisi Šri Lanke i razbila ogledalo u njenoj svlačionici tokom ceremonije u Kolumbiji.\n“Opasna životinja” na drvetu koja je izazivala teror u mirnoj ulici u Krakovu u Poljskoj ispostavila se da je kroasan koji je odneo vetar.\nBankarski službenik na Tajvanu se ženio četiri puta mesečno kako bi mogao maksimalno da iskoristi zakonskih osam dana plaćenog odmora za mladence.\nPatke koje govore\nNauku su u septembru prodrmale vesti da patke mogu da govore. Biolozi su rekli da mogu da simuliraju ljudski govor, pa čak i da imitiraju zvuk zatvaranja vrata.\nHirurg sa Kosova Skender Telaku izvadio je mobilni telefon iz stomaka zatvorenika, a da nije morao da ga iseče. Zatvorenik ga je progutao kako bi ga sakrio od čuvara. Srećom, nije zvonio tokom osetljive procedure.\nZatvorite me, molim vas\nMuškarac koji je bio u kućnom pritvoru u Italiji zbog trgovina drogom molio je policiju da ga stave u zatvor jer nije mogao da podnese da bude zatvoren u kući sa svojom ženom.\nPolicija je 30-godišnjem Albancu ispunila želju tako što ga je smestila u zatvor.\nVideo: Da bi izbegao hapšenje probao da iskoči kroz prozor: Nije očekivao da će se obrukati\nNeuspeli pokušaj spasavanja u Kijevu: Jureći lopove pao na krov i slomio nogu, spasioci ga ispustili\nVREMEPLOV 24SATA Di si bija ’92.? Evo za koga se te godine navijalo, tko je bila miss i tko je u Hrvatsku uveo internet Piše: Ponedjeljak, 17.1.2022. u 09:01 Uđite u vremeplov 24sata: Povodom 30 godina...\nVesna Đogani se požalila na neprijatnu situaciju, pa odmah prijavila slučaj\nHuso pozvao HODŽU nakon tajnog razgovora sa Dejanom?!\nZadrugarka se vratila bivšoj ljubavi


Istorija i tradicija | Kolo srpskih sestara Subotica\nMonografiju Kola srpskih sestara u Subotici možete preuzeti ovde:\nZoran Veljanović, Dijana Musin, Kolo srpskih sestara u Subotici 1938–2008.\nAktivnosti srpskih dobrotvornih i prosvetnih društava u Subotici u 19. i početkom 20. veka\nU gradovima Austrougarske gde su živeli Srbi i bili manjinsko stanovništvo, srpska prosvetna i dobrotvorna društva predstavljala su kulturni pacifički ali uporni otpor gušenju nacionalnog identiteta i imala su cilj da održavaju svest o kulturi, istoriji i nacionalnom identitetu u sistemu i istorijskom periodu kada je nametanje jezika, religije i kulture vladajuće većine bilo sveprisutno i prosto mera progresa vlasti. Budim, Pešta i Sentandreja, a kasnije Sombor, Sremski Karlovci, Novi Sad itd., bili su gradovi koji su predstavljali centre duhovnog i kulturološkog života Srba. U prilikama koje su formirale uslove života u tom regionu, Srbi su imali mogućnost da steknu obrazovanje u uglednim školama, koje će uticati na stvaranje građanskog sloja koji će moći da oblikuje i razvija tok srpske nacionalne prisutnosti i razvoja u Austrougarskoj u toku 19. i početkom 20. veka. Subotica kao grad u kojem su Srbi takođe bili manjinsko stanovništvo, između ostalog, i kroz aktivnosti i delatnosti dobrotvornih i prosvetnih društava, pratilo je ovu težnju, po uzoru na ostale gradove kao što su Novi Sad, Sombor, Senta, Segedin itd., u kojima su se odvijale slične aktivnosti.\nSam razvoj gradske kulture, Mađarska revolucija (1848–49) i proglašenje Vojvodstva Srbije i Tamiškog Banata (1849–1860) carskim dekretom, koji je bio nezavistan od Ugarske a pod ministarstvom u Beču, dovele su Srbe u Suboticu u tu situaciju da su mogli biti postavljani za službenike. Ta činjenica je podsticala mnoge ugledne građane i imućnije seljake da sve više školuju svoju decu. Subotički đaci koji su se školovali širom Ugarske i van nje, postajali su kasnije javni radnici i kulturni poslenici i tako sticali kakav takav uticaj i ostvarili svoj istorijski udeo i doprinos u kulturnom uzdizanju subotičkih Srba. Usvojivši tadašnje klasično obrazovanje, sa znanjem srpskog, mađarskog, nemačkog jezika, postepeno su preuzimali i političku odgovornost za svoj narod. Mladići iz brojnih porodica, od kojih ćemo nezasluženo skromno navesti neke kasnije u tekstu, školovali su se u najboljim školama, a naročito su bili omiljeni protestantsko-evangelistički liceji i reformatorske škole, kod profesora širom Habzburške monarhije, u Segedinu, Pečuju, Pešti, Požunu, Šopronu, Đuru, Temišvaru, Kežmarku, Kečkemetu, Kočicama, Prešovu itd.\nU takvom intelektualnom poletu, subotički Srbi su do sredine 20. veka osnovali veći broj dobročinskih, kulturnih i prosvetnih društava. Ovakva nacionalna energija koja je zračila iz mladih i obrazovanih građana, nije prijala vlasti koja je u mnogome otežavala rad dobrotvornih društava, da li preko birokratskih razloga ili zabranama. Osnivajući se jedno po jedno, po uzoru na društva u drugim gradovima, broj srpskih dobročinskih, kulturnih i prosvetnih društava koja su bila oslonac mladom srpskom građanstvu i nosioci društvenog života, narastao je na desetak. Po uzoru na Somborsku dragovoljačku družinu, osnovana je pod upravom Teodora Prokopčanjija, kratkovečna Srpska diletantska družina kao stalna pozorišna trupa (krajem 1849. i početkom 1850) u čijem je glumačkom ansamblu bio i Antonije Hadžić, jedan od ranije pomenutih obrazovanih Srba koji su ostavili svoj trag, koji je bio sekretar, potom predsednik Matice srpske, urednik Letopisa Matice srpske i listova Matica i Pozorište, i upravnik Srpskog narodnog pozorišta u Novom Sadu. Izvestan je upravo njegov uticaj, kao i uticaj Srpske čitaonice u Novom Sadu sa predsednikom Svetozarom Miletićem, na osnivanje Srpske čitaonice u Subotici (1862) čiji je predsednik bio Jovan Dimitrijević, gradonačelnik Subotice za vreme Vojvodstva Srbije i Tamiškog Banata. Srpska čitaonica u Subotici, čiji su osnivači i članovi bili vrlo ugledni i obrazovani ljudi građanske klase, bila je izuzetno jak centar kulturnog i prosvetnog napretka i unapređenja, kao i negovanja nacionalne svesti. Još jedno vodeće kulturno društvo je osnovano u mladom subotičkom građanskom društvu – Srpska pevačka družina (1865), čiji je prvi predsednik i horovođa bio ugledni advokat Đura Manojlović. Članovi družine su u početku bili samo muškarci ali je kasnije preraslo u mešoviti hor, pristupanjem i ženskih članica u društvo. Družina je negovanjem muzičke baštine, obavljala kulturni i nacionalni rad.\nNešto kasnije (1877) osnovano je društvo koje je vrlo srodno Kolu, ne samo po aktivnostima i dobročinskoj delatnosti nego i po strukturi u smislu da je društvo bilo žensko, a to je Dobrotvorna zadruga Srpkinja. Tu bi trebalo spomenuti da je element prisutnosti žena u javnom životu, u obrazovnim institucijama, u intelektualnom stvaranju, umetnosti i politici bio izuzetno značajan jer je pored svih ostalih težnji koja su ovakva društva i zadruge imale, to bila odskočna daska u ostvarivanju ravnopravnosti i obrazovanja žena. Dobrotvorna zadruga srpkinja (kao i Kolo srpskih sestara) je sa ostalim ženskim društvima, uticala na obrazovanje srpskih devojaka u Subotici, podržavajući ih stipendijama, podizanjem internata i osnivanjem ženskih škola. Pored dobročinskog doprinosa, ovaj doprinos prosvetnom i edukativnom uzdizanju ženskog građanstva je neprocenjiv za napredak istog. Ovo društvo predstavlja prvu inicijativu udruživanja žena i ženski doprinos celokupnom kulturnom i nacionalnoj prosperitetu. Zadruga je pomagala onima u nevolji (kao što su bili stradalnici u Segedinu 1879. kada je izlivanje reke Tise nanelo katastrofalnu štetu stanovništvu), delila novčanu i materijalnu pomoć siromašnima, deci, stipendirala siromašne studentkinje, pomagale bolesnike i bolnice… 1946. godine, kao mera kontrole tadašnjih vlasti, Dobrotvorna zadruga Srpkinja i Kolo srpskih sestara postaju članovi jedne sekcije pod imenom Ženska sekcija srpskog kulturnog društva.\nCitat iz Izveštaja o radu Zadruge, čini se najbolje dočarava prirodu delatnosti ove ženske zadruge a ujedno i uvertiru nastanka samog Kola: „Plemeniti osećaji, koji su rukovodili naše vrle Srpkinje iz dana osnivanja naše Zadruge po tradiciji prenose se sa generacije na generaciju tako da sa radošću možemo da istaknemo, da osećaji milosrđa i humanosti nisu izumrli ni u našim najnovijim danima delatnosti u okviru naše Zadruge, čemu su najbolji dokazi nebrojeni čini dobročinstva koja je Zadruga naša ukazala svagda i u svakom slučaju, kada je njena pomoć tražena ili kada je njenu milosrdnu ruku i njen prilog zahtevala kakva nacionalna potreba.“\nOsnivanje matičnog Kola srpskih sestara u Beogradu\nPočetkom 1903, u Staroj Srbiji i Makedoniji Srpsko stanovništvo je bilo zahvaćeno novim talasom rata i izloženo stradanjima. „…Malo je porodica u kojima žensko čeljade nije bilo osramoćeno, gde bar jedan član nije ubijen, bilo mučki ili prsa u prsa… Žene ostaše bez drugova, nejač bez roditelja i hranitelja… bilo je ranjenih i bolnih, umno obolelih, gladnih i žednih, golih i bosih… Srpkinje iz slobodne Srbije, iz prestonice, razumedoše svoj zadatak.“ Ovaj citat iz Vardara za 1906. godinu, godišnjaka Kola, čini se najbolje dočarava razloge zbog kojih se stvorila ideja o osnivanju Kola. Pored obrazovanih muževa, kolega i prijatelja, obrazovane i umne žene su ponovo želele da doprinesu koliko mogu, dobročinstvom i prosvetnim radom.\nIdeja o osnivanju ženskog dobrotvornog društva koje bi pružalo dobročinsku pomoć unesrećenima i prognanima u Staroj Srbiji, potekla je od Delfe Ivanić, a za sam nastanak Kola se vezuju i druga ugledna imena kao što je Nadežda Petrović. Na sastanku tokom leta 1903. godine, u kući Mite Petrovića u Beogradu, sazvan je inicijalni sastanak na kome su Ivan Ivanić, inače Delfin muž, i Branislav Nušić, zajednički sačinili pravila Društva. Pravila određuju buduće Društvo kao žensko rodoljubivo–-humano–kulturno društvo koje će imati svoje odbore u svim većim mestima Kraljevine Srbije, sa zadatkom da pruža što veću pomoć. Nušić je imenovao organizaciju Kolo srpskih sestara. 15. avgusta 1903. u Beogradu u velikoj sali „Kolarca“, održana je osnivačka skupština gde je uz prisustvo mnogobrojnih zvanica, osnivača i samih članica osnovano rodoljubivo i dobročinsko društvo Kolo srpskih sestara. Za prvu predsednicu je izabrana Novosađanka Savka Subotić, žena dr Jovana Subotića.\nPored prvobitne ideje da se pomaže ugroženima u Turskoj, Kolo je trebalo da prvenstveno bude kulturno-prosvetno društvo koje će širiti rodoljubive ideje i nacionalnu svest. Isto tako, uteha koju bi pružale članice dobročinstvom je bila suštinska. Po osnivanju, članice su odmah počele da se organizuju i prikupljaju pomoć u novcu, robi i stvarima, i uskoro su se organizovala prihvatilišta za postradale, bolesne i ranjene. Članice su neumorno bile aktivne i angažovane oko uključivanja što većeg broja žena u poziv kao i u motivisanju dobrotvora. Da bi svoj rad približili stanovništvu, od 1906. pokrenuli su časopis godišnjak, kalendar Vardar.\nTokom Prvog svetskog rata mnoge članice Kola srpskih sestara imale su značajnu ulogu u lečenju i zbrinjavanju ranjenika i bolesnih. Radile su po bolnicama širom Srbije, održavale čajdžijnice za ranjenike, izrađivale rublje i čarape za vojnike. Posle rata, oslobođenja i ujedinjenja, Kolo srpskih sestara osniva „Invalidski dom“ i „Zanatsku školu“ u kojima zbrinjava i vodi brigu o invalidima rata, siročićima i udovicama.\nOsnivanje Male ženske Antante igra važnu ulogu u radu Kola, s obzirom da je Kolo bilo aktivno u Narodnom ženskom Savezu u kojem je Delfa bila izabrana za predsednicu 1924. Savez je bio u saradnji sa dobrotvornim i miroljubivim organizacijama u Čehoslovačkoj, Rumuniji, Poljskoj i Grčkoj.\nIzmeđu dva rata Kolo, nastavljajući svoj rad, razvija i svoje jugoslovenske i slovenske veze i udružuje snage sa odborima po celoj Jugoslaviji a stvaraju se i odbori u Americi među jugoslovenskim iseljenicima.\nPo početku Drugog svetskog rata i okupacije Srbije, kao i druga rodoljubiva i nacionalna društva koja bivaju sputavana i onemogućivana u svom radu, i kolo trpi posledice. Rad kola se prekida, imovina je morala da bude predata. Arhiva Kola je delom razvučena, delom uništena ili spaljena i time je izgubljena velika količina građe koja je mogla da svedoči o još mnogim aktivnostima i događajima. Delfa je bila uhapšena a rad Kola je bio zabranjen. Neke članice Kola su nastavile da se bave dobročinskim radom učlanjenjem u Crveni krst.\nKolo srpskih sestara obnavlja svoj rad 1990. godine, sa rodoljubivim i dobročinskim ciljevima. Za kratko vreme obnavljaju se 23 odbora sa preko 3000 aktivnih članica. Pokrenut je i list „Venac“.\nOsnivanje Mesnog odbora Kola srpskih sestara u Subotici, njegov rad i gašenje 1959. godine\nU vremenu fašističke manije koja je rasla u Evropi i nepobitno se približavala Srbiji, pored svih vidova otpora, javila se želja i potreba za ogranizovanjem još više rodoljubive pomoći. U samoj Subotici, jedan od načina na koji su žene htele da pomognu bio je kroz dobročinske delatnosti Kola. Kolo srpskih sestara u Subotici osnovano je 1. juna 1938. godine, odnosno njen Mesni odbor sa „dobročinskim i prosvetnim ciljem“, kako je navedeno u osnivačkom aktu. U upravu društva izabrane su Mila Brašić, predsednica, Maca Gabrić, potpredsednica, Dragoslava Petrović, potpredsednica, Jelena Tišma, sekretarica i Marta Ilić, blagajnica, dok su za članice Upravnog odbora izabrane: Bojana Dimitrijević, Sofija Radašin, Melanija Alčin, Vukica Lungulov i Danica Marušić. U nadzorni odbor bile su izabrane: Olga Velebit, predsednica, i kao članice Dušanka Krnajić, Zora Birčanin, Kosa Martinis i Mila Tismanović.\nUpravni odbor je kao svoj prvi zadatak odredio uključivanje što većeg broja žena u rad Kola. Tako je u narednih šest meseci Kolu srpskih sestara u Subotici pristupilo preko 200 članica, kako je navedeno u Izveštaju. Tako je počela da se širi energija milosrđa i dobročinstva koja se realizovala u organizovanju velikog broja akcija u kojima se prikupljala pomoć koja je usmeravana siromašnima, starima i bolesnima. 30. oktobra, Kolo se priključilo proslavi 20-godišnjice Ujedinjenja i 10-godišnjice osnivanja Mesne čitaonice u Kelebiji, koja je proslavljena na samoj jugoslovensko-mađarskoj granici, kada je Bojana Dimitrijević održala govor u ime Kola u kome je prisutne podsetila na rodoljublje i dobročinstvo.\nSledećeg meseca, u novembru, subotičko Kolo srpskih sestara je održalo svečanu sednicu u čast i prisustvo gostiju iz Glavnog odbora beogradskog Kola srpskih sestara koje je predvodila predsednica Delfa Ivanić. Uz svečarski program na sednici je pročitan izveštaj o dotadašnjem radu kao i planovima za naredni period. Potom je bila priređena „Dobrotvorna čajanka“ dok je umetnički program činio folklorni ansambl srpske omladine, koji je izveo splet srpskih i bunjevačkih igara.\nTokom novembra, odenuta su siromašna deca iz Aleksandrova. Materijal za odeću kao i samo šivenje darovale su same članice Kola srpskih sestara. Pomoć je bila velikodušno i sa zahvalnošću primljena. Istog meseca, na novoj sednici Kola, usvojen je predlog predsednice Brašić, da se 4. februara 1939. godine održi „Slovensko veče sa nacionalnim kostimima“. Prikupljen prihod bi se usmerio na siromašnu decu.\nU pograničnoj osnovnoj školi na Hajdukovu, 4. decembra 1939, podeljeni su odevni predmeti i pribor za ličnu higijenu (kaputići, čarape, sapuni, četkice i pasta za zube itd.) deci ratnih kolonista kada je dečji lekar izvršila besplatan pregled dece i drugog stanovništva.\nPo najavljenoj dobrotvornoj večeri sa nazivom „Slovensko veče“ koje je održano 4. februara u Jugoslovenskom narodnom domu kralja Aleksandra I Ujedinitelja, organizovano je jedno od najvećih dobrotvornih priredbi. Nastupio je veliki broj izvođača sa nacionalnim igrama i pesmama. Veče je otvorila nadahnutim govorom predsednica Kola Mila Brašić. Ukupan novčani prihod je bio van svakog očekivanja.\nKada je središte Kola srpskih sestara u Beogradu organizovalo čuveni „Sveslovenski bal“ 17. marta 1939, članice subotičkog Mesnog odbora nastupale su sa spletom igara iz Bačke gde je posebno bio zapažen splet bunjevačkih igara.\nPočetkom juna održana je dobrotvorna zabava u Oficirskom domu u Subotici, radi prikupljanja sredstava za pomoć.\nPosle godinu dana postojanja, pored drugih dobročinskih i prosvetnih društava koja su postojala i delovala u Subotici, Kolo srpskih sestara je brojalo preko 350 članica. Brojnim akcijama prikupljena su značajna sredstva, pomognute brojne porodice, udovice, ratna siročad, bolesni, nemoćni, dobrovoljačke kolonije i najugroženije stanovništvo. U toku prve godine postojanja održano je i 18 sednica. 13. decembra 1939, subotičko Kolo osmislilo je akciju koja se nadovezala na prošlu godinu, s tim da ta praksa postane stalna i svakogodišnja. Nazvali su je „Zimska pomoć“. Akcija se sastojala u obilasku i pomaganju siromašne dece u dobrovoljačkim kolonijama u Severnoj Bačkoj, odnosno u dobrovoljačkim kolonijama u okolini Subotice, kojih je bilo desetak. Osim stalne pomoći u hrani i odeći, organizovana je lekarska pomoć i zdravstveni pregledi, predavanja iz domaćinstva, zdravstvene nege, higijene, ručnog veza (uz darivanja materijala za taj rad) itd.\nStalna briga i pomaganje udovica i siromašne dece i školaraca iz dobrovoljačkih kolonija, izrodilo je ideju o osnivanju internata koji bi bio namenjen za decu siromašnih kolonista koji nemaju mogućnosti za školovanje. Tražile su se mogućnosti za rešavanje tog pitanja, a ono je bilo u namenskoj zgradi koja bi odgovarala svrsi.\nZgrada „Srpska uzdanica“ je bila prostrana prizemna kuća sa dvorištem u ulici Zmaj Jovinoj, u neposrednoj blizini hrama Sv. Vaznesenja Gospodnjeg. Do preimenovanja u internat, kao zadužbinska zgrada SPCO ju je izdavala i ostvarivala prihod. Nakon što je određena za svrhu internata, članice Kola su je preuredile i prilagodile nameni boravka i ishrane srednjoškolske, u prvo vreme ženske, dece. Internat „Naša uzdanica“, odnosno preuređena i prilagođena zadužbinska zgrada, počela je da prima svoje prve stanovnike početkom školske 1939/40. godine, a zvanično je otvoren internata 22. februara 1940. godine. Internat je nazvan najpre „Jugoslovenska uzdanica“, u duhu rodoljublja i dobročinstva prema slovenskoj braći, da bi zatim u naletu narastajućeg fašizma u Kraljevini Jugoslaviji preimenovan u „Srpska uzdanica“.\nPočetkom 1940. godine, Kolo srpskih sestara je priredilo dobrotvornu „Zimsku zabavu“ u Sokolskom domu. Da bi prihod mogao da koristi većem broju korisnika internata, Upravni odbor Kola srpskih sestara je organizovalo široku akciju uključivši i druga dobrotvorna društva u Subotici, pa i sam Crveni krst koji je bio državna ustanova. Sav prihod od Zabave bio je usmeren ka devojačkom „pensionatu Jugoslovenska uzdanica“. Odaziv dobročinskih društava ali i Crvenog krsta kao državne ustanove, potvrđuje da su ona dobro sarađivala, a sve za dobrobit svojih sugrađana. Od Senata grada Subotice, tražena je izvesna količina ukrasnog zelenila, vina i nacionalnih zastavica koje su se prodavale. Prihod od ulaznica, prodatog vina i zastavica usmeren je na dobrotvorne svrhe.\nPred sam rat, izvršene su pripreme za tradicionalnu manifestaciju „Veče slovenske igre, pesme i nošnje“, koja je donosila značajan prihod u korist izdržavanja devojačkog internata. Velika sala „Doma kralja Aleksandra I Karađorđevića“ odnosno „Sokolskog doma“, posebno je ukrašena cvećem i nacionalnim trakama i zastavicama. Od Gradskog senata dobijeno je vino za goste i materijali za ukrašavanje. 1. februara 1941. godine, u velikoj sali „Sokolskog doma“ održano je dobrotvorno veče Kola srpskih sestara u Subotici, koje je, kasnije se ispostavilo, bilo i poslednje. Prikupljen novac od prodaje karata, vina i zastavica bio je u najvećoj meri usmeren ka internatu u kome su „potpuno besplatno“ smeštene 35 devojčica najsiromašnijih naseljenika kolonista.\nPripreme za organizovanje „Srpske književne večeri“ na kojoj je trebala sa pesmama i igrama da nastupi grupa koju je predvodila Maga Magazinović, a od književnika Veljko Petrović i istoričar Vladimir Ćorović i koja je trebala da se održi u velikoj sali Gradskog pozorišta 6. aprila 1941. godine, prekinulo je iznenadno bombardovanje Beograda i drugih gradovi, kao i vojni ciljevi Kraljevine Jugoslavije.\nNapadom na Kraljevinu Jugoslaviju i okupacijom Bačke i Subotice 1941. godine, otpočela je denacionalizacija i institucionalna mađarizacija slovenskog stanovništva. Jedna od mera je bila i posebna odluka, da se na teritoriji Bačke unište ili zaplene sve knjige pisane slovenskim jezikom, kao i knjige jevrejskih autora. Vojna uprava ubrzo je otpočela sa sprovođenjem ove odluke. Iz Srpskih čitaonica (Sombor, Subotica, Bečej, Srbobran…) i drugih biblioteka, jedan deo knjiga je bio uništen ili zaplenjen, a jedan deo njihovih fondova predat je sličnim ustanovama po Mađarskoj ili jednostavno fabrikama za preradu hartije gde je uništen. Po ulasku okupatorske vojske u Suboticu, srpskim društvima, kao i Kolu, je zabranjen rad, oduzeta imovina, arhiva razvučena ili uništena (osim onoga što se sklonilo na sigurna mesta po privatnim kućama).\nUsled ratnih zbivanja i okupacije, jedan broj srpskih društava koji se nalazio u Srpskom pravoslavnom domu, odnosno zgradi Zadužbine Dušana Radića, prestao je sa radom.\nStradanje srpskog stanovništva i društava koja su postojala nastavio se tokom svog vremena okupacije. Na takvo stradanje nadovezalo se savezničko bombardovanje Subotice krajem leta i početkom jeseni 1944. godine. U savezničkim bombardovanjima stradalo je pored civilnog stanovništva i veliki broj fabričkih, zdravstvenih, školskih, crkvenih, zadužbinskih i drugih stambenih objekata.\nNova vlast je kao meru kontrole nad nacionalnim društvima, juna 1945. osnovala Srpsko kulturno društvo u čiji sastav su po naređenju vlasti ušli: Srpsko pevačko društvo „Graničar“, Dobrotvorna zadruga Srpkinja, Srpska čitaonica i Kolo srpskih sestara. U avgustu 1945. godine, Srpsko kulturno društvo se vratilo u spratni deo Zadužbine Dušana Radića. Kolo je nastavilo svoje aktivnosti nakon toga u sklopu Srpskog kulturnog društva, ali vrlo skromno i otežano. 1946. nastaje Ženska sekcija srpskog kulturnog društva, u okviru koje nastavlja svoj rad Kolo srpskih sestara, kao i Dobrotvorna zadruga Srpkinja, i dalje vrlo otežano. Konačno, gradska administracija je odlučila da se zgrade u kojima su Društva delovala jedna za drugom nacionalizuju 1959. godine, time ih ostavljajući bez osnovnih uslova za rad. Iz tog razloga, kao i druga nacionalna društva, Kolo srpskih sestara je bilo ugašeno i njegova delatnost prekinuta.\nObnova Mesnog odbora Kola srpskih sestara u Subotici 1992. godine\nU strahoti realnosti građanskog rata u SFR Jugoslaviji, obnovljen je Mesni odbor Kola srpskih sestara u Subotici 3. oktobar 1992. Subotičke žene odlučile su da obnove rad ovog plemenitog društva i na taj način pomognu ratom zahvaćenim zapadnim krajevima SFR Jugoslavije i učine koliko mogu, jer su stradanja bila poražavajuća i strašna. Predviđeno je da obnovljen Mesni odbor Kola srpskih sestara u Subotici bude sastavni deo Kola srpskih sestara, dobrotvornog udruženja u Beogradu, i na taj način preuzme sva prava i obaveze Mesnog odbora Kola srpskih sestara u Subotici, koje je bilo osnovano 8. juna 1938. godine. Obnovljen milosrdni i dobročinski rad subotičkih žena tako je nastavljen povukavši za sobom i oko sebe i sve one koji su želeli na neki način da pomognu drugima ali nisu imali prilike niti su znali kako i gde. Na taj način osnovani su još neki Mesni odbori Kola srpskih sestara u okolini Subotice, kao na primer u Bajmoku, Pačiru, Senti…\nDelatnost Kola srpskih sestara u Subotici se iz dana u dan razgranavala i uvećavala, te su se akcije na milosrdnom, dobrotvornom i prosvetnom polju iz dana u dan povećavale.\nAktivnosti i delatnost Kola se i danas vredno nastavljaju i realizuju u pružanju pomoći i kulturno-prosvetnim delatnostima. Pomoć se ukazivala (i još se ukazuje) na razne načine, od slanja namirnica i potrepština u ratom zahvaćene gradove i naselja devedesetih, do dodele stipendija, sakupljanja i deljenja pomoći u novcu, odeći, hrani, školskom priboru, krevetima, dušecima, stvari za domaćinstvo, sredstva za higijenu itd., svima onima kojima je pomoć bila potrebna – bolnicama, siromašnima, bolesnima, socijalno ugroženim porodicama, bolesnoj ali i nadarenoj deci kojoj je trebala podrška, do brige o izbeglima i o izbegloj deci. U svojim prosvetnim delatnostima Kolo je obeležavalo tradicionalne srpske pravoslavne praznike povodom kojih je delilo pomoć ugroženima, proslavljalo svoju slavu Malu Gospojinu, organizovalo izložbe, ekskurzije, literarni konkurs, predstave i programe, književne večeri, humanitarne koncerte… Uz pomoć svojih podržavalaca, donatora i svih ljudi dobre volje kao i svojih vernih članica, Kolo srpskih sestara nastavlja tradiciju dobročinstva i danas.\nOva dobročiniteljska organizacija je jedna tanka ali značajna nit koja se provlači kroz deo srpske istorije a pored svih događaja i pojava koje čine istoriju jednog naroda, predstavlja nezamenljivu nadu da čovek zaista može da bude čovečan.\nArhiva KSS u Subotici\nArhiv SPCO u Subotici\nIASu, F. 47 Senat Grada Subotice\nIASu, F. 429 Zbirka dokumenata „Kolo Srpskih Sestara“ – Subotica (1938– )\nIzveštaj o radu Dobrotvorne zadruge Srpkinja u Subotici od njenog osnivanja pa do 1938, Gradska štamparija i knjigoveznica, Subotica 1938.\nIvana Aritonović, Društveni položaj žena u Srbiji u doba Kraljevine Jugoslavije, u: Baština br. 27, 2009, str. 233-257.\nKsenija Atanasijević, Etika feminizma, prir. Ljiljana Vuletić, u: Ogledi br. 11, Helsinški odbor za ljudska prava u Srbiji, Beograd.\nNeda Božinović, Žensko pitanje u Srbiji u XIX i XX veku, Beograd 1996.\nZoran Veljanović, , Novi Sad, 2010,\nZoran Veljanović, Dušan Radić, u: Luča, časopis za kulturu, umetnost i nauku, 1, 2012, str. 171-172.\nZoran Veljanović, Đura/Đorđe Manojlović, u: Srpski biografski rečnik, Novi Sad 2011.\nZoran Veljanović, Zadužbina Dušana Radića, u: Luča, časopis za kulturu, umetnost i nauku, 14-15, 1999, str. 81-91.\nZoran Veljanović, Kolo srpskih sestara Subotica, Sećanja, Subotica 1995.\nZoran Veljanović, Podaci za istoriju Subotice s početka XIX veka (Popis stanovnika, posednika, vlastelinskog sela Aleksandrova iz 1828. godine), u: Luča, časopis za kulturu, umetnost i nauku, 6-7, 1997, str. 75-82.\nZoran Veljanović, Srpska društva u Subotici tokom XIX i početkom XX stoleća, u: Arhivska građa kao izvor za istoriju, 2000.\nZoran Veljanović, Srpska čitaonica u subotici (1862–1959), Novi Sad – Subotica, 1998.\nZoran Veljanović, Ustavi i pravila srpske čitaonice u Subotici u XIX i XX veku, Novi Sad 2012.\nZoran Veljanović, Zolna Matijević, Subotičko srpsko pevačko društvo „Graničar“ 1865, u: Ex Pannonia, 2, 1997, str. 121-132.\nĐorđe Gojković, Petnaestogodišnji rad „Dobrotvorne zadruge Srpkinja“ u Subotici 1877–1892, Subotica 1982.\nEnciklopedija srpskog naroda, Beograd 2008.\nJovan Deretić, Kulturna istorija Srba, Beograd 2005.\nDejan Mikavica, Srpsko pitanje na Ugarskom saboru 1690–1918, Novi Sad 2011.\nLjiljana Mirković, Građa o Kolu srpskih sestara u Arhivu Srbije, u: Arhivski pregled, 1-2, 1990, str. 65-76.\nDanilo Urošević, Budim i Pešta – Budimpešta: prozor Srbima ka zapadnom svetu, u: Luča, časopis za kulturu, umetnost i nauku, 10, 1998, str. 53-58.\nDijana Musin, arhivistkinja, Istorijski arhiv Subotica\n(Rad objavljen u časopisu Istorijskog arhiva ExPannonia, br. 17, 2013, str. 62–70)\n Dejan Mikavica, Srpsko pitanje na Ugarskom saboru 1690–1918, Novi Sad 2011, str. 203.\n Zoran Veljanović, Srpska društva u Subotici tokom XIX i početkom XX stoleća, u: Arhivska građa kao izvor za istoriju, 2000, str. 491-508, 493.\n Zoran Veljanović, Srpska čitaonica u Subotici (1862–1959), Novi Sad – Subotica 1998, str. 18.\n Zoran Veljanović, Srpska društva u Subotici tokom XIX i početkom XX stoleća, u: Arhivska građa kao izvor za istoriju, 2000, str. 491-508, 494.\n Isto. Do oslobođenja i ujedinjenja Banata, Bačke, Baranje i Srema sa Srbijom 1918. godine, srpsko građanstvo u Subotici imalo je nekoliko građanskih društava: Srpsko diletantsko družestvo (pozorište), Srpska čitaonica, Srpsko pevačko društvo, Dobrotvorna zadruga Srpkinja.\n Zoran Veljanović, Ustavi i pravila srpske čitaonice u Subotici u XIX i XX veku, Novi Sad 2012, str. 21.\n Zoran Veljanović, Srpska čitaonica u Subotici (1862–1959), Novi Sad – Subotica 1998.\n Zoran Veljanović, Đura/Đorđe Manojlović, u: Srpski biografski rečnik, 2011, str. 837-838. Đura Manojlović je bio u rodbinskim vezama sa čuvenim kompozitorom i narodnim tribunom dr Jovanom Pačuom. Njegov sin Cvetko je bio osnivač i profesor Srpske muzičke škole u Beogradu.\n Postojala su i druga ženska društva, ne samo dobročinska nego i kulturnog i prosvetnog karaktera kao i ona koja su se borila za emancipaciju i ravnopravnost žena od kojih su neka Žensko društvo, Knjeginja Ljubica, Materinsko udruženje, Knjeginja Zorka, i dr. iz Beograda ili Posestrima, Matica naprednih žena i sl. iz Novog Sada, mada su se osnivala ženska društva, kao i Odbori nekih od ovih društava, i u drugim mestima.\n Radi konciznosti rada i neskretanja sa glavne teme, nećemo se mnogo zadržavati na temi položaja žene u 19. i početkom 20. veka u ovom regionu i u Srbiji, iako je ta tema važna. Činjenica da su žene u ovakvim društvima i zadrugama mogle da se, pored svih ciljeva za koje su se borile, bore i za svoju emancipaciju, je značajna. (Detaljnije vidi: Ivana Aritonović, Društveni položaj žena u Srbiji u doba Kraljevine Jugoslavije, u: Baština, 27, 2009, str. 233-257; Neda Božinović, Žensko pitanje u Srbiji u XIX i XX veku, Beograd 1996).\n Izveštaj o radu Dobrotvorne zadruge Srpkinja u Subotici od njenog osnivanja pa do 1938, Subotica 1938. U izveštaju se vidi da je zadruga sarađivala i podržavala ostala društva i zadruge, Srpsku čitaonicu i Srpsko pevačko društvo, što ukazuje na zajedništvo i međusobno poštovanje i među polovima, koje je građanski intelektualni sloj održavao. Takođe ima zapisa o saradnji i pomoći Kolu srpskih sestara u Beogradu – str. 17: „15. februara 1904. po predlogu naše predsednice polovina prihoda od slavske večeri poslata je Kolu srpskih sestara u Beogradu za postradale u staroj Srbiji.“; str. 19: „Kolo srpskih sestara iz Beograda obraća se molbom… u svrhu prodaje kalendara ‘Vardar’, kojoj se molbi Zadruga odaziva, kupuje 20 komada i od tada pa sve do danas svake godine vrši prodaju istih.“\n Izveštaj o radu Dobrotvorne zadruge Srpkinja u Subotici od njenog osnivanja pa do 1938, Subotica 1938, str. 14 i 15.\n Enciklopedija srpskog naroda, Beograd 2008, str. 1084. Stara Srbija i Makedonija – od stvaranja novovekovne Srbije, za oblasti Turske države tj. njenih granica naseljene srpskim narodom, koje su u srednjem veku činile centralne delove srpske države, upotrebljivan je pojam Stara Srbija. Geografski je obuhvatala Rašku oblast, Kosovo, Metohiju i današnju severnu i severozapadnu Makedoniju.\n Ljiljana Mirković, Građa o Kolu srpskih sestara u Arhivu Srbije, u: Arhivski pregled, 1-2, 1990, str. 65-76, 66.\n Enciklopedija srpskog naroda, Beograd 2008, str. 831-833. Mita Petrović, učitelj. Otac slikarke Nadežde i književnika Rastka.\n Ljiljana Mirković, Građa o Kolu srpskih sestara u Arhivu Srbije, u: Arhivski pregled, 1-2, 1990, str. 65-76, 67.\n Etika feminizma, autor Ksenija Atanasijević, priredila Ljiljana Vuletić, u: Ogledi br. 11, Helsinški odbor za ljudska prava u Srbiji, str. 64-71 (Ženski pokret, Beograd, januar-februar 1926, 36-43).\n Ljiljana Mirković, Građa o Kolu srpskih sestara u Arhivu Srbije, u: Arhivski pregled, 1-2, 1990, str. 65-76, 76.\n Istorijski arhiv Subotica (IASu), F. 429 Zbirka dokumenata „Kolo Srpskih Sestara“ – Subotica (1938– ), 13. „Neven“ Subotica br. 24/1938 – članak o osnivanju KSS u Subotici.\n IASu, F. 429, 12. Vardar kalendar za 1940. godinu, Izveštaj Kola srpskih sestara – Subotica, 115-116 (postoji napomena: Ovaj izveštaj je za štampanje zadocnio, ali kako je ovome novom Kolu on prvi, Vardar ga ipak, sreće radi, donosi bar na ovom mestu.).\n Zoran Veljanović, Kolo srpskih sestara Subotica, Sećanja, Subotica 1995, str. 13.\n IASu, F. 429, 12. Vardar kalendar za 1940. godinu, Izveštaj Kola srpskih sestara – Subotica, str. 115-116.\n Zoran Veljanović, Podaci za istoriju Subotice s početka XIX veka (Popis stanovnika, posednika, vlastelinskog sela Aleksandrova iz 1828. godine), u: Luča, časopis za kulturu, umetnost i nauku, 6-7, 1997, str. 75-82. Aleksandrovo su po osnivanju naselja naselili Srbi iz Subotice koji su dugo vremena činili većinsko stanovništvo. U Aleksandrovu je posle Prvog svetskog rata naseljen jedan broj srpskih ratnih dobrovoljaca i optanata iz Mađarske.\n IASu, F. 429, 12. Vardar kalendar za 1940. godinu, Izveštaj Kola srpskih sestara – Subotica, 115-116.\n IASu, F. 429,11 (orig. sig. F. 47. IV-524/39).\n IASu, F. 47. Senat Grada Subotice, br. 23848/1931. Uredba o upotrebi Jugoslovenskog narodnog doma Kralja Aleksandra I u Subotici. Kako je zgrada Doma podignuta na inicijativu Sokolskog društva u Subotici koji su je potom i koristili, dobila je neformalni naziv „Sokolana“ ili „Sokolski dom“.\n Isto, po članu 4. Uredbe o upotrebi Jugoslovenskog narodnog doma Kralja Aleksandra I u Subotici, ceo sprat Doma je dat na upotrebu i kulturnim i nacionalnim institucijama među kojima je bilo i Kolo srpskih sestara… „imaju se sa prostorijama određenim za kulturne i nacionalne institucije zajednički služiti…“\n IASu, F. 429, 2. (orig. sig. F. 47 III 164/1939) – KSS u Subotici moli podaru 50 litara vina za dobrotvornu zabavu koja će se održati 3. juna.\n Arhiv SPCO u Subotici, dokumenta iz zaostavštine Danice Konjović, bez. inv. br. Internat „Srpska uzdanica“ je bio smešten u zadužbinsku zgradu koju je SPCO u Subotici darovala srpska narodna dobrotvorka Danica Konjović.\n Zoran Veljanović, Kolo srpskih sestara Subotica, Sećanja, Subotica 1995, str. 14.\n Pored Kola srpskih sestara, u Subotici su se bavila dobročinskim radom druga srpska, bunjevačka, jevrejska, nemačka i mađarska društva. Ovo je bila koordinirana akcija svih dobrotvornih društava u gradu, u cilju smeštaja i boravka siromašne kolonističke školske dece.\n IASu, F. 429, 5. (orig. sig. F. 47 III 222/1940) – Odluka gradskog poglavarstva Sub. o dodeli 50 litara vina KSS.\n IASu, F. 429, 6. (orig. sig. F. 47 I 987/1940).\n IASu, F. 429, 7. (orig. sig. F. 47 III 115/1941) – Molba KSS za ustup 100 lit. vina, zelenila i zastavica za ukras dvorane.\n IASu, F. 429, 8. (orig. sig. F. 47 IV 326/1941) – Molba KSS radi oprosta plaćanja gradske takse na ulaznice dobrotvorne priredbe koju priređuje 1. feb. 1941.\n IASu, F. 429, 9. (orig. sig. F. 47 IV 2766/1941).\n Zoran Veljanović, Srpska čitaonica u Subotici 1862–1959, Novi Sad – Subotica 1998, str. 89-90; Zoran Veljanović, Ustavi i pravila Srpske čitaonice u Subotici u XIX i XX veku, Novi Sad 2012, str. 41-43.\n Zoran Veljanović, Zadužbina Dušana Radića, u: Luča, časopis za kulturu, umetnost i nauku, 14-15, 1999, str. 90; Zoran Veljanović, Dušan Radić, u: Luča, časopis za kulturu, umetnost i nauku, 1, 2012, str. 171-172.\n Zoran Veljanović, Bombardovanje Subotice 1944, Novi Sad 2010, str. 72-73.\n Arhiva KSS u Subotici, Zapisnici MO KSS 1992-1995, Zapisnik Inicijativnog odbora KSS od br. 1/1992 od 24.09.1992. Na inicijativnom sastanku učestvovale su dr Nedeljka Šarović, Mirjana Salatić, Savka Spasojević, Radoslavka Nikolić, Ljubica Bobić, Gordana Tošić i Hodžić. Zapisnik je vodio Jovan Mihajlo. Zapisnik KSS bez. br. od 25. septembra 1992. Pripreme za održavanje Osnivačke skupštine.\n Zapisnici MO KSS 1992-1995. Zapisnik br. 1,2 i 3/1992 od 31.07.1992. priložen spisak uz zapisnik. Radnu grupu u vezi sa pripremama obnoviteljske skupštine činile su dr Nedeljka Šarović, Mirjana Salatić, Radosavka Nikolić, Savka Spasojević, Zorica Pejović i Gordana Žužić. U tom poslu pridružiće im se i druge članice IO Milosava Gavrić, Svetlana S. Simić, Koviljka Petrović, Marija Ljuben, (nečitko) Svorcan, Jovanić Olga, Jovanić Olivera, Milka Jovanić, Gordana Tošić, Marija (nečitko), Ljubica Babić, Marija Medić, Vera Vuletić, Milica Vukadin, Ljiljana Kovčin, Gordana Žutić, Radmila Vladisavljević, Boja Mihajlović, Sofija Lončar, Nedeljka Bokanić, Branka (nečitko), Sofija Trbović i Veroslava Hadžić. Arhiva KSS u Subotici, Prva predsednica obnovljenog MO KSS u Subotici bila je dr Nedeljka Šarović (1992–1998), koja je od 1998. izabrana za počasnu predsednicu. Potom su za predsednice birane: Milosava Gavrić (1998–2000), Marija Blesić (2000–2004), Dušica Zrnić (2004–2008), Marija Kravić (2008–2009) i dr Jelena Birovljev (2009– ). U prvi Upravni odbor po obnavanju rada Mesnog odbora Kola srpskih sestara u Subotici izabrane su: dr Nedeljka Šarović, predsednica, Milka Jovanić, Marija Kravić, Marija Luben, Radoslavka Nikolić Perkučin, dok su u Nadzorni odbor bile izabrane: Mirjana Salatić, predsednica, Vera Vuletić i Ljubica Babić.\n IASu, F. 429,16/1992 – Zapisnik sa Osnivačke skupštine.\nmiljana atić Nezavisna asocijacija studenata „Svi za Kosmet" klub Dvorištance Velika većnica Gradske kuće humanitarna pomoć humanitarna akcija kolo devojaka vrtić sadnica Dan Svetog Save Neonatologija Opšta bolnica Subotica mala gospojina Milunka Savić Kolo srpskih sestara jelena birovljev Daniel Budai akademija Slava OISŠ Žarko Zrenjanin danica grčić humanitarni koncert aktiv mlađih članica Subotica Lattino caffe dijana musin


Ovo je prva pjesma Ledi Gage i Bredlija Kupera (VIDEO) | Kodex.ME\nOvo je prva pjesma Ledi Gage i Bredlija Kupera (VIDEO)\nLedi Gaga je predstavila novu pjesmu pod nazivom "Shallow", u kojoj pjeva zajedno sa Bredlijem Kuperom.\n28. 09. 2018 - 22:01 Autor: Kodex\nRiječ je o pjesmi koja je snimlljena za film "Zvezda je rođena" (A star is born), u kome glavne uloge imaju upravo američka pop zvijezda Ledi Gaga i proslavljeni glumac Bredli Kuper, piše Ju-Es magazin.\nU video-spotu možemo da vidimo do sada neviđene scene iz filma, poput poljupca, koje nisu bile predstavljene u zvaničnom trejleru.\nKoliko je Ledi Gaga oduševljena talentima poznatog glumca otkrila je u intervjuu za "Lowe" magazin, a posebno je naglasila da Bredli ima izuzetne vokalne sposobnosti.\n"Bredli Kuper je neverovatan režiser, glumac, producent, scenarista, pisac pjesama. Mislim, gledala sam ga kako postaje muzičar, volim da pjevam sa njim i volim njegov glas. On pjeva iz svoje duše i zna kako da ispriča priču dok pjeva… Osjetila sam u trenutku, ovaj čovjek zna kako da bude rok zvijezda" , istakla je pjevačica.\nTakođe, važno je napomenuti da su u pisanju muzike i teksta za ovu baladu svoj doprinos dali Mark Ronson, koji je bio zadužen za riječi pjesme, kao i Endrju Vajat i Entoni Rosomando.\n"Zvezda je rođena" će biti u bioskopima od 5. oktobra, a do tada uživajte u prvoj pjesmi pod nazivom "Shallow".\n28. 09. 2018 - 22:01 | Muzika


Poljoprivrednici strahuju od ekstremne hladnoće / Agrobiz.hr\nAgrovijesti Piše: Glas Istre/Agrobiz 27. veljače 2018. u 08:46\nKaže da povrtlari na svojim njivama sada imaju kupusnjače, koje podnose niske temperature, a nasade pokrivaju i agrotekstilnim folijama.\nNajavljivani val hladnoće već nam je stigao, a od nedjelje i na jugu Istre treba očekivati izrazito niske temperature. U sljedećem tjednu očekuju se u središtu Istre noćne temperature do -8 stupnjeva Celzija, dnevne do -3, dok će se na jugu Poluotoka noćne spuštati do -4, a ni dnevne se neće penjati iznad nule, piše Glas Istre.\nKljučne riječi: zimavremenska prognozavremenske nepogodepoljoprivredavoćarstvopovrćarstvo