SVILEN GAJTAN ZA RAMUŠA HARADINAJA | Ekspres.net\nSVILEN GAJTAN ZA RAMUŠA HARADINAJA\nSrbija je postala kolateralna šteta u sukobu dva najmoćnija prištinska političara, Hašima Tačija i Ramuša Haradinaja. Tači je rešen da ostane jedini politički faktor s kojim bi Zapad pregovarao, da bi tako izbegao podizanje optužnice. Isto važi i za Haradinaja\nZmija se obmotala Rambu oko vrata. I steže ga sve jače. Tako bi u najkraćem mogao da se objasni poslednji političko-policijski manevar sa hapšenjem šefa Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marka Đurića u Kosovskoj Mitrovici.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić taj „čin bezumlja” vidi drugačije, kao brutalnu provokaciju i otmicu vladinog službenika. Kako je rekao, „teroristi su hteli da pokažu moć”. I zaista, to nije bila samo medijska predstava i prezentacija moći države, koja to još nije, kao kad je specijalna policijska jedinica ROSU dovedena na sever da se obračuna sa šarenim vozom „Kosovo je Srbija”. Ne. Ovaj put to ima ozbiljne političke posledice. Osim zaoštrene retorike, prebijenih ljudi i podignutih tenzija, Srpska lista odlučila je da napusti vladu Ramuša Haradinaja. Podrška njihovih deset poslanika bila je presudna kada je u septembru formirao kabinet. Zašto bi Haradinaj svoj premijerski položaj ugrozio zarad vrlo malo političkih poena, koje junačenjem može da prikupi? Nije lud da to uradi. Jedini koji može na bilo koji način da profitira zahvaljujući siledžijskom ponašanju specijalaca u Mitrovici je predsednik Kosova Hašim Tači. Da je on mozak operacije Đurićevog privođenja u prenosu uživo i da je to uradio mimo Haradinaja, za „Ekspres” su potvrdila i dva nezavisna izvora iz Prištine.\nZašto bi Tači destabilizovao državu i opstruisao Haradinaja na taj način? Da bi se to shvatilo, potrebno je da se vratimo u ne tako davnu prošlost. Tači svoj nadimak Zmija nije slučajno stekao. Od otrova ove životinje najlakše stradaju oni u njenoj blizini. Da ne kažemo koalicioni partneri. Ovaj put je to možda Haradinaj, za prijatelje Rambo. Dok Ramuš važi za albanskog Arkana, neku vrstu ratnika i razbojnika kome je rat doneo i materijalno bogatstvo i moć u podzemlju, ali koji drži reč i zna značaj bese, Hašim slovi za sofisticiranog lažova u skupom odelu koji bi zarad ostanka na vlasti obmanjivao i Vašington i svoje sunarodnike. Međutim, sada je ulog veći. Tači se ovaj put bori i za slobodu.\nHaradinaj je dva puta oslobođen iz Haga. Nakon sumnjivog nestanka svedoka, ali ipak pušten. Pre samo godinu dana je zadržan i u Kolmaru po poternici Srbije za ratne zločine. Za razliku od njega, Tači nikad nije ni bio pod istragom. Sve doskoro. Prištinski „Insajderi” objavio je pred Novu godinu da su predsednik Kosova i njegov partijski kolega Kadri Veselji pod istragom tužilaštva za zločine OVK. Ovaj specijalni sud, ako ikada počne sa radom, moraće na optuženičkim klupama da ima bar neku krupnu ribu kako bi opravdao smisao svog postojanja. To ne mogu biti samo Tačijev ujak i Haradinajev brat, kako se najavljivalo, već neko od većih igrača. Kao što je nekada, bar kako se pričalo, Hašim preko posrednika pomagao haškim istražiteljima da prikupe dokaze protiv Ramuša, vrlo je moguće da bi mu ovaj sad vratio istu uslugu. Tu bi mogao da mu pomogne upravo Veselji, nekadašnji šef Tačijeve tajne policije i njegov naslednik na mestu šefa partije, koga je Vučić nedavno okarakterisao kao „gospodara Kosova”. On bi tako postao kalif umesto kalifa. Međutim, i kalif zna za te namere, zato i izvodi manevar sa Đurićem, slabi protivnike, a sebi kupuje vreme. To je tek jedan od scenarija.\nNaime, Marko Đurić ušao je na Kosovo stotinu puta, zašto mu je baš sad zabranjen ulaz čak i na sever i zašto je morao da bude uhapšen? Ako ulazi nelegalno u zemlju, zašto nije zaustavljen na administrativnom ili bilo kom alternativnom ulazu na KiM, koji su dobro poznati i pripadnicima Kfora i Euleksa, a kamoli kosovskoj policiji? Prištinski mediji ceo taj dan izveštavali su gde se i u kom trenutku nalazi Đurić. Zbog čega pod oznakom „ekskluzivno” treba preneti „vest” da je Đurić u Mitrovici? Ko je dozvolio snimateljima da brutalno hapšenje i sprovođenje do policijske stanice beleže iz minuta u minut?\nNa većinu tih pitanja dobijamo odgovor u prištinskim medijima. Snimci hapšenja, koje smo i mi ovde imali prilike da gledamo na domaćim televizijama, napravio je portal Indexonline, koji se dovodi u vezu sa Tačijem. Sajt Gazetaekspres objavio je, na osnovu anonimnih izvora, da je Tači lično naredio da se posle hapšenja u Mitrovici Đurić dovede kod prekršajnog sudije i da ga vuku ulicama Prištine. Važno je znati da iza ovog portala stoji Berat Bužala, bivši poslanik Tačijeve stranke, a da mu i trenutna uređivačka politika, kako se priča po kuloarima, zavisi od toga ko da više. Dovođen je u vezu i sa ozloglašenom dreničkom grupom. Njegov medij objavio je kako je Tači najpre u svoj kabinet pozvao prvog zamenika premijera Bedžeta Pacolija, ministra unutrašnjih poslova Fljamura Sefu i direktora Policije Kosova Špenda Mađunija i tu im dao instrukcije kako da postupe na severu Kosova, gde su poslate elitne jedinice policije. Iako formalno, osim u ratnim uslovima, predsednik nema ovlašćenja da izvede ROSU na teren, Mađuni je Tačijev čovek, te su te zakonske prepreke mogle da se zaobiđu vrlo lako. Gazetaekspres u tom tekstu navodi i da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić telefonom pozvao Tačija i zapretio da će, kako su naveli, „dovesti vojsku do granice sa Kosovom”. Posle tog razgovora Tači je naredio policiji da dovede Đurića do Prištine i da ga ponizi tako što će ga voditi kao kriminalca, sa lisicama na rukama i pognute glave. U Beogradu se taj razgovor pominjao samo u kontekstu smirivanja tenzija.\nOpširnije pročitajte u štampanom izdanju Eskpresa, koje je od petka na kioscima\nTags Hašim Tačikosovonapad na Marka Đurićaramuš haradinajZSO\nHARADINAJ TRAŽI VEĆU POSVEĆENOST VAŠINGTONA: Rusija ne može da se uključi u dijalog, odavno se povukla PROMENILI PLOČU: Tači i Haradinaj poručili da Specijalni sud ne može i neće biti ukinut INTERVJU, MARKO ĐURIĆ: Tačijev odlazak u Goraždevac je važan za pomirenje Neki novi Šiptari\nNAJVEĆI PORAZ ERDOGANA: Može li opozicija da iskoristi pobedu u Istanbul?\nNa ulice Češke izašlo je na stotine hiljada građana u protestima najvećim još od proglašenja nezavisnosti ove bivše sovjetske...\nBivši šef britanske diplomatije Boris Džonson je kukavica, jer izbegava direktne javne debate o Bregzitu, izjavio je britanski ministar...\nAmerički državni sekretar Majk Pompeo uoči posete Saudijskoj Arabiji izjavio je da želi da izgradi globalnu koaliciju protiv Irana...


Teška nesreća kod Slavonskog Broda, najmanje 10 mrtvih - BIGportal.ba\n25 Jula, 2021 25 Jula, 2021 0390\nPrva policijska informacija govorila je o troje mrtvih, ali je onda broj mrtvih porastao na osam, da bi onda policija javila o deset mrtvih.\n“Situacija je vrlo teška i još uvijek je velik broj životno ugroženih putnika u makedonskom autobusu”, rekao je Damir Brezić, portparol brodsko-posavske policije.\nTakođe, policija je ustanovila da se ne radi o makedonskom nego o kosovskom autobusu.\n“Tokom obavljanja uviđaja, policija je utvrdila da se radi o autobusu kosovskih nacionalnih i registracijskih oznaka, te da je u saobraćajnoj nesreći, prema trenutno dostupnim informacijama, poginulo 10 osoba, dok je više desetina prevezeno na pružanje ljekarsku pomoći u bolnicu u Slavonskom Brodu. Više informacija uputićemo po završetku uviđaja”, objavila je policija u devet sati.\nDo nesreće je došlo oko 6.20.\nIz HAK su javili da je saobraćaj prekinut.\n“Zbog saobraćajne nesreće prekinut je saobraćaj na auto-putu A3 Bregana-Lipovac između čvorova Slavonski Brod Zapad i Slavonski Brod Istok u smjeru Lipovca. Saobraćaj je preusmjeren i vozi se obilaznim pravcima”, piše HAK, prenosi Index.


Spasavanje eurozone od dužničke krize\nMinistri finansija eurozone sastali su se u utorak u Briselu da pokušaju da nađu načine za spasavanje tog 17-očlanog monetarnog bloka i zaštite Evrope, SAD, Aziju i ostatak svijeta od finansijskog cunamija koji bi proistekao iz dužničke krize.\nNa sastanku eurogrupe, koja okuplja ministre finansije eurozone, odlučuje se o detaljima Evropskog fonda za finansijsku stabilnost, kako bi on mogao da pruži pomoć Italiji ili Španiji, ako im ona zatreba. Očekuje se da će ministri odobriti sljedeću tranšu hitnih kredita Grčkoj i Irskoj.\nGlavna tačka dnevnog reda je i pronalaženje načina za integrisanje različitih zemalja eurozone - od Njemačke do Malte - i taj zadatak ministri moraju obaviti brzo, bez odlaganja koja bi uzrokovale demokratske pojedinosti, kao što su referendumi koji oduzimaju vrijeme.\nMinistri će razgovarati i o takozvanim euroobveznicama koje bi zajednički izdavalo svih 17 članica monetarnog bloka, kojima bi po principu 'svi za jednog, jedan za sve', sve članice međusobno garantovale dugove. Trenutno svaka članica emituje sopstvene obveznice i svaka mora da plaća različite troškove pozajmljivanja.\nDokumenti koje je Rojters dobio na uvid pokazuju da su detalji o jačanju fonda spremni za usvajanje i da se otvara put za nove operacije uz udvostručavanje sredstava u fondu.\nTri manje članice EU - Grčka, Portugalija i Irska - opstaju samo zahvaljujući pomoći za spasavanje jer su već istisnute sa međunarodnih tržišta obveznica. Dvije velike zemlje eurozone, opterećene dugovima - Italija i Španija - sve su bliže tome da takođe ostanu van tržišta obveznica, ali su njihove ekonomije suviše velike, da bi ih EU mogla spasti.\nObama: Riješavanje dužničke krize EU od ogromnog značaja za SAD\nNjemački zvaničnici, prema pisanju štampe, predlažu da šest članica eurozone s vrhunskim kreditnim rejtingom "AAA" zajednički izdaju obveznice, ali je taj predlog, koji Njemačka demantuje, naišao je na protivljenje Evropske komisije, izvršnog tijela EU.\n"Ukoliko Evropa slabi ili ima teškoće, tada je za nas znatno teže da ovde otvaramo nova radna mjesta", ukazao je u ponedjeljak predsednik SAD Barak Obama prilikom susreta sa zvaničnicima EU u Vašingtonu.\nObama je čelnicima Evropske unije poručio da je rješavanje dužničke krize eurozone od "ogromnog značaja" za SAD, te izrazio spremnost Vašingtona da "učini svoj dio "u stabilizovanju globalne ekonomije".\nBarak Obama,Herman Van Rompuj i Žoze Manuel Barozo na sastanku 28. novembra 2011.\n"Sjedinjene Države su spremne učiniti svoj dio kako bi im pomogle u rješavanju krize", rekao je Obama nakon godišnjeg samita SAD-EU u Bijeloj kući, no nije najavio neke konkretne mjere.\nObama je rekao da je "veliki dio" sastanka s predsjednikom Evropskog Savjeta Hermanom Van Rompejem i predsjednikom Evropske komisije Žozeom Manuelom Barozom bio posvećen učincima krize u eurozoni.\n"To je od velikog znacenja za našu ekonomiju. Mi imamo udjela u njihovom uspjehu", rekao je Obama.\nOrganizacija za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD) objavila je u ponedjeljak kako očekuje da će se privreda eurozone smanjiti za 1,0 posto po godišnjoj stopi u posljednja tri mjeseca ove godine, te za 0,4 do 1,0 posto u prvom tromjesečju 2012. OECD, politicki forum koji okuplja 34 razvijene ekonomije, smatra da Evropska centralna banka (ECB) treba odlučno intervenisati kako bi stabilizovala dužničku krizu na starom kontinentu.


DS: Stranački izbori i Dan žena\nU nedelju, 10. marta, u prostorijama Opštinskog odbora DS Svrljig, održani su neposredni izbori za predsednika i članove Nišavskog Okružnog odbora DS.\nNa izbore je izašlo 81,4% članova sa pravom glasa.\nZa predsednika Nišavskog Okružnog odbora Demokratske stranke izabran je narodni poslanik i predsednik Odbora za zdravlje i porodicu Skupštine Srbije, prof. dr Dušan Milisavljević.\nTakođe je, u okviru redovnih aktivnosti, organizovan koktel povodom 8. marta, Dana žena. Tom prilikom članicama DS-a uručeni su prigodni pokloni, stoji u saopštenju informativne službe OO DS Svrljig.\nDemokratska stranka, DS Svrljig, OO DS Svrljig, Svrljig\nPrevPrethodna07.03.2013. / Veliki osmomartovski koncert škole folklora koja radi pri Centru za turizam kulturu i sport\nSledećaPolaganje protiv avionske zaštiteNext\n11. marta 2013. at 16:22\nZa neobavestene (elita naravno i to samozvana):\n11. marta 2013. at 22:58\nPoprdiska ga Ds u Srbiji a za Svrljig da i ne pricam. Dejan napravio stranku u vrticu tj naterao sve prisutne dame da pristupe i pomognu propadanje svojim skromnim doprinosom!Deki radi si brate poso za koji si itekako sposoban.\n12. marta 2013. at 00:47\nNajiskrenije meni bi bilo bedno da stanem da se slikam kao ,,neko i nesto,, (citaj niko) u stranci iy koje sam bukvalno najuren.\nChumelo, ne razumem te sta cekas pa ne cistis ove ovakve …\n12. marta 2013. at 15:40\nDemokratska stranka je smesna ko crtani film!Zuti svatite da cete za 4 -5 godina biti statisticka greska.Dzaba vam ta unutarstranacka glasanja kad niko na izborima nece da glasa za vas jer ste najgori!\n12. marta 2013. at 17:59\nPre deset godina na danasnji dan je mučki ubijen prvi demokratski gradonacelnik Beograda i prvi demokratski premijer Srbije i tada, bas kao i danas, pojedinci govore ili su tada govorili kako se DS raspada. Vreme ih je demantovalo, a politiku DSa su mnogi prisvojili( Dacic u vezi sa Kosovom, SNS u vezi sa EU integracijama), tako da je ta tvoja tvrdnja pomalo smešna. Pa kako ce da propadne stranka koja okuplja vise od 2000 magistara samo, to je nemoguce. Pozdrav, svako ima pravo na svoje misljenje, za to su se Demokrate izborile proteklih godina! Pre deset godina svi su mislili da ce politika DS da propadne posto su nam ubili predsednika, da bi vec naredne 2004 narod izabrao Borisa za predsednika. Nije Svrljig Srbija na svu srecu! Ali shvatices ti to verujem, mada sa izvesnim zakašnjenjem jer je tako bilo i sa Djondjicem- dok je bio ziv prosečni ljudi prosto nisu mogli da spoznaju njegovu filozofsku misao\n12. marta 2013. at 20:51\nJaka filozofija tal sa krimi klanovima….\nBitno je da ti vadis prosek prosecnih ljudi!!!\n12. marta 2013. at 21:12\nSladja iz niskog ds-a vas je odrzala njojzi ‘fala, jer ona je 553-ci magistar i to od besede master …\nNije Svrljig Srbija, tacno, za to ste zasluzni zajedno sa tim silnim magistrima, jer ste unistili nasu varosicu i doveli je do prosjackog stapa. Narod je ovde prinudjen da radi za sicu za poslove koji se svuda u Srbiji placaju 5 puta vise. Vasa zasluga, niko vam je nece oduzeti!!!!!\n12. marta 2013. at 21:41\nA što ti Perice ne promeniš ili uradiš nešto za Svrljig kada se u sve razumeš?\n13. marta 2013. at 14:20\nNema problema, menjam Svrljig iz korena, ali postoje samo dve stvari koje bi prvo ti trebao da odradis kao veliki dusebriznik:\n1. Nista nece da te kosta, da se sa tatka tvojega odnosite prema svojim radnicima kao prema ljudskim bicima (bez psovki, bez omalovazavanja, bez dranja, bez pretnji, bez izivljavanja). Jeste da ne kosta, ali to je neko kucno vaspitanje koje tesko da moze pod stare dane ili parama da se postigne.\n2. Jeste da ce da kosta, ali platite svoje radnike kao sto su ti i takvi radnici placeni malo severnije u Srbiji. Dokazite svoju dobrotu i velikodusnost!\nCim to odradis ja menjam Svrljig iz korena, obecavam javno!!!!!\nBilo kakva buduca prepiska nije potrebna, bar nekome ko imalo mozga ima!!!!\n13. marta 2013. at 23:37\nBratislave bilo bi ti bolje da ne komentarises jer svi dobro znamo ko si ti i tvoj tata.Vas boli sto nijedan poso ne mozete da dobijete u Svrljigu.Proslo je vreme Tomislava Petkovica u kojem ste se vi bogatili na grbaci jadnih gradjana.Milija na osnovu vas dobija toliki br glasova i sto se vi vise pojavljujete on ce imati vise simpatizera jer ste vi na losem glasu.\nSljivica za Pericu says:\n12. marta 2013. at 22:53\nPerhane, samo za tvoju informaciju Miletic i Seljačka stranka su na vlasti u Svrljigu NEPREKIDNO od 2004 godine. Hvala na pažnji, pametnome ce sve biti jasno!\n13. marta 2013. at 14:28\nI u tom vremenskom intervalu na svakim izborima vise glasova i podrske gradjana. Kakvu korist Nis ima od prosle zute ili ove sadasnje preslikane vlasti sa republickog nivoa? Knjazevac, Zajecar, Negotin, Babusnica, Kursumlija, Brus…. „Hvala na pažnji, pametnome ce sve biti jasno!“\n14. marta 2013. at 09:49\nNije problem, samo treba da doneseš odluku na uvid da ti zastupaš sve te omalovažavane radnike i završavamo ga.\n13. marta 2013. at 23:25\nDa ga nisu ubili bog bi ga kaznio jer je molio njegove nalogodavce da bombarduju Srbiju!S kriminalcima surovao i oni su mu dosli glave!Da je on ostao od DS bi mozda i bilo nesto jer je imao podrsku sa zapada ali s obzirom da njega nema,nema ni demokratske stranke.Smesni ste zuti!\n13. marta 2013. at 08:49\nEl sve vaspitačice iz vrtića u DS-u?\n13. marta 2013. at 23:06\nPerice, sedi dole jedan! Nista nisi naucio. Danas si dosao nespreman na cas demokratije! Toliko malodušnosti u jednom coveku je zabrinjavajuće\n14. marta 2013. at 17:07\nIstina boli zar ne!!??!!! A sto me tek zabole za tvoje ocenjivanje….\nPerica je tupan says:\n16. marta 2013. at 22:12\nPerice, ma ja mislim da je jadac u tome da je Chumela svemoćni shvatio da ne moze da potkupi “ žute“ odnosno da mu jedino od njih preti opasnost, pa iz tog razloga placa svoje potrcke da se ovde lome ko ce uvredljivije komentare napisati o DS-u. Samo da ti kazem, sto ih vise bude pritiskao veci ce otpor kod njih da izazove. A ti se ljudi nisu plašili ni kad ih je Milosevic privodio 2000te. Nego gde si ti tad bio?\n16. marta 2013. at 23:55\nNe razumem zasto bi Milija potkupljivao zute i kakvu bi vajdu imao od njih.Demokratska stranka bi mu se rado uvukla u gace ali na njihovu zalost od toga nema nista!\nTupan mi kaze... says:\n17. marta 2013. at 10:49\nNisu se uplasili nego su zarad vlasti pljunuli po muci ljudi koje je on privodio i sa tim sps-om sklopili vladu… Ako ti naplacujes kao potrcko svoje komentare svaka cast, ja iznosim samo svoje misljenje i nista vise. Vidim da ste nepotkupljivi, opa vaspitacica u Drajinac, ma kakvi vi ste bastion nepotkupljivosti…\n„Samo da ti kazem, sto ih vise bude pritiskao veci ce otpor kod njih da izazove.“ Ovako dubokom misljenju najvise su se obradovali hitlerovi sledbenici…\nPerica tupavko says:\n17. marta 2013. at 22:40\nMa ne rece mi sta si ti radio 2000te?\nTupavko mi kaze... says:\n18. marta 2013. at 17:21\nSta god radio sada se zaista kajem… Nesto mi je govorilo da ce to tako kilavo da ispadne, cim su tikini mali napunili svoje kuce grabivsi majice, ej majice (zinulo im du*e za majice) otpora… Ali kasno, suvise kasno sam otkrio sve detalje tog nazovi „projekta“ zvanog otpor.\nCim argumenata nema, ajde da krenemo sa vredjanjima, e jadno, zaista jadno i za jednog nazovi „demokratu“… Zasto ne demantujes cinjenicu „Vidim da ste nepotkupljivi, opa vaspitacica u Drajinac, ma kakvi vi ste bastion nepotkupljivosti…“ direktno sa vase liste, nego ajde vredjanje… Maniri zaista svetski, kulturo eve me, ma lazete samo sebe…\nMa nisi ti tupavko...veliki says:\n18. marta 2013. at 17:56\nMa nisi ti dečko tad nista radio. Da jesi zagrizao tada pandurske palice i privodjenja, ne bi sad ni u snu branio bivse julove omladince! Toliko da vise ne polemisemo, imamo razlicite poglede, pa valjda mozemo da se složimo da se ne slažemo. PozdrAv\nTupavko veoma veliki mi kaze... says:\n18. marta 2013. at 22:13\nDa, da zagrizao si i sada nekoga ko te privodio i ko je bio nacelnik ps svrljig u vreme torture !!! O cemu ti molim te naglabas nemas pojima, vodilja ti je neko koga su i iz te sluzbe, batinasa i poslusnika, isterali!!! Do juce su bili dobri ti iz sps-a i jula dok su bili na vlasti sa vama, a sada su opet batinasi i nevaljalci. Nedostatak argumenata i ponovo vredjanja, ma kultura svetska nevidjena!!! Bilo kakva buduca prepiska nije potrebna, bar nekome ko imalo mozga ima!!!! Takodje PozdrAv.


Vukovi zaklali ovce - kome se žaliti i od koga tražiti naknadu? - Bolja Zemlja\nVukovi zaklali ovce – kome se žaliti i od koga tražiti naknadu?\nStravično! Vukovi rastrgli ovce u selu Zarožje Foto: Screenshot sa youtube\nOsim elementarnih nepogoda (snega, leda i poplava), veliki problem seljacima pričinjavaju divlje životinje. Neretko se dešava da hektare i hektare malina sruše srne, da divlje svinje unište žito i useve, ali i da stočarima vukovi zakolju pola stada ovaca u toku jedne noći.\nVukovi zaklali ovce u selu Zarožje Foto: screenshot sa youtube\nPre dve nedelje gost u emisiji Bolja zemlja, Slobodan Jagodić iz sela Zarožje požalio se na to kako su mu vukovi u septembru zaklali 12 ovaca.\nProblem je taj što u selu odakle je Jagodić, ali i okolnim selima, skoro svi trpe turturu od divljih, a od strane države zaštićenih životinja.\nProcena je da svake godine, samo u Zarožju, vukovi zakolju oko 200 ovaca.\nPitanje zbog kog smo i pokrenuli ovu temu jeste šta je sa nadoknadom i kome da se oštećeni ljudi žale, a kada je u pitanju šteta od divljih životinja?\nS desne strane Dragan Šormaz, predsednik lovačkog udruženja. S leve strane, voditelj emisije Bolja zemlja , Uroš Davidović\nDragan Šormaz, predsednik lovačkog udruženja, se odazvao našem pozivu i dao odgovore na gore navedena pitanja.\n,, Mnogo toga je promenjeno, u onome što smo navikli ili ono o čemu smo govorili – o tome kakva je Srbija i na koji način Srbija funkcioniše, da li je lepa ili da li nije lepa. Za mene je najlepša, ceo ovaj region, i mi to moramo da sačuvamo. A kada to čuvamo onda moramo i da budemo svesni da svi zajedno moramo ponekad i određene cene da platimo – a to plaćanje je sada ključno pitanje.” – objašnjava Šormaz.\nLovačka udruženja, odnosno lovci gazduju sa 93% lovišta u Srbiji, dok javni sektor (Srbija šume, Vojvodina šume…) gazduju sa oko 7% lovišta, u privatnom sektoru su ribnjaci, a sa oko 3 lovišta gazduje vojska . Kako objašnjava Šormaz, divlje životinje čine sva naša lovišta, i te životinje su u stvari nacionalno blago, na neki način državna svojina.\nNa pitanje kako funkcionišu lovačka udruženja, Šormaz odgovara:\n,, Mi radimo po planu gazdovanja svakom vrstom divljači koja se nalazi u tom lovištu i taj plan nam odobrava država. Plan radimo zajedno sa Vladom Republike Srbije, sa državom. I svaka divljač se lovi po planu. Ja sam za ove četiri godine, koliko sam predsednik lovačkog saveza Srbije, u stvari shvatio da kod nas ljudi imaju drugačiju sliku o tome. Oni misle lovci nakače pušku na rame i idu i ubijaju šta stignu.”\nDakle, kao što i većina vas to već zna, postoje dozvole za lov. Takođe, tačno se zna u kojoj sezoni postoji dozvola za koju divljač – sve je tačno propisano i van toga ne sme da se radi jer se smatra krivolovom tj. krivičnim delom.\nKao primer, Šormaz navodi da se u Srbiji procenjuje oko 1000 do 1500 vukova. S tim, što lovci mogu najviše da odstrele (po planu gazdovanja vukom) 200 vukova, a sve preko toga se smatra krivičnim delom.\nKome da se žale i od koga da traže nadoknadu oštećeni seljaci?\nKada je u pitanju gore navedeni slučaj, Šormaz kaže da ne preporučuje Jagodiću, ali i drugim oštećenim, da tuže lovačko udruženje koje je ispunilo plan odstrela vukova. Već da tuže državu, ali s dobrim advokatima.\nnaknada stete od divljaci\nstete od divljaci\nPrethodni tekstNajezda smrdibuba!\nSledeći tekstUgrožena proizvodnja lešnika u Srbiji?!


U Liverpool stiglo prvo pojačanje za narednu sezonu - SportSport.ba\nMahrez opljačkan, lopovi napravili štetu od 500.000 funti\nAlžirac u redovima Manchester Cityja Riyad Mahrez bio ja meta pljačkaša.\nKoliko je novca Arsenal "bacio" na jednu Luizovu sezonu?\nBrazilac uskoro napušta Emirates\nSada je već ustaljeno mišljenje da će David Luiz na ljeto napustiti Arsenal, nakon samo jedne sezone na Emiratesu.\n31.05.20. 12:35 2\nU Liverpool stiglo prvo pojačanje za narednu sezonu\nKaramele već kuju planove za sljedeću godinu\nEkipa Evertona je ovu sezonu, kao i prethodnu završila na osmoj poziciji engleske Premier lige.\n24.05.19. 18:37 S. Grebović\nKaramele su putem svojih zvaničnih stranica objavile vijest da su doveli prvo pojačanje za narednu sezonu.\nRiječ je o doskorašnjem čuvaru mreže Huddersfielda, Jonasu Losslu, koji je u Everton stigao kao slobodan igrač.\nMrežu Huddersfielda je ove sezone branio 32 puta, a sa ekipom iz istoimenog grada se nije proslavio. Terijeri su sezonu okončali sa posljednjem, 20. mjestu sa svega 16 osvojnih bodova, pa ćemo ih naredne sezone gledati u Championshipu.\nDanac je ranije potpisao predugovor sa Evertonom, pa će na kraju juna postati i važeći i trajaće do ljeta 2022. godine. Iskusni čuvar mreže je tokom svoje karijere nastupao za Midtjylland, Guingamp i Mainz prije nego što se preselio na Ostrvo.\nKonkurenciju će imati u vidu golmana engleske reprezentacije, Jordanu Pickfordu, kojeg će jako teško skinuti sa gola.\nEverton besplatno doveo golmana\nLössl na Goodison Parku\nNikola Vlašić ide na novu posudbu?\nEverton sprema dogovor sa Galatom\nHenry Onyekuru pred potpisom za Bayern\nNigerijac na Allianz Areni


SVE NAS JE MANJE I U SVETU! U Australiji od Srba prave Hrvate i Bosance, a u SAD nas za 50 godina NEĆE NI BITI! - Informer\nVečernje Novosti | 27. 08. 2017.\nZbog niskog nataliteta, etničke asimilacije, loše obavljenog popisa stanovništva, ali i promene identiteta, Srba u rasejanju je sve manje, pišu "Novosti"\nList u izdanju od nedelje navodi da u zemljama EU danas ima nešto više od 670.514 srpskih državljana, a u Australiji nešto manje od 74.000.\nU oba slučaja, tvrde srpski iseljenici, na papiru nedostaje veliki broj sunadornika - na Starom kontinentu skoro pola miliona, a na Petom skoro 120.000.\n- Naša crkva i predstavnici srpske dijaspore smatraju da nas na Petom kontinentu ima najmanje 200.000. Pokazalo se, međutim, da nas je zvanično mnogo manje i to samo zato jer je nas Srbe država Australija prekrstila u Hrvate i Bosance - tvrdi predsednik srpske zajednice u Tasmaniji Milutin Ivković.\n- Tako su Srbi iz Hrvatske i BiH, u popisu australijskog stanovništva i karti etničkog sastava stanovnika, postali Hrvati i Bosanci. Time je u Australiji izbrisano najmanje 100.000 Srba - upozorio je Ivković.\nNa području obe Amerike na taj način je "nestalo" bar 100.000 Srba, dodaje beogradski list.\nS druge strane, ambasade Srbije u državama EU, Švajcarskoj i Norveškoj raspolažu sa "okvirnim" brojem od 1.167.936 građana.\nJedno je izvesno, dodaju Novosti, a to je da su Srbi prvaci u stepenu asimilacije, odnosno svesnog gubljenja nacionalnog identiteta i uzimanja državljanstva stranih zemalja.\n- Taj procenat u Americi je veći od 80 odsto. Zato će Srbi u SAD nestati kao narod u narednih 50 godina. Svi će Srbi biti Amerikanci - procenjuje bivši generalni konzul Srbije u SAD Desko Nikitović.\nNajživlja srpska kolonija danas u svetu je u Australiji jer je priliv Srba u tu zemlju poslednjih decenija najveći, a Beč je sa oko 200.000 registrovanih Srba, trenutno "prestonica srpske dijaspore".\nSrbi asimilacija dijaspora nestajanje\nZivim u Australiji a dosao sam ovde iz Juzne Afrike. Dakle imsm JuznoAfricki pasos i ovde me knjize kso JuznoAfrikanca. Cerka ims troje dece rodjene u Juznoj Africu , Novom Zelandu i Australiji. Svi govorimo Srpski i deca pohadjaju i srpsku skolicu u crkvi. Kada smo hteli da otvorimo Srpsku skolu nalik katolickim koledzima Australijski crkveni poglavar nije dao blagoslov . ZASTO? Zato se deca asimiliraju i nemaju interes da budu Srbi. Pitajte Irineja zasto nije dat blagoslov , Srbi ovde imaju pare da podignu skolu i Australija bi sa svoje strane ucinila isto sto i za drige skole ali nema " interesa" neko se nije ugradiu u tu racunicu.KO?\nMi smo nacija koja nestaje, i stim su se svi pomirili\nPa verovatno gledaju državljanstvo pod kojim su prijavljeni. I Kurdi se vode kao Turici ili koje već državljanstvo imaju.\nNažalost polako ali sigurno ostvaruje se Tarabića proročanstvo...\nDa nije tužno bilo bi žalosno.


Šuman, F. (2017). 'Citotoksično djelovanje oleuropeina iz ekstrakta lista divlje masline na različite stanične linije humanih karcinoma mjereno MTT metodom : diplomski rad', Diplomski rad, Sveučilište u Splitu, Kemijsko-tehnološki fakultet; Sveučilište u Splitu, Medicinski fakultet, citirano: 10.09.2021., https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:167:697922\nŠuman F. Citotoksično djelovanje oleuropeina iz ekstrakta lista divlje masline na različite stanične linije humanih karcinoma mjereno MTT metodom : diplomski rad [Diplomski rad]. Split: Sveučilište u Splitu, Kemijsko-tehnološki fakultet; Split: Sveučilište u Splitu, Medicinski fakultet; 2017 [pristupljeno 10.09.2021.] Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:167:697922


Diplomatski pajaci iz Nemanjine ili kako ne treba voditi spoljnu politiku – Pokreni\nAutor: Aleksandar Đokić / 25.09.2020.\nDonald Tramp je specifični politički igrač. On osvaja popularnost kroz teme koje se ne mogu podvesti pod političku korektnost, on takođe brižljivo gradi svoj imidž kao borac protiv sistema, iako je umnogome sastavni deo tog samog sistema.\nTramp takođe voli da demonstrira superiornost. Bahatost je jedna od njegovih medijskih karakterstika i ona se u američkom društvu usmerenom na materijalni uspeh smatra pozitivnom. U sferi diplomatije Tramp naročito voli da pokazuje američku nadmoć, on obožava da ponižava svoje mlađe partnere, stavljajući ih često u nezavidan položaj. On to namerno čini javno, kao što je svetska javnost imala prilike da vidi na fotografiji poniznog sedećeg Vučića, usamljenog na sredini Ovalnog kabineta.\nTramp predstavlja idealni izdanak američke kaubojsko-kapitalističke klase, grupe ljudi koja se nimalo ne razlikuje od istočnoevropskih tajkuna, jedino što su istočnoevropski skorojevići bogatstvo stekli mahinacijama u ovom pokoljenju, a američki hohštapleri nekoliko generacija ranije.\nKao takav, on pokušava maksimalno da iskoristi slabost svojih protivnika, kao i onih koji bi da budu njegovi saveznici, ali koji su nesrazmerno manje moćni od Sjedinjenih Država. U takav položaj je Aleksandar Vučić stavio sebe, a zajedno sa sobom i ono što je ostalo od srpske državnosti.\nVučić dozvolio da ga Tramp iskoristi u svoje propagandne svrhe\nVučić je sasvim svesno dozvolio da ga Tramp iskoristi u svoje propagandne svrhe, da ga slika kao poniženog vazala koji svojim položajem dokazuje primat Sjedinjenih Država. Dozvolio je takođe da ga Netanijahu iskoristi kao paravan za prikrivanje mnogobrojnih korupcionaških afera njegovog režima u Izraelu, time što će Srbija i Kosovo* podržati lažni cionizam najkorumpiranijeg političara u Tel Avivu.\nJednom kada je pređena granica između odolevanja pritiscima i poniznošću, a ta crvena linija je bio Vašingtonski sporazum, Aleksandar Vučić je postao Trampov privezak, kojim će predsednik Amerike moći da zvecka kad god mu zatreba neki jeftini politički poen, ili sitna pobeda.\nRežimska diplomatija se pred Trampa postavila ulizički, dok je ujedno u srpskim tabloidima spinovala narativ o „naivnom Trampu“ kome se može prodati priča o srpskim nacionalnim interesima kroz korišćenje njegovih psiholoških slabosti.\nMeđutim, Trampov imidž i realni Tramp su dve različite stvarnosti. U ovoj stvarnosti, u kojoj mi svi živimo, Vučić je sebe stavio na potpuno raspolaganje Trampu, a sitnim ulizičkim postupcima kao što je zapevanje „Sweet Home Alabama“ sa Grenelom, koji tek što je dobio svež orden od Tačija, samo je pogoršao svoj i naš položaj.\nTako smo došli do toga da se Ričard Grenel otvoreno sprda i sa Srbijom i sa Kosovom* kroz priču da bi bilo genijalno da se jezero Gazivode nazove Trampovo jezero. A zašto i da ne, ova igra će se odvijati po staroj izreci – daš paru da uđeš u kolo, a dve da iz njega izađeš. Možda bi idealno rešenje bilo nazvati Gazivode – jezero Tramp-Netanijahu, kako bi poniženje bilo potpuno.\nOvo poslednje je šala samo u tom smislu da Netanijahu nije zainteresovan za dalje srpsko-kosovske priče, jer je dobio populističko-cionistički akt koji mu je bio potreban u sukobu sa svojim konkurentima na izraelskoj političkoj sceni. Bibi se ovde više neće vraćati, ali će zato Donald postati čest gost, pripremimo se za dalja poniženja.\nOznake: grenel, Kosovo, lake tramp, popularno, Tramp\nPavle Grbović izabran za predsednika PSG-a


-Do kraja godine imaćemo još dve izložbe, a sledeće ćemo opet pokušati da dobijemo sredstva za ovu galeriju, jer je ona jako pozitivno prihvaćena u gradu. Ogradnom galerijom smo želeli da u nekim svakodnevnim situacijama približimo umetnost ljudima, prolaznicima koji nemaju priliku ili vremena da idu u galerije. Sa druge strane hteli smo i da ukažemo na značaj koji bi Dom vojske mogao da ima na kulturni život grada Valjeva – objašnjava Maksimovićeva, napomnjući da je u okviru “Domizacije” bio izložen veliki broj privatnih fotografija sugrađana koji Dom vojske pamte kao mesto glavnih kulturnih dešavanja u to vreme.\nGradska priča oko rekonstrukcije i namene Doma vojske upravo je i uticala na stvaranje Valjevske kulturne mreže. VAKUM je najpre okupio mlade Valjevce različitih, mahom umetničkih, profila, ali je vremenom dobijao podršku najrazličitijih profesija, pa i još mlađih sugrađana – srednjoškolaca, koji su tu videli priliku da učestvuju u kreiranju neke nove gradske kulturne stvarnosti.\n- Postoje institucije kulture koje rade korektno, ali je potrebno malo svežih ideja i mi pokušavamo da poboljšamo tu sliku. Ima nas koji živimo u Valjevu i obogaćivanje kulturnog života ovde nama je veliki motiv, ali puno je ljudi i van Valjeva koji nam otvaraju vrata za razmenu ideja, kao i za svoje kontakte. Dom umetnosti bi podrazumevao jedan savremeni, multifunkcionalni prostor sa progamom koji potpuno odgovara i projektnom zadatku koji je Grad postavio. On bi bio jedinstvena kulturna institucija, ne samo na mapi Valjeva, već i Srbije. Rukovodili smo se sistemom organizacije IS Petnica i mislimo da bi taj prostor, sa sličnom energijom i entuzijazmom, mogao da deluje i na polju kulture. Mi želimo da izbegnemo stvaranje još jedne institucije koja bi bila na teretu budžeta i po našem komceptu ta ustanova bi se u najvećoj meri finansirala od projekata. Sve naše aktivnosti 2014. godine, uz malo našeg slobodnog vremena i energije, finansirane su od projekata, sa skoro milion dinara. Smatramo da je mnogo evopskih fondova koji bi finansirali tu priču. Slušali smo iskustva drugih, imamo primer slovenačkog Multimedijalnog centar Kibla, čiji uticaj ima tolike razmere da je velikom zaslugom tog centra Maribor postao evropska prestonica kulture – kaže Andrijana Maksimović, napominjući da se u Evropi danas, kao novi koncept i ono što je zanimljivo za finansiranje raznim fondovima, pominje pojam - kreativna industrija.\n- To je ono što i mi želimo da postignemo u tom prostoru, da se stvaraju ativnosti koje bi bile i dohodovne, da se taj rad unovči. Dom umetnosti bi mogao biti mesto za najrazličitije profesije, poslovni inkubator za mlade profesionalce, frilensere koji se okupe na jednom mestu i dele troškove zajedničkog poslovanja, a stvaraju jednu kreativnu sredinu... Svesni smo da je to veliki zalogaj i da jedna grupa mladih ljudi ne može sama da se založi za ovu priču, već da je potrebna podrška celog grada i šire javnosti, ali verujemo da je to moguće. Žao nam je što gradske vlasti priču oko Doma vojkse nisu koncipirale tako da se postepeno gradi cela ideja. Ne mora da se završi cela zgrada koja zahteva velika sredstva, već bi moglo da se osposobi jedno krilo, da se otvori neki klub, kafe sa manjim izložbenim prostorom, pa da energija koja bi se stvarala oko tog prostora bude pokretač za dalje događaje. Mi smo predlagali Gradu pre nekoliko meseci da za jednu američku fondaciju koja finansira objekte pod zaštitom napišemo projekat da se rekonstruiše velika sala, međutim ljudi u ovom gradu nemaju ni ideja ni vremena, jer su posvećeni nekim drugim problemima – navodi Maksimovićeva, napominjući da su predstavnici VAKUM-a razgovarali sa gradskim rukovodstvom i da se njima ta priča dopada i da podržavaju sve aktivnosti, ali da se još uvek niko nije udubio u te predloge.\nOd prošlog leta kada je nastao VAKUM i održan prvi događaj u bašti Doma vojske, organizovane su brojne akcije, bar na mesečnom nivou, od kamere opskure, postavljanja i kreativnog ukršavanja jelki na Gradskom trgu, kulture avanture za osnovce, do najposećenijih – Parkoskopa i Ogradne galerije, koje VAKUM-ovci najavljuju i za sledeću godinu.\n- Deo sam Valjevske kulturne mreže, jer se tu ideje sprovode u dela - Aleksandar Čarnojević, dipl.inž.arh. - MSc.Arch. nagrađivan na međunarodnim arhitektonsko-urbanističkim konkursima\n- U VAKUM-u je “bujica” kreativnih ideja, inovativnih akcija, zanimljivih ljudi i pozitivne energije. Zato sam u VAKUM-u. Valjevu treba jedna takva oaza! - Ana Stanišić, dipl.komunikolog, specijalnost PR&Marketing (advertising)\n- U VAKUM-u sam jer je sveža, kreativna pokretačka energija mladih ljudi, intelektualaca, spremnih da urade nešto pozitivno i pomere granice! - Leila Ennettah Vujović, master slikarstava\n- VAKUM je mesto za razmenu svežih ideja, gde se svi sa predanošću zalažu za realizaciju istih i time dokazuju da mladi imaju snagu da menjaju stvari - Tijana Radovanović, učenica Valjevske gimnazije\n- VAKUM ideja, kreativnost, izražajna smelost...nemaju granice - Jelena Marković, diplomirani inženjer arhitekture, odgovorni projektant.


Kroz novu donaciju nastavak saradnje kompanije LG i Mašinskog fakulteta | PC Press\n20. novembar 2013. 22. novembar 2013. Jovana Milićević\n← Ono što je Indija globalno, Srbija da postane regionalno\nDoviđenja, Winamp. →


J fashion lover: Lifestyle\nПриказивање постова са ознаком Lifestyle. Прикажи све постове\nKako ste? Nadam se da ste dobro, danas je veoma bitno da se hranimo zdravo, u kakvom svetu trenutno zivimo dobro izbalansiran obrok je bitan. Volimo brze obroke, da sto manje vremena provodimo u kuhinji, naravno da volimo da spremamo za svoju porodicu i prijatelje ali kada zurimo i nemamo vremena za spremanje obroka dobro je imati u kuci ovako nesto. Predstavljam vam Nutripure active obrok koji je gotov za 2 minuta, moze da se spremi na 3 razlicita nacina i da bude veoma ukusno i lepo.\nPrirodan izvor proteina, vitamina i minerala. Prirodno bogat vlaknima sadrzi i do 15% vlakana u svom sastavu, nema dodatnog secera. Benefiti su sledeci, doprinosi uravnotezenoj ishrani tako sto obezbedjuje optimalan unos proteina, vlakana, masti, ugljenih hidrata i cak 12 razlicitih vitamina i minerala iz prirodnih izvora. Prirodni i kvalitetni sastojci, sastav proizvoda sacinjen od pazljivo biranih prirodnih sastojaka, cilj je da obrok bude olicenje zdrave i nutritivno izbalansirane ishrane. Prirodan izvor 6 vitamina ( A, E, B1, B2, B6 I B12) i 6 minerala ( kalijum, kalcijum, fosfor, magnezijum, gvozdje i cink).\nPriprema se na 3 nacina, obrok mozete da ponesete svuda sa sobom, uvek je tu da se prilagodi. Postoje tri nacina pripreme a to su:\n1. Active "sejk" obrok- Odlicno resenje ukoliko vam je dan ispunjen aktivnostima i nemate puno slobodnog vremena a ipak zelite da priustite svom organizmu zdrav i nutritivan obrok. U sejker sipati 250ml hladne ili tople vode, mleka, jogurta ili tecnosti po izboru i dodati sadrzaj obroka. Promuckati snazno dok masa ne postane homogena.\n2. Classic "kasa" obrok-Ukoliko se odlucite za klasican nacin pripreme: sadrzaj obroka sipati u posudu i preliti sa 100ml hladne ili tople vode, mleka, jogurta, kiselog mleka ili po izboru. Umutiti kasikom da masa postane glatka.\n3. Lazy "smuti" obrok-U blenderu izmiksati voce ili sastojke po zelji (oko 200ml gotove mase) i potom dodati sadrzaj obroka. Ukljuciti blender jos kratko da se masa homogenizuje.\nMozete da ih zapratite na instagramu nutripureactive.\nMeni se najvise dopada Classic kasa, omiljena mi je i najcesce tako jedem, da li volite kase? Koje su vam omiljene?


Jahorina - Nakon uspešne sezone kreće realizacija novih projekata » Skijanje.rs\nVesti Jahorina - Nakon uspešne sezone kreće realizacija novih projekata\nJahorina | 07.05.2021. | OC\nZimska sezona na Jahorini je krenula 29. novembra, skijanje su pokrenuli prvi u regionu i izazvali pravi bum u skijaškom krugu Evrope. Skijanje na Jahorini je i zvanično završeno a skijaši su ove sezone 2020/21 imali priliku da uživaju i u prolećnom skijanju koje je trajalo do 5. maja.\nVredni tim ovog centra već priprema nove projekte od kojih je najveća investicija Gondola Poljice, sa najnovijom tehnologijom, svetlosnim efektima, najnovijim kabinama i povećanim kapacitetom od 3.600 skijaša na sat. Planirana je i izgradnja dva šestoseda jedan u Rajskoj dolini i prebacivanje instalacije šestojed Poljice u naselje Trnovo kao i izgradnja dva ski lifta za stazu Spust gdje se 84 godine održalo olimpijsko takmičenje. Radiće se i na izgradnji novog sistema osnježavanja na 7 km ski staza, već postojeće staze će se dodatno uređivati i zatravljivati. Ljubitelji noćnog skijanja će se sigurno obradovati projektu osvjetljena staze Novak Đoković dužine 1.000m koje će dodatno proširiti ponudu u večernjem terminu i na ukupno 5 km ski staza za noćno skijanje. U planu je i da se proširi terasa Olimpijskog bara ali i modernizacija polazne i izlazne stanice čuvenog dvoseda Ogorjelica i izgradnja potpuno novog parking sistema koji će doprineti boljem funkcionisanju na planini.\nNakon sjajnog početka ski sezone usledili su i odlični poslovni rezultati uprkos otežanoj situaciji izazvanoj epidemijom virusa korona.\nTim povodom direktor Olimpijskog centra Jahorina, Dejan Ljevnaić je rekao: “Prema parametrima koje pratimo možemo reći da je, uprkos mnogobrojnim izazovima, ova zimska sezona najuspješnija ikada realizovana na našoj planini. Najveću zahvalnost dugujem svim zaposlenim u Olimpijskom centru Jahorina koji su uložili maksimalne napore kako bi sve funkcionisalo besprijekorno i u skladu sa epidemiološkim mjerama. Za 125 dana skijanja na našim stazama je skijalo preko 265.000 skijaša – napravljeno je 2.375.000 prolaza a naš poslovni rezultat u odnosu na prethodnu zimu koja je bila najuspješnija po svim parametrima poboljšan je za 26 odsto. Tokom ove sezone na Jahorini je za besplatno skijanje djece sa teritorije grada Istočno Sarajevo izdato 20.000 ski karata što je povećanje za 16 odsto i siguno smo stvorili mnogo novih skijaša koji su razvili ljubav prema Jahorini i skijanju.“


Raspada se Kreativni park od pola miliona evra | InfoKG - Mesto gde se informišem\nRaspada se Kreativni park od pola miliona evra\nPonedeljak, 16 April 2018 12:00Autor: InfoKGFoto: Arhiva\nKreativni park u Kragujevcu, koji je Fondacija “Dragica Nikolić” uložila pola miliona evra, propao je nakon godinu dana od otvaranja i izgleda kao da nije renoviran decenijama, piše Blic. Lokalna samouprava je raspisala javni poziv za podnošenje ponuda za rekonstrukciju pešačkih staza u parku i van njega.\nPrema pisanju ovog dnevnog lista, po stazama je nemoguće hodati, mreža koja izviruje ispod posutih kamenčića na dečjem igralištu predstavlja opasnost i za mališane i za roditelje, rukohvati na spravama za igranje su zarđali….\n“Pojedini delovi Kreativniog parka su potpuno nefunkcionalni. Podloga u parku je urađena od sitnog belog kamena, a imamo fontanu koja je odmah pored stazice u koju deca bacaju te kamenčiće. Problem je što fontana nema prelivni kanal nego su granitne ploče razmaknute dva – tri milimetra, kuda bi voda trebalo da odlazi… Deca bacaju kamenčiće, a mi moramo svaki drugi dan da pomeramo te ploče, od kojih jedna teži oko 40 kilograma, da bismo očistili kanale. Veliki problem imamo sa stazama u parku. One su napravljene veoma brzo, rizla je postavljena na metalnu mrežastu osnovu položenu na tlo. Međutim, ona se iskrivila, te je, slikovito rečeno, cela staza postala reljefasta, kao da talasi izlaze iz podloge”, izjavio je za Blic Marko Pavlović, direktor Ustanove za sport i fizičku kulturu “Park”, pod čijim okriljem funkcioniše Kreativni park.\nPavlović kaže i da zbog stanja u kakvom su staze roditelji se žale da ne mogu da guraju kolica s bebom, a isti problem imaju i osobe u invalidskim kolicima.\n“Kako nisam imao drugih opcija, tražio sam od gradskih čelnika da reše problem i zamene podlogu. Makar stavili i asfalt, ali neka služi svrsi”, rekao je za Blic Pavlović.\nGradska uprava za investicije uputila je 12. marta ove godine poziv za podnošenje ponuda za usluge zamene podloga na stazama u Kreativnom parku. U prilogu poziva je objašnjeno da se radi o rekonstrukciji pešačkih staza u okviru parka i pristupne staze van njega.\nPodsetimo, Kreativni park svečano je otvoren 11. aprila prošle godine. Smešten je između bazene Ustanove za sport i fizičku kulturu “Park” i Fakulteta inženjerskih nauka i prostire se na oko 10.000 kvadratnih metara. U izgradnju parka je utrošeno 500.000 evra, a novac je obezbedila Fondacija “Dragica Nikolić” iz donacija. U okviru parka se nalazi igralište za decu do 2 godine, igralište za decu stariju od 2 godine, igralište za seniore, odnosno za bake i deke koji mogu da se rekreiraju dok paze na decu, juniorsko igralište - parkur i prskalište.\nKREATIVNI PARK: Sutra svečano otvaranje (FOTO)\nOtvaranje Kreativnog parka početkom aprila (FOTO)\nUskoro otvaranje novog dečjeg igrališta u Velikom parku (FOTO)\nStevanović: Nemušt i neznalački pristup gradske vlasti, ne zanima ih kako Kragujevčani žive\nPredstavnici mladih SPO Kragujevac učestvovali na Globalnom liderskom samitu\nPomahnitao: Mercedesom udario metalnu banderu, iščupao je i polomio, pa uspeo da pobegne!\nBroj krivičnih dela za nasilje u porodici prepolovljen\nParking karte i reklamacije u prostorijama JKP "Šumadija"\n"1 od 5 miliona": Profesor Čupić predložio kako da zakon osigura fer klimu u izbornoj kampanji (FOTO)\n16:00"Negri" u Teatru\n15:00Broj krivičnih dela za nasilje u porodici prepolovljen\n14:00Kinoteka utorkom: “Boemski život” u Domu omladine\n13:30Parking karte i reklamacije u prostorijama JKP "Šumadija"\n13:00Predstavnici mladih SPO Kragujevac učestvovali na Globalnom liderskom samitu\n12:30Dodeljene nagrade pete "Zlatne kulise": "Mamin dašak u svemiru" najbolja predstava\n11:31Stevanović: Nemušt i neznalački pristup gradske vlasti, ne zanima ih kako Kragujevčani žive\n11:00Požarevljanke moćnije od rukometašica Radničkog\n10:00Pomahnitao: Mercedesom udario metalnu banderu, iščupao je i polomio, pa uspeo da pobegne!\n09:00Projekcija filma "Šaulov sin" u SKC-u\nInfoKG 7 dana: Porodilja, izvršitelji, Univerzitet, zemljotres, tuča, Resnik, CNC, SG...


Objavljen snimak Jenne Jameson kako pije, uzima tablete i razbija kameru Prolog\nNedugo nakon što je najavila svoj povratak u porno industriju, porno zvezda Jenna Jameson ponovo se našla u fokusu javnosti. Na YouTubeu je objavljen snimak koji prikazuje Jameson kako pije, uzima tablete i razbija kameru ispred svoje dece.\nIspod snimka piše: "Ovo su neki od razloga zbog kojih je Tito Ortiz dobio puno starateljstvo nad njihovom decom".\nJameson nije porekla da se ona nalazi na snimku, ali je demantovala zavisnost od pića i lekova.\n"To je voda jer je uvek volim imati uz krevet, iza noćnog ormarića. Brzo dehidriram stoga moram puno piti", izjavila je za Radar Online i dodala kako je kameru razbila jer se razbesnila shvativši da je neko snima.\nJameson je sa Ortizom provela osam godina, a roditelji su četvorogodišnjih blizanaca Journeya i Jesseja.\nUpravo zbog dece Jameson je odlučila da se vrati u u porno industriju, budući da nema dovoljno novca za plaćanje alimentacije.


Jemenske snage brzo napreduju na južnim kapijama Mariba - Otpor\nJemenske snage napredovale su prema južnim kapijama centra Mariba, potiskujući militante koje podržava Saudijska Arabija lojalne bivšem predsjedniku Abd Rabbuhu Mansuru Hadiju nazad.\nSnage odane Hadiju već su se povukle s većine svojih položaja u istočnim i centralnim dijelovima podoblasti Balaqin u protekla dva dana, uprkos intenzivnim zračnim napadima koje su saudijski ratni avioni izveli u njihovu podršku.\nAl-Akhbar je, pozivajući se na lokalne vojne i plemenske izvore, rekao da su trupe jemenske vojske i borci narodnih komiteta napravili veliki napredak na zapadnim periferijama Falaja nakon uspostavljanja kontrole nad svim visinama koje gledaju na regiju.\nIstovremeno, avioni saudijske koalicije vrše opsežne zračne napade na različite jemenske pokrajine.\nMeđunarodni nedeljnik The Economist napisao je u svom novom izdanju koje će biti objavljeno u subotu da Saudijska Arabija očajnički želi da okonča svoj katastrofalni rat protiv svog južnog susjeda.\n“Saudijci su željni da smanje svoje gubitke, ali ne mogu pronaći način da to učine”, dodaje se.\nSaudijska Arabija, uz podršku SAD-a i drugih ključnih zapadnih sila, pokrenula je rat protiv Jemena u martu 2015. godine, s ciljem da vrati Hadijevu vladu na vlast i slomi popularni pokret otpora Ansarullah.\nPošto nije uspio da postigne svoje proklamovane ciljeve, rat je ubio stotine hiljada Jemenaca, a milione raselio. Također je uništio infrastrukturu Jemena i proširio glad i zarazne bolesti.\nUprkos teško naoružanim saudijskim snagama koje kontinuirano bombarduju osiromašenu zemlju, jemenske oružane snage i narodni komiteti stalno jačaju protiv saudijskih osvajača, te su sada Rijad i njegove saveznike učinili zarobljenima u zemlji.


Da li heroji podrivaju temelje demokratije - Novi Standard\nDa li heroji podrivaju temelje demokratije?\nVesna Knežević 31.05.2020. 13:41\nNemački sociolog Urlih Brekling napisao je knjigu sumnjičavu prema herojskim narativima svih vrsta, sa tezom da koncept herojskog šteti savremenom društvu\nU modernim demokratijama heroji su arhaični element koji udara na same temelje političke emancipacije, tvrdi nemački sociolog kulture Ulrih Brekling (r. 1959). U knjizi „Postherojski junaci“ (Postheroische Helden, 2020, Zurkamp), autor je sumnjičav prema herojskim narativima svih vrsta, jer oni pojačavaju mitsku komponentu u savremenosti, a na mesto odgovorne politike stavljaju političku teologiju. Kritički esej o produkciji heroja u postherojskim vremenima.\nBreklingova knjiga ne stoji u direktnoj vezi sa pandemijom kovida 19, ali kako se pojavila upravo u trenutku „heroizovanja“ medicinske profesije, na instant primeru se pokazalo koliko je aktuelna. Medicinari su naši heroji! Moji svakako jesu, iako im protekla dva meseca nisam pljeskala s prozora u 18.00 skupa s drugim susedima. A nisam uglavnom zbog nekoliko medijskih izjava doktora, sestara i ostalog medicinskog osoblja da ih je aplauz u šest vrlo nervirao.\nNe radi se o nesporazumu, ni o nedorečenoj komunikaciji. Svi koji su davali izjave su vrlo dobro razumeli da je aplauz u šest prošlog marta i aprila postao univerzalni evropski simbol za duboki naklon pred njihovom profesijom koja je nosila i još nosi najteži teret u savladavanju pandemije. Argumenti medicinara – iz Austrije, Nemačke, Italije – su bili suvi i racionalni. Prvo, oni samo rade svoj posao. Drugo, rade ga u količinama koje nadilaze ljudsku snagu. Treće, iscrpljeni su od nespavanja, od straha za porodicu, traumatizovani jer gube pacijente od potpuno nove bolesti o kojoj još ne znaju ništa (pouzdano).\nKad u takvom setingu pomisle, evo, ljudi sad izlaze na balkone da odplješću, pa se vrate da odgledaju seriju pre glavnih večernjih vesti, to ih nekako iritira. Medicinari su ustvari nanjušili da je na delu mehanizam proizvodnje heroja i na njega reagovali negativno. Ne iz skromnosti, već iz nelagode da se za života pretvaraju u bronzane spomenike. A taj spomenik herojima rada podižu medicinski laici, tako što su na medicinare prebacili odgovornost za epohalni momenat, a sami se povukli na kauč da spašavaju svet!\nStvar naravno nije tako jednostavna, ali upravo je to suština, da heroizacija pojednostavljuje stvari. Brekling je tačno znao o čemu piše, iako nije pisao konkretno o tipu heroja nove svakodnevice, kao što su medicinari nagonski znali da ih pljesak u šest uvodi na istorijski kontaminirani teritorij prolaznih idola.\nOD PROSVETLjENOSTI DO MITOLOGIZACIJE\nUlrih Brekling je profesor za sociologiju kulture na Univerzitetu u Frajburgu. Pre toga je na univerzitetu u Vitenbergu predavao teoriju društva, a u Lajpcigu etiku i politiku. Ko-izdavač je Levijatana i Behemota, dva berlinska časopisa koji se sistematski bave društvenim dijagnozama današnjice i u nazivu citiraju najpoznatija dela Tomasa Hobsa.\nLevijatan je kod Hobsa simbol za državni red i poredak; Behemot simbol za prirodno stanje gde svako radi što hoće. Red protiv anarhije, organizovano nasilje protiv neuređenog nasilja, prosvetljenost protiv mitologije – to je teoretski raspon u kome se Brekling i inače kreće i gde sad u ovoj knjizi prati istorijsku produkciju heroja.\nUlični grafit u Berlinu na kojem je prikazana medicinska sestra u odeći sa znakom Supermena, april 2020.\nDelo o junacima postherojske Moderne koje se ovde predstavlja je nastalo iz šireg interdisciplinarnog istraživanja „Heroji – heroizacija – heroizmi“ nemačke univerzitetske mreže. Od 2012, koliko ovaj program traje, već se pojavilo desetak naslova drugih autora, na primer „Sledbenici, obožavatelji i gledaoci – heroji i njihova publika“, „Heroj, mučenik, uzurpator“, „Sakralno i herojsko“, „Tuđi heroji na evropskim binama, 1600-1900″ ili „Jesen heroja“.\nIz te serije je jedino Breklingova monografija našla put do velikog izdavača.\nHEROJI SU SIMPTOM KRIZE\nMehanizmi proizvodnje heroja koji deluju od Antike do danas sprečavaju emancipaciju odgovornog društva, tvrdi autor. Uslovi se menjaju, ali glad za herojima ostaje: kad jedna zajednica proglasi nekog junakom, ona prihvata vlastitu nepunoletnost kao jedinki, nezrelost kao kolektiva.\nZa Breklinga, herojstvo je pokušaj emocionalne ucene kojom vrednosne matrice disciplinuju pojedinca, kao da su same po sebi živi čuvari jednog društva. Herkules, mučenici za hrišćansku veru nekad, za muslimansku danas, slavne vojskovođe, mudri kraljevi, zločinački vladari tipa Hitler, spasitelji sveta iz pro-migrantskog bloka tipa Karole Rakete, dobročinitelji tipa Majke Tereze koji tvrdoglavost proglašavaju humanizmom – svi su oni predstavnici idealnog tipa heroja za neku zajednicu barem neko vreme.\nIdealno ne u smislu poželjno, već onako kako taj termin koriste sociolozi za moralno neutralne, apstraktno sažete tipove, u ovom slučaju tip „heroja opšte prakse“ za nekoga ko štrči iznad mase i primorava je „na trening poniznog pogleda odozdo“. Da li „nama“ u postmodernim i postherojskim društvima trebaju junaci? Ni slučajno, tvrdi Brekling, ali opet ih proizvodimo, zato što su navike jače. „Nama“ su potrebni heroji dokle god postoji „mi“ koje se oseća ugroženo od „onih drugih“ i zbog toga vlastiti identitet doživljava prevenstveno kroz konstantnu mobilizaciju protiv spoljne opasnosti. Brekling: „Herojstvo je personifikovani egoizam grupe“.\nJezik herojstva je tvrd i neumoljiv, konsekventan i nepopustljiv, zatvoren za kompromise. Heroizmi i herojska dela ne poznaju sumnje, ne priznaju dileme, samo dramatične smene binarnog koda nula i jedan. Brekling: „Kroz naočare heroizma, svet je ili crn ili beo. Sivi tonovi se izbacuju, druge veselije farbe herojima ionako ne padaju na pamet. I zato, herojstvo je program simplifikacije“.\nHeroji su usamljena bića, jer tamo gde oni žive, u oblacima, nema nikog da razmene mišljenja. Brekling: „Društvo u kome bi svi bili heroji bilo bi neizdrživa zajednica naduvenih narcisa. I zato, herojstvo je egotrip.“\nSnage koje su zadužene za rešavanje problema u postmodernim demokratijama su socijalni pokreti, koalicije i civilna društva. Nesrećne li zemlje, kojoj za to trebaju heroji, citira Brekling iz „Galileja“ Bertolda Brehta. Brekling: „Kultovi heroja su konzervativni, čak i kad slave revolucije. Možda heroji i nisu menjali svet, samo su proizveli zaglušujuću buku koja je sakrila činjenicu da je sve ostalo kao što je bilo. I zato, herojstvo je strategija depolitizacije.“\nHeroji više zavode i osvajaju, nego što objašnjavaju i argumentuju. Kad krenu u misiju, heroji postavljaju zamke obožavanja i divljenja, a ko se upeca, taj automatski gubi svaku distancu. Kad se heroj žrtvuje za višu stvar, to se ne propituje, jer je dovoljno već to da njegova sudbina emotivno dotiče ljude. Brekling: „Ko postavlja pitanja da li je žrtva bila neophodna, taj je izdajnik. I zato, herojstvo je pokušaj emotivne ucene.“\nFotografisanje skulpture „David” Mikelanđela Buonarotija\nKako su heroji preživeli milenijume i u snazi stigli do današnje postherojske faze racionalne vladavine? Time što su imitirali „mitove popularne kulture“, kaže Brekling – filmske heroje blokbastera, junake stripova, video igara, odreda spasitelje sveta u dva i po sata. Polazna autorova dijagnoza: U demokratskim sistemima suverenitet se povukao u institucije, pa su „fizičke manifestacije Levijatana postale apstraktne ili izmenljive“. Danas vladaju jedni, sutra drugi, svi skupa obični administratori i upravitelji, ne vladari.\nAli, tu počinje problem današnjice. Suvi okvir racionalne vladavine nije bez opasnosti, jer time „mesto moći postaje prazno mesto“. Izborna tela vole malo herojske halabuke. Brekling: „Na tu isrpažnjenu poziciju nadiru herojski karakteri, uvek u potrazi za neprijateljem, kao policija za lopovima. Pravni suverenitet postaje pozorišni suverenitet; krize proizvode heroje, ali i heroji krize. I zato, herojstvo je tehnologija vladanja.“\nFUROR HEROICUS I RAT I RAT\nNajkraće objašnjenje „postmodernog“: postmoderno je moderno samo bez euforije. Nema više iznenađenja, sve izgleda kao već viđeno. Čak je i virus koji nas je iznenadio polovan, manje smrtonosna i više zarazna varijanta starijeg SARSA-1 iz 2002. Da li bela civilizacija već živi u postmoderni, da li je negde šezdesetih godina prošlog veka zaista izgubila moć da se zgranjava, čudi i divi nad tokom društvenih promena, nije tema Breklingove knjige. On samo opisuje da se sa uslovnom postmodernom promenilo shvatanje heroja, kao izuzetnih ličnosti koje u ime viših ciljeva postižu izuzetna dela ili prave izuzetne štete.\nIz poglavlja o elementima herojskog, razlikama prema starijim modelima, identitietu današnjih herojskih pripravnika, tipu menadžmenta u ekonomiji, odnosu heroja i rata u današnjici, biramo ovo poslednje. Poglavlje je za čitaoca interesantno jer teoretski pokriva i intervenciju NATO Alijanse u Srbiji 1999. Građani Srbije su, kao i čitav region, prvo provedeni kroz ranu praksu postmodernog rata, a sada sa zadrškom dobijaju teoretsku podlogu takvih akcija. Oni koji kažu da su sve to već odavno znali i da ih ništa ne čudi, ima li većeg dokaza da i sami žive u postmoderni?\nBrekling počinje profesorski temeljno. Rat je tradicionalno mašina za produkciju heroja. Kao vanredno stanje, rat vapi za izuzetnim prirodama, skida moralnu stigmu sa istrebljenja drugih, obećava slavu i olakšava procese žrtvovanja i kao „victims“ (pali vojnici, ubijeni civili) i kao „sacrifice“ (svesna samo-žrtva). Nemački jezik, kao ni srpski, nema lingvističku ta dva pojma, pa tu svi koriste distinkciju u engleskom.\nNajpre, kaže Brekling, da se razumemo, smrt je smrt, a simboli su simboli. Kad se za pale heroje tipa žrtve i samo-žrtve kaže „oni nisu umrli, žive i dalje“, to je samo floskula za umirivanje savesti nekog kolektiva. Jesu, oni su zaista umrli, nema ih više.\nU postherojskim društvima se stvara razlika između „herojske manjine“ – recimo generala i stratega NATO Alijanse ili Pentagona koji bi da ratuju – i „postherojske većine“, to jest društva koje nije spremno da tek tako kreće u rat. To herojsku manjinu stavlja pred izazove stalne legitimacije. Kako svojima prodati rat pre nego što ga uvališ nekom drugom? Kako da dr. Strejndžlov natera postherojsku većinu da zavoli bombu?\nMAMIZAM I GENERALI\nBrekling spominje dva vojna istoričara i stratega, britanskog Džona Kigena (John Keegan, 1934 – 2012) i američko-rumunskog Edvarda Lutveka (Edward Luttwak, r. 1942), koji su od osamdesetih i devedesetih godina sažimali izazove novog tipa rata. Posebno Lutvekov esej „Prema postherojskom tipu rata“ objavljen u časopisu Foreign Affairs 1995. izgleda kao otisak zapadnih vojnih intervencija na području bivše Jugoslavije. Princip je posle primenjen u Iraku, Avganistanu, Libiji, i kao očito neuspešan napušten u Siriji.\nHerojska manjina je ucenjena – Ili će osigurati princip nula domaćih žrtava, ili neće dobiti legitimaciju za rat. Princip nula domaćih žrtava ima i predigru, zbog njega su se Amerikanci povukli iz Vijetnama; ima i ideološku podvrstu, zbog njega su se i Sovjeti povukli iz Avganistana. Ali Brekling uglavnom gleda čiste modele, one od devedesetih, u kojima se herojska manjina u Sjedinjenim državama i drugde dovija, ne bi li vlastitom stanovništu garantovala nula domaćih žrtava, a geostrateški ipak osigurala kontrolnu poziciju. Ko je Lutveku kriv što heroji-rezervisti neće u rat? Mamizam, mamismo, ne daju mame decu generalima! „Mamizam“ treba shvatiti s dozom apstrakcije, kao vickasto ime za duboke promene u porodičnim i socijalnim strukturama postmodernih društava.\nKralj Sparte Leonidas (glumac Džerard Batler) u filmu Zeka Snajdera iz 2006. godine\nPosle agresivnih mama, drugi krivac bi bila televizija kao masovni medij. Pionirska uloga Si-En-Ena je bila u tome da je on s jedne strane omogućio zapadne intervencije u bivšoj Jugoslaviji, a s druge strane podigao talas mamizma kod kuće. Si-En-En, medijska avangarda „transfera rizika“!\nSlaba tačka Zapada je njegova nemogućnost da podnese vlastite žrtve, ali bi hteo da pravi tuđe, što ga ostavlja ranjivim prema protivnicima koji još nisu izgustirali herojski program.\nI zato, ako se nekome dobar deo balkanskog prostora učini kao niz rešenja koja ne drže vodu, to je samo otisak (čizme) zapadne herojske manjine koja ni kod sebe, ni u gostima ne može ni da pobedi, ni da izgubi, ni da odustane. Can’t win, can’t loose, can’t quit.\nBrekling je napisao fulminantnu knjigu o negativnom aspektu herojstva. U idućem tekstu recenzija knjige nemačkog filosofa Ditera Tome sa dijametralno suprotnom argumentacijom – da su savremenim demokratijama potrebni heroji.\nFilozofijaVesna KneževićUlrih Breklingherojiherojsko\nLeto evropskog očaja\nO knjizi „Desna misao u 20. veku“


Filmski Hitovi: The Theory of Everything (2014)\nKod nas nazvan: Teorija Svega\nŽanr: Biografski | Drama | Ljubavni\nGlumci: Eddie Redmayne, Felicity Jones, Tom Prior...\nPriča o vezi čuvenog fizičara Stivena Hokinga i njegove žene Džejn.\nPazi, imaš Stivena Hokinga. Šta je prvo što ti padne na pamet. Njegova genijalnost, govori, teorije, bolest i fizičko stanje. Ako želiš da gledaš nešto o Hokingu, ovo je spisak stvari koje su sigurno neizbežne. Ako vam kažem da mi je fizika bila omiljeni predmet u osnovnoj i srednjoj školi, onda možete da zamislite poštovanje koje gajim prema Stivenu Hokingu. Rado gledam i čitam bilo šta što ima veze sa ovim genijalcem. Ali od svega toga ovi nam prodaju priču o vezi između njega i njegove supruge Džejn. To je za mene bio dovoljan razlog da imam negativno predubeđenje o ovome. Kada sam odlučio ovo da pogledam, nisam imao ideju da je film rađen po knjizi Džejn Hoking. Da sam znao, verovatno bih odustao od gledanja.\nVidimo neko šablonsko otvaranje i površno predstavljanje Hokinga. Veza ovog dvojca brzo počinje ali nekako su mi sva ta njihova čavrljanja bila isforsirana. Ovo je klasično viđenje onih koji predstavljaju genijalce kao da je reč o vrsti smeštenoj u zoološki vrt. Ne, genijalci ne umeju da vode opušten razgovor već sve što pričaju je prokleto teoretisanje i mora da ima naučnu osnovu. Genijalac ne ume da se divi jednostavnoj lepoti bilo čega bez da analizira bilo šta, genijalac ne ume da priča vulgarne viceve, genijalac ne ume da ima jednostavan hobi, genijalac ne može da ima želju da zgrabi golu žensku sisu. E pa jebite se mediokriteti. Vaše shvatanje genijalnosti upravo pokazuje vašu ograničenost.\nA pazite kako pokazuju da je Hoking pametan. Kao cela grupa dobija ekstremno teške zadatke i imaju nekoliko dana da to reše. Hoking to reši za par minuta i to pre početka časa na kom predaju te zadatke. Uuuuu majstori. Još jedan pokazatelj da neko ko je pisao o ovome nema blage veze sa mozgom. Ovo su jeftini trikovi. Nemojte da se upecate na njih. Pogledajte Blistavi Um recimo. Ok, to je izromantizirana verzija priče koja je u stvarnosti mnogo surovija, ali je tako prokleto dobro osmišljena. Pogledajte kakve fazone lupa lik koji tumači Rasel Krou. Blesavo ali savršeno u skladu sa onim što on jeste. Nema tu rešavanja zadataka u poslednjem momentu, ne moraju jeftinim trikovima da nas ubeđuju da je neko pametan.\nImamo tu i priču o Hokingovoj bolesti. Mislim njegova žena je pisala o tome, realno je da se raspilavi na to. Ono što je veličanstveno a vezano za samog Hokinga je njegova snaga volje. On jeste zarobljen u stolici ali njegov um nije ograničen na telo koje je izgubilo većinu svojih funkcija. Ovaj čova vidi daleko, mnogo dalje od skoro svih nas. A u čemu je njegova genijalnost? On priča tako da ga svi razumemo. Nema palamuđenja, nema pominjanja izraza koji vam lome mozak, samo jednostavne misli koje njihova istinitost čini savršenim u toj jednostavnosti. Ok, ne mogu da prdim o tome da čoveku nije teško što je nepokretan, to su gluposti, ali poslušajte njegove govore, pogledajte koliko je on pozitivan i kakav smisao za humor ima. Tu beskonačnost njegovog uma je film propustio da prikaže. Tek ponegde je to zagrebano.\nImamo i tu borbu sa bolešću. Neke scene su dobre ali mislim da su malo preforsirali. Recimo kada Hoking saznaje šta će da se desi a Džejn ga zove da igraju kriket - to je odlično. Tačno se vidi koliko je to slomilo čoveka, tačno se vidi šta sledi i ta scena je zaista bolna. Sve posle toga krene od muženja krave koja više nema mleka u vimenima pa na žalost i do muženja bika. Ok, on hoće sam da se popne uz stepenice ali vidi se da nema snage. I to mora više puta da se servira. Pa se onda čovek muči da jede i to se forsira iz sve snage. Zašto? Pa kako da vam bude žao čoveka. Majstori, ako pravite film o Hokingu, prikažite ono što jeste Hoking. Ok, čova je nepokretan, ali pazite, da li je zbog toga on poznat ili zbog nečeg drugog. E to drugo mi pričaj. Na žalost scenaristi ili sama Džejn su skoro totalno nesposobni za tako nešto. Ok je predstavljena borba ove žene da iznese sve teškoće, lepo je predstavljena njena odlučnost, njena snaga, ali smo to već videli u Blistavom Umu.\nMoram da pohvalim kako je ovo usnimljeno. Film je prepun lepih kadrova. Takođe, trudili su se da ispoštuju fotografije Hokingovih. Potražite po internetu fotografije iz privatnog života, videće mnoge od tih stvari u filmu. Muzika je odlična. Što se tiče Redmejnove glume i oskara, ne mogu da kažem da je zaslužio ili da nije. Ne mislim da ovo nije kvalitetna gluma. Gluma je dobra a čak je ovo i opasna transformacija ali ne mogu da prihvatim da neko dobije oskara samo zato što oponaša nekog drugog. Uvek se setim da je i Džejmi Foks dobio oskara zato što je oponašao Reja Čarlsa i osetim fizičku bol. Eeeeej Džejmi Foks, čovek koji može da glumi samo u reklami na TV-u s obzirom na kvalitet njegove glume. Redmejn je ovde veoma dobar, povremeno čak i odličan. Ali opet, većinu filma on sedi nepokretan. Da veze nemam ko je Hoking, možda bih otkinuo na ovu glumu. Ovako, pohvale za Redmejna ali nemojmo oskarovati nekog samo zato što oponaša nekog drugog ili daleko bilo zato što glumi nekog ko je veliki ili velikodušan (Sandra Bulok i smešna gluma u smešnom The Blind Side).\nOvom filmu fali mesa. Ovo je većim delom slaba kopija Blistavog Uma. Ne verujete? Na početku imamo upoznavanje i čavrljanje ovog para. Setite se u Blistavom Umu kada Rasel izvodi fazon sa zvezdama. I u ovom filmu imamo priču o zvezdama. Opet imamo ženu koja se bori sa muževljevom bolešću. Imamo njenu borbu da očuva brak. Imamo njegovu borbu da prevaziđe svoju situaciju. Imamo scenu gde Hokingu odaju priznanje. Imamo njegov govor na kraju. Problem je što se vidi iz aviona da ovo nije pogled sa Hokingovog stanovišta niti pogled nekog ko želi da priča o Hokingu. Ovo je priča o Hokingovoj (bivšoj) supruzi, njenom ljubavniku i njenom mužu koji se zadesilo da je Stiven Hoking.\nOno što Hoking jeste, tek ponegde su zagrebali. Posle gomile gluparija vam dođe scena gde čujete nešto što ste čuli i u stvarnom životu od ovog velikog čoveka i oduševite se. Iskritikovao sam ovaj film dosta ali on nije nipošto loš. Ima tu nekoliko finih scenica ali ono najbitnije je dato na kašičicu. Hokingov zadnji govor je kruna filma ali da je ovo film o Hokingu, ta kruna bi bila blistava. Ako vas zanima film o Džejn Hoking, ovo može da bude nešto čime ćete ubiti vreme. Stivena potražite negde drugde, negde gde zapravo pričaju o njemu.\nHoking je izjavio kako je gledajući Redmejnovu glumu čak ponegde pomislio da gleda samog sebe. Hoking je pozajmio svoj glas, medaljon i nekoliko stvari kako bi ih koristili u filmu. On je izjavio kako je film uglavnom istinit. Redmejn je išao na Kembridž kao i sam Hoking. Švajcarskog doktora tumači bivši fudbaler i reprezentativac Francuske Frank Lebef.


NAŠE MESTO - YouTube\nPortal "Naše Mesto"\nUručeni pokloni porodicama u sklopu novog projekta Plave ptice - Duration: 11 minutes.\nU sredu 19. juna 2019. godine, predsednik opštine Kula Damjan Miljanić, rukovodilac Odeljenja za društvene delatnosti Dragana Potpara i Marko Košutić, direktor Udruženja za pomoć MNRO Plava ptica, ...\nOdržana 11. Trka prijateljstva u Kuli - Duration: 17 minutes.\nU nedelju, 16. juna 2019. godine, u Kuli je uspešno održana 11. Trka prijateljstva na kojoj je učestvovalo više stotina trkača iz celog regiona.\nSUBSKRAJBUJTE SE NA NAŠ KANAL! - OVDE:\nVoda prodire iz zemlje kod Zastave u Kuli - Duration: 92 seconds.\nLAJKUJTE NAS NA FEJSU: https://www.facebook.com/NaseMesto....\nU Kuli počeo 61. Republički festival amaterskih pozorišta Srbije - Duration: 3 minutes, 44 seconds.\nU petak, 14. juna 2019. godine, u Kuli je svečano otvoren 61. Republički festival amaterskih pozorišta Srbije.\nChina Brand Fair 2019 - Izveštaj sa sajma u Budimpešti - Duration: 26 minutes.\nOd trećeg do petog juna 2019. godine, u Budimpešti u Mađarskoj je održan još jedan China Brand Fair, sajam kineskih preduzetnika koji je okupio 320 izlagača iz Kine, ali i 67 kompanija iz centralne...\nPut od Kule do Kljajićeva - 2019 - Projekat "Put od..." - Duration: 25 minutes.\nRedakcija Portala "Naše Mesto" je pokrenula novi projekat tokom kojeg će biti objavljeni video snimci lokalnih puteva između naseljenih mesta u Gradu Somboru i opštinama Kula, Vrbas i Odžaci.\nPut od Kule do Sivca - 2019 - Projekat "Put od..." - Duration: 16 minutes.\nDan otvorenih vrata u JKP Čistoća Sombor (2019) - Duration: 4 minutes, 16 seconds.\nJavno komunalno preduzeće "Čistoća" iz Sombora organizovalo je u petak prvi Dan otvorenih vrata, gde su učenici osnovnih škola imali mogućnost da se upoznaju sa reciklažnim centrom i načinom skladi...\nPut od Kule do Crvenke - 2019 - Projekat "Put od..." - Duration: 10 minutes.\nKonferencija za medije povodom Moto susreta i Trke prijateljstva u Kuli - Duration: 9 minutes, 22 seconds.\nU svečanoj sali Opštine Kula održana je konferencija za medije povodom predstojećih manifestacija, 15. Moto susret i 11. Trka prijateljstva, dva najmasovnija dešavanja u kulskoj opštini.\nU toku radovi na putu između Kruščića i Bačkog Gračaca - Duration: 4 minutes, 51 seconds.\nU toku je izvođenje radova na pojačanom održavanju dela puta između Bačkog Gračaca i Kruščića koji, osim što je važan za opštine Odžaci i Kula, ima i izuzetan regionalni značaj.\nSUBSKRAJBUJTE SE N...\nUdruženje "Plava ptica" dobilo Službu za pomoć i negu u kući - Duration: 9 minutes, 37 seconds.\nPosle višegodišnjeg rada pri Domu za stare i penzionere u Kuli, Služba za pomoć i negu u kući zvanično je postala deo Udruženja za pomoć MNRO "Plava ptica".\n120 SEKUNDI Play all\nDADO TOPIĆ u Vrbasu - "Muzeji Srbije, deset dana od 10 do 10" - 11.05.2017. - Duration: 2 minutes, 17 seconds.\nKako teku radovi na popravljanju nove Kramerove ulice u Kuli - 12.05.2017. - Duration: 2 minutes, 17 seconds.\nOtvorena izložba pasa svih rasa VI CAC Kula - 13.05.2017. - Duration: 2 minutes, 17 seconds.\n120 SEKUNDI: Zvonko Bogdan i Dženan Lončarević u Crvenki - 13.05.2017. - Duration: 2 minutes, 17 seconds.\n120 SEKUNDI: Stadion "Milan Sredanović" u Kuli i revijalna utakmica - 19.05.2017. - Duration: 2 minutes, 17 seconds.\nDani krsturske paprike - izložba u centru sela - 19.08.2017. - Duration: 2 minutes, 18 seconds.\nBol u donjem delu trbuha - Ginekološka ordinacija "Ona" iz Kule - 08.01.2018. - Duration: 6 minutes, 1 second.\nPosetili smo ginekološku ordinaciju "Ona", gde je sa čitaocima Portala "Naše Mesto" prim. dr med. Slavica Pešikan podelila malo više informacija o bolu u donjem delu trbuha.\nSUBSKRAJBUJTE SE NA N...\nProtest i blokada puta između Kule i Vrbasa - 08.06.2018. - Duration: 5 minutes, 52 seconds.\nVelika kolona vozila formirana je između Kule i Vrbasa, a razlog je organizovani protest zbog poskupljenja goriva.\nAutor video snimka: Tomi Tamaš.\nŽika Gojković i dr Željko Vidović - Razgovor povodom skupštine POKS-a u Vrbasu - 07.10.2017. - Duration: 9 minutes, 19 seconds.\nNAŠE MESTO TV: Povodom skupštine Pokreta obnove Kraljevine Srbije u Vrbasu, za Portal "Naše Mesto", izjave su dali Žika Gojković i dr Željko Vidović koji je izabran za predsednika Opštinskog odbora...\nTRUBAČI i maturanti - Proslava na Trgu u KULI - Duration: 11 minutes.\nNAŠE MESTO TV: Snimak maturanata sa proslave završetka školovanja. Učenici Ekonomsko-trgovinske škole u Kuli su se veselili uz trubače u školskom dvorištu i ispred zgrade Pošte u centru grada.\nSAŠA JANKOVIĆ - početak kampanje za predsednika Srbije - Deronje 11.02.2017. - Duration: 24 minutes.\nNAŠE MESTO TV: Početak kampanje Saše Jankovića, kandidata za predsednika Srbije i kampanje za lokalne izbore Opštinskog odbora Demokratske stranke opštine Odžaci.\nPredstavljanje kandidata za pred...\nTrubači u CENTRU KULE, maturanti proslavili kraj školske godine - 31.05.2017. - Duration: 10 minutes.\nNAŠE MESTO TV: Povodom kraja školske godine, maturanti Ekonomsko-trgovinske škole Kula organizovali su proslavu na kojoj su svirali trubači u dvorištu škole i u centru grada.\nKula iz vazduha - snimano dronom! - Duration: 3 minutes.\nSnimak napravljen septembra 2013.godine letilicom "Spreading Wings S800" i kamerom "Panasonic Lumix DMC-GH2".\nVlasnik opreme - Nikola Bošković\nVideo montaža - Ninoslav Tomić\nProtest #1od5miliona u Vrbasu - Duration: 46 minutes.\nU Vrbasu je u nedelju, 3. februara 2019. godine održan prvi protest #1od5miliona.\nLANČANI SUDAR između Kule i Vrbasa - 23.02.2017. - Duration: 68 seconds.\nNAŠE MESTO TV: Između Kule i Vrbasa danas se dogodio lančani sudar u kojem je učestvovalo više vozila. Nezvanično saznajemo da ima 15 lakše povređenih osoba.\nSUBSKRAJBUJTE SE NA NAŠ KANAL! - OVDE:...\nPredsednik Vučić otvorio novu fabriku u Kuli - Duration: 6 minutes, 22 seconds.\nU Kuli je danas otvorena fabrika "Fiorano" deo italijanske Kalcedonija grupe gde će, kako je najavljeno, biti zaposleno više od 300 radnika.\nUgašen požar u centru Kule - Duration: 49 seconds.\nPrenosimo vam kadrove iz spa centra, gde je večeras oko 21:00 izbio veliki požar. Na svu sreću, u požaru nema povređenih.\nBlokada i protest na putu između Kule i Lipara - 11.06.2018. - Duration: 2 minutes, 31 seconds.\nBlokade puteva se nastavljaju, a ekipa Portala "Naše Mesto" je u ponedeljak 11. juna zabeležila ove kadrove na putu između Kule i Lipara gde je počeo protest.\nSUBSKRAJBUJTE SE NA NAŠ KANAL! - OVDE...


Blic Online | Prva kolektivna tužba protiv banaka u Srbiji\nPrva kolektivna tužba protiv banaka u Srbiji D. N.\t| 12. 02. 2013. - 06:43h | Foto: Ž. Šafar\t| Komentara: 108\nUdruženje bankarskih klijenata Efektiva podnelo je Prvom osnovnom sudu u Beogradu tužbu protiv tri banke. Ovom tužbom se se tražiti zaštita kolektivnih interesa bankarskih klijenata, saopšteno je iz udruženja.\nTraži se zaštita kolektivnih interesa bankarskih klijenata\nKako je navedeno, radi se o prvoj kolektivnoj tužbi u istoriji srpskog pravosuđa, a kako je predsednik udruženja Dejan Gavrilović rekao Tanjugu, podneta je protiv Hipo Alpe-Adrija banke, Pireus i EFG banke.\n- Razlozi tužbe bazirani su na ispravljanju posledica koje je na korisnike kredita ostavilo po nama nedopušteno ugovaranje valutne klauzule u švajcarskim francima, kao i posledica jednostranog menjanja kamata i kamatnih marži od strane banaka - navedeno je u saopštenju.\nGavrilović je objasnio, u izjavi Tanjugu, da su navedene tri banke izabrane “iz tehničkih razloga”, odnosno zato što za njih postoji najviše dokumentacije.\nU Efektivi smatraju da će uspeh u ovom sporu “u budućnosti sprečiti nepoštenu bankarsku praksu, a da će klijentima koji već imaju kredite u francima značajno poboljšati materijalni položaj”.\n- Iako se tužba konkretno odnosi na stambene kredite u francima, uverenja smo da će pozitivna presuda u značajnoj meri pomoći svim ostalim klijentima, fizičkim i pravnim licima koji koriste ostale usluge banaka i lizing kuća - saopštilo je to udruženje.\nOni su pozvali Narodnu banku Srbije “da na strani tužioca uzme učešće u ovom postupku, te da na taj način donekle ispravi posledice svog pasivnog držanja koje je, takođe, doprinelo teškom položaju bankarskih klijenata”.\nNajčitanije SADA: Povezane vesti: Ostale i važne vesti: Povezane teme: Banka, Klijenti, Tužba, Hipo Alpe-Adrija banka, Pireus banka, EFG banka\tOstavite Vaš komentar\nOstali komentari (108) Poslednji komentari\tDeki\nSreda, 13. 02. 2013. 14:42h\nNisi ti bio porstanar?! Ko je teda bio korektan?! Nisam ekonomista? Dalje skriveni troskovi nikada nisu prezentovani, kredit su namerni isplacivali cekajuci da kurs ide u njihovu korist! Molio sam ih da me sto pre isplate, cak se nisu javljali na telefon! ....\nSreda, 13. 02. 2013. 12:37h\nA posle ovoga da se prosiri i na druge institucije.\nSreda, 13. 02. 2013. 12:01h\nO današnjoj državi, da ispravi greške ondašnje države i NBS, čiji stručnjaci nisu na jasan način i nedvosmisleno upozorili gradjane od opasnosti koja ih čeka. Gradjani su uglavnom laici i uzimaju kredite koje mogu da bi rešili životno pitanje. Odluka Suda nikako ne može direktno pomoći ljudima, ali možda će nešto pokrenuti u državi (vlasti koju smo izabrali) , što zaista želim. novosadjanin\nSreda, 13. 02. 2013. 10:31h\nJoš jednom: ako su sa bankom dogovorili kredit u EUR i tako potpisali ugovor i dali kaparu, a banka im nakon toga podmetnula i prinudila ih d auzmu CHF indeksirani kredit, onda je to druga priča, i tu ih podržavam. Ali ako su sami prihvatili taj kredit, onda neka se ne žale. Uzgred, ja sam kupio stan na kredit takođe, ali sam izabrao kredit za koji sam bio siguran, i širio sam se koliki mi je pokrivač\nSreda, 13. 02. 2013. 07:40h\nI dalje ce mi biti duzni 2000 CHF, koje su mi oteli zbog "poslovne politike banke".\nDruštvo»\tMODOM PROTIV SIDE Humanitarni događaj u Beogradu\nPovodom Svetskog dana borbe protiv HIV-a I AIDS-a u Beogradu se već četvrtu godinu zaredom organizuje humanitrni modni događaj...\nIspovest HIV pozitivne osobe: Najviše diskriminišu zdravstveni radniciKako izbeći visoke račune za struju u grejnom periodu?Bez unapređenja položaja osoba sa HIV i AIDS-omPOMOĆ PROSVETI Počela isplata 7.000 dinara zaposlenima u školama i vrtićima\twww.NonStopShop.rs\nPolitika»\tLokalni list u Americi objavio da je BORIS TADIĆ predsednik BOSNE\nList "The Oxford Eagle" iz okruga Lafajet u Saveznoj državi Misisipi, napravio je zanimljivu grešku kada je bivšeg predsednika...\nPoverenik Šabić: Najviši državni organi da objave svoje informatore o raduPITANJA ZA VLAST Poslanici o bezbednosti premijera, pravima Bošnjaka, Novopazarskoj banji...Vučić: Uložićemo dodatne napore da policiji obezbedimo bolje uslove radaJevtić: Bacanje bombe na Srbe u Gojbulji je ozbiljan teroristički akt\tNajviše komentara


Zašto ne gubite na težini? - Alex - Personalni trener\nZašto ne gubite na težini onoliko koliko ste očekivali\nKada smršate, vaše telo uzvraća udarac. Možda ćete u početku moći da smršate prilično mnogo, bez mnogo napora. Međutim, gubitak težine može usporiti ili potpuno prestati nakon nekog vremena. Ovaj članak navodi 20 uobičajenih razloga zašto ne gubite težinu. Sadrži i korisne savete o tome kako probiti plato i ponovo pokrenuti stvari.\nMožda gubite, a da toga niste ni svesni\nAko mislite da doživljavate plato za smanjenje telesne težine, ne biste se trebali još uznemiriti. Neverovatno je uobičajeno da se skala ne pomera nekoliko dana (ili nedelja) odjednom. To ne znači da ne gubite masti. Telesna težina ima tendenciju da varira za nekoliko kilograma. Zavisi od hrane koju jedete, a hormoni takođe mogu imati veliki uticaj na to koliko vode vaše telo zadržava (posebno kod žena). Takođe, moguće je dobiti mišiće istovremeno sa gubitkom masti. Ovo je posebno uobičajeno ako ste nedavno počeli da vežbate.\nOvo je dobra stvar, jer zaista želite da izgubite telesnu masnoću, a ne samo težinu. Bilo bi dobro koristiti nešto drugo osim skale za merenje vašeg napretka. Na primer, merite obim struka i procenat telesne masti jednom mesečno. Takođe, može vam reći koliko dobro vaša odeća pristaje i kako se gledate u ogledalo. Osim ako vaša težina nije ostala na istoj tački duže od 1-2 nedelje, verovatno ne morate da brinete ni o čemu.\nNe pratite šta jedete\nSvest je izuzetno važna ako pokušavate da smršate. Mnogi ljudi nemaju pojma koliko zaista jedu. Studije pokazuju da praćenje unosa hrane pomaže u gubitku težine. Ljudi koji koriste dnevnike hrane ili fotografišu svoje obroke stalno gube više na težini od ljudi koji to ne čine . Istovremeno, postoji potencijalna mana praćenja hrane, posebno kada se koristi u svrhu gubitka težine. Za ljude sa poremećajima u ishrani, pokazalo se da brojanje kalorija i praćenje hrane pogoršavaju potencijalno štetne nuspojave .\nVođenje dnevnika hrane može biti od pomoći kada pokušavate da smršate.\nProteini su važan nutrijent za gubitak težine. Konzumiranje proteina sa 25-30% kalorija može povećati metabolizam za 80-100 kalorija dnevno i učiniti da automatski jedete nekoliko stotina kalorija manje dnevno. Takođe može drastično smanjiti žudnju i želju za užinom . Ovo je delimično posredovano efektima proteina na hormone koji regulišu apetit, poput grelina i drugih . Ako doručkujete, obavezno unesite proteine. Studije pokazuju da su oni koji doručkuju sa visokim sadržajem proteina manje gladni i imaju manju želju tokom dana. Visok unos proteina takođe pomaže u sprečavanju metaboličkog usporavanja, uobičajenog sporednog efekta gubitka težine. Osim toga, pomaže u sprečavanju ponovnog uspostavljanja težine .\nMali unos proteina može zaustaviti vaše napore u mršavljenju. Uverite se da jedete mnogo hrane bogate proteinima.\nUnosite previše kalorija\nMnogi ljudi koji imaju problema sa gubitkom težine jednostavno jedu previše kalorija. Možda mislite da se to ne odnosi na vas, ali imajte na umu da studije dosledno pokazuju da ljudi često potcenjuju unos kalorija za značajnu količinu (15, 16, 17). Ako ne gubite težinu, trebalo bi da pokušate da izmerite svoju hranu i neko vreme pratite kalorije. Evo nekih korisnih izvora: Kalkulator kalorija. Pomoću kalkulatora kalorija utvrdite koliko kalorija treba da pojedete. Brojači kalorija. Ovo je lista od pet besplatnih veb lokacija i aplikacija koje vam mogu pomoći da pratite unos kalorija i hranljivih materija. Praćenje je takođe važno ako pokušavate da postignete određeni nutritivni cilj, poput dobijanja 30% kalorija iz proteina. Ovo može biti nemoguće postići ako ne pratite stvari kako treba. Općenito nije potrebno brojati kalorije i vagati sve do kraja života. Umesto toga, isprobavajte ove tehnike nekoliko dana svakih nekoliko meseci da biste stekli osećaj koliko jedete.\nAko vam se čini da je gubitak kilograma stao, moguće je da unosite previše kalorija. Ljudi često precenjuju unos kalorija.\nNe jedete integralnu hranu\nKvalitet hrane je jednako važan kao i količina. Konzumiranje integralne hrane može poboljšati vaše blagostanje i pomoći u regulisanju apetita. Ova hrana ima tendenciju da bude mnogo zasitnija od njihovih visoko prerađenih kolega. Imajte na umu da mnoga prerađena hrana označena kao „zdrava hrana“ nije zaista zdrava. Obavezno pročitajte sastojke na pakovanju i pazite na hranu koja sadrži dodatne ugljene hidrate.\nObavezno zasnivajte svoju ishranu na integralnoj hrani. Konzumiranje previše prerađene hrane može negativno uticati na vaš uspeh u gubitku težine.\nJedna od najvažnijih stvari koje možete učiniti kada izgubite težinu je da radite neki oblik treninga otpora, poput podizanja tegova. Ovo vam može pomoći u održavanju mišićne mase, koja se često sagoreva zajedno sa telesnom masnoćom ako ne vežbate . Dizanje tegova takođe može pomoći u sprečavanju metaboličkog usporavanja i osigurati da vaše telo ostane zategnuto i mišićavo .\nTrening snage je efikasan način gubitka masti. Sprečava gubitak mišićne mase često povezane sa gubitkom težine i pomaže u održavanju dugoročnog gubitka masti.\nPrejedanje uključuje brzo unošenje velikih količina hrane, često mnogo više nego što je potrebno vašem telu. Ovo može biti značajan problem za mnoge ljude koji pokušavaju da smršaju. Neki se mogu najesti na visoko prerađenu hranu, dok drugi na relativno zdravu hranu, uključujući orahe, orašaste plodove, tamnu čokoladu, sir itd. Čak i ako se nešto smatra „zdravim“, njegove kalorije se i dalje računaju.\nAko često jedete hranu, to može biti razlog zašto vam se čini da je vaš put do gubitka težine u zastoju.\nNe radite kardio\nKardiovaskularne vežbe, poznate i kao kardio ili aerobne vežbe, su sve vrste vežbi koje povećavaju broj otkucaja srca. Uključuje aktivnosti kao što su trčanje, vožnja bicikla i plivanje. To je jedan od najefikasnijih načina da poboljšate svoje zdravlje. Takođe je vrlo efikasan u sagorevanju stomačne masti, štetne visceralne masti koja se nakuplja oko vaših organa i izaziva bolesti .\nPokušajte redovno da radite kardio. Pomaže vam u sagorevanju masti, posebno oko vašeg srednjeg dela. Nedostatak vežbanja mogao bi biti jedan od razloga za gubitak težine.\nJoš uvek konzumirate šećer\nŠećerna pića značajno unose tov u zalihe hrane. Vaš mozak ne nadoknađuje kalorije u njima tako što vas tera da jedete manje druge hrane . Ovo ne važi samo za slatka pića poput koka -kole i pepsija. Takođe se odnosi na „zdravija“ pića poput Vitaminvater -a, koja su takođe puna šećera. Čak su i voćni sokovi problematični i ne treba ih konzumirati u velikim količinama. Jedna čaša može sadržati sličnu količinu šećera kao nekoliko komada celog voća.\nIzbegavanje svih slatkih napitaka je odlična strategija gubitka težine. Često čine značajan deo unosa kalorija.\nDobar san je jedan od najvažnijih faktora za vaše fizičko i mentalno zdravlje, kao i za težinu. Studije pokazuju da je loš san jedan od najvećih faktora rizika za gojaznost. Odrasli i deca sa lošim snom imaju 55% odnosno 89% veći rizik od razvoja gojaznosti .\nNedostatak kvalitetnog sna snažan je faktor rizika za gojaznost. To bi takođe moglo ometati napredak gubitka težine.\nNe smanjujete unos ugljenih hidrata\nAko imate veću težinu za gubitak i/ili imate metaboličko stanje, poput dijabetesa tipa 2 ili predijabetesa, razmislite o dijeti sa niskim sadržajem ugljenih hidrata. U kratkotrajnim studijama pokazalo se da ova vrsta ishrane izaziva do 2-3 puta veći gubitak težine od standardne dijete sa niskim sadržajem masti koja se često preporučuje . S druge strane, novije ispitivanje u 2018. otkrilo je malu razliku u rezultatima ishrane bogate hranljivim materijama, sa niskim sadržajem masti u odnosu na ishranu sa niskim sadržajem ugljenih hidrata bogatih hranljivim materijama . Ključno je pronaći održiv plan obroka u kojem ćete dugoročno uživati. Dijete sa niskim sadržajem ugljenih hidrata imaju mnogo pozitivnih strana osim gubitka težine. Oni takođe mogu dovesti do poboljšanja mnogih metaboličkih markera, poput triglicerida, HDL (dobrog) holesterola i šećera u krvi.\nPreviše često jedete\nMit je da bi svako trebalo da jede mnogo malih obroka svaki dan kako bi ubrzao metabolizam i izgubio težinu. Studije zapravo pokazuju da učestalost obroka ima mali ili nikakav uticaj na sagorevanje masti ili gubitak težine . Takođe je smešno nezgodno pripremati i jesti hranu po ceo dan, jer čini zdravu ishranu mnogo komplikovanijom. S druge strane, jedan efikasan metod mršavljenja koji se naziva isprekidani post uključuje namerno i strateško odsustvo hrane duže vreme (15–24 sata ili više).\nPrečesto konzumiranje hrane može dovesti do prekomjernog unosa kalorija, što smanjuje vaše napore za mršavljenje.\nVoda za piće može imati koristi od gubitka težine. U jednoj 12-nedeljnoj studiji o mršavljenju, ljudi koji su pili pola litre (17 unci) vode 30 minuta pre obroka izgubili su 44% više težine od onih koji nisu . Takođe se pokazalo da voda za piće povećava broj sagorelih kalorija za 24–30% u periodu od 1,5 sata .\nDa biste smanjili unos kalorija, popijte čašu vode pre obroka. Pitka voda takođe može povećati broj kalorija koje sagorevate.\nAko volite alkohol, ali želite da smršate, možda bi bilo najbolje da se držite žestokih pića (poput votke) pomešanih sa pićem bez kalorija. Pivo, vino i slatka alkoholna pića su veoma kalorični. Takođe imajte na umu da sam alkohol ima oko 7 kalorija po gramu, što je visoko. S obzirom na to, studije o alkoholu i težini pokazuju različite rezultate. Čini se da je umereno pijenje u redu, dok je prekomjerno pijenje povezano sa povećanjem telesne težine .\nAlkoholna pića su generalno visoko kalorična. Ako odlučite da pijete alkohol, žestoka pića pomešana sa pićima bez kalorija su verovatno najbolja opcija kada pokušavate da smršate.\nNe jedete pažljivo\nTehnika koja se zove svesna ishrana može biti jedan od najmoćnijih alata za mršavljenje na svetu. Uključuje usporavanje, jelo bez ometanja, uživanje i uživanje u svakom zalogaju dok slušate prirodne signale koji vašem mozgu govore kada je vašem telu dosta. Brojne studije su pokazale da pažljivo hranjenje može uzrokovati značajan gubitak težine i smanjiti učestalost prejedanja . Evo nekoliko saveta kako da jedete pažljivije: Jedite bez smetnji, sedeći za stolom samo sa hranom. Jedite polako i temeljno žvakajte. Pokušajte da budete svesni boja, mirisa, ukusa i tekstura. Kad počnete da se osećate sito, popijte malo vode i prestanite da jedete.\nUvek jedite pažljivo kada pokušavate da smršate. Bezumna ishrana jedan je od glavnih razloga zbog kojih ljudi doživljavaju izazove gubitka težine.\nImate zdravstveno stanje koje otežava stvari\nPostoje neki zdravstveni uslovi koji mogu izazvati povećanje telesne težine i otežati gubitak težine. Ovo uključuje hipotiroidizam, sindrom policističnih jajnika (PCOS) i apneju u snu. Određeni lekovi takođe mogu otežati gubitak težine – ili čak uzrokovati povećanje telesne težine. Ako mislite da se bilo šta od ovoga odnosi na vas, razgovarajte sa svojim lekarom o svojim mogućnostima.\nMedicinska stanja kao što su hipotiroidizam, apneja u snu i PCOS mogu ometati vaše napore u mršavljenju.\nImate zavisnost od nezdrave hrane\nPrema studiji iz 2014. godine, oko 19,9% ljudi u Severnoj Americi i Evropi zadovoljava kriterijume zavisnosti od hrane . Ako osećate da ste zavisni od nezdrave hrane, jednostavno jedete manje ili menjate ishranu može izgledati nemoguće. Evo kako da dobijete pomoć.\nAko imate jaku želju za hranom ili zavisnost od hrane, gubitak težine može biti izazov. Razmislite o traženju stručne pomoći.\nPredugo ste na dijeti\nMožda nije dobra ideja predugo „držati dijetu“. Ako ste mršavili mnogo meseci i dosegli ste visoravan, možda bi trebalo da napravite pauzu. Pokušajte povećati unos kalorija za nekoliko stotina kalorija dnevno, spavati više i dizati tegove s ciljem da ojačate i dobijete više mišića. Održavajte nivo masti u telu 1-2 meseca pre nego što ponovo pokušate da smršate.\nAko ste dostigli plan za gubitak težine, možda ste predugo bili na dijeti. Možda je vreme za pauzu.\nVaša očekivanja su nerealna\nGubitak težine je uglavnom spor proces. Mnogi ljudi gube strpljenje pre nego što postignu svoj cilj. Iako je u početku često moguće brzo izgubiti težinu, mali broj ljudi može nastaviti da gubi težinu više od 1-2 kilograma nedeljno. Drugi izazov mogu biti nerealna očekivanja o tome šta se može postići ishranom bogatom hranljivim materijama i vežbanjem. Istina je da neće svi moći da izgledaju kao fitnes model ili bodibilder, i to je u redu. Fotografije koje vidite u časopisima i na drugim mestima često su poboljšane. Ako ste već smršavili, ali izgleda da vaga ne želi da se pomakne dalje, možda pokušavate da preusmerite fokus na prihvatanje svog tela onako kako je to vaš sledeći cilj. U nekom trenutku vaša težina će dostići zadatu tačku u kojoj se vaše telo oseća ugodno. Pokušaj da se ide dalje od toga možda nije vredan truda niti je realan, pa čak može imati potencijalno negativne efekte na vaše zdravlje.\nOčekivanja ljudi su ponekad nerealna kada je u pitanju gubitak težine. Imajte na umu da je za gubitak težine potrebno vreme i neće svi izgledati kao fitnes model. Fokusirajte se na razvoj individualnog plana i cilja mršavljenja zasnovanog na vašim potrebama.\n20. Previše ste fokusirani na dijetu\nDijete skoro nikada ne funkcionišu dugoročno. Ako ništa drugo, studije pokazuju da ljudi koji su na dijeti vremenom dobijaju na težini . Umesto da mršavljenju pristupate iz ishrane, učinite usvajanje navika koje promovišu zdravlje vašim primarnim ciljem. Primeri uključuju ishranu bogatu hranljivim materijama, uravnoteženu ishranu, vežbanje što je moguće češće i radite ono što vas čini srećnim redovno. Usredsredite se na hranjenje svog tela umesto da ga lišavate i dozvolite da gubitak težine sledi kao prirodni sporedni efekat.\nDijeta nije dugoročno rješenje. Ako vam je cilj izgubiti težinu i dugoročno je zadržati, usredsredite se na usvajanje životnih navika koje promovišu zdravlje.\nGubitak težine nije uvek lak i brojni faktori ga mogu zaustaviti. Na najosnovnijem nivou, do postizanja cilja mršavljenja može doći ako je unos kalorija jednak ili veći od potrošnje kalorija. Isprobajte strategije kao što su pažljivo jelo, vođenje dnevnika hrane, unos više proteina i vežbe snage. Na kraju, promena težine i načina života zahtevaju strpljenje, posvećenost, upornost i otpornost.


Post ne utiče na gubljenje kilograma – BiGportal.ba\nPočetkom prošlog veka, post je imao važnu ulogu u medicini; lekari su ga preporučivali za lečenje raznih bolesti, od dijabetesa do epilepsije.\nZahvaljujući popularnosti nekih dijeta, post je odnedavno opet u trendu kad je u pitanju mršavljenje. Svaka od tih dijeta preporučuje različite vrste posta, od toga da se ne jede ništa cela 24 sata do dramatičnog smanjenja kalorija par dana nedeljno.\nRazlog? Zagovornici povremenog posta kažu da će vam on pomoći da se oslobodite masti, razvijete mišiće, smanjite rizik od karcinoma i srčanih bolesti i čak živite duže. Ali, da li ove dijete zaista daju bolje rezultate od standardnih planova za mršavljenje?\nPost svakog drugog dana: ne jedete 24 sata a onda narednih 24 sata jedete “normalno”.\nDruga studija se bavila uticajem samo jednog obroka dnevno, i to popodne, tokom osam nedelja kod 15 odraslih osoba sa zdravim indeksom telesne mase i ustanovila da su izgubili 2,1kg masti u poređenju sa činjenicom da nisu ništa smršali kad su isti broj kalorija podelili na tri obroka dnevno. Kao što je i bilo za očekivati, kad su jeli jedan obrok dnevno, učesnici su bili mnogo gladniji ujutro.\nIz svega navedenog se može zaključiti da dijete koje podrazumevaju povremeni post nisu ništa bolje od smanjenja unosa kalorija na dnevnom nivou kada je u pitanju mršavljenje ili zdravlje.\nPregled svih istraživačkih studija koje su poredile povremeni post sa dnevnim smanjenjem kalorija je otkrio da su u grupama na povremenom postu ljudi izgubili 3 do 8 odsto telesne težine tokom tri do 24 nedelje, dok je dnevno smanjenje unosa kalorija dovelo do mršavljenja za 4 do 14 odsto tokom šest do 24 nedelja.


Vesti online / Vesti / Svet / Blumberg: Tramp i Kim će se sastati u Vijetnamu\nBlumberg: Tramp i Kim će se sastati u Vijetnamu\nZvaničnici američke administracije planiraju da drugi samit predsednika SAD Donalda Trampa i severnokorejskog lidera Kim Džong Una bude održan u Vijetnamu, navodi danas Blumberg, pozivajući se na neimenovane izvore bliske planovima s tim u vezi.\nDonald Tramp i Kim Džong Un\nSamit, planiran za februar, verovatno će biti održan u Hanoju, prestonici Vijetnama, ali se kao moguće mesto najavljenog susreta razmatra i Danang, gde je 2017. održan sastanak zemalja učesnica foruma za azijsko-pacifičku ekonomsku saradnju, kao i grad Ho Ši Min na jugu zemlje, navodi američka agencija.\nTramp je u subotu uveče izjavio da "stvari idu veoma dobro sa Severnom Korejom" i da planira da održi drugi samit s liderom te zemlje Kim Džong Unom, na kome će pokušati da obezbedi sporazum kojim će podstaći Severnu Koreju da se odrekne nuklearnog oružja.\n- Dogovorili smo se da se sastanemo verovatno krajem februara. Odabrali smo zemlju, ali ćemo to objaviti u budućnosti. Kim Džong Un se veoma raduje tome, kao i ja - kazao je Tramp novinarima u Beloj kući.\nAP navodi da je na prvom sastanku Trampa i Kima prošlog juna u Singapuru postignut nejasan sporazum o denuklearizaciji nakon kojeg je bilo malo opipljivog napretka.\nPodseća se da je generalni sekretar UN Antonio Gutereš izjavio da je "krajnje vreme" za ozbiljne pregovore između SAD i Severne Koreje, na kojima bi se iznela "mapa puta" za denuklearizaciju Korejskog poluostrva.\nTramp: Odredili smo zemlju sastanka, Kim se raduje\nSVET Kim vozom krenuo za Vijetnam\nSVET Otkriveno zašto je Tramp prekinuo razgovore sa Kimom?\nSVET Severna Koreja postavila uslov Americi za uništenje nuklearnih objekata


MINISTARKE POSLALE SNAŽNU PORUKU ŽENAMA: Zorana Mihajlović i Jadranka Joksimović na skupu u Belom Blatu (FOTO) | Novosti.rs\nUz domaćine, načelnicu Srednjobanatskog okruga Snežanu Vučurević i gradonačelnika Zrenjanina, Simu Salapuru, svoje umeće predstavile su članice udruženja "Ženski divan" iz Belog Blata, "Veliko Srce" iz Lazareva, "Iđoš", „Banatsko jagnje" iz Boke i "Mokričanke", koja zajedno učestvuju u projektu.\nNaglašavajući da je Belo Blato, specifična seoska sredina u kojoj vekovima složno žive Srbi, Rusini, Slovaci, Mađari i drugi narodi, uz međusobnu toleranciju, zajedništvo, poštovanje sopstvenih i tuđih običaja, Jadranka Joksimović je istakla da je projekat vredan oko dva miliona evra i sprovodi se od 2018. godine, a trajaće do februara iduće godine, sa ciljem da promeni i unapredi ono što je i danas u Srbiji, da smo ispod evropskog proseka po broju, odnosno po procentu učešća vlasništva žena na poljoprivrednom zemljištu u Srbiji.\n- Ovo je snažna poruka ženama u Srbiji, da se udružuju i da ukoliko su zajedno i solidarne, mogu da kroz svoja udruženja, zajednički učine korak više, da dobiju opremu, a zatim i da ono što proizvode mogu da plasiraju na tržištu - dodala je ministarka Zorana Mihajlović.


producent, režiser, scenarist\n25. decembar 1936. (1936-12-25)\nBombay, Bombajsko Predsjedništvo, Britanska Indija (danas Mumbai, Maharashtra, Indija)\n25. maj 2005. (dob: 68)\nIsmail Merchant (25. decembar 1936 - 25. maj 2005) bio je indijsko-britanski filmski producent i režiser, najpoznatiji po izuzetno plodnoj i uspješnoj suradnji sa svojim gej ljubavnikom, američkim režiserom Jamesom Ivoryjem, sa kojim je osnovao Merchant Ivory Productions, filmsku kompaniju poznatu po nizu prestižnih i nagrađivanih filmova pred kraj 20. vijeka.\nMahatma and the Mad Boy (1974, kratki)\nThe Courtesans of Bombay (1983, dokudrama)\nIn Custody (1993) (cjelovečernji debi)\nLumière and Company (1995, segment "Merchant Ivory, Paris") ko-režiser: James Ivory\nThe Creation of Woman (1960, kratki)\nThe Courtesans of Bombay (1983) – također režiser\nNoon Wine (1985, TV) – izvršni producent (ne Merchant Ivory)\nMy Little Girl (1986) – izvršni producent\nThe Perfect Murder (1988) – izvršni producent\nStreet Musicians of Bombay (1991) – izvršni producent\nFeast of July (1995) – izvršni producent\nSide Streets (1998) – izvršni producent\nIsmail Merchant na IMDb-u ((en))\nIsmail Merchant na Screenonlineu Britanskog filmskog instituta\nBNF: cb13321211z (podaci)\nDobavljeno iz "https://sh.wikipedia.org/w/index.php?title=Ismail_Merchant&oldid=40775025"\nLGBT osobe iz Indije\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 08:43, 13 oktobar 2017.