Lazarusov prepad - kako je zamalo uspjela hakerska krađa od milijardu dolara\nSjeverna Koreja i sajber-kriminal:\nOn je tek sastavni dio savremenog života i kad se to desilo, osoblje Bangladeške banke pomislilo je isto što bismo i svi mi: još jedan dan, još jedna glavobolja koju vam je zadala tehnologija.\n3866 pregleda\t0 komentar(a)\nSevernokorejski hakeri su 2016. godine isplanirali pljačku milijardu dolara iz nacionalne banke Bangladeša i našli se nadomak uspeha - čistom srećom zaustavljen je čitav transfer s izuzetkom 81 miliona dolara, pišu Džef Vajt i Džin H. Li.\nAli kako je jedna od najsiromašnijih i najizolovanijih zemalja na svetu uspela da obuči tim elitnih sajber kriminalaca?\nSve je započelo jednim pokvarenim štampačem.\nNije delovalo kao ništa posebno.\nAli to nije bio bilo koji štampač i to nije bila bilo koja banka.\nKako da se borimo protiv sajber kriminala\nLov na nestale milione od propale kriptovalute\nBangladeška banka je nacionalna banka ove zemlje, odgovorna za nadzor dragocenih rezervi valute u zemlji u kojoj milioni žive u siromaštvu.\nA štampač je tu igrao ključnu ulogu.\nNalazio se u maksimalno obezbeđenoj sobi na 10. spratu glavne poslovnice banke u Daki, glavnom gradu zemlje.\nNjegov posao bio je da štampa evidenciju multimilionskih transfera koji su ulazili u banku i izlazili iz nje.\nKad su zaposleni otkrili da štampač ne radi, u 08:45 u petak 5. februara 2016. godine, „pretpostavili smo da je to samo običan problem, kao i svaki drugi dan", rekao je kasnije policiji menadžer na dužnosti Zubai Bin Huda.\n„Takve greške su se dešavale i ranije."\nZapravo je to bio prvi nagoveštaj da se Bangladeška banka našla u ozbiljnoj nevolji.\nHakeri su provalili u kompjutersku mrežu i upravo su u tom trenutku izvodili najodvažniji sajber napad u istoriji.\nNjihov cilj: da ukradu milijardu dolara.\nDa bi izvukla novac, banda koja je izvodila prepad koristila je lažne bankovne izvode, dobrotvorne organizacije, kazina i razgranatu mrežu saučesnika.\nAli ko su bili ti hakeri i odakle su oni došli?\nPrema istražiteljima, digitalni otisci prstiju pokazuju u samo jednom pravcu: na vladu Severne Koreje.\nTo što je Severna Koreja glavni osumnjičeni u slučaju sajber-kriminala moglo bi da zvuči kao poprilično iznenađenje.\nOna je jedna od najsiromašnijih zemalja na svetu i uglavnom isključena iz globalne zajednice - tehnološki, ekonomski i u skoro svakom drugom pogledu.\nA opet, prema FBI-ju, smeli hakerski napad na Bangladešku banku bio je kulminacija višegodišnje metodične pripreme tajnog tima hakera i posrednika širom Azije, koji su operisali uz podršku severnokorejskog režima.\nU industriji sajber-bezbednosti, severnokorejski hakeri poznati su kao Lazarus grupa, što je referenca na Lazara, biblijsku ličnost koja se vratila iz mrtvih; stručnjaci koji su se bavili virusima ove grupe utvrdili su da su ovi jednako otporni kao on.\nO grupi se malo zna, mada je FBI izradio detaljni portret jednog od osumnjičenih: Park Džin Hjoka, koji se još služi i imenima Park Džin Hek i Park Kvang Džin.\nOn je opisan kao kompjuterski programer koji je diplomirao na jednom od najprestižnijih univerziteta u zemlji i krenuo da radi za severnokorejsku kompaniju „Čosan ekspo", u kineskoj luci Dalijan, radeći onlajn gejming i kockarske programe za klijente iz svih krajeva sveta.\nDok je bio u Dalijanu, otvorio je imejl adresu, sastavio CV i koristio društvene mreže da izgradi mrežu kontakata.\nSajber-otisci koje je ostavio za sobom smestili su ga u Dalijan još 2002. godine i povremeno sve do 2013. ili 2014. godine, kad se čini da njegove internet aktivnosti počinju da potiču iz severnokorejske prestonice Pjongjang, prema pisanoj izjavi istražitelja FBI-ja.\nAgencija je objavila fotografiju izvučenu iz imejla iz 2011. godine koji je poslao direktor „Čosan ekspoa" predstavljajući Parka spoljnom klijentu.\nNa njoj se nalazi uredno podšišani Korejac u kasnim dvadesetim ili ranim tridesetim, u crnoj prugastoj košulji i smeđem odelu.\nNišta neobično, na prvi pogled, sem umornog izraza na njegovom licu.\nAli FBI kaže da je on radio kao programer danju, a kao haker noću.\nJuna 2018. godine, američke vlasti optužile su Parka u jednoj tački optužnice za zaveru da se počini kompjuterska prevara i zloupotreba, i u drugoj tački za zaveru da se počini „prevara preko žice" (prevara putem pošte ili elektronske komunikacije) između septembra 2014. i avgusta 2017. godine.\nČeka ga i do 20 godina zatvora ako bude pronađen. (Vratio se iz Kine u Severnu Koreju četiri godine pre nego što je podignuta optužnica.)\nAli Park, ako mu je to pravo ime, nije postao državni haker preko noći.\nOn je jedan od hiljade mladih Severnokorejaca koji su od detinjstva obučavani da postanu sajber-ratnici - talentovani matematičari koji se još sa 12 godine uzimaju iz škola i šalju u glavni grad, gde prolaze intenzivno školovanje od jutra do mraka.\nHakeri su mi opekli ruku kompjuterskim virusom\nUpoznajte hakere koji zarađuju milione - legalno\nKad su zaposleni u banci rebutovali štampač, čekale su ih neke vrlo zabrinjavajuće vesti.\nIz njega su nahrupile hitne poruke od Banke federalnih rezervi u Njujorku - „Fed" - gde Bangladeš ima račun sa američkim dolarima.\nFed je dobio uputstva, naizgled od Bangladeške banke, da isprazni čitav račun - iznos blizu milijardu dolara.\nBangladeš je pokušao da kontaktira Fed radi pojašnjenja, ali zahvaljujući preciznom tempiranju hakera, nisu uspeli da dopru do njih.\nHakerski napad započeo je oko 20 časova po bangladeškom vremenu u četvrtak, 4. februara.\nAli u Njujorku je tad bio četvrtak ujutro, što je Fedu dalo dovoljno vremena da (nesvesno) ispuni želje hakera dok Bangladeš još spava.\nNarednog dana, u petak, počinjao je vikend u Bangladešu, koji traje od petka do subote.\nI tako su otpočela dva slobodna dana za sedište banke u Daki.\nA kad su u Bangladešu krenuli da otkrivaju krađu u subotu, već je počeo vikend u Njujorku.\n„Dakle, vidite koliko je napad elegantno izveden", kaže ekspert za sajber-bezbednost Rakeš Astana, koji radi u SAD.\n„Iza izbora termina od četvrtak veče stoji jedna vrlo konkretna namera.\n„U petak Njujork radi, a Bangladeška banka ne.\n„U trenutku kad se Bangladeška banka vrati onlajn, Federalna banka rezervi više to nije.\n„I tako je otkriće krađe odloženo za gotovo čitava tri dana."\nA hakeri su imali još jedan trik u rukavu da bi kupili još vremena.\nJednom kad su prebacili novac iz Feda, morali su negde da ga pošalju.\nI tako su ga prebacili na račune koje su otvorili u Manili, glavnom gradu Filipina.\nA u ponedeljak, 8. februara 2016. godine bio je prvi dan Lunarne Nove godine, nacionalnog praznika širom Azije.\nIskoristivši vremensku razliku između Bangladeša, Njujorka i Filipina, hakeri su uspeli da izdejstvuju čistih pet dana prednosti da bi na miru otpremili novac.\nImali su sasvim dovoljno vremena da sve isplaniraju, zato što se ispostavilo da se Lazarus grupa krila u kompjuterskom sistemu Bangladeške banke čitavih godinu dana.\nU januaru 2015. godine, mejl bezazlenog izgleda poslat je nekolicini zaposlenih u Bangladeškoj banci.\nPoslao ga je neko po imenu Rasel Ahlam, koji je tražio posao.\nNjegov ljubazni upit uključivao je poziv da se preuzme njegovu biografiju i propratno pismo sa jednog sajta.\nU stvarnosti, Rasel nije postojao - prosto je bio paravan koji je koristila Lazarus grupa, prema istražiteljima FBI-ja.\nNajmanje jedan zaposleni u banci naseo je na trik, preuzeo dokumente i zarazioa se virusima skrivenim unutra.\nJednom kad se našla unutar sistema banke, grupa Lazarus krenula je u tajnosti da skače sa kompjutera na kompjuter, probijajući se sve do digitalnih trezora i milijardi dolara koje su sadržali.\nA onda su se tu zaustavili.\nZašto su hakeri ukrali novac tek čitavih godinu dana pošto je prvobitni imejl za „pecanje" stigao u banku?\nZašto rizikovati da budu otkriveni dok se sve to vreme kriju u bankarskom sistemu?\nZbog toga što im je, čini se, trebalo vremena da organizuju rute bekstva za novac.\nJupiter Strit je prometna saobraćajnica u Manili.\nPored eko-hotela i zubarske ordinacije, nalazi se poslovnica RCBC-a, jedne od najvećih banaka u zemlji.\nU maju 2015. godine, nekoliko meseci pošto su hakeri upali u sisteme Bangladeške banke, saučesnici hakera otvorili su tu četiri računa.\nKad se čovek osvrne sa naknadnom pameću, bilo je tu nekih sumnjivih naznaka: vozačke dozvole korišćene za otvaranje računa bile su lažne, a aplikanti su tvrdili da imaju potpuno identične nazive radnih mesta i plate, uprkos tome što su radili u različitim kompanijama.\nAli činilo se da to tad niko nije primetio.\nRačuni su mesecima stajali neaktivni sa prvobitnih 500 dolara depozita, dok su hakeri radili na drugim aspektima plana.\nU februaru 2016. godine, kad je uspešno hakovala Bangladešku banku i napravila kanale za odliv novca, grupa Lazarus bila je spremna.\nAli su i dalje morali da reše jednu prepreku - štampač na 10. spratu.\nBangladeška banka napravila je papirni bekap sistem kako bi dokumentovala sve transfere sa svojih računa.\nOva evidencija transakcija rizikovala je da momentalno razotkrije hakersku akciju.\nI tako su oni hakovali softver koji kontroliše štampač i isključili ga iz sistema.\nSad kad su zataškali sve svoje tragove, u 20:36 u četvrtak, 4. februara 2016. godine, hakeri su počeli da obavljaju transfere - njih ukupno 35, sa ukupno 951 milion dolara, skoro čitav sadržaj sa računa Bangladeške banke u njujorškom Fedu.\nLopovima se smešila ogromna isplata - ali, baš kao u nekom holivudskom filmu o grandioznoj pljački banke, razotkrio ih je jedan jedini sićušni detalj.\nKad je tokom tog vikenda Bangladeška banka otkrila da joj nedostaje novac, pomučila se da shvati šta se tu dogodilo.\nGuverner banke poznavao je Rakeša Astanu i njegovu kompaniju, Vorld informatiks, i pozvao ga u pomoć.\nU tom trenutku, kaže Astana, guverner je još mislio da će uspeti da preotme nazad ukradeni novac.\nKao posledica toga, držao je hakersku akciju u tajnosti - ne samo od javnosti, već i od vlastite vlade.\nZa to vreme, Astana je otkrivao koliko je duboko hakerka akcija išla.\nSaznao je da su lopovi uspeli da uđu u ključni deo sistema Bangladeške banke po imenu svift.\nTo je sistem koji koriste hiljade banaka širom sveta za koordinaciju transfere velikih suma novca između sebe.\nHakeri nisu iskoristili ranjivost svifta - nisu ni morali - tako da su, što se tiče sviftovog softvera, hakeri izgledali kao autentični činovnici banke.\nPovratak hakerske zajednice Anonimus\nDžon Mekafi - zavisnik, programer i begunac\nUskoro je zvaničnicima Bangladeške banke postalo jasno da transakcije neće moći samo da se preokrenu.\nDeo novca već je stigao na Filipine, čije su im vlasti saopštile da će morati da nabave sudski nalog kako bi započele proces povraćaja novca.\nSudski nalozi su javno dokumenti i čim je Bangaldeška banka konačno poslala zahtev za njih krajem februara, priča je postala javna i eksplodirala je u čitavom svetu.\nPosledice po guvernera banke bile su trenutne.\n„Od njega je zatraženo da da ostavku", kaže Astana.\n„Nikad ga više nisam video."\nAmerička kongresmenka Kerolin Maloni jasno se seća gde se nalazila kad je prvi put čula za prepad na Bangladešku banku.\n„Izlazila sam iz Kongresa i išla na aerodrom čitajući o pljački i to je bila fascinantna, šokantna priča - zastrašujući incident, verovatno najstrašniji koji sam ikad videla na finansijskom tržištu."\nKao članica kongresnog Odbora za finansijske usluge, Maloni je mogla da sagleda širu sliku: budući da je svift učestvovao u milijardama dolara globalne trgovine, jedna ovakva hakerska akcija fatalno bi mogla da poljulja poverenje u čitav sistem.\nNju je posebno zabrinulo učešće Banke federalnih rezervi.\n„Oni su njujorški Fed, koji je obično veoma oprezan.\n„Kako je, za ime sveta, došlo do tih transfera?".\nMaloni je kontaktirala Fed, a osoblje joj je objasnilo da je većina transfera zapravo sprečena - zahvaljujući sićušnom, slučajnom detalju.\nPoslovnica RCBC banke u Manili u koju su hakeri pokušali da prebace 951 milion dolara nalazila se u Jupiter Stritu.\nPostoje stotine banaka u Manili koje su hakeri mogli da upotrebe, ali su odabrali baš ovu - a ta odluka koštala ih je stotina miliona dolara.\n„Transakcije su zadržane u Fedu zato što je adresa na jednom od naloga sadržala reč 'Jupiter', što je i ime jednog od iranskih teretnih brodova pod sankcijama", kaže Kerolin Maloni.\nSam pomen reči „Jupiter" bio je dovoljan da se oglasi alarm u Fedovim automatizovanim kompjuterskim sistemima.\nUplate su proučene i većina je zaustavljena.\nAli ne i sve.\nPet transakcija, u vrednosti od 101 milion dolara, uspelo je da zaobiđe prepreku.\nOd toga je 20 miliona prebačeno šrilankanskoj dobrotvornoj organizaciji po imenu Šalika fondacija, koju su saučesnici hakera odabrali kao jedan od kanala za prenos ukradenog novca. (Njena osnivačica Šalika Parea kaže da je mislila da je novac legitimna donacija.)\nTreba li zabraniti isplatu otkupa hakerima\nAli ovde je ponovo planove hakera osujetio sićušan detalj.\nTransfer je poslat „Šalika fundaciji".\nOštrooki bankarski činovnik primetio je grešku u kucanju i transakcija je vraćena.\nI tako je uspeo da prođe 81 milion dolara.\nNije baš ono što su hakeri želeli, ali je izgubljeni novac i dalje bio veliki udarac za Bangladeš, zemlju u kojoj svaki peti stanovnik živi ispod granice siromaštva.\nU vreme kad je Bangladeška banka počela da radi na povraćaju novca, hakeri su već preuzeli korake da se osiguraju da on ostane van njenog domašaja.\nU petak 5. februara, četiri računa otvorena prethodne godine u poslovnici RCBC-a u Jupiter Stritu odjednom su oživela.\nNovac je prebacivan sa računa na račun, poslat kompaniji koja radi kao menjačnica, prebačen u lokalnu valutu i ponovo deponovan u banku.\nNešto od njega podignuto je u gotovini.\nZa stručnjake za pranje novca, ovo ponašanje imalo je savršenog smisla.\n„Morate da učinite da sav taj kriminalno stečeni novac izgleda čisto i da izgleda kao da je izvučen iz legitimnih izvora da biste zaštitili šta god da radite sa njim posle", kaže Mojara Ruesen, direktorka Programa menadžmenta finansijskog kriminala pri Institutu međunarodnih studija Midlberi u Montereju, u Kaliforniji.\n„Želite da trag novca postane mutan i opskuran koliko god je to moguće."\nUprkos tome, istražitelji su uspeli da pronađu trag novca.\nDa on ne bi mogao da se otkrije, morao bi potpuno da napusti bankarski sistem.\n„Soler" se nalazi na dokovima Manile, bleštava bela palata hedonizma, dom jednog hotela, ogromne bioskopske sale, uobičajenih prodavnica iz tržnih centara i - njegove najslavnije atrakcije - velelepnog kazina.\nManila je postala izuzetno atraktivno mesto za kockare iz kopnene Kine, gde je ova razbibriga protivzakonita, a „Soler" je „jedan od najelegantnijih kazina u Aziji", prema rečima Muhameda Koena, glavnog urednika časopisa Insajd ejžen gejming.\n„Zaista je predivno osmišljen, može da se meri sa bilo čim u Jugoistočnoj Aziji.\n„Ima oko 400 stolova za igru i oko 2.000 aparata."\nUpravo su na ovoj glamuroznoj kazino sceni Manile pljačkaši Bangladeške banke pokrenuli sledeću fazu operacije pranja novca.\nOd 81 milion dolara koji je prošao kroz RCBC banku, 50 miliona je deponovano na račune u „Soleru" i u drugom kazinu „Mida".\n(Šta se desilo sa preostalih 31 milion dolara? Prema Filipinskom senatskom odboru osnovanom da istraži slučaj, isplaćeno je Kinezu Su Veikangu, za koga se smatra da je napustio grad privatnim avionom i za njega se nije čulo od tada.)\nNamera iza korišćenja kazina bila je da se prekine lanac praćenja.\nJednom kad je ukradeni novac pretvoren u kazino žetone, kocka se s njim za stolovima i vraćen je nazad u gotovinu, istražiteljima je gotovo nemoguće da ga pronađu.\nAli šta je sa rizicima?\nNisu li lopovi u opasnosti da izgube plen za stolovima kazina?\nKao prvo, umesto da igraju u javnim delovima kazina, lopovi su rezervisali privatne sobe i napunili ih saučesnicima koji su igrali za stolovima; to im je pružilo kontrolu nad tim kako se kocka sa novcem.\nKao drugo, ukradeni novac su koristili za igranje bakare - izuzetno popularne igre u Aziji, ali i veoma proste.\nPostoje samo dva ishoda na koje možete da se kladite, a relativno iskusni igrač može da povrati 90 odsto ili više svog uloga (što je izvrstan ishod za perače novca, koji često inače dobiju nazad mnogo manje).\nKriminalci su sada mogli da operu ukradena sredstva i raduju se zdravom povraćaju - ali da bi to učinili morali su pažljivo da prate igrače i njihove uloge, a za to je bilo potrebno vreme.\nKockari su nedeljama sedeli u kazinima Manile i prali novac.\nBangladeška banka ih je, za to vreme, sustizala.\nNjeni zvaničnici posetili su Manilu i identifikovali trag novca.\nAli kad je sve stiglo do kazina, udarili su u zid od cigala.\nU to vreme, filipinske kockarnice nisu bile pokrivene regulativom u vezi sa pranjem novca.\nŠto se kazina tiče, gotovinu su deponovali legitimni kockari, koji su imali svo pravo da ga spiskaju za stolovima.\n(Kazino „Soler" tvrdi da nije imao pojma da ima posla sa ukradenim sredstvima i u potpunosti sarađuje sa istragom. „Mida" nije odgovorio na zahtev za komentar.)\nZvaničnici banke uspeli su da povrate 16 miliona dolara ukradenog novca od jednog od ljudi koji su organizovali kockarske ture u kazinu „Mida", po imenu Kim Vong.\nOn je optužen, ali su optužbe kasnije odbačene.\nOstatak novca međutim - 34 miliona dolara - polako je nestajao.\nNjegova sledeća stanica učiniće ga za korak bližim Severnoj Koreji.\nMakao je kineska enklava, po ustavu slična Hong Kongu.\nKao i Filipini, to je kockarski raj i dom jednog od najprestižnijih kazina na svetu.\nOva zemlja takođe gaji dugogodišnje veze sa Severnom Korejom.\nOvde su severnokorejski zvaničnici uhvaćeni ranih 2000-tih kako peru falsifikovane banknote izuzetnog kvaliteta od 100 dolara - tzv. „superdolare" - za koje su američke vlasti tvrdile da su odštampane u Severnoj Koreji.\nLokalna banka kroz koju su ih provlačili našla se na kraju na američkoj listi sankcija zahvaljujući njenim vezama sa režimom u Pjongjangu.\nU Makau je obučena i severnokorejska špijunka koja je aktivirala bombu na letu Korejan era 1987. godine, ubivši 115 ljudi.\nA u Makau je i Kim Džong Unov polubrat Kim Džong Nam živeo u egzilu pre nego što je otrovan u Maleziji u atentatu za koji mnogi veruju da ga je naložio lično severnokorejski vođa.\nI dok je novac ukraden iz Bangladeške banke bio pran na Filipinima, počele su da niču brojne veze sa Makaom.\nNekolicina ljudi koji su organizovali kockarske ture u „Soleru" na kraju su povezani Makaom.\nDve kompanije koje su iznajmile privatne kockarske sobe takođe su bile iz Makaa.\nIstražitelji veruju da je većina ukradenog novca završila na ovoj sićušnoj kineskoj teritoriji, pre nego što je poslata nazad u Severnu Koreju.\nNoću Severna Koreja slavno postaje crna rupa na fotografijama koje snima NASA iz otvorenog svemira, zbog odsustva struje u većem delu zemlje - u oštrom kontrastu sa Južnom Korejom, koja eksplodira svetlom u svim delovima dana i noći.\nSeverna Koreja spada među 12 najsiromašnijih zemalja sveta, sa procenjenim BDP-om od svega 1.700 dolara po osobi - manje od Sijera Leonea i Avganistana, prema podacima CIA-e.\nA, opet, čini da je Severna Koreja proizvela neke od najdrskijih i najsofisticiranijih hakera na svetu.\nDa bismo bolje razumeli kako i zašto je Severna Koreja uspela da obuči elitne jedinice za sajber ratovanje, moramo pobliže da pogledamo porodicu koja je vladala Severnom Korejom od njenog začetka kao savremene države 1948. godine: Kimove.\nOsnivač Kim Il Sung izgradio je zemlju zvanično poznatu kao Demokratska Narodna Republika Koreja po političkom sistemu kao socijalističku, mada ona funkcioniše više kao monarhija.\nNjegov sin Kim Džong Il, oslanjao se na vojsku kao osnovu moći, provocirajući SAD testovima balističkih projektila i nuklearnih uređaja.\nDa bi finansirao ovaj program, režim se okrenuo ilegalnim metodama, prema tvrdnjama američkih vlasti - kao što su izuzetno sofisticirani superdolari.\nKim Džong Il takođe je odlučio da u strategiju zemlje uvede sajber oblast, osnovavši Korejski kompjuterski centar 1990. godine.\nOn je i dalje srce IT operacija u zemlji.\nKo je Kim Džong Un\nŠta znamo o Severnoj Koreji i Kimu Džongu Unu\nU Severnoj Koreji zabrinuti za vođino zdravlje\nKad je 2010. objavljeno da je Kim Džong Un - treći sin Kima Džonga Ila - njegov zvanični naslednik, režim je pokrenuo kampanju da predstavi svog budućeg lidera, tek u srednjim dvadesetim i nepoznatog u narodu, kao velikog pobornika nauke i tehnologije.\nBila je to kampanja čiji je cilj bio da osigura vernost njegove generacije i inspiriše je da postanu njegovi ratnici, baš uz pomoć tih novih alatki.\nMladi Kim, koji je vlast preuzeo krajem 2011. godine posle očeve smrti, nazvao je nuklearno oružje „dragocenim mačem", ali je i njemu bio potreban način da ga finansira - zadatak zakomplikovan sve strožim sankcijama koje je 2006. godine uveo Savet bezbednosti UN-a posle prvih testiranja nuklearnog oružja i balističkih projektila dugog dometa.\nHakovanje je bilo jedno rešenje, tvrde američke vlasti.\nPribegavanje nauci i tehnologiji međutim nije značilo da Severnokorejci mogu slobodno da se povežu sa globalnim internetom - to bi mnogima omogućilo da vide kako svet zapravo izgleda izvan njihovih granica i da pročitaju svedočanstva koja su u suprotnosti sa zvaničnom mitologijom.\nI zato, da bi obučio svoje sajber-ratnike, režim šalje najtalentovanije kompjuterske programere u inostranstvo, uglavnom u Kinu.\nTamo oni uče kako ostatak sveta koristi kompjutere i internet: za kupovinu, kockanje, povezivanje i zabavu.\nTamo se, kažu stručnjaci, oni transformišu iz matematičkih genija u hakere.\nGomile ovih mladih ljudi, veruje se, žive i rade u severnokorejskim isturenim odeljenjima u Kini.\n„Veoma su dobri u zataškavanju tragova, ali ponekad, baš kao i svaki drugi kriminalac, ostave za sobom mrvice, dokaze", kaže Kjung Džin Kim, bivši šef FBI-ja u Koreji koji sada radi kao istražitelj u privatnom sektoru u Seulu.\n„I onda možemo da prepoznamo njihove IP adrese sa kojih su potekli."\nTe mrvice odvele su istražitelje do neupadljivog hotela u Šenjangu, na severoistoku Kine, sa parom kamenih tigrova na ulazu, što je tradicionalan korejski motiv.\nHotel je nazvan „Čilbosan", po slavnim planinskom masivu u Severnoj Koreji.\nFotografije objavljene na sajtovima sa pregledom hotela kao što je Agoda otkrivaju šarmantne korejske detalje: živopisne prekrivače za krevete, severnokorejsku kuhinju i konobarice koje pevaju i plešu za goste.\nBilo je „dobro poznato u obaveštajnoj zajednici", kaže Kjung Džin Kim, da osumnjičeni severnokorejski hakeri rade iz „Čilbosana" kad su se prvi put pojavili na svetskoj sceni 2014. godine.\nZa to vreme, u kineskom gradu Dalijanu, gde se veruje da je Park Džin Hjok živeo čitavu deceniju, zajednica kompjuterskih programera živela je i radila u jednoj sličnoj severnokorejskoj operaciji, kaže prebeg Hjun Seung Li.\nLi je rođen i odrastao u Pjongjangu, ali je godinama živeo u Dalijanu, gde je njegova otac bio biznismen sa dobrim vezama koji je radio za severnokorejsku vladu - sve dok njegova porodica nije prebegla 2014. godine.\nŽivahni lučki grad preko puta Žutog mora od Severne Koreje bio je dom oko 500 Severnokorejaca dok je on živeo tamo, kaže Li.\nMeđu njima, više od 60 njih bili su programeri - mladi ljudi koje je upoznao, kaže on, kad su se Severnokorejci okupljali za nacionalne praznike, kao što je rođendan Kim Il Sunga.\nJedan od njih ga je pozvao da ih poseti u njihovoj nastambi.\nTamo je Li video „dvadesetak ljudi koji žive zajedno u jednom prostoru.\nI tako, četiri do šest ljudi spavalo je u jednoj sobi, a dnevnu sobu su pretvorili u kancelariju - svi kompjuteri bili su u dnevnoj sobi."\nPokazali su mu šta prave: igre za mobilne telefone koje su prodavali Južnoj Koreji i Japanu preko agenata, zarađujući milion dolara godišnje.\nIako su ih severnokorejski oficiri državne bezbednosti držali na oku, život je za ove mlade ljude bio i dalje relativno slobodan.\n„I dalje je ograničen, ali u poređenju sa Severnom Korejom, imaju mnogo više slobode i mogu da idu na internet i gledaju neke filmove", kaže Li.\nPosle oko osam godina provedenih u Dalijanu, Park Džin Hjok delovao je kao da je nestrpljiv da se vrati u Pjongjang.\nU imejlu iz 2011. godine koji je presreo FBI, on pominje kako želi da se oženi verenicom.\nAli proći će još nekoliko godina pre nego što će mu dozvoliti da to uradi.\nFBI kaže da su njegovi nadređeni imali drugu misiju za njega: sajber-napad na jednu od najvećih kompanija u industriji zabave na svetu - Soni pikčers entertejnment u Los Anđelesu, u Kaliforniji. U Holivudu.\nSoni pikčers je 2013. godine najavio da snima novi film sa Setom Rogenom i Džejmsom Frankom smešten u Severnoj Koreji.\nFilm govori o voditelju televizijske emisije kog igra Franko i njegovom producentu kog igra Rogen.\nOni odlaze u Severnu Koreju da intervjuišu Kima Džonga Una, ali CIA uspeva da ih ubedi da izvrše atentat na njega.\nSeverna Koreja zapretila je odmazdom protiv SAD-a ako Soni pikčers objavi film, i u novembru 2014. godine hakeri koji su nazvali sebe Čuvarima mira poslali su imejl šefovima kompanije zapretivši da će im naneti „veliku štetu".\nTri dana kasnije, slika krvavog kostura sa očnjacima i svetlećim očima iz horor filma pojavila sa na kompjuterskim ekranima zaposlenih.\nHakeri su ostvarili svoje pretnje. Direktorske plate, poverljivi interni mejlovi i detalji još neobjavljenih filmova procureli su onlajn - a aktivnosti kompanije ukopale su se u mestu, jer su kompjutere onesposobili virusi hakera.\nOsoblje nije moglo da prevuče kartice da bi ušlo u kancelarije ili koristi štampače.\nPunih šest nedelja kafić na posedu MGM-a, u sedištu Soni pikčers entertejmenta, nije mogao da prima kreditne kartice.\nSoni je isprva nastavio sa planovima da objavi Intervju na uobičajen način, ali su oni na brzinu otkazani kad su hakeri zapretili fizičkim nasiljem.\nPopularni bioskopski lanci odbili su da prikažu film, tako da je on objavljen samo digitalno i u nekim nezavisnim bioskopima.\nAli napad na Soni, ispostavlja se, mogao je da bude generalna proba za još ambiciozniju hakersku akciju - napad na banku u Bangladešu 2016. godine.\nBangladeš još uvek pokušava da povrati ostatak ukradenog novca - oko 65 miliona dolara.\nNjegova nacionalna banka podnela je tužbu protiv desetine ljudi i institucija, među kojima i RCBC banku, koja negira da je prekršila bilo kakve propise.\nKoliko god da je vešt bio hakerski napad na Bangladešku banku, koliko je režim u Pjongjangu zapravo mogao da bude zadovoljan krajnjim rezultatom?\nNa kraju krajeva, plan je krenuo od pljačke milijardu dolara, a konačni plen merio se desetinama miliona dolara.\nStotine miliona dolara izgubljeno je dok su lopovi pokušavali da izvrdaju globalni bankarski sistem, a još desetine miliona dok su otplaćivali posrednike.\nU budućnosti, prema američkim vlastima, Severna Koreja će naći načina da izbegne ove gubitke.\nU maju 2017. godine, epidemija rensomvera Vanakraj raširila se poput šumskog požara, skremblujući fajlove žrtava i tražeći otkup od nekoliko stotine dolara da bi povratili podatke, plaćeni virtuelnom valutom bitkoin.\nU Velikoj Britaniji, Nacionalna zdravstvena služba bila je posebno pogođena; oštećena je služba za nesreće i hitne intervencije, a hitni pregledi obolelih od raka morali su da budu ponovo zakazivani.\nKad su istražitelji britanske Nacionalne agencije za borbu protiv kriminala začeprkali po kodu, u saradnji sa FBI-jem, pronašli su upadljive sličnosti sa virusima korišćenim za upad u Bangladešku banku i Soni pikčers entertejnment, a FBI je na kraju dodao ovaj napad na listu optužbi protiv Park Džin Hjoka.\nAko su optužbe FBI-ja tačne, onda ovo pokazuje da je sajber vojska Severne Koreje sada u svoje aktivnosti inkorporirala kriptovalute - što je vitalni skok napred, zato što ovaj novi visokotehnološki oblik novca uglavnom zaobilazi tradicionalni bankarski sistem - i stoga bi mogao da zaobiđe i skupocene troškove, kao što su isplate posrednicima.\nVanakraj je bio samo početak.\nU narednim godinama, firme za tehnološku bezbednost pripisale su još mnogo napada sa kriptovalutama Severnoj Koreji.\nOni tvrde da su hakeri iz ove zemlje napadali menjačnice u kojima se kriptovalute kao što je bitkoin menjaju za tradicionalne valute.\nKad se sve sabere, neki procenjuju da su krađe u tim menjačnicama iznosile više od dve milijarde dolara.\nA optužbe se samo gomilaju.\nU februaru je američko Ministarstvo pravde optužilo još dva Severnokorejca, za koje tvrde da su takođe članovi Lazarus grupe, da su povezani sa mrežom pranja para koja se proteže od Kanade do Nigerije.\nKompjutersko hakerisanje, globalno pranje novca, najsavremenije krađe kriptovaluta...\nAko su optužbe protiv Severne Koreje istinite, onda izgleda da su mnogi ljudi potcenili tehničke veštine ove zemlje i opasnost koju ona predstavlja.\nAli ovo gradi i uznemirujuću sliku o dinamici moći u našem sve povezanijem svetu, i našoj ranjivosti pred onim što eksperti za bezbednost nazivaju „asimetričnom pretnjom" - sposobnošću sitnijeg neprijatelja da demonstrira silu na nove načine koji ga čine mnogo većom pretnjom nego što bi to njegova veličina nagovestila.\nIstražitelji su otkrili kako jedna mala očajnički siromašna zemlja može u tišini da posegne u elektronske poštanske sandučiće i bankovne račune bogatih i moćnih koji su hiljadama kilometara daleko.\nOni mogu da iskoriste taj pristup da unesu haos u ekonomske i profesionalne živote žrtava i ukaljaju njihove reputacije.\nTo je jedna nova linija fronta na globalnom ratištu: maglovito ukrštanje kriminala, špijunaže i borbe za prevlast nacionalnih država.\nI ona ubrzano raste.\nDžef Vajt je autor knjige Zločin tačka kom: Od virusa do nameštanja izbora, Kako je hakeraj postao globalan. Džin H. Li je otvorila redakciju Asošijejted presa u Pjongjangu 2012. godine; sada je viša savetnica u Vilsonovom centru u Vašingtonu.\nhakerski napadSjeverna KorejaLazarusov prepad\nAvganistan, žene i nasilje:\nTalibanska policija za moral zamjenila žensko ministarstvo\nManje ljudi oboljelo od dugotrajnog Kovida-19 nego što se pretpostavljalo\nAvganistan i Amerika:\nPriznanje - u napadu dronom u Kabulu ubijeno 10 nevinih ljudi, među kojima i dkeca\nRusija, politika i izbori:\nPutin i milioni glasali onlajn, na biračkim mjestima i mačka i rakun\ndjelo poznatog umjetnika\nCrtež umornog starca nastao u fazi dok je Van Gog još učio da slika\n18.09. 16:58 h\t8875\nŠkola, rasizam i nasilje:\nOtac traži milion dolara odštete zbog šišanja njegove ćerke u školskom autobusu\n18.09. 11:21 h\t6691\n18.09. 16:48 h\t5534\n18.09. 16:44 h\t5213\n18.09. 17:04 h\t4774\n18.09. 16:48 h\t2\nMuzika, Amerika i rasizam:\nFight the Power - najprovokativnija pjesma svih vremena\n18.09. 09:25 h\t1\n18.09. 11:21 h\t1\nNjemačka i izbori\nKako je Merkel promijenila zemlju\n18.09. 12:23 h\t1\n18.09. 14:19 h


Izvor: Sportske.net, 03.Avg.2020, 14:26\nKlub iz Laktaša veoma je aktivan ovog leta, sledi novi atraktivni transfer?\nOd početka leta Igokea je već angažovala nekoliko kvalitetnih pojačanja i dobrim delom formirala ekipu za narednu sezonu.\nU Laktaše je najpre stigao Džeki Karmajkl iz Burža, potom Stefan Fundić iz Zadra, pa Marko Jošilo iz Krke, a plejmejkera je Igokea našla u Monaku, odakle je stigao Entoni Klemon.\nAngažovan je potom i Dragan Apić kao još jedno veliko pojačanje, >> Pročitaj celu vest na sajtu Sportske.net << ali je samo desetak dana kasnije došlo do sporazumnog prekida saradnje, pošto je Apić dobio, i prihvatio ponudu podgoričke Budućnosti.\nUbrzo je potpisan novi ugovor sa Đorđem Gagićem, a novo pojačanje na centarskim pozicijama trebalo bi da bude - Nikola Jovanović iz Crvene zvezde.\nPrema saznanjima portala ''Nova.rs'', saradnja Jovanovića i Igokee je na pomolu, pa se uskoro očekuje i njeno ozvaničenje.\nU slučaju odlaska Jovanovića, Zvezda bi na ''petici'' ostala sa Lendrijem Nokom i eventualno Ognjenom Kuzmićem (opširnije OVDE), a još se čeka rasplet i oko Vladimira Štimca, da li će ostati u Zvezdi, ili potražiti novu sredinu.


Ženski fudbal:Srbija u grupi sa Italijom i Švedskom | FudbalInfo\nŽenski fudbal:Srbija u grupi sa Italijom i Švedskom\nU Nionu je održan žreb za sve kvalifikacione UEFA grupe mlađih ženskih selekcija, a naše omladinke (devojke rođene 1998.) nisu imale sreće u elit rundi kvalifikacija koja će biti održana u Norveškoj ( od 5. do 10. aprila 2017.), jer se pored veoma jake domaće selekcije, sastaje i sa reprezentacijama Švedske i Italije, zemljama koje su fudbalski mnogo razvijenije od nas.\nU novom ciklusu omladinskih kvalifikacija koje će početi iduće jeseni, a u kojima pravo učešća imaju devojke rođene 1999. naša selekcija igraće u Finskoj (od 12. do 18. septembra 2017.), a pored domaćina rivali su nam još Bosna i Hercegovina i Izrael.\nA naše kadetkinje ( devojke rođene 2000.)koje predvodi selektor Suzana Stanojević imaće priliku da pred našom publikom ( od 13. do 18. marta) overi vizu za odlazak na Evrpsko prvenstvo. Na tom putu rivali će biti Škotska, Mađarska i Republika Irska. I nova generacija, mlađa godinu dana, stupiće na scenu u novom ciklusu kadetskih kvalifikacija, a u prvom krugu ponovo ćemo biti domaćini od 29. do 23. septembra 2017. Rivali će nam biti Belgija, Belorusija i BJR Makedonija.\nBežanija spremna za lidera\n“Orlovi” stigli u Vels


HITNO! POSAO Recepcioner Kragujevac - Samo aktuelni poslovi - Oglasi za posao Jooble\nPosao Recepcioner Kragujevac\nZahtevi: Potrebni recepcioneri za smeštajne kapacitete u centru Beograda. Dobrodošli su kandidati koji dobro poznaju engleski jezik, ljubazni, komunikativni i energični. Poželjno radno iskustvo na recepciji. Uslovi rada: Stalni radni odnos, redovna primanja,...\n" SLODES" D.O.O. Beograd Poslodavcu potrebno lice za rad na poslovima recepcionera u hotelu. Uslovi rada i ostali uslovi: rad na određeno vreme. Radno iskustvo nebitno. Adresa poslodavca: Borskabroj 92f Kontakt telefon: (***) ***-**** e-...\n...Potreban recepcioner u velikom kozmetičkom salonu -prijem stranaka -zakazivanje tretmana -dezurstvo na telefonskoj liniji -sat 200 din -obavezno znanje engleskog jezika -rad u dve smene Potrebno da kandidati dođu lično na adresu zadruge ili da se jave...\n...Recepcioner/ka “ SLODES ” D.O.O. Beograd Poslodavcu potrebno lice za rad na poslovima recepcionera u hotelu. Uslovi rada i ostali uslovi: rad na određeno vreme. Radno iskustvo nebitno. Adresa poslodavca: Borskabroj 92f Kontakt telefon: 0 e-...


Nezavisno udruženje novinara Srbije oštro osuđuje cenzurisanje In memoriam-a u dnevnom listu Politika.\nIz teksta koji je u slavu Darka Novakovića, nedavnog preminulog art direktora ove novinske kuće napisao Srđan Škoro, eliminisane su rečenice u kojima se govori da je Novaković, između ostalog grafički opremio knjigu „Vučić i cenzura“.\n„Jedna od poslednjih knjiga koju je prelomio bila je „Vučić i cenzura“, a Darko dovoljno smeo i hrabar da se imenom i prezimenom potpiše ispod svog rada“, glase redovi koji su nestali iz incijalnog teksta.\n„Nemam reči, zaista. Kad vlast ozakoni cenzuru, koja je zakonom zabarnjena, onda doživite da se cenzuriše i naslov jedne knjige iz oproštaja od kolege“, kaže za NUNS Srđan Škoro. Koliko god da smo prethodnih meseci i godina gotovo navikli na primere tihe cenzure i galopirajuće autocenzure, NUNS je šokiran ovim neuobičajenim primerom cenzurisanja. Slično političko “redigovanje“ nekrologa ne pamte ni naši najstariji članovi.\nIzvršni odbor NUNS – a\nU Beogradu 21.02.2018.\nPrvi osnovni sud u ponovljenom postupku: „Politika“ Bugarskog da vrati na posao\nApelacioni sud: „Novosti“ nezakonito premestile Srđana Škora u „Sport“\nCenzura Politika Srđan Škoro Vučić i cenzura\n← Diskusija o slobodi informisanja i bezbednosti novinara\nZavršeno suđenje Vukašin Obradović protiv „Informera“ →


Škole i koronavirus | N1 Srbija\n13.03.2020. |19.48 |\nKako bi sprečili širenje koronavirusa vlasti u Hrvatskoj odlučile su da privremeno prekinu nastavu u školama i na fakultetima. Takvu meru primenjuje i Crna Gora u kojoj još nema registrovanih slučajeva zaraze. Predsednik, premijerka, epidemiolozi i infektolozi u Srbiji drže čvrst stav da škole ne treba zatvarati. Ministar prosvete Mladen Šarčević najavljuje i kazne za direktore koji samoinicijativno donose odluke o zatvaranju, na šta Forum beogradskih gimnazija odgovara da je ta odluka ishitrena i neprilagođena okolnostima.\nZbog straha da je neko bio u kontaktu sa zaraženim osobama, nekoliko državnih škola u Srbiji je zatvoreno. Beogradska Osnovna škola "Mihailo Petrović Alas", kao i gimnazija i ekonomska škola u Čačku. Za ovu preventivnu meru direktorima škola ne sledi pohvala, nego packa, najavljuje ministar prosvete.\n"Razumem i strah i paniku, ali svako mora da poštuje procedure i zakone, a ne kao što su to uradili u 'Miki Petroviću Alasu' u Beogradu i u gimnaziji u Čačku - sedeli uveče i gledali šta da rade. I rektorka se javlja i pita šta da radi, koja je procedura, ne ide sama na svoju ruku. Tu je Ministarstvo prosvete, tu su školski odbori, ne mogu direktori tek tako da odlučuju da li će škola biti zatvorena. Samo da prođe sve ovo, pa će da rade inspekcije i svi će biti sankcionisani u skladu sa zakonom", rekao je Šarčević.\nObustava nastave u školi "Ruđer Bošković", roditeljima stigla SMS poruka\nŠarčević: Tačno za "Ruđer Bošković", nije u suprotnosti sa preporukama Vlade\nLončar demantovao da će škola "Ruđer Bošković" obustaviti nastavu\nU skladu sa Zakonom, kazna bi onda trebalo da sleduje i školi "Ruđer Bošković", jer je i ona svojim đacima rekla da od ponedeljka na nastavu ne dolaze. Da će đaci časove pohađati preko interneta potvrdio je i sam Šarčević.\nPrvi čovek zdravstva, međutim, ima drugačiju informaciju i tvrdi da ta škola redovno radi.\n"Imam informaciju od pre 10 minuta. Stvarno ne mogu da verujem, iskreno, da je tačno da se zatvara 'Ruđer Bošković', a da imamo stav da se ne zatvaraju škole", rekao je Zlatibor Lončar.\nKoji god da režim odabere, na Šarčevićevom spisku za kažnjavanje nije. Možda zato što je upravo on i suvlasnik te škole.\n"Koliko ja znam, zakon je isti za sve. A možda ministar zna bolje, ipak je on miistar prosvete. Ovoga puta mislim da smo mi došli u jedan vrhunac apsurda i da će ministar u suštini morati da kazni samog sebe", kaže Jasna Janković, predsednica Unije sindikata prosvetnih radnika.\nMinistar za BIRN tvrdi da njegova škola ne radi ništa u suprotnosti sa preporukama Vlade Srbije dok prva žena Vlade i stručnjaci ponavljaju.\n"Stav struke je da nema nikakvog, ali apsolutno nikakvog stručnog opravdanja i nikakve stručne osnove, da još uvek, u ovom trenutku zatvaramo škole, vrtiće i fakultete", kaže Ana Brnabić.\n"Mi nemamo uopšte situaciju nekog, ne samo porasta nego uopšte prisustva respiratornih infekcija u značajnom nivou u školskim kolektivima, to je pokazatelj da nema ni prenošenja. To je jedna činjenica. Druga činjenica je da svi podaci koji su dobijeni od naših kolega iz Kine, koji su ovo sve preživeli, koji govore o tome da deca praktično gotovo i da ne oboljevaju", rekao je epidemiolog Predrag Kon.\nUprkos tome sindikalne organizacije traže da se nastava privremeno prekine. A pre nego što pošalje inspekciju direktorima, ministru poručuju da prvo u sve škole pošalje sapun.\nkoronavirus škola Mladen Šarčević\nUslovi u bolnici i celom Novom Pazaru vanredni, Lončar tvrdi - sve pod kontrolom 29.06.2020.\nGrađani ispred Infektivne za N1: Samo kažu da čekamo, a mi smo ovde satima 24.06.2020.\nKoliko je ljudi ostalo bez posla tokom epidemije - zavisi ko i kako računa 23.05.2020.\nImamo dobre epidemiolog koji znaju šta kako kada treba uraditi,ali veliki Vladalac sa postojećom garniturom je pametnija od virusa pa shodno tome ako ostanu na vlasti mi smo kao narod apsolutni idioti.Umesto da uvede vanredno stanje,jer mi smo .najsiromašnija zemlja u regionu nedorasla ovoj pandemije bićemo prepušteni prirodnoj selekciji pa ko preživi pricace.Volela bih da nisam u pravu .\nUvazeni Ministre, "oprostite" svakom studentu kojem je ostalo dva ili eto, bar jedan ispit do kraja skolovanja. Neka spremaju diplomski i smanjicete broj studenata u amfiteatrima,autobusima,domovima...Kad su dosli do samog kraja,znaci da su vredno ucili i radili. Sta znaci sad jedan,dva ispita vise ako mnogi nisu ni bili na fakultetima a imaju diplomu.\nNi svom neprijatelju ne bih pozeleo ovakvu garnituru na vlasti...


U toku je online kampanja protiv seksualnog uznemiravanja na poslu | Diskriminacija.ba\nHelsinški parlament građana Banja Luka ove sedmice je započeo online kampanju protiv seksualnog uznemiravanja na radnom mjestu tokom koje će se do 30. oktobra ove godine, putem Facebooka, promovisati objave o prisutnosti i oblicima takve vrste uznemiravanja.\n“Cilj provođenja kampanje protiv seksualnog uznemiravanja na radnom mjestu je podizanje svijesti građana/ki BiH o postojanosti seksualnog uznemiravanja u našem društvu, sa posebnim naglaskom na prisutnost seksualnog uznemiravanja na radnom mjestu”, za Diskriminacija.ba kaže projektna koordinatorica Helsinškog parlamenta građana Banja Luka, Svjetlana Ramić Marković.\nRamić Marković objašnjava da je istraživanje Helsinškog parlamenta građana Banja Luka za period 2018-2020 pokazalo da su ovoj vrsti uznemiravanja na poslu, u odnosu na muškarce, češće izložene žene koje slučajeve seksualnog uznemiravanja uglavnom ne prijavljuju nadležnim institucijama.\n“Istraživanje pokazuje da su najčešći razlozi za to strah od osude i dodatne stigmatizacije, strah od gubitka posla, nepovjerenje u institucije i nepoznavanje propisa i instanci na koje se mogu obratiti”, kaže Ramić Marković.\nKada je riječ o mehanizmima zaštite za žrtve seksualnog uznemiravanja na radnom mjestu, dodaje da domaće zakonodavstvo prepoznaje seksualno uznemiravanja kroz Zakon o ravnopravnosti spolova BiH (čl.5. st. 2), Zakon o zabrani diskriminacije (čl.4 st.2), kao i zakonima o radu na nivoima Federacije BiH, Republike Srpske i Brčko distrikta.\nZa osobe koje prekrše neki od navedenih znakova, u ovisnosti od zakona, predviđene su novčane kazne u iznosima od 550 do 30.000 KM, kao i zatvorske kazne u trajanju šest mjeseci do pet godina.\nKada je riječ o ženama žrtvama seksualnog uznemiravanja na poslu iz BiH, Ramić Marković kaže da one najčešće prvo kontaktiraju predstavnike organizacija za prava žena i to putem besplatnih SOS telefona 1264 (RS i Distrikt Brčko) i 1265 (FBiH) koji su dostupni 24/7 ističući da pozivom na navedene SOS brojeve telefona, žrtve mogu ostati anonimne i dobiti “psihološku podršku, informacije o zaštiti svojih prava i procedurama zaštite prava pred institucijama”.\nOsim toga, žrtve se mogu obratiti i policiji na broj 122 i u tom slučaju pravosudni organi dalje procesuiraju slučaj u skladu sa zakonskim odredbama, a Ramić Marković kaže da se zbog dugotrajnih i skupih sudskih “jako mali broj žrtava odluči upustiti u tu ‘avanturu’ “, kao i zbog sveprisutnosti straha “od dodatne viktimizacije, obzirom da za vrijeme trajanja sudskoj postupka žrtva nastavlja da radi kod poslodavca ili u kolektivu kod kog je/gdje je trpila nasilje”.\n“Istovremeno, žrtve mogu kontaktirati i Republičku upravu za inspekcijske poslove (051 334 627) i Federalnu upravu za inspekcijske poslove (033 563 350), ali u tom slučaju nije isključivo da inspekcijski organi upute žrtvu na sudove, advokata ili disciplinski postupak, prije svega jer često smatraju da seksualno uznemiravaje na radu ne potpada pod njihovu nadležnost iako zakoni o radu to nalažu”, dodaje Ramić Marković.\nOblici i moguće posljedice seksualnog uznemiravanja na radnom mjestu\nNeumjesne šale i nepoželjni dodiri kao i komentari seksualnog karaktera-koje žrtve na početku ignorišu, prema mišljenju Ramić Marković, predstavljaju početke uznemiravanja.\n“Ono što je specifično za ovaj oblik nasilja je da namjera počioica nije bitna za utvrđivanje odgovornosti za uznemiravanje, jer se ide od pretpostavke da počinioc stvara zastrašujuće, neprijateljsko, degradirajuće, ponižavajuće ili uvredljivo okruženje za žrtvu”, kaže Ramić Marković i dodaje da izostanak reakcije žrtve ne znači da posljedice ne postoje, kao i da seksualno uznemiravanje može imati “negativne posljedice na zdravlje žena, uzrokovati stres i vrlo često može uzrokovati posttraumatski stresni sindrom”, te ostaviti dugotrajne psihološke posljedice.\nKampanja je dio inicijative “Borba protiv diskriminacije, unapređenje ženskih radnih prava” koju, uz pomoć Evropske komisije i Švedske agencije za međunarodni razvoj (Sida), osim Helsinškog parlamenta građana Banja Luka iz BiH, provode i organizacije iz Albanije (Gender Alliance for Development Center), Crne Gore (Centar ženskih prava), Kosova (Ženska mreža Kosova), Sjeverne Makedonije (Reactor) i Srbije (Fondacija Kvinna till Kvinna).\nNavedene organizacije već četiri godine kroz različite kampanje, edukacije i slične aktivnosti, rade na unapređenju ženskih radnih prava i to, kako kaže Ramić Marković, sa ciljem sprečavanja diskriminacije i osnaživanja žena za prijavu diskriminacije na radnom mjestu.


fest Archives - Page 2 of 7 - LookerWeekly.com magazin\nNeverovatno, ali istinito” je film kakav se očekuje od francuskog reditelja - neverovatno istinit.\n„Heroji radničke klase“, film nastao uz podršku Filmskog centra Srbije, imao je svetsku premijeru 15. februara 2022. godine u okviru programa „Panorama“ Berlinskog filmskog festivala. „Heroji radničke klase“, u kome glavnu ulogu tumači Jasna Đuričić, donose priču o grupi ilegalnih građevinskih radnika koji, ostavljeni bez novca i osnovnih prava, pokušavaju da se suprotstave svojim šefovima.\nFilm HEROJI reditelja Gorana Nikolića doživeće svetsku premijeru na predstojećem 50. FEST-u. Smeštena u srednjovekovnoj Srbiji posle Boja na Kosovu, ovo je priča posvećena svim onim herojima koji nisu opevani u pesmama. Film će biti premijerno prikazan 27. februara u 20:30h u Domu omladine, u okviru programa FEST Fokus.\nReditelj Arsenijević o premijeri na FEST-u: “Izuzetna je čast otvoriti festival koji je formirao moj filmski ukus i pogled na svet”\nFilm “Strahinja Banović” reditelja Stefana Arsenijevića biće premijerno prikazan u Srbiji 25. februara u Kombank dvorani, na otvaranju jubilarnog 50. FEST-a.\n50. FEST otvara “Strahinja Banović”, reditelja Stefana Arsenijevića\ndržan od 25. februara do 6. marta 2022. godine u Beogradu, u 12 bioskopskih sala, u produkciji Centra beogradskih festivala – CEBEF-a.\nebruara do 6. marta 2022. godine u Beogradu, u produkciji Centra beogradskih festivala.\nMislim da je ovo najadekvatniji opis italijanskog filma “Sve će biti u redu” koji smo videli na FEST-u. Ali ako mislite da sam vam sve rekla, nisam vam otkrila apsolutno ništa! Takav je i film - neočekivan.


Šta bi danas rekao Abdulah Krašnica - Dnevni list Danas\nPočetna » Život » Šta bi danas rekao Abdulah Krašnica\nPoprsje Abdulaha Krašnice nalazi se na ulazu u zgradu Skupštine opštine Preševo. Nekako neprimetno kao da sa strane posmatra šta se oko njega događa. Da 13. marta 1945. nije oboleo od tifusa koji ga je glave koštao ovaj prvoborac danas bi imao 92 godine i pitanje je kako bi reagovao na sva događanja iz današnjice.\n0Piše: Vojkan Ristić 12. decembra 2010. 18.45\nKrašnica je u toku rata bio sekretar Sreskog komiteta KPJ za preševski srez. Danas je moderan izraz „preševska dolina“. Istorija beleži da je među svim varošima na jugu Srbije Preševo oslobođeno među poslednjima. Bugarske snage teritoriju ove opštine napustile su 7. septembra 1944. Ostala je linija fronta duž železničke pruge Čukarka – Žujince koju su zaposele prema Bujanovcu nemačke i balističke snage sa Kosova. Njihov zadatak bio je da obezbeđuju železničku magistralu kojom su se iz Grčke povlačile jedinice nemačke grupe „E“.\nPreševo se posle bugarske našlo pod balističkom okupacijom. Jedinice balista špartale su oblašću između Preševa, Bujanovca i Gnjilana koristeći izuzetno povoljan brdoviti položaj za lake upade na ovu teritoriju. Abdulah je sa funkcionerima KPJ bio aktivno uključen u operacije oko oslobođenja Preševa. Pripreme su trajale dva meseca, a onda 15. novembra 1944. partizani su uspeli da posle teških borbi nateraju balističke jedinice na povlačenje iz varoši u brda oko Skopske crne gore. Toga dana bataljon Kosovske brigade iz pravca Gnjilana ušao je u varoš. Sutradan tu se obreo i Abdulah Krašnica koji je održao i prvi govor kao funkcioner Sreskog komiteta na narodnom mitingu na mestu gde se danas nalazi njegovo poprsje. Četiri meseca slobode. Krašnica je umro 13. marta 1945. u 27. godini. Na mitingu partizanska, i obeležja nove države. Poslednjih godina mitinzi, ali sa sasvim drugim zastavama. U Preševu se odavno ne obeležava Dan oslobođenja u Drugom ratu. Prkosno je kao reakcija na odnos vlasti u vremenu posttitovske Srbije, a pogotovu za vreme vlasti komunista pokrštenih u socijaliste „preuzet“ 28. novembar, Dan zastave nacionalni praznik Albanije. Dvanaest dana ranije u istom mesecu čega se malo ko seća i želi da se podseti da je Preševo pre 66 godina dobilo pravo na slobodu.\nNemi svedok Krašnica sada ćuti tu pored opštine. Nikoga se ne seća i ne dira. On je samo deo nečega što se brzo zaboravilo, a što je možda i otvorilo mogućnost za neke nove „pisače“ istorije, iako oni nisu pobednici. Istorija postaje farsa kada se zaborave činjenice ili se svesno uklanjaju iz života mladih generacija svuda, pa i ovde u Preševu.


INT - Ispitivanja energetskih transformatora\nSvi izolaciono ulje i izolacioni papir baza blok-transformator dijagnostika elektrodistribucija Ispitivanja energetskih transformatora Ispitivanja mernih transformatora izolacioni sistem lorenzova sila parcijalna pražnjenja Predavanje po pozivu sa međunarodnog skupa štampano u celini Rad u naučnom časopisu regeneracija ulja revitalizacija Saopštenje sa međunarodnog skupa štampano u celini Saopštenje sa skupa nacionalnog značaja sfra snaga gubitaka snaga kratkog spoja sušenja ulja transformator voda železnica\nSvi 2012 2011 2010 2009 2008-2010 2008\n5/20/2013 10:17:09 AM\nDijagnostika stanja izolacije blok transformatora VN ispitivanjima sa merenjem parcijalnih pražnjenja posle popravke na terenu\nKljučne reči / Tagovi:Ispitivanja energetskih transformatora Saopštenje sa skupa nacionalnog značaja parcijalna pražnjenja\nRonald Plath, Radovan Radosavljević, Aleksandar Bojković, Miomir Nikodijević, Branko Pejović, Dragomir Gucić, Petar Nikolić, Dijagnostika stanja izolacije blok transformatora VN ispitivanjima sa merenjem parcijalnih pražnjenja posle popravke na terenu, 29. Savetovanja CIGRE Srbija, jun 2009., 8 strana\nSaradnici Instituta: Branko Pejović\n5/20/2013 10:15:50 AM\nVisokonaponska ispitivanja sa merenjem parcijalnih pražnjenja za utvrđivanje stanja izolacije posle popravke blok-transformatora na terenu\nKljučne reči / Tagovi:Ispitivanja energetskih transformatora Rad u naučnom časopisu parcijalna pražnjenja\ncheap generic viagra mablogs.azurewebsites.net" target="_blank">http://mablogs.azurewebsites.net/rxcoupon/page/How-Much-Will-Generic-Viagra-Cost">mablogs.azurewebsites.net\nRadovan Radosavljević, Petar Nikolić, Aleksandar Bojković, Branko Pejović, Visokonaponska ispitivanja sa merenjem parcijalnih pražnjenja za utvrđivanje stanja izolacije posle popravke blok-transformatora na terenu, Elektroprivreda, br. 1, januar-mart 2010, strane od 5 do 14.\n5/20/2013 9:11:40 AM\nDijagnostika transformatora u železnici termoelektrane “Nikola Tesla”\nKljučne reči / Tagovi:Ispitivanja energetskih transformatora Saopštenje sa skupa nacionalnog značaja železnica\ncialis generico" target="_blank">http://areta.se/page/Tadalafil-Generico">generico\nNenad KARTALOVIĆ, Đorđe JOVANOVIĆ, Srđan MILOSAVLJEVIĆ, Dijagnostika transformatora u železnici termoelektrane “Nikola Tesla”, Zbornik radova konferencije RAILCON 10, october 07 - 08, 2010, CD\nSaradnici Instituta: Srđan Milosavljević, Đorđe Jovanović, Nenad Kartalović


Vašington otvorio novu nuklearnu sezonu - 07.08.2016, Sputnik Srbija\nVašington otvorio novu nuklearnu sezonu\nOdmah nakon najave Američke nacionalne uprave za nuklearnu bezbednost (NNSA) o završnoj razvojnoj fazi za unapređenu termonuklearnu bombu B61-12, stigla je još... 07.08.2016, Sputnik Srbija\n11:23 07.08.2016 (Osveženo: 01:38 26.08.2021)\n© Flickr / Sandia LabsTestiranje bombe B61-12 u Nacionalnoj laboratoriji Sandija u Centru za ispitivanje tehničkih energetskih materijala u Novom Meksiku.\nOdmah nakon najave Američke nacionalne uprave za nuklearnu bezbednost (NNSA) o završnoj razvojnoj fazi za unapređenu termonuklearnu bombu B61-12, stigla je još jedna najava o novoj interkontinentalnoj balističkoj raketi.\nAmerika priprema proizvodnju novih nuklearnih bombi B61-12\n2 Avgust 2016, 09:50\nJedan ruski vojni posmatrač objasnio je zašto NNSA u ovom trenutku daje takve dvosmislene i nejasne izjave.\nU ponedeljak je NNSA objavila vest o završnoj razvojnoj fazi unapređene vazdušne nuklearne bombe B61-12 pre proizvodnje, čija će prva verzija biti završena do 2020. godine.\nU utorak je Pentagon najavio da „se priprema da odobri razvoj i proizvodnju nove interkontinentalne balističke rakete, da otvara konkurenciju između tri najveća vojna preduzimača i da razbuktava raspravu o tome da li SAD može da priušti da modernizuje svoju trijadu nuklearnog naoružanja“.\nTa najava je još dvosmislenija i nejasnija od prethodne, izjavio je za RIA Novosti dopisnik Mihail Šeinkman.\n„Dok su u pitanju samo reči, pravi se poenta. Ako to i nije demonstracija sile, onda je svakako jasan podsetnik na nju“, piše novinar u svom članku za rusku agenciju.\nAmerikanci prete Rusima „humanim“ atomskim bombama\n3 Avgust 2016, 14:08\nTo je podsetnik za same Amerikance, pošto su, izgleda, počeli da čeznu za evidentnim vojnim tehničkim dostignućima.\nNajave su od posebnog značaja u trenutku kada jedino Donald Tramp i Hilari Klinton, kandidati za mesto predsednika SAD, govore o američkoj sili i superiornosti i kada čak i lokalni mediji izveštavaju o ruskim i kineskim uspesima češće nego što objavljuju vremensku prognozu.\n„Takvim najavama Vašington je očigledno dao zakletvu da će biti isti kao i kad se pojavio davne 1945. godine — nuklearan. Nuklearno-aktivan. Ili radije — radioaktivan“, navodi autor.\nNije bitno da li će Hilari Klinton postati predsednica ili ne kako bi postigao taj cilj, zaključuje autor.


Prijave za četvrti po redu FON QUIZ su otvorene! - Unija Studenata FON-a\nUnija studenata FON-a u saradnji sa organizacijom Pabkviz.rs organizuje, četvrti po redu, FON QUIZ koji se održava 16. decembra 2020. preko YouTube platforme.\nFON QUIZ predstavlja jedan od najveselijih projekata koje naša organizacija realizuje. Podstiče takmičarski duh, a učesnici će imati priliku da kroz zanimljiva pitanja nauče nešto novo. Kviz se sastoji od osam kategorija pitanja, od kojih su četiri u domenu ,,PAB KVIZ“-a, dok se ostalih četiri odnose na formalno i neformalno znanje stečeno na fakultetu.\nPrijave su otvorene, a vi ne čekajte – prijavite se!\nPrethodna vestOdržana završna skupština 2019/20Sledeća vestUspešno realizovan FON Quiz vol.4


Vesti IMATE LI WEB SAJT? Web sajt je važan marketinški alat i fasada vašeg poslovanja. Profesionalni, inspirativni sajt, lak za upravljanje će Vas najbolje predstaviti privlačeći mušterije i povećavajući prihode. Izrada web sajtova koji se brzo otvaraju, imaju jasne slike i jednostavnu navigaciju kako bi posetioci brzo i lako pronašli ono što traže je suština našeg rada. Ono na šta obraćamo veliku pažnju jeste optimizacija za pretraživače, i na taj način omogućavamo da web sajt bude visoko rangiran na vodećim pretraživacima.\nOpširnije...\t0\tVAŠ WEB BIZNIS Internet je pokrenuo revoluciju koja je u potpunosti izmenila način poslovanja, ali i života uopšte. Razvoj Interneta kao komunikacionog medija omogućio je znatno efikasniju komunikaciju između ljudi. Lokacija je praktično postala nevažna, a geografska distanca zanemarljiva. Veliki broj svakodnevnih životnih aktivnosti iz realnog sveta je moguće prebaciti u sajber svet. Ljudi se edukuju, zarađuju i troše preko žice. Sve to će usloviti (ukoliko već nije) i značajnu promenu funkcionisanja organizacija.\nOpširnije...\t0\tNOVI WEB: Summer3p 2012 Refresh, kao i svake godine, u saradnji sa NVO AŠC, učestvuje u promotivnim aktivnostima za festival elektronske muzike na Paliću, jednostavno nazvan Summer 3P!\nOpširnije...\t0\tFESTIVALSKE NOVINE Ceremonijom svečanog otvaranja, u subotu uveče je u 21 sat na Letnjoj pozornici na Paliću, počeo 19. Festival evropskog filma koji je otvorio francuski glumac, reditelj i producent Žan-Mark Bar (Jean-Marc Barr).\nOpširnije...\t0\tFESTIVALSKI WEB SAJT Ceremonijom svečanog otvaranja, u subotu je u 21 sat na Letnjoj pozornici na Paliću, počeo 19. Festival evropskog filma koji je otvorio francuski glumac, reditelj i producent Žan-Mark Bar (Jean-Marc Barr).\nOpširnije...\t0\tFESTIVALSKI KATALOG Ceremonijom svečanog otvaranja, u subotu je u 21 sat na Letnjoj pozornici na Paliću, počeo 19. Festival evropskog filma koji je otvorio francuski glumac, reditelj i producent Žan-Mark Bar (Jean-Marc Barr).


Urasli nokat | Dr Dren\nUrasli nokat urasli nokat operacija\nUrasli nokat, urastao nokat ili medicinski Unguis Incarnatus je često stanje koje se najčešće viđa na palcu stopala, na jednoj ili obe ivice nokta. Obično se ispoljava crvenilom, iritacijom, bolom i neprijatnim osećajem.\nStanje se ponekad komplikuje infekcijom koja, ukoliko se ne leči pravilno, može da postane hronična sa mogućim komplikacijama.\nTretman na vreme prepoznatog nekomplikovanog uraslog nokta je relativno jednostavan, ukoliko se radi o ozbiljnijoj infekciji obično je neophodno hirurško lečenje.\nKad je hiruška intervencija neophodna ne treba je odlagati. Hirurško lečenje se u osnovi može izvesti na dva načina obradom i uklanjanjem dela ili cele nokatne ploče, što najviše zavisi od lokalnog nalaza.\nOperacija uraslog nokta se izvodi u lokalnoj anesteziji, odmah nakon intervencije možete da hodate, u prvo vreme sa osloncem na petu potom sa punim osloncem. Obično su nakon intervencije neophodni antibiotici i analgetici koji će vam biti propisani. Očekujte postoperativno jednu do dve kontrole do skidanja konaca.


Neophodno je uneti sve one vitamine koji će se izboriti sa prolećnim umorom i osvežiti porodični meni nekim novim idejama za jela. U svemu tome, glavnu ulogu, uz vas, može imati kuhinjski set koji Coca-Cola poklanja svojim vernim potrošačima, te će vaša priprema i serviranje hrane dobiti novi, svež ugao.\nŠta vam je najbitnije kada pripremate porodične obroke? Da su brzi, jednostavni, ekonomični i da uživate dok ih spremate. To je sada moguće uz neodoljive veće ili manje šerpe, tiganje, posude, činije, tepsije i čaše. Izbor je vaš, a pravite ga tako što kupite neko od promotivnih pakovanja Coca-Cola ili Coca-Cola Zero (1L, 1.5L i 2L), pronađete kod ispod zatvarača, unesete ga u aplikaciju SimplyTastly i sakupljajte bodove za super kuhinjske nagrade.\nNakon što sakupite određeni broj bodova odaberite poklon po svojoj meri i uživajte u novom iskustvu pripreme i uživanja u hrani koja se savršeno slaže sa Coca-Colom. Pokloni vam stižu na adresu pošte koju sami odaberete.


Sinod: Osuđujemo progon SPC koju sprovodi crnogorska vlast\nPetak, 26.06.2020., 17:48 Petak, 26.06.2020., 16:33\nSinod Srpske pravoslavne crkve (SPC) saopštio je danas da najoštrije osuđuje “nastavak progona Crkve od strane aktuelne crnogorske vlasti”, koje je pokazano kroz privođenje mitropolita crnogorsko-primorskog Amfilohija na informativni razgovor u Centar bezbjednosti u Podgorici, gdje je na ispitivanju zadržan punih šest sati, kao i kroz privođenje jednog broja sveštenstva i vjernog naroda, uz stalne prijetnje deportacijom onih sveštenoslužitelja koji nisu crnogorski državljani.\n– Crkva u Crnoj Gori i njeni episkopi, sveštenstvo i monaštvo zajedno sa vjernim narodom, brani svoje svetinje i potpuno opravdano, izbjegavajući svaku politizaciju problema, zahtijeva neophodne izmjene i dopune spornog zakona o slobodi vjeroispovesti – saopštila je danas SPC.\nSinod “po ko zna koji put, apeluje na aktuelnu crnogorsku vlast da prestane sa progonom Crkve i sveštenstva i da postupi u skladu sa civilizacijskim normama i preporukama svih zvaničnih političkih i društvenih faktora iz Evrope i svijeta, i na taj način omogući i zakonom garantuje slobodu vjere i savjesti svakog pojedinca i građanina Crne Gore”.\n– Najnovije gonjenje koje država sprovodi protiv sveukupnog bića Crkve u Crnoj Gori, zloupotrebljavajući epidemiju koronavirusa i mjere koje su donijete za njeno suzbijanje, mogu dovesti samo do još većih društvenih podjela i trajno ugroziti stabilnost i mir ne samo u toj državi nego i u čitavom regionu – naglasio je Sinod SPC.\nU saopšenju je navedeno da “Sinod poziva predsjednika Crne Gore i Vladu Crne Gore da prekinu progon Crkve i svoje buduće korake prilagode međunarodnim pravnim normama, posebno iz oblasti ljudskih prava i slobode vjeroispovesti, i da na djelu, a ne samo na riječima, pokažu da su dio Evrope i civilizovanog svijeta uopšte”.\nTakođe, Sinod je istakao da pruža “snažnu bratsku podršku episkopima, sveštenstvu, monaštvu i blagočestivom i hristoljubivom narodu da brane i odbrane svoje pravo da slobodno ispovijedaju svoju vjeru”.\n– Molimo se Bogu da u Crnoj Gori zavlada mir i bratoljublje među svim njenim građanima, bez obzira na to koje su vjere, ili nacije, ili političkog opredjeljenja, a vjerni narod pozivamo da, kao i do sada, bude odgovoran i dostojanstven u odbrani svetinja i svog neotuđivog prava na slobodno ispovijedanje vjere – poručio je Sinod SPC u saopštenju koje prenosi Beta.


Banjaluka: Planirao pljačke prijeteći poplavom | Glas Banja Luke - Nezavisni online magazin\nBanjaluka: Planirao pljačke prijeteći poplavom\nBANJALUKA, 20. maja – Muškarac, koji se predstavio kao član banjalučkog Ronilačkog kluba “Buk”, pokušao je da iskoristiti paniku nastalu usljed poplava i opljačka market “Minut plus” u ulici Skendera Kulenovića u Banjaluci, zatraživši od radnika da se evakuišu, tvrdeći da je pukla brana na Bočcu i da stiže opasni vodeni talas.\n– Izgledao je kao da je stvarno član spasilačkog tima. Bio je u crnoj uniformi i imao je motorole koje koriste policajci i spasioci, a oko vrata akreditaciju. Zbog gužve koja je u tom trenutku bila u marketu, radnice nisu uspjele da vide šta piše na njoj – rekao je Matijević i dodao da je prevarant tražio da priča sa poslodavcem i šefu marketa rekao da je pukla brana u Bočcu i da stiže vodeni talas koji će poplaviti ovo područje, objavio je Glas Srpske.\nPrethodni članakVodosnabdijevanje normalizovano u svim banjalučkim naseljima\nNaredni članakKlizišta uništila puteve u Rekavicama i Kolima


ASUS TUF Gaming A15 FA506QM-HN016 (Full HD, R7-5800H, 16GB, SSD 512GB, RTX 3060 6GB GDDR6) Laptop cena karakteristike komentari - BCGroup\nASUS TUF Gaming A15 FA506QM-HN016 (Full HD, R7-5800H, 16GB, SSD 512GB, RTX 3060 6GB GDDR6)\nLaptopovi > ASUS TUF Gaming A15 FA506QM-HN016 (Full HD, R7-5800H, 16GB, SSD 512GB, RTX 3060 6GB GDDR6)\nStara cena: 178.811,00\nRegularna cena: 151.990,00\nČekovima na 12 rata. Mesečno: 12.665,00\nAdministrativna zabrana na 12 rata: 15.452,00\n151.990,00 RSD* Cena sa 15% popusta\nASUS TUF Gaming A15 FA506QM-HN016 (Full HD, R7-5800H, 16GB, SSD 512GB, RTX 3060 6GB GDDR6) opis\nEkran 15.6-inch FHD (1920 x 1080) 16:9, 144Hz, Value IPS-level , 250nits, anti-glare display\ncontrast 1000:1, NTSC 45.00%, SRGB 62.50%, Adobe 47.34%,\nProcesor AMD Ryzen 7 5800H Processor 3.0 GHz (16M Cache, up to 4.3 GHz)\nMemorija 16GB (2x 8GB DDR4-3200 SO-DIMM) . max 32GB, 2 slots\nHard disk 512GB M.2 NVMe PCIe 3.0 SSD (1 slot available)\nGraficka karta NVIDIA GeForce RTX 3060, 6GB GDDR6\nSlotovi 1x USB 3.2 Gen 2 Type-C_x000D_\nMetal cover, Anti dust, Military grade standard\nASUS TUF Gaming A15 FA506QM-HN016 (Full HD, R7-5800H, 16GB, SSD 512GB, RTX 3060 6GB GDDR6) Komentari\nPozdrav , trenutno nije na stanju , da li može da se poruci ?\nPostovani, ocekuju se neke kolicine pocetkom juna, bice oglaseno na sajtu\nPoštovani, Znate li mozda podatak, koliko max ram memorije moze da podrzi?\nPostovani, maksimum je 32GB (postoje 2 slota za memoriju)\nHvala na odgovoru, koliki je tdp ove graficke karte ?\nPostovani, sve sto znamo o ovom laptopu je navedeno u specifikaciji. Nadam se da cemo dobiti vise informacija kada stignu na stanje, pozdrav\n90W...ver.sa preko 100W nece ni dolaziti do nas.\nMozw li ovaj ssd umesto ovog u laptopu da se zameni https://www.bcgroup-online.com/ssd-diskovi/crucial-p2-1tb.-m.2-nvme-pcie-3.0-x4.-2300mb%5cs-%5c-1150mb%5cs.-ct1000p2ssd8-80562. , i ovaj hladnjak za ovaj laptop https://www.bcgroup-online.com/dodatna-oprema-za--laptopove/trust-azul-hladnjak-za-laptop-20104-69561. hvala unapred.\nPostovani, moze samo da se dodaje (ne moze da se menja postojece u laptopu). Za te stvari je merodavan ovlasceni servis preko koga mora sve da ide jer utice na garantne uslove, pozdrav\nPoštovani, Da li to znači da ne smem otvoriti ovih par srafova kako bih npr stavio 32gb rama, umesto 16gb koji su trenutno u njemu, jer bih zbog toga izgubio garanciju? Koliko sam upoznat sa pravima, ne bih smeo samo da skidam hladnjak, tj da diram nalepnicu koja stoji preko srafa na hladnjaku jer se u tom slucaju sigurno gubi garancija.\nPostovani, Asus osporava svaku neovlascenu zamenu fabricki ugradjenih delova. Jednostavno je tako, koliko god bilo logicno ili ne\nPoštovani, Da li je moguće dodati još memorije ovom laptopu, pored ugrađenih 512GB?\nPostovani, po specifikaciji koja nam je dostavljena ovaj laptop poseduje jedan prazan slot za SSD hard disk\nPozdrav, jel SSD ili M2?\nPostovani, u njemu je 512GB M.2 NVMe PCIe\nJel moze da stavi jos jedan m.2?\nPostovani, opis koji nam je Asus dostavio je jako dvosmislen a pouzdanu informaciju cemo imati tek kada stigne na lager. Za sada samo nagadjamo da je slobodan jos jedan M.2 (barem je do sada u toj seriji bilo tako). Svakako je ugradnja dodatnog SSDa moguca samo u ovlascenom servisu (zbog mogucnosti gubljenja garancije usled neovlascenog otvaranja). Pozdrav\nLAPTOP ACER Nitro5 AN515-44-R6ZJ (NH.Q9GEX.009/16GB) Full HD IPS, Ryzen5 4600H, 16GB, 256GB SSD, GTX1650 4GB\nLAPTOP HP Pavilion Gaming 15-dk1088nm i5-10300H 16GB 512GB 1650Ti 4GB (39B66EA/16)\nLAPTOP ASUS ROG STRIX G15 G513IH-HN026 (Full HD, Ryzen 7 4800H, 16GB, SSD 1TB, GTX 1650)\nLAPTOP ACER Nitro5 AN515-55-72M1 (NH.Q7JEX.00V) Full HD IPS 144Hz, Intel i7-10750H, 16GB, 512GB SSD, GTX 1650Ti\nVelicina ekrana: 15.6'', Procesor: Ryzen 7, Memorija: 16GB, Hard disk: SSD, Graficka karta: Neintegrisana, Operativni sistem: Linux / no os, Rezolucija: 1920x1080 (Full HD), Opticki uredjaj: Bez optickog uredjaja, Namena: multimedija, lite gaming\nLAPTOP HP Pavilion Gaming 15-dk1016nm i7-10750H 16GB 512GB GTX1660 Ti (2A9W3EA) // Win10Pro\nVelicina ekrana: 15.6'', Procesor: Core i7, Memorija: 16GB, Hard disk: SSD, Graficka karta: Neintegrisana, Operativni sistem: Windows 10 Pro, Rezolucija: 1920x1080 (Full HD), Opticki uredjaj: Bez optickog uredjaja, Namena: multimedija, lite gaming, gaming\nLAPTOP ACER SP513-55N-75QG (NX.A5PEX.002) 2u1 laptop Intel® Quad Core™ i7 1165G7 13.3'' FHD touch 16GB 512GB SSD Intel® Iris Xe Win10 sivi\nEkran Dijagonala ekrana 13.5" Ekran 13.5" IPS CineCrystal Touchscreen Rezolucija: 2256 x 1504 Ekran osetljiv na dodir Da Refresh rate ekrana 60Hz Procesor Broj jezgara 4 (Quad Core) Procesor Intel® Core™


Rajfajzen banka upozorava klijente na prevaru u imejl poruci | Kamatica\nIndikativni kurs Evra na dan 30.07.21. :: 117.5569 rsd\nPočetna > vest > Rajfajzen banka upozorava klijente na prevaru u imejl poruci\nTekst objavljen: 23.06.2021 15:55\nRajfajzen banka u Srbiji upozorila je sinoć klijente da je u toku zlonamerna aktivnost slanja imejl poruka kojima se klijenti pozivaju, prividno u ime Raiffeisen banke,da ažuriraju svoje podatke\nBanka ističe da je reč o prevari i zloupotrebi podataka jer poruka sadrži link na kojem je navodno potrebno uneti svoje podatke. Klijenti banke se pozivaju da to ne čine uz podsećanje da ova banka ažuriranje podataka ne radi putem imejla sa nepoznatim linkovima.\n"Svi linkovi u porukama koje dobijate od banke, vode na domen raiffeisenbank.rs ili Vam sugerišu komunikaciju preko nekog od zvaničnih kanala banke".\nMolimo Vas da obratite pažnju ukoliko dobijete poruku sa ovakvim sadržajem, jer ona nije potekla od Raiffeisen banke niti je deo aktivnosti koje banka preduzima prema svojim klijentima, navodi se u mejlu poslatom klijentima.\nBanka je preduzela sve raspoložive mere u cilju rešavanja ovog problema.\nupozorenje za klijente Raiffaisen banka lažni e-mail internet prevare


Sinančević: Mogao sam da bacim više, nadam se da ću proći u finale\nIzvor: MozzartSport.com, 03.Avg.2021, 14:07\n„I da ću tamo pokazati šta mogu“, kaže Armin\nNeizvesnost će trajati još sat vremena, dok se ne završe kvalifikacije u drugoj grupi. Naš bacač kugle Armin Sinančević je u prvoj grupi zabeležio rezultat 20.96 i tako stigao na korak do finala.\nTrojica takmičara su ostvarila normu (hitac preko 21.20), a on je završio kvalifikacije na četvrtoj poziciji pa mora da sačeka da bi video da li će biti među ukupno 12 najboljih koji će nadmetanje na Olimpijskom >> Pročitaj celu vest na sajtu MozzartSport.com << stadionu nastaviti za dva dana.\nPrvi Sinančevićev hitac iznosio je 20.50, drugi je leteo 20.96 metara daleko, dok je treći bio neuspešan.\n„Imao sam dva dobra hitca, a u trećoj seriji sam bio spreman da bacim mnogo više, ali nešto se desilo u tehnici, što nije trebalo. Imao sam želju i osećao sam da mogu mnogo više da bacim. Sigurno bi bilo preko norme za finale“, rekao je posle kvalifikacija Armin Sinančević, koji je tek posle ispravke pao na četvrto mesto, a pre toga je bio trećeplasirani. „Volšu su priznali naknadno rezultat, iako je prvo bio poništen i mene to raduje, jer zaslužuje da bude u finalu. Ja sam prvi ispod onih koji su ostvarili normu, nadam se da ću proći i pokazati šta mogu i koliko mogu. I sada sam dokazao iako sam imao problema sa nespavanjem, ali evo sve je prošlo kako treba. I bez norme, nadam se da sam u finalu“.\nNije Sinančević u miks zoni mogao ni da se nasmeje, bio je potpuno oprezan, jer nema nikakvu garanciju da će biti siguran učesnik finala.\n„Mislim da sam ostvario dobar rezultat, prvi sam iza norme, pa ćemo videti šta će biti. Kad sam drugi put bacao mislio sam da je rezultat oko 21.60, ali nije bio. Biće, nadam se u finalu, ako prođem. Sve je do sada u redu, samo malo to nespavanje smeta. Svi bacači nisu na nivou na kome bi trebalo da budemo. Ali opet su to jake daljine oko 21.00 metar. Mislim da sa ovim ne bi trebalo da bude problema, ali opet se nikad ne zna“, zaključio je Armin Sinančević.


Prvi blog o RAKIJI: Sve što niste znali o ŠLJIVOVICI otkriće vam DVA SOCIOLOGA – Priče sa dušom\nPrvi blog o RAKIJI: Sve što niste znali o ŠLJIVOVICI otkriće vam DVA SOCIOLOGA\nRakija ne treba da bude ledena, već ohlađena na podrumskoj temperaturi. Sipajte je u degustacionu čašu koja se širi ka sredini i sužava pri vrhu, a prvi utisak kad je prugutate ne sme da bude napadan i previše očigledan, već suptilan – kao poruka stiha rokenrol pesme Partibrejkersa: „Da li veruješ meni ili misliš svojom glavom?“ Upamtite, ne postoji rakija od voća koja miriše više od samog voća od kojeg je napravljena – naizmenično mi pričaju o svojim iskustvima diplomirani sociolozi Zoran Radoman (36) i Ilija Malović (36) – prijatelji, kolege i autori jedinog bloga o rakiji.\nKao sociolozi naklonjeni su zbivanjima u društvu, pa žele da predstave rakiju kao društveni i tržišni fenomen, kao zanimljivu marketinšku pojavu, kao etnološki, a čak i potkulturni fenomen\nPošto me je prvo zanimalo kojim trikom da se poslužim da bih saznao da je rakija dobra, odmah su mi rekli da to što često koristimo reč trik, znači da u našoj zemlji ima dosta rakije koja nije sjajnog kvaliteta. Zbog toga se raduju novom zakonu koji će mnoge proizvođače premestiti iz sive u belu zonu, a do tada, svoj lični doprinos promeni situacije na tržištu daju blogom Rakija, uglavnom. Na tim internet stranicama objavljuju tekstove u kojima ocenjuju domaće rakije po uzoru na blogove i vlogove iz sveta iz oblasti viskija, burbona, konjaka i drugog jakog alkoholnog pića.\n– U februaru punimo dve godine, a naši čitaoci najčešće su iz Srbije, Bosne i Hercegovine i Sjedinjenih Američkih Država. Ideju smo dobili leta 2013, kada smo istraživali da li na internetu postoji nešto slično. Osim sterilnih izveštaja sa sajmova nismo našli nijedan sajt kreativnog sadržaja o rakiji, pa smo odmah počeli da zovemo ljude, da putujemo po Srbiji, da naručujemo rakiju i da pišemo – počinje Zoran.\nSve je tu: degustaciona čaša, uzorci na sobnoj temperaturi, posvećenost pristupu i tehnike pri degustaciji\nGlavni izvori informacija su im učesnici Rakija festa, za koji kažu da je bez premca, zatim sajma u Osečini, Novom Sadu i drugim gradovima. Njihova skala ima 100 bodova, koje su dobili tako što su zvaničnu skalu za ocenjivanje kvaliteta jakih alkoholnih pića od 20 bodova, radi lakšeg računanja, pomnožili sa pet.\n– Imamo eklektički pristup i spojili smo naše iskustvo sa onim što najbolji stručnjaci za srpsku rakiju savetuju: degustacionu čašu, uzorke na sobnoj temperaturi, posvećenost pristupu i određene tehnike pri degustaciji. Obožavamo rakijska dostignuća, odnosno rakije proizvođača koji nisu registrovani, ali imaju legalno pravo da se pojavljuju na festivalima i sajmovima. To su najbolje rakije koje ova zemlja ima – poručuju Zoran i Ilija.\nIako su njih dvojica glavni akteri na sajtu, veliku podršku pružaju im i oni koji se ne vide na stranicama Rakije, uglavnom: njihove supruge i prijatelji iz najrazličitijih profesija\nTekstovi su obojeni i njihovim profesijama, pa tako povezuju rakiju sa književnošću i muzikom, a kraj svake ocenjene vrste stoji preporučena pesma ili muzički pravac. Tu su i asocijacije na filmove i svakodnevni život, a sve sa jednim ciljem – da se rakija predstavi kao urbani motivišući proizvod.\n– U Srbiji postoje i one loše rakije, sa očiglednim manama u svim fazama proizvodnje. Verujte, dok ne probate te loše, nećete znati koja je dobra. Mi najviše cenimo srpske stare šljivovice, odnosno rakiju od autohtonih sorti koje su, nažalost, u biološkom nestanku. To su požegača (madžarka), trnovača (jakljanka), crvena ranka, moravka (bugarka). Trenutno spremamo tekst o rakiji od kruške, koja nije ni britanska vilijamovka niti francuska kaluđerka, već sorta carka – najavljuje Zoran.\nZoran (levo) i Ilija (desno) na jednoj od radionica\nOvi prijatelji koji rade kao profesori sociologije u srednjoj školi, u slobodno vreme drže radionice za ljubitelje rakije. Tu zabavno – obrazovnu aktivnost možete da isprobate sredom od 20 sati u beogradskom restoranu Ambar.\n– Sa učesnicima u malim grupama, krećemo sa voćnim rakijama poput dunjevače, kajsijevače i kruškovače, uz šljivovicu prolazimo geografski i istorijski kroz Srbiju, a na kraju predstavljamo specijalne rakije kao što su klekovača, travarica i medovača – slažu se.\nNjihova saradnja na sajtu funkcioniše kao i prijateljstvo koje datira od studentskih dana na Filozofskom fakultetu. Blog Rakija, uglavnom nastao je kao želja da se u Srbiji stvori rakijska scena, odnosno da na svetlost dana izađe vrhunski kvalitet.\n– Ako izuzmemo tenis, košarku i naučnike, Srbija nema mnogo stvari u kojima je vrhunska i zato smo sigurni da organoleptički, svojim kvalitetom, rakija može da parira poznatim svetskim pićima. Često se govori o izvozu u Rusiju ili Ameriku, ali, da se razumemo, nijedno alkoholno piće nije postiglo svetsku slavu, a da nije izgradilo mit o sebi u sopstvenoj zemlji. Tekila nije postojala u svetu pre nego što su ljudi u Meksiku shvatili da imaju to blago i tradiciju na koje treba da se oslone. Isto je sa burbonom, konjakom, meskalom. Ne možemo da prodamo nešto što ne postoji, ali zato ćemo stvaranjem zajednice izgraditi srpsku šljivovicu kao poznati proizvod – objasnio je Ilija.\nFotografije: Rakija, uglavnom\nblogeri Filozofski fakultet Ilija Malović rakija sociolozi uglavnom Zoran Radoman\nprethodni tekstoviRARITETI Viktorovog muzeja: Knjiga od pirinča i Ivo Andrić NA KINESKOM\nnaredni tekstoviHirurg koji je OBIŠAO PLANETU: Putopisi u dva toma\n15. oktobra 2017. u 06:15\nsjajna priča ali ipak malo više reklamna a manje detaljna, nedostaje link ka blogu kog vode momci.Pariranje je naravno suvusla reč,pre bih rekao da je rakija superiorna u odnosu na ostala pića zbog bogom dane količine šećera i sunčanih dana koje imate retko gde u svetu.Naravno kvalitet i poštovanje tehnoligije se mora širiti po Srbiji.\nSve najbolje u daljem radu i samo napred odlični ste\nJa sam Nenad Blagojević, autor sajta Priče sa dušom na kojem pišem o vrednim i talentovanim ljudima iz Srbije i sveta. Uživajte!\nSTIGLA JE FOTINIA!\nPROBAJTE MOJU RAKIJU\nOVDE SU SVI MOJI INTERVJUI I GOSTOVANJA NA TELEVIZIJAMA\nNOVO! PUTOPISI IZ BANJALUKE I JAJCA, KLIKNITE OVDE\nPRAVILNIK I OGLAŠAVANJE\nKOD JOVANE I SRĐANA NA PINKU (VIDEO)\nNOVO! LUKOVICE ONLAJN\nPRIČE SA DUŠOM SU KOD ADRIAHOSTA. PRENESITE I VI VAŠ SAJT OVDE\nNA RADIO-TELEVIZIJI SRBIJE U EMISIJI TAKO STOJE STVARI\nOVDE SU PRIČE SA DUŠOM NA FRANCUSKOM JEZIKU\nFEJSBUK JE OVDE\nCopyright © 2014-2017. Articles by Nenad Blagojević pricesadusom@gmail.com


Vlasenica : Počela vakcinacija starijih od 65 godina\nsreda, 31 mart 2021 08:27\nVlasenica - U Domu zdravlja u Vlasenici juče je počela vakcinacija osoba starijih od 65 godina, a prvu dozu vakcinu "SPUTNJIK-V" primilo je 25 građana, koliko je I dopremljeno doza u vlasenički dom zdravlja. Osamdesetpetogodišnji Nikola Petrović prvi je primio vakcinu.\n"Dobro sam, dobro se osjećam. Nadam se da će biti dobro" - kaže Nikola.\nRame uz rame sa Nikolom, vakcinu je primio i Vojislav Pajić koji ima 84 godine i kaže da je zadovoljan kako ga zdravlje služi. Obećava da revakcinaciju neće propustiti.\n"Šta da kažem, vakcinišem se protiv ove zaraze. Doći ću na revakcinaciju kad pozovu" kaže Pajić.\nSpasoje Nikolić, smatra da je vakcinacija trenutno jedina opcija u borbi protiv virusa korona što je jedan od razloga zbog čega se prijavio za vakcinaciju.\n"Jedan od razloga što sam se među prvima prijavio za vakcinu je, prvenstveno,ÂÂ da bih zaštitio sebe ali i unučiće i djecu koji nam dolaze" - kaže Nikolić i dodaje da se njegpva supruga Milanka , koja je mlađa od 65 godina, za vakcinaciju prijavila u susjednoj Srbiji.\nDirektorica vlaseničkog Doma zdravlja dr Gordana Krstić ističe da su imunizacijom u prvom redu obuhvaćena lica od 75 do 85 godina starosti. "Prijavljivanje za imunizaciju teklo je prema protokolu koji je propisalo Ministarstvo zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske. U narednim danima očekujemo novu isporuku i nastavak imunizacije. Vjerujemo da će svi koji su prijavljeni doći na red i da ćemo zajedničkim snagama pobijediti ovaj virus" - naglašava Krstićeva.\nOna je dodala da je vakcinacija protekla bez problema i da će Vlaseničani koji su primili vakcinu biti revakcinisani 20. aprila.\nDr Кrstić je naglasila da, iako je proces vakcinacije počeo, neophodno je da se i dalje svi pridržavaju mjera propisanih sa ciljem zaštite od kovida-19.\nOd početka pandemije do danas na području opštine Vlasenica virus je potvrđen kod 226 osoba.\nPoslednje ažurirano četvrtak, 01 april 2021 08:01


LIGA NACIJA: Šok u Gelzenkirhenu - Nemačka vodila sa 2:0, Holandija u 91. minutu rasplakala Francuze (VIDEO) - Mondijal, Fudbal, Top News\nHotSport»Mondijal, Fudbal, Top News»LIGA NACIJA: Šok u Gelzenkirhenu – Nemačka vodila sa 2:0, Holandija u 91. minutu rasplakala Francuze (VIDEO)\nDarko Noveski| 2018-11-19T22:48:14+00:00\t19. nov 2018. 22:45|0 komentara|HotSport\nU odlučujućem meču prve grupe ‘A’ Lige nacija Holandija je kao gost u nadoknadi vremena stigla do boda protiv Nemaca 2:2 (0:2) i plasirala se na F-4.\n‘Lalama’ je bio dovoljan bod u Gelzenkirhenu kako bi se našle na F-4 ‘A’ Lige nacija ispred prvaka sveta Francuske i šampiona planete iz 2014. godine Nemačke. U tome je i uspela na fantastičan način, junak zemlje ‘vetrenjača’ bio je Van Dajk koji je pogodio u 91. minutu.\nPrva bolja akcija bila je gol za Nemce, Gnabri je upsolio Vernera, a napadač Lajpciga je sa velike udaljenosti fantastično matirao Silesena. Još se Holandija nije oporavila od prvog gola kada je u 20. minutu Kros uposlio Sanea, ovaj nešto lošije primio loptu, ali je preciznim udarcem sa ivice šesnaesterca pogodio mrežu. Nemačka je u 40. minutu mogla i do trećeg gola ali je Gnabri šutirao glavom pored gola.\nNemačka je dominirala i u drugom poluvremenu, stvarala je šanse, a pravo je čudo kako u 46. minutu i 62. minutu preko Vernera nije uspela da dođe do trećeg gola. Holandija je prvu veću šansu stvorila u 78. minutu preko Depaja i ništa nije mirisalo na veliki ‘kam-bek’ ‘lala’. A, onda u 85. minutu šok, De Rum je loptu poslao do Promesa, a napadač Sevilje prelepo pogodio za 2:1. Potpuni tajac na ‘Venstil areni’ nastao je u 91. minutu kada je Van Dajk izjednačio na 2:2 i poslao Holandiju na fajnal-for.\nTAGOVI: fudbalska reprezentacija Nemačke, Fudbalksa reprezentacija Holandije


Iz vrha Uprave policije, “Vijestima” je nezvanično saopšteno da je na Vujovića iz vatrenog oružja pucano u tamošnjem naselju Medovina.\n“Do upotrebe vatrenog oružja došlo je oko ponoći, kada je, za sada, nepoznata osoba ispalila hice ka Vujoviću i pogodila ga u predjelu donjih ekstremiteta. O događaju je obaviješten tužilac, a tokom uviđaja su izuzeti tragovi koji će se vještačiti u danilovgradskom Forenzičkom centru”, kazao je sagovornik “Vijesti”.\nIsti izvor saopštio je da policijski inspektori intenzivno rade na rasvjetljavanju događaja i tragaju za osobom koja je ranila Cetinjanina.


Lalatović zadovoljan učinjenim u Turskoj, tri mesta za novajlije u prvoj postavi Voše! - Sportske.net\nLalatović zadovoljan učinjenim u Turskoj, tri mesta za novajlije u prvoj postavi Voše!\n09. februar 2020.\nNovosađani narednog vikenda nastavljaju takmičenja u Superligi Srbije.\nPoznate satnice 20. kola Superlige Srbije - Derbi kola na Banovom brdu, Surduličani stižu u Humsku!Deseto pojačanje Vojvodine je Hrvat!Lalatović sličan engleskim trenerima?Filmska priča, u Vojvodinu pravo iz - zatvora!Vojvodina izgubila, ali dovela još jednog napadača, i to iz Moskve!\nTrener Vojvodine Nenad Lalatović sumirao je učinak svoje ekipe na pripremama u Turskoj.\n"Pripreme smo obavili uspešno. Radilo se naporno, igrači nisu imali slobodan dan, a od svega je najvažnije da se niko nije povredio, odnosno da smo udarnu fazu završili u kompletnom sastavu.\nOprobali smo se protiv kvalitetnih rivala. Namerno sam odabrao da to budu baš te ekipe, kako bi videli gde smo u odnosu na one koji se visoko kotiraj učestvujući u evropskim takmičenjima, što je, inače, naš cilj u narednom periodu. Dakle, sparing partneri u Turskoj po svemu su ispred rivala koje ćemo imati na domaćoj sceni na proleće", smatra šef struke "lala", prenosi Sportski žurnal.\nLalatović tvrdi da su se novajlije pokazale u prvom sjaju.\n"Posle boravka u Turskoj, od novopristiglih igrača prvoj postavi su najbliži Vukadinović, Mrkaić i Đorđević. Tako je sada, ali sve je i dalje otvoreno. U narednom periodu, razume se, može da bude promena, neko da izgubi status koji je imao, a drugi da se nametnu i probiju u prvi plan", istakao je on.\nStrateg Novosađana je posebno istakao mlade igrače.\n"U potpunosti su ispunili očekivanja. To su, pre svih, Topić, ali odmah do njega su: Devetak, Zukić, Veselinović i Nešković. Oni su blago Vojvodine, njena budućnost, pa ćemo se tako i odnositi prema njima", kazao je Lalatović.\nVojvodina će naredne subote od 18 časova ugostiti Proleter u gradskom derbiju u okviru 20. kola Superlige Srbije.


Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o građevinskoj inspekciji („Narodne novine“ br. 153/13)\nKatarina Božiković, tel 091/2877106\n1. Nedovoljna učinkovitost mjera građevinske inspekcije u slučajevima nezakonitog građenja koje je u tijeku, posebno vezano za nepoštivanje naredbe inspektora da se odmah obustavi građenje.\n2. Nakon što inspektor pokrene inspekcijski postupak, dio investitora obustavi građenje (u građevinskom području) te podnese zahtjev za izdavanje građevinske dozvole. Sadašnjim odredbama nije predviđen npr. prekid inspekcijskog postupanja do rješavanja o podnesenom zahtjevu.\n3. Važećim odredbama ne razlikuje se investitor koji se nastoji uskladiti s propisima i investitor koji ne poštuje naredbu inspektora.\n4. Nedostatne mjere za investitore koji grade izvan građevinskog područja.\n5. Nedostatne i nesvrhovite odredbe o postupanju građevinske inspekcije u slučajevima oštećenja i rekonstrukcije kulturnih dobara, u odnosu na Upravu za zaštitu kulturnih dobara Ministarstva kulture.\n5. Nejasna (ne)nadležnost inspekcije u odnosu na vlasnička prava u građenju jednostavnih građevina i radova.\n6. Nema jasnih odredbi vezanih za zaštitu osobnih podataka prijavitelja nezakonitosti te stranaka u inspekcijskom postupanju\n1. Postojećim odredbama nije jasno određeno da se može pristupiti prisilnom uklanjanju nakon utvrđenja da je investitor nastavio s građenjem unatoč zabrani inspektora. 2. Neodgovarajuće odredbe važećeg Zakona u odnosu na zaštićena kulturna dobra te neusklađenost s nadležnošću inspekcije zaštite kulturnih dobara.\nU slučajevima nezakonitog građenja (u građevinskom području), a nakon što je inspektor zatvorio gradilište i obustavio daljnje građenje, potrebno je donijeti 6 novčanih kazni kojima se investitora prisiljava da sam ukloni građevinu. Međutim, ukoliko investitor ne poštuje naredbu inspektora, te nastavi s građenjem, inspekcija ne može pristupiti prisilnom uklanjanju dok ne donese svih 6 rješenja za svaku kaznu, te inspekcijski postupak (prije pristupanja prisilnom uklanjanju kao krajnjoj mjeri) može trajati i više od godinu dana.\nU slučajevima građenja izvan građevinskih područja (npr. u nacionalnim parkovima i drugim zaštićenim područjima gdje nije dozvoljeno građenje) investitoru se daje rok za uklanjanje od 8 dana. Ukoliko ne izvrši naredbu inspektora u tom roku, sadašnjim odredbama nije predviđena mogućnost prisiljavanja na izvršenje novčanim kaznama, što nije usklađeno s odredbama o novčanim kaznama u građevinskom području.\nU slučajevima inspekcijskog nadzora građenja pomoćne građevine (npr. garaže) koju izvodi jedan investitor/suvlasnik, nije iz postojećih odredbi jasno da građevinska inspekcija nije nadležna rješavati niti utjecati na suvlasničke odnose niti pravo građenja na čestici. Upućivanje ostalih suvlasnika da svoja prava zaštite na sudu proizvodi nezadovoljstvo i brojne podneske Ministarstvu.\nU slučajevima kada Ministarstvo kulture ne odgovori građevinskoj inspekciji o načinu i mogućnosti uklanjanja dijela zaštićene građevine, postupak građevinske inspekcije se obustavlja rješenjem, a s građevinom, odnosno njezinim dijelom se postupa prema posebnom zakonu kojim se uređuje zaštita i očuvanje kulturnih dobara. Međutim, inspekcija zaštite kulturnih dobara nema odgovarajuće mjere u „svojim„ propisima te zaštićeno kulturno dobro u praksi ostane devastirano.\nPojednostavljenje propisa te učinkovitost postupanja građevinske inspekcije.\nJačanje utjecaja građevinske inspekcije na red u prostoru te daljnje poboljšanje zakonitosti građenja i stanja u graditeljstvu.\nJačanje svijesti sudionika u gradnji o posljedicama nezakonitog građenja.\nUnutar godinu dana od stupanja Zakona o izmjena i dopunama Zakona na snagu.\n1. izmjene i dopune važećeg Zakona\n2. novi podzakonski propis: Pravilnik o načinu obavljanja nadzora građevinske inspekcije\n1. Odredbe važećeg Zakona onemogućavaju prisilno uklanjanje prije izrečenih 6 novčanih kazni te je potrebno izmijeniti odredbu Zakona\n2. Način obavljanja inspekcijskog nadzora poboljšao bi učinkovitost rada inspektora.\nNavedene promjene se ne mogu ostvariti nenormativnim rješenjima\nIzmjena i dopuna Zakona o građevinskoj inspekciji nema učinka na poduzetništvo, s obzirom da inspekcijsko postupanje ne utječe na poslovanje poduzetnika, osim u slučajevima kada se utvrdi nezakonitost u njihovom postupanju u svezi propisa o gradnji.


Zvezda se mučila, pa „uzela meru“ i Čukaričkom - 07.03.2021, Sputnik Srbija\nZvezda se mučila, pa „uzela meru“ i Čukaričkom\nCrvena zvezda pobedila je u derbiju 26. kola Superlige Čukarički, golovima El Fardua Bena i Aleksandra Kataija u drugom poluvremenu - 2:0 (0:0). Tako su... 07.03.2021, Sputnik Srbija\nfudbal, fk crvena zvezda, superliga srbije, čukarički fk\n21:14 07.03.2021 (Osveženo: 21:22 07.03.2021)\nCrvena zvezda pobedila je u derbiju 26. kola Superlige Čukarički, golovima El Fardua Bena i Aleksandra Kataija u drugom poluvremenu - 2:0 (0:0). Tako su crveno-beli ponovo odmakli Partizanu na šest bodova prednosti uz meč zaostatka, s obzirom na to da su crno-beli prethodno bili ubedljivi protiv Rada na Banjici (5:0).\nUtakmice crveno-belih i „brđana“ obično obiluju golovima, što ovoga puta nije bio slučaj, a susret na Marakani počeo je minutom ćutanja u čast preminulog kompozitora Sanje Ilića Balkanike.\nTim Dejana Stankovića očekivano je imao terensku inicijativu i izašao je visoko od prvog sudijskog zvižduka, ali se Čukarički brzo oslobodio pritiska i bio ravnopravan rival.\nPrvu ozbiljniju priliku Zvezda je imala u 15. minutu iz kontranapada, nakon što je Mirko Ivanić uputio loptu u prostor Benu, ali je napadač Komorskih ostrva šutirao desnom nogom preko prečke.\nU tim trenucima je šampion Srbije stezao obruč oko gola Čukaričkog, nedovoljno da se savlada golman Petrović. I uspeo je tim s Banovog brda, koji je inače četvrti na tabeli Superlige, da sačuva mrežu posle prvih 45 minuta.\n7 Mart, 19:02\nOsetio je Stanković da nešto mora da promeni u igri kako bi ekipa mogla da nastavi pobedonosni niz, pa je izveo iz igre Njegoša Petrovića i Željka Gavrića, umesto njih na teren su ušli Gobeljić i Katai.\nI zaista Zvezda je u drugom poluvremenu delovala još nadmoćnije i želela je svim silamama da izbori 22. pobedu u dosadašnjih 25 odigranih mečeva.\nEl Fardu Ben je pogodio u 72. minutu na asistenciju Gobeljića, koji je petom prosledio loptu na drugu stativu. Prethodno je centrirao Nemanja Milunović.\nTaj gol olakšao je posao trostrukom uzastopnom šampionu, jer je Čukarički morao da krene na sve ili ništa. Dogodilo se ono drugo, pošto je Đorđe Petrović u 84. minutu oborio Bena u svom šesnaestercu, što je prema proceni glavnog arbitra Danila Grujića bio penal. Katai je uzeo odgovornost i hladnokrvno je realizovao najstrožiju kaznu.\nTada je bilo jasno da sva tri boda ostaju na Marakani i da će crveno-beli posle 26. kola Superlige ostati na bezbednoj udaljenosti u odnosu na prvog pratioca Partizan.


Dan online - Sport: Ronaldo najplaćeniji - 2019-09-11\nSport NIKO NIJE NI SUMNJAO\nKristijano Ronaldo Ronaldo najplaćeniji\nVeć drugu godinu ugovora odrađuje sa Juventusom u koji je stigao iz madridskog Reala kao najskuplje plaćeni igrač u istoriji torinskog kluba. Kristijano Ronaldo i u Italiji ima status "božanstva" ne samo među navijačima već i među poslodavcima - Gazeta Delo Sport objavila je da je on najbolje plaćeni fudbaler u Seriji A.\nPrema iznesenim podacima, fudbaler Juventusa zarađuje 31 milion eura godišnje. To je za čak 23 miliona više nego što pripada drugom najplaćenijem igraču lige Matijs De Lihtu, njegovom saigraču u Juventusu. Kako se navodi, mladi holandski fudbaler zarađuje osam miliona, uz četiri miliona bonusa.\nZanimljivo, među prvih pet najplaćenijih fudbalera u Italiji su četiri igrača aktuelnog prvaka a između njih uspio je da se ugara i jedan igrač kluba iz Milana.\nNovi fudbaler Intera Romelu Lukaku će za godinu dana zaradi sedam i po miliona eura, uz projektovani bonus od milion i po, koliko još može da osvoji.\nSlijede Gonzalo Iguain i Paulo Dibala koji zarađuju po sedam miliona i 300 hiljada eura po sezoni.\nKako se navodi u članku, Juventus za plate igrača na godišnjem nivou troši troši oko 294 miliona eura.\nUgašeno preko 100 sajtova\nFudbalska federacija Italije odlučna je u borbi da zaštiti sva svoja i prava klubova, navijača i marketing partnera. S tim u vezi istražni organi te zemlje su u okviru borbe protiv fudbalske piraterije ugasili čak 114 internet sajtova koji su ilegalno strimovali mečeve Serije A. U okviru akcije kodnog imena Slobodan fudbal, ugašeni su sajtovi na kojima su emitovani prenosi mečeva bez dozvole.\n- Naš produkt, naši brendovi i prava naših navijača moraju biti potpuno zaštićeni, rekao je prvi čovjek lige Luiđi De Siervo.\nPored piraterije, problem koji najviše muči italijanski fudbal je rasizam, a najnoviji skandal dogodio se na utakmici Kaljari - Inter, kada je Romelu Lukaku bio na meti navijača domaćeg tima.


Сорошев план за Косово\nSorošev plan za Kosovo\nPogrešili su svi koji su mislili da je situacija u vezi s Kosovom i Metohijom strašno komplikovana. Ona je, naime, još komplikovanija, a komplikuje je bezmalo svaki razgovor koji se o njemu povede gde god da se povede, od austrijskog Alpbaha preko ukrajinskog Kijeva i Berlina i Vašingtona pa do Prištine i Beograda. A javnost je, zato što je niko ne obaveštava o čemu se pregovara i dokle se u tim pregovorima stiglo – nemamo svi tu sreću, ako je to sreća, da budemo Aleksander Soroš pa da budemo obavešteni iz prve ruke – ostavljena da nagađa šta se to tačno događa iako je to što se događa od najvećeg zamislivog državnog i nacionalnog interesa koji se, kao takav, direktno i prevashodno tiče svih nas. Naša je zemlja u pitanju, naš je narod u pitanju a živimo u poretku koji se naziva demokratskim, pa bi zbog toga valjda trebalo da imamo i pravo da budemo, makar, obavešteni umesto ostavljeni da nagađamo, s perspektivom da zatim budemo stavljeni pred svršen čin.\nImajući to u vidu, zapravo i ne čudi što liderčići EU sad stidljivo počinju da iskazuju sklonost ka prihvatanju rešenja o kome bi se eventualno dogovorili Aleksandar Vučić i Hašim Tači – reč je o mogućoj promeni granica jer „ne smemo da budemo taoci granica koje su utvrđene u Titovoj Jugoslaviji. Jugoslavije više nema“, kako primećuje Tači – pod uslovom da im, tim liderčićima EU, takvo rešenje ne izazove dodatne glavobolje u vidu efekta domina na čitavom Zapadnom Balkanu. Pa otuda komesar Han i kaže da bi „Brisel trebalo da prihvati dogovor Srba i Albanaca“ jer se „radi o bilateralnom rešenju koje ne može da se koristi kao primer za druga pitanja“ niti bi bilo korišćeno kao „paus-papir“ već bi to bilo (nekakvo) „specijalno rešenje koje bi pokrilo potrebe obe strane“, a na istom tragu i Maja Kocijančić, portparolka Evropske komisije, kaže da „EK smatra da Srbiji i Kosovu treba dati prostor da se dogovore o sadržaju sporazuma o normalizaciji odnosa“, a da je – ovo je najvažnije – komesar Han „rekao da je dobio uveravanja“ od Vučića i Tačija „da će sporazum biti specifičan i krojen po meri odnosa Srbije i Kosova, a ne presedan“.\nI Vučić i Tači, najzad, ovakva uveravanja iznose i javno, sve iako često ne razumemo odmah šta njihove poruke zapravo znače. „Eventualni dogovor Beograda i Prištine tiče se samo Srba i Albanaca“, kaže tako Vučić, naglašavajući da je „malo umoran da objašnjava na svakodnevnom nivou da Srbija nikada neće ugroziti teritorijalni integritet Hrvatske, BiH, ili bilo koje druge zemlje u regionu“. Ključ je ovde, naravno, u Bosni i Hercegovini, to jest u zaricanju da korekcija granice sa Kosovom ne bi bila iskorišćena kao presedan za otcepljenje Republike Srpske. Najzad, slično će i Tači: „Iz moje perspektive, korekcija granica u cilju pronalaženja rešenja je opcija. Niko iz našeg regiona, članice EU i druge (države) u svetu ne treba da se suprotstave ili plaše potencijalnog mirovnog sporazuma, čak i ako takav dogovor sadrži korekciju granica.“\nDa li je, međutim, Amerika promenila mišljenje o tom pitanju? Prenosi američki Radio Slobodna Evropa: „SAD se neće uključivati u raspravu oko ideje o razmeni teritorija između Srbije i Kosova, izjavio je u Kijevu Džon Bolton, savetnik predsednika Donalda Trampa za nacionalnu bezbednost, odgovarajući na pitanje novinara RSE. ’Međutim, postoje novi znaci da obe vlade veoma možda žele da veoma tiho o tome pregovaraju. Američka politika je da, ako dve strane mogu da se o tome međusobno dogovore i postignu sporazum, mi ne isključujemo teritorijalne korekcije. Zaista nije na nama da to kažemo. To je očigledno teško pitanje, da nije tako, odavno bi bilo rešeno. No, mi se nećemo u to mešati i ne mislim da će iko u Evropi to sprečavati ako dve strane u sporu postignu uzajamno zadovoljavajuće rešenje’, rekao je Bolton… ’Ako Kosovo i Srbija postignu međusobno zadovoljavajuće rešenje, smatram da ćemo to bez sumnje podržati’, reči su Boltona.“