Pozdrav iz Sočija - Privođenje sirijskog rata kraju i kako se može održati savez nepovjerljivih? | advance.hr\nPozdrav iz Sočija - Privođenje sirijskog rata kraju i kako se može održati savez nepovjerljivih?\nObjavljeno: 22. Studeni '17.\nRuski predsjednik Vladimir Putin vidi kraj ratnog horora u Siriji. Njegovi vojni časnici uvjeravaju ga kako je sukob u toj zemlji stigao kraju, pa je Putin s tim stavom otvorio političko-vojni susret u Sočiju, gdje se susreo i sa sirijskim predsjednikom Bašarom al-Asadom. Sirijski čelnik je potvrdio kako su sada mnoga područja u Siriji ponovno sigurna i zahvalio je ruskim vojnicima. Slijedi politička reorganizacija sirijske države. Putin je obećao održavanje mira i slobode u Siriji te skoro pronalaženje političkog rješenja. Tako se sukob premješta na politička ratišta.\nNo, u Sočiju nisu razgovarali sirijski generali i oporbeni ratni čelnici, već načelnici glavnih stožera Rusije, Turske i Irana. Oni su se susreli dan prije političkih čelnika kako bi promislili političko rješenje sirijskog šestogodišnjeg rata. Istovremeno se održao zaseban skup u Rijadu, gdje se okupilo više desetaka skupina protivnih vlasti Bašara al-Asada. Svi se oni moraju nekako složiti oko zajedničkih pozicija prije nego se nastave mirovni pregovori pod pokroviteljstvom Ujedinjenih naroda u Ženevi 28. studenog. Prethodni susret Putina i Asada dao je poruku kako sirijski predsjednik ne odlazi nikamo tako skoro, kao i da će Rusija štititi Damask.\nGenerali su se usredotočili na četiri zone deeskalacije sukoba u Siriji, gdje su zaustavljene borbe i zračni napadi kako bi se omogućio povratak stanovništva i stvorila osnovica za mir u budućim pregovorima između vlasti i oporbe. Kako je na terenu bilo mnogo kršenja prestanka vatre, ovaj dogovor, postignut u kazahstanskom glavnom gradu Astani, posljednjih je mjeseci stalno bio propitivan. Primjerice, u provinciji Idlib, koja se nalazi blizu turske granice, i dalje djeluje Hajat Tahrir al-Šam, skupina bliska al-Kaidi, te koja namjerno i stalno krši uvjete primirja. No, svijet je više okrenut 'prijetnjama' iz Irana da bi poduzeli operacije koje bi uništile terorističko djelovanje u Siriji. Turci pritom naglašavaju nemogućnost održavanja mira bez obračuna s Narodnim zaštitnim jedinicama (YPG) i Strankom demokratskog jedinstva (PYD), vojnim i političkim institucijama sirijskih Kurda. Obje organizacije bliske su Kurdistanskoj radničkoj partiji koja se bori za samoupravu unutar Turske od 1984. Stoga Turska inzistira na proglašavanju kurdskih snaga terorističkima, kako bi se turska vojska mogla oružano obračunati s Kurdima.\nU mnogim razgovorima, oko Turske se vode najžešći napori. Rusija nastoji izgraditi odnose s Kurdima bez udaljavanja Ankare od sebe (Kurdi, primjerice, nisu pozvani u Soči). Istovremeno, Washington želi i YPG i Tursku na svojoj strani u međunarodnoj koaliciji protiv Daeša. Čini se da će ipak pobijediti protukurdska struja, jer ju ne podržava samo Turska, već i Damask i Teheran. Pristanak uz turske odluke bit će smrtna pre...


Multietnička feministička mreža Vojvodine: Podrška Romima u Ukrajini - Autonomija\nMultietnička feministička mreža Vojvodine: Podrška Romima u Ukrajini\nGrađani 21. mar 2022.\nMultietnička feministička mreža Vojvodine podržala je danas romsku zajednicu u Ukrajini i ukrajinski narod zbog invazije Rusije na tu zemlju.\n„Želimo da pošaljemo poruke podrške ukrajinskom narodu, kao i romskoj zajednici koja je tamo i koja preživljava razne vrste torture, traume, rasizma i diskriminacije”, navela je Veska Ćerimović iz Udruženja Roma Novi Bečej u saopštenju za javnost povodom Međunarodnog dana borbe protiv rasizma.\nDodala je da mora postojati poštovanje osnovnih ljudskih prava, da se mora pružiti podrška ženama i devojčicama sa iskustvom nasilja, da se zajedno radi na zaustavljanju nasilja, rasizma, diskriminacije i ranih ugovorenih brakova.\nMultietnička feministička mreža Vojvodine sprovodi kampanju “Mesec romskog ženskog aktivizma”, od 8. marta do 8. aprila.\nOna je dodala da u toku ove kampanje ukazuju i na potrebu zaustavljanja ranih dečjih brakova, na kršenje ljudskih prava i na odlazak devojčica iz sistema obrazovanja.\n“Ti biraš, nemoj biti rasista. Podrži – ne žmuri”, poručili su iz te mreže.\nkampanja | Međunarodni dan borbe protiv rasizma | Multietnička feministička mreža Vojvodine | Romi | Ukrajina


Petak, 07.08.2020 16:38\n24.08.2018 11:32 srbijasport.net\nSelektor mlade reprezentacije Srbije (U21) Goran Đorović odabrao je igrače za nastavak kvalifikacija i duele protiv BJR Makedonije (7. septembar, stadion Karađorđe Novi Sad) i Rusije (11. septembra, Nižnji Novgorod). Na spisku se nalazi i ćlan Spartaka ŽK Nemanja Ćalasan, koji već ima zabeležena dva nastupa za U21 reprezentaciju Srbije. Kod selektora Milana Obradovića nastupio je u...\n24.08.2018 18:47 S. Papaz\nDžudo klub ''Sparta'' novi sportski kolektiv Istočnog Sarajeva\nIstočno Sarajevo postalo je prethodnih dana bogatije za još jedan sportski kolektiv. Novi član sportske porodice Istočnog Sarajeva je Džudo klub Sparta iz Istočne Ilidže. Ovaj džudo klub pokrenuli su majstori džudoa, bivši reprezentativci Bosne i Hercegovine i Srbije, nosioci brojnih medalja sa domaćih i međunarodnih takmičenja. Treninzi će se vršiti u sportskoj sali koja se nalazi u...\n24.08.2018 18:31 sportdc.net\nBorac u Janji, Slavija dočekuje Drinu\nTreća runda Prve lige Republike Srpske ne donosi neki izraziti derbi. Isto tako, za razliku od prva dva kola svi mečevi će se igrati u dnevnom terminu od 17.30. Banjalučki Borac poslije gradskog derbija, a onda i teško izvojevane pobjede nad Tekstilcem, oba puta na Gradskom stadionu, prvi put ide na gostovanje, i odmah će imati izuzetno težak posao u Janji. Posljednji put kada je...\n24.08.2018 18:20 sportdc.net\nProleter u derbiju dočekuje Slogu Doboj, Karanovac u Prnjavoru\nTreće kolo Druge lige Republike Srpske grupa Zapad donosi komšijski derbi Proletera iz Teslića i Sloge iz Doboja. Nekada, u srećnija vremena oba kluba, bila je ovo utakmica o kojoj se pričalo, a navijači obje ekipe, Lidersi i Vojvode pravile su sjajan štimung, davajući meču poseban ton. Danas, ovo je duel dva drugoligaša u kojoj će Proleter da traži drugu pobjedu u...\n24.08.2018 17:20 srbijasport.net\nZa nastavak uspešne tradicije protiv zeleno-belih\nPosle ne baš slavnog gostovanja u Čačku prošlog vikenda, fudbalere Radničkog 1923 očekuju dve vezane utakmice na domaćem terenu. Prva je na programu već u subotu, 25. avgusta, kada na „Čika Daču“ stiže odlična ekipa Inđije. Da su na utakmici sa Borcem fudbaleri kragujevačkog prvoligaša bili malo skoncentrisaniji i mirniji u završnici, sada bi duel sa Inđijcima dočekali sa maksimalnih šest...\n24.08.2018 17:07 Administrator DC\nBojan Marković u Kaknju\nIskusni 32-godišnji Bojan Marković novi je igrač Mladosti iz Doboja kod Kaknja, a u klub je stigao kao slobodan fudbaler. Prethodnu sezonu je proveo u Poljskoj, u ekipi Ruča sa kojom je raskinuo ugovor jer nije mogao ostati budući da po pravilima Druge lige Poljske, stranac ne može da se registruje, ako nije državljanin Evropske Unije, pa je morao pronaći novi angažman. On je u...\n24.08.2018 17:03 Administrator DC\nVisoka kazna za Želju\nDisciplinska komisija NS BiH izrekla je visoku kaznu FK Željezničar zbog upotrebe pirotehničkih sredstava u vječitom derbiju protiv Sarajeva. Željezničar će zbog baklji morati da plati NS BiH 7.000 KM, a zaprijećeno im je i zatvaranjem tribine ukoliko se ta praksa nastavi. Također, Željezničar je zbog propusta u organizaciji kažnjen sa 1.000 KM u utakmici sa Zrinjskim. Zbog bakljade na...\n24.08.2018 16:41 Administrator DC\nNakon zasluženog ljetnog odmora, igračice Univerzitetskog odbojkaškog kluba Banjaluka Volley su počele sa pripremama za novu sezonu, sezonu izazova u Premijer Ligi BiH. Djevojke su se okupile na vrijeme i počele da rade u ritmu dva treninga dnevno, a sve pod budnim okom trenerskog dvojca Davor Gambiroža i Saša Banjac. Kao i većina klubova i banjalučanke su pretrpjele određene izmjene u svom...\n24.08.2018 16:15 Đ. Malešević\nPL: Fantazi najava trećeg kola\nOvog vikenda na programu je treće kolo engleske Premijer lige. Samim tim i za sve ''fantazere'' slijede nova uzbuđenja ali i nove bitke za što bolji plasman. Pošto je ovo poslednje kolo u mjesecu, samim tim je za sve igrače Fantazija još važnije. MOJA EKIPA Tradicionalno priču o kolu krećemo od moje ekipe. Nakon prošlog ne baš dobrog kola, napravio sam dva transfera. Radi toga sam išao...\n24.08.2018 16:13 politika.rs\nMirković zadovoljan Partizanom\nDva vrhunska fudbalska gospodina, na jednoj strani Mirković na drugoj Guneš. Jedan prema drugom govorili su sa puno uvažavanja i respekta, baš onako kako su se igrači Partizana i Bešiktaša sinoć ponašali na terenu. Nakon prve utakmice raspoloženje u oba tabora je dobro, nema zabrinutih tonova, što svakako pred novi duel u Istanbulu obećava veliku borbu. Zoran Mirković nije krio zadovoljstvo...


SRBIJA NAJBOLJA U EVROPI: Sjajan izveštaj MMF-a za našu zemlju, mudrom politikom usred pandemije do najnižeg ekonomskog pada | Najnovije vesti - Srbija danas\n23.04.2021. • 19:40 Tanjug\nZahvaljujući podršci aktuelnih mera za podsticaj, očekuje se da će realni rast BDP-a dostići pet odsto u 2021. godini.\nTim MMF-a ocenjuje da se oporavak Srbije i dalje odvija prema planu, uz podršku snažnog odgovora politike, ali da je ekonomska perspektiva i dalje je veoma neizvesna s ozbirom na pandemiju.\nMedutim, kažu, u prvoj polovini 2021. novi talasi infekcija u Srbiji i širom Evrope otežali su ekonomski oporavak.\nPored toga, navodi, uvedena je dobro osmišljena garantna šema za bankarske kredite malim i srednjim preduzećima, a da će najnovija runda fiskalne podrške - i produženje garantne šeme za kreditiranje - doprineti oporavku, sprečavanju stečajeva i zaštiti radnih mesta.\nNapredak u sprovodenju reformi velikih i neefikasnih državnih preduzeća u Srbiji i dalje je od ključne važnosti, navodi tim MMF-a i dodaje da je nedavno usvojena strategija za državna preduzeća treba da pruži osnovu za reforme u cilju jačanja korporativnog upravljanja i za poboljšanje upravljanja ovim institucijama.\nKažu i da je brzo rešavanje prekomernog oslanjanja na vršioce dužnosti direktora u državnim preduzecima i dalje od ključne važnosti.\nNavode i da je tim MMF-a vodio korisne konstruktivne razgovore u okviru Konsultacija po clanu IV za 2021. godinu i postigao dogovor na nivou tima o politikama i reformama koje bi mogle biti podržane novim instrumentom PCI koji bi trajao do 2023. godine.\nMMF izveštaj pandemija koronavirus Ekonomija privreda BDP


Pariz je passé - ovo su nove najromantičnije destinacije - Lux Life luksuzni portal: Moda, Stil, Trendovi, Kolekcije 2019/2020...\nOduvek je Pariz, Grad Svetlosti, povezivan sa romantikom, najlepšim prosidbama i izjavama ljubavi, uživanju u romantičnim obrocima za dvoje na šarmantnim obalama Sene…\nSvake godine, ogroman broj ljudi posećuje prestonicu Francuske u želji da doživi romantiku koja je izvan ovog sveta. Ipak, da li jedan grad može biti toliko romantičan, ako se u njemu gurate sa hiljadama drugih parova koji su došli sa istom idejom kao i vi? Čekanje u redu kako biste se popeli na Ajfelov toranj, beznadežno traganje za mestom za piknik ispred tornja, red za Luvr i prepuni restorani na obalama Sene svakako nisu nešto o čemu zaljubljeni maštaju kada se zapute u Pariz.\nMi vam ovog puta dajemo nove, popularne alternative ovom gradu, poput Kartagine, Istanbula, Ouklanda, Tokija i Udajpura, koji će vam pružiti sve što i Pariz, pa onda još malo više. Ovi gradovi ispunjeni su istorijom, mističnim ljubavnim pričama, legendama i ćoškovima u kojima možete izjaviti svoju ljubav na najlepši mogući način.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Posetite magično hrvatsko ostrvo Vis


Festival bunjevačkog narodnog stvaralaštva od 5. do 8. septembra | (Vesti - 04. 09. 2017) Subotica.com\nFestival bunjevačkog narodnog stvaralaštva od 5. do 8. septembra\nŠesnaesto izdanje Festivala bunjevačkog narodnog stvaralaštva održaće se od 5. do 8. septembra, a obeležiće ga bogat kulturno-umetnički program. Ulaz za sve posetioce je slobodan.\nFestival će započeti sutra, 5. septembra, otvaranjem izložbe "Tradicija i običaj kićenja kod bački Bunjevaca" u Holu Otvorenog univerziteta, s početkom u 19 časova. Na otvaranju izložbe nastupaće Tamburaški orkestar "Tajna", KUDŽ "Bratstvo", KUD "Aleksandrovo", BKC "Tavankut" i UG "Bunjevačka vila".\nDrugog Festivalskog dana, 6. septembra, održaće se Veče posvećeno bunjevačkim velikanima, povodom 270 godina od smrti Lovre Bračuljevića i 170 godina od rođenja Kalora Milodanovića. Predavanja će početi u 19 časova, na Otvorenom univerzitetu, u sali 213 (1. sprat), a predavači će biti Suzana Kujundžić Ostojić, ispred BIEC "Ambrozije Šarčević", i Joso Poljaković, ispred KUD "Bunjevka".\nTrećeg dana Festivala bunjevačkog narodnog stvaralaštva, 7. septembra, u Svečanoj sali Otvorenog univerziteta, održaće se promocija fotomonografije i projekcija pozorišne predstave "Zemlja naši pradidova", čiji tekst i režiju potpisuje Kata Kuntić, a igra Amaterska dramska grupa KUD "Bunjevka". Program će početi, kao i prethodnih dana, u 19 časova.\nPoslednjeg dana, 8. septembra, Festival će se zatvoriti koncertom u Velikoj većnici Gradske kuće, s početkom u 19 časova. Koncert će biti u znaku 50 godina od smrti Pere Tumbas - Haje, a u programu će učestvovati Subotički tamburaški orkestar, sa solistkinjom Tamarom Babić, iz UG "Bunjevačka kasina".\nkoncert izložba kud bunjevka subotički tamburaški orkestar festival bunjevačkog narodnog stvaralaštva kud bratstvo KUD Aleksandrovo bunjevačka vila\npre 22 časova i 54 sekunde


Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije održao je Prvu sednicu, 26. oktobra 2020. godine. Sednicu je, na osnovu člana 25. Poslovnika Narodne skupštine, sazvao predsednik Narodne skupštine Ivica Dačić.\nDo izbora predsednika Odbora, sednici je predsedavao Milosav Milojević najstariji član Odbora, narodni poslanik iz Poslaničke grupe „Aleksandar Vučić – za našu decu“.\nČlanovi Odbora su jednoglasno za predsednika Odbora izabrali Katarinu Rakić iz Poslaničke grupe „Aleksandar Vučić – za našu decu“, dok je za zamenika predsednika izabran Novica Tončev iz Poslaničke grupe Socijalistička partija Srbije.\nPonedeljak, 26. oktobar 2020. | Prva sednica Odbora za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije 26.10.2020.\nSaziv Prve sednice Odbora za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije – 26.10.2020.


Бранко Жујовић: Ако Европа нема, традиција има алтернативу - Јадовно 1941. - КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nBranko Žujović: Ako Evropa nema, tradicija ima alternativu\nPremijer Srbije trebalo bi da se izvini svojim sunarodnicima, zbog izjave da su im preci u dva svetska rata ginuli za EU. On dobrovoljno može da sedi u magarećoj klupi nemačke ambasade, ali samo u svoje ime. Uostalom, treba da se zna da je nemačka vojska u Podrinju ubijala civile, žene i decu „sveteći“ vojne poraze u Prvom svetskom ratu, o čemu svedoče njihova direktna naređenja iz tog vremena. Za one koji žele da shvate trenutak sadašnji, to je više nego dovoljno.\nStogodišnjica oslobođenja stare i južne Srbije u Prvom svetskom ratu, koja je pala ovog oktobra, protiče u nerazumljivoj tišini. Ta kalendarska ravnodušnost potiče iz socijalno-ekonomskog beznađa nacije i kukavičluka političara. Čak ni vest da bivši ministar poseduje pasoš druge države, više nije vest.\nAli, zašto ni oni koji su na vlasti i imaju samo jedan pasoš, ovog oktobra dostojno ne obeleže stogodišnjicu početka Prvog balkanskog rata? Zašto podvig Srpske vojske iz 1912. i 1913. godine više nije dostojan ni pamćenja, a kamoli aktivnog negovanja tekovina dva oslobodilačka rata?\nPremijer Ivica Dačić na komemorativnom skupu u selu Draginac, gde su nemački vojnici sredinom oktobra 1941. godine ubili tri hiljade civila, čak je izjavio da su ubijeni ljudi, žene i deca, „živote utkali u novu Evropu, odnosno u EU“. Ispalo je da je sva srpska nevolja u tome što Srbe Brisel, posle tolikih žrtava, ne pušta u svoje sve konfuznije i nelogičnije dvorište.\nTo nije tačno i to je patetika prvog razreda. Povrh svega, potpuno prevaziđena čak i za politički milje iz kog Dačić potiče. Žene i deca iz Draginca svoje živote nisu dobrovoljno dali za političku ideju, naročito ne za Angelu Merkel ili buduće srpsko partnerstvo sa zločincima iz Prištine. Civili su živote izgubili mimo svoje volje. Bili su brutalno ubijeni, isključivo zbog svog slovenskog porekla.\nAko je već govorio u selu Dragincu i potom išao u ambasadu Nemačke da pojasni šta je u stvari želeo da kaže, Ivica Dačić je dužan da saopšti punu istinu o tom događaju. On dobrovoljno može da sedi u magarećoj klupi nemačke ambasade u Beogradu koliko hoće, ali samo u svoje ime. Nemačka je bila protivnik Srbije u oba svetska rata, a i danas je, u drugačijim okolnostima, to ostala.\nZločine nad civilima u Podrinju počinila je 342. nemačka divizija, dovedena u Srbiju kao kaznena ekspedicija zbog ravnogorskog i partizanskog ustanka. Po divljaštvu i brutalnosti prema civilima, Nemci su bili potpuno jednaki svojim prethodnicima iz Prvog svetskog rata, čije je zločine dokumentovao Arčibald Rajs ili su ih čak nadmašili.\nNešto ranije, pre zločina u Dragincu i selima Podrinja, 21. septembra 1941. godine, šaf nemačkog vojnog štaba za Srbiju, Harold Turner, pisao je generalu Bemeu da deca i žene održavaju veze i snabdevaju ustanike. Prema tome, pisao je Turner, kaznu mora iskusiti celokupno stanovništvo, a ne samo muškarci.\nBeme je odlično razumeo svog pretpostavljenog, pa je u viteškom germanskom duhu vojnicima naredio da sa civilima postupaju uz najveću bezobzirnost. Šta više, svoje naređenje da se ubijaju civili i deca, nazivao je „osvetom mrtvih“, onih koji su, pokušavajući da unište Srbiju, u njoj izginuli tokom Prvog svetskog rata.\nNemačkim vojnicima koji bi odbili da čine brutalnosti prema civilima, zapretio je prekim vojnim sudom. Zbog toga je najmlađa nemačka žrtva u Dragincu, osumnjičena za snabdevanje i održavanje veza s ustanicima, imala svega tri dana.\nDakle, nemačka politika je 1941. godine pokušavala samo da „ispravi“ propuste iz 1914. i 1918. godine. Nije neophodno baviti se filosofijom istorije ili geopolitikom, da bi se iz te činjenice izveo zaključak. O pouci da ne govorimo.\nOvakav put Srbije u EU je negacija srpske oslobodilačke borbe u oba svetska rata, zato što Brisel insistira na ubrzanom anuliranju tekovina te borbe. U EU mesta ima samo za prekumanovsku Srbiju. Evropska unija će, razume se, za sebe reći da je antifašistička. Odsviraće vam u to ime i svoju himnu, ako treba. Ali, njen antifašizam je ekskluzivitet koji se ne odnosi na Slovene i Srbe.\nSve više je „dokumentarnih“ filmova i radova u EU, koji, ne negirajući zločine nad Jevrejima, paralelno prikazuju svireposti nad Nemcima u Drugom svetskom ratu, rusko nadiranje, silovanja, dirljive „napore“ nemačkih vojnika da poštede stanovništvo u okupiranim područjima i izdejstvuju predaju kod civilizacijski kompatibilnih zapadnih saveznika.\nDželat se vrlo odlučno izjednačava sa žrtvama gde god mu je to dopušteno. Uzrok i posledica, mešaju se u politički koktel koji treba solidarno da se ispija. U zločinu iz osvete, traži se opravdanje za zločin.\nU toj, novoj realnosti, antifašistička EU svoj „antifašizam“ u Srbiji će demonstrirati tako što će pridev antifašistički sve više vezivati za centrifugalne političke snage, kao što je slučaj u Novom Sadu ili plaćene gej aktiviste u Beogradu, a ne snage nacionalnog preporoda. Antifašistički i uopšte oslobodilački ideal Kosova i Metohije u Srbiji nije u političkoj agendi EU.\nI ne samo to. Evropska unija je zajednica neravnopravnih naroda, sa različitim propisima za različite narode. Bugarin, Poljak ili Francuz, u EU nisu isto čak ni u formalno-pravnom smislu. Sumnjam da je nacionalna segregacija bilo koje vrste ili diskriminacija bila ideal heroja Drugog svetskog rata. Naročito ne srpskih i ruskih antifašista.\nTe činjenice srpsko političko vođstvo dužno je da saopšti javnosti, pre nego što tragediju svog naroda iz prošlih vremena ili prećutkivanje jubileja Prvog balkanskog rata upotrebi za jednokratno šlihtanje EU. U toj EU, ako ikada postane njena članica, Srbija će morati da promeni vlastiti odnos prema svojoj istoriji.\nReći da su pobijena i spaljena deca utkala svoje živote u novu Evropu, za mene je uvreda. Mnogo veća od činjenice da u evropskoj Nemačkoj odavno više niko ne pominje generala Bemea, koji nije zaboravljao poraze kao što Srbi zaboravljaju pobede.\nZašto mislite da je danas u suštinskom smislu zaista drugačije? Smatram da neću biti licemer, ako vas podsetim da prve koncentracione logore, namenjene „nižim rasama“, Nemci nisu podigli u doba Adolfa Hitlera i nacista, nego u osvit XX veka, u kolonijama u Africi. Proverite, ako mi ne verujete i ako smatrate da je Evropa čaša čiste, izvorske vode koja čeka da je žedni popiju.


Vučić najavio izbore za 2020, na putevima stradalo 12 ljudi i opada poverenje u Putina: Vaš brifing za sredu - Nedeljnik\nVučić najavio izbore za 2020, na putevima stradalo 12 ljudi i opada poverenje u Putina: Vaš brifing za sredu\nIZBRORI 2020 - Predsednik Srbije Aleksandar Vučić poručio da će izbori u Srbiji biti održani 2020. i da se nada da niko ne misli da će nasiljem moći da uzme vlast.Vučić, koji boravi u poseti Kazahstanu, rekao je novinarima, povodom intervjua Siniše Kovačevića, koji je izjavio da očekuje skoru promenu vlasti u Srbiji, da je on u pravu što je rekao da se narod nikada nije radovao jarmu i tamnici i zato su oni koji su ga prvo opljačkali, ojadili i tamničili, u dubokoj opoziciji.\n"Malo je Kovačević pobrkao lončiće, i nije shvatio ko je stavljao jaram oko vrata narodu“, istakao je Vučić.\nCRNI DAN NA PUTEVIMA - Juče su se u Srbiji desile dve teške saobraćajne nesreće u kojima je živote izgubilo 12 ljudi. Dnevna štampa od srede piše o stravičnom lančanom sudaru koji se juče ujutru desio na autoputu Beograd-Niš, u kojem je osmoro ljudi poginulo, a 27 povređeno. Juče su još četiri osobe su poginule, a dve su povređene u sudaru četiri vozila na izlazu iz Svilajnca ka Despotovcu. Priveden vozač šlepera požarevačkih registarskih tablica, koji je učestvovao u saobraćajnoj nesreći kod Svilajnca, u kojoj su poginule četiri osobe, javlja RTS.\nUSVOJEN NACRT O GRANICAMA - Spoljnopolitički komitet Evropskog parlamenta usvojio je Nacrt izveštaja o Srbiji u kom se nalazi i kompromisni amandman o mogućoj razmeni granica između Srbije i Kosova.\n"Srbija i region dobro napreduju ka Evropskoj uniji i naročito je važno da sprovedu reforme vladavine zakona i imaju dobre susedske odnose", izjavio je u Briselu izvestilac za Srbiju u Evropskom parlamentu Dejvid Mekalister. On je to rekao pošto su u Spoljnopolitičkom odboru Evropskog parlamenta usvojeni nacrti rezolucija o napretku partnera sa Zapadnog Balkana u evropskim reformama, a koje i na plenarnom zasedanju još treba da usvoji ceo parlament.\nPROMENA GRANICA "MRTVO PITANJE"- Premijer Kosova Ramuš Haradinaj ponovio je da je pitanje promene granice između Kosova i Srbije mrtvo pitanje.\nTo je bio njegov odgovor na pitanje novinara da prokomentariše izjavu predsednika Hašima Tačija, koji je kazao da Haradinaj treba da "koriguje svoje izjave" u vezi sa dijalogom i dodao kako pozicije nisu večne i kako se predsednici i premijeri menjaju, "pogotovo oni koji se ne poprave".\nMINIMALAC ZA SVE PORODILJE - Predstavnice inicijative ''Mame su zakon'' zalažu se da svaka porodilja u Srbiji prima minimalac dok je na porodiljskom odsustvu, iako nije ostvarila pravo na punu nadoknadu, rečeno je danas na sastanku predstavnica te inicijative sa savetnicama ministarke zadužene za demografiju i populacionu politiku Slavice Đukić Dejanović.\nKRIMINAL U HITNOJ POMOĆI ? - Dr Borko Josifovski, uzbunjivač koji je ukazao na veze beogradske Hitne pomoći i pogrebnika, rekao je u Pressingu da na njegove navode nije reagovalo ni Ministarstvo zdravlja, ni tužilaštvo, da policija nije pokrenula istragu, čak da je jedan inspektor falsifikovao podatke da bi zataškao aferu. "Tamo je ukorenjeno kriminalno jezgro koje nije dirnuto".\nPAD POVERENJA U PUTINA - Poverenje u ruskog predsednika Vladimira Putina i vladajuću stranku u Rusiji tokom protekle godine naglo je opalo, piše britanski list "Gardijan". List piše da analitičari kao glavni razlog navode vladine kontroverzne penzione reforme.\nPRETNJE SUPRUZI PREDSEDNIKA INTERPOLA - Supruga bivšeg predsednika Interpola Menga Hongveja, koji je nestao u Kini, otkrila je da je dobila preteći telefonski poziv, u kojem su je upozorili da agenti "dolaze po nju", ali je poručila da će nastaviti da se bori da dobije informacije o sudbini njenog supruga.\nU prvom intervjuu od nestanka predsednika Interpola, Grejs Meng je za AP rekla je da je izjave koje daje o nestanku njenog supruga sdovode u veliku opasnost.\nOSTAVKA NIKI HEJLI - Predsednik SAD Donald Tramp izjavio je danas da je prihvatio ostavku ambasadorke SAD u UN Niki Hejli, koja će napustiti tu funkciju na kraju ove godine, prenosi Rojters.Navodi se da je Tramp u obraćanju iz Ovalnog kabineta rekao da mu je Hejlijeva pre šest meseci kazala da želi da neko vreme napravi pauzu i pohvalio je da je radila "neverovatan posao".\nPredsedavajući Komiteta za spoljne odnose američkog senata, demokrata Bob Menendez komentarisao je ostavku ambasadorke SAD pri Ujedinjenim nacijama i rekao da je ta ostavka "još jedan znak haotične spoljne politike" američkog predsednika Donalda Trampa.\nUBISTVO RUMUNSKE NOVINARKE - Rumunski državljanin, koji je zadržan u pritvoru u okviru istrage o ubistvu bugarske novinarke Viktorije Marinove, biće pušten na slobodu, izjavio je šef regionalne policije u gradu Ruse Teodor Atanasov. On je dodao da protiv osumnjičenog neće biti podignuta optužnica.\nZEMLJOTRES NA HAITIJU USMRTIO 17 LJUDI - Broj poginulih u zemljotresu na severu Haitija porastao je na 17, a najmanje 333 osobe su povređene, saopštili su zvaničnici. U potresu jačine 5,9 stepeni Rihtera koji je pogodio tu zemlju pre tri dana oštećene su na hiljade kuća a uništene su i četiri škole. Hitna humanitarna pomoć potrebna je za najmanje 7.783 porodice, navela je vlada Haitija.


Goldstajn: Crkva u Koruškoj poentirala sustinu\nTanjug 17. marta 2019. 00:25\nZAGREB – Hrvatski istoričar Ivo Goldaštajn, autor knjige “Jasenovac”, ocenio je da je Katolička crkva u Koruškoj zabranom komemoracije ustašama na Blajburgu, poentirala suštinu problema o selektivnom doživljavanju i tumačenju istorije, u čemu poslednjih godina učestvuju i visoki državni zvaničnici.\nNe želeći da spominje njihova imena, Goldštajn u opširnom intervjuu za Aldžaziru Balkans kaže da su ti državni zvaničnici poslednjih godina upotrebljavali termin “hrvatska vojska” koja je došla do Blajburga.\n“To nije bila ‘hrvatska vojska’ – to je bila ustaško-domobranska vojska, odnosno – kako se onda zvaničo zvala – to je bio HOS, ili Hrvatske oružane snage, koje su bile deo vojske Nezavisne Države Hrvatske – NDH, kvislinške tvorevine, zločinačko mišljene države, i koja ni po današnjem hrvatskom Ustavu nije hrvatska vojska”, precizan je Goldštajn.\nHrvatska vojska 1945. godine su, objašnjava, bili hrvatski partizani, barem tako govori hrvatski Ustav, u kojem u preambuli piše da je “današnja Hrvatska stvorena na odlukama ZAVNOH-a iz 1943. godine, usuprot proglašenju NDH-a 1941.”.\n“To je slovo Ustava, i nije to samo pitanje Ustava ili političke korektnosti, nego je to realno tako – ta vojska je četiri godine ratovala na strani istorijskog zla, počinila je niz zločina i kao takva je došla na Blajburg. To se vrlo često zaboravlja, ili uopšte ne spominje”, jasan je Goldštajn.\nPrema njegovim rečima, druga stvar je da se vrlo često u tim revizionističkim percepcijama istorije, nakaradnim i potpuno izokrenutim pojavljuje tvrdnja da su tamo stradali samo nevini.\n“To, jednostavno, nije istina, nego presna laž”, izričit je Goldštajn.\nČak se u nekim nedavnim izjavama, podseća, govori o presumpciji nevinosti u stilu: “Ljudi su bez suda pobijeni”.\n“Po toj logici, recimo, i Adolf Hitler je isto tako nevin, baš kao i Slobodan Milošević. Kad bismo generalno prihvatali tu presumpciju nevinosti, uopšte ne bismo mogli razumeti Drugi svetski rat, ni ratove na prostoru bivše Jugoslavije”, navodi Goldštajn.\nNe sporeći da je na Blajburgu aljburgu stradao jedan broj nevinih, neki “za koje je smrtna kazna bila prestroga”, ali je ipak veći broj onih koji bi, kako kaže, “po svim kriterijima i na svakom sudu zaslužili najstrožu kaznu”.\n“To je nešto što treba reći i prihvatiti”, naveo je.\nPodsetivši samo na neka imena, Godštajn kaže da bi “oni na svakom poštenom suđenju dobili najtežu kaznu, jer su po zapisima mnogih savremenika i svedoka – kako ustaša, tako i zatočenika, potom po podacima iz različitih dokumenata ustaške i nemačke provenijencije – nedvosmisleno bili krivi i odgovorni za niz masovnih zločina”.\nGoldštaj ne želi da komentariše činjenicu da se crkva ne slaže sa stavom Katoličke crkve u Koruškoj, a na neke inicijative crkvenih dostojanstvenika o tome da bi se stvari možda počele da menjaju ako bi došlo do zajedničkog molitvenog skupa biskupa, rabina, episkopa i muftije u Jasenovcu, kaže da nije preveliki optimista i da “reči moraju da slede dela”.\nNa konstataciju je poruka koruške Katoličke crkve o zabrani komemoracije ustašama na Blajburgu dolazi od austrijeke vlasti, inače, bliske po ideologiji I stavovima krajnje hrvatske desnice, Goldštajn kaže da je to pre svega poruka vlastima I crkvi u Hrvatskoj, te da bi vlada samo trebalo da poštuje Ustav i zakon.\nA Ustav je, podseća jasan, “da je Hrvatska u svojim ustavnim temeljima bazirana na antifašizmu – to nije samo pitanje političke korektnosti, to je i istorijska realnost”.


Priručnik za udruženja građana kao pružaoce usluga socijalne zaštite\nPreuzmi publikaciju (.pdf) U Priručniku je dat kratak prikaz sistema socijalne zaštite u Srbiji, objašnjen je proces standardizacije za pružanje usluga socijalne zaštite, postupak licenciranja i detaljan opis koraka koje udruženja građana treba da savladaju da bi stekle licencu. Posebno je objašnjeno na koji način se...\nIZVEŠTAJ O PROCENI POTREBA NASTALIH USLED POPLAVA U MAJU 2014.\nOrganizacije civilnog društva okupljene u ad-hoc pokretu “Udruženi građani za Srbiju” (#Udruzeni) istražile su potrebe opština i gradova u Srbiji nastale kao posledica poplava u maju 2014. Cilj istraživanja bio je da proceni reakciju sistema državne uprave i lokalnih samouprava na ekstremne događaje poput poplava....\nPriručnik sa radionicama za Gradjansko vaspitanje u srednjim skolama\nPreuzmi publikaciju (.pdf)...\nProjekat “Osnaženi mladi za pozitivne promene u južnoj Srbiji i Sandžaku”\nAnaliza pravnog okvira i praksi u vezi sa javnim prostorima i njihovom dostupnošću organizacijama civilnog društva i neformalnim omladinskim grupama u Vranju, Bujanovcu, Preševu, Novom Pazaru, Tutinu, Sjenici, Novoj Varoši, Priboju i Prijepolju Preuzmi publikaciju (.doc)...\n„Vodič kroz potencijalne domaće i inostrane izvore finansiranja u Srbiji”\nVodič je osmišljen sa idejom da se na jednom mestu sakupe svi podaci o raspoloživim konkursima i fondovima međunarodnih i domaćih donatora, kao i državnih institucija. Korisnici ovih fondova mogu biti organizacije civilnog društva(udruženja građana, fondacije, zadužbine, sindikati itd.), opštine, mala i srednja preduzeća, preduzetnici...\nGrаđanske inicijative su u partnerstvu sa Timom za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva, Kancelarijom za saradnju sa civilnim društvom i Kancelarijom za evropske intergacije, pripremile deseto izdanje Vodiča kroz potencijalne domaće i inostrane izvore finansiranja. Kao i u prethodnim izdanjima u desetom izdanju Vodiča predstavljeni...\nMatrica za praćenje podsticajnog okruženja za razvoj civilnog društva – izveštaj za Srbiju 2013\nIzveštaj sadrži nalaze i preporuke za definisane oblasti razvoja civilnog društva, u odnosu na postojeće međunarodne i regionalne pravne standarde i praksu koji određuju i uslovljavaju razvoj civilnog društva u Srbiji. Izrada Izveštaja deo je projekta “Acquis balkanskog civilnog društva – jačanje potencijala i kapaciteta...\nGodišnji izveštaj Građanskih inicijativa za 2013. godinu\nPreuzmi izveštaj (.pdf)...\nStrategija razvoja obrazovanja u Srbiji do 2020. godine – sažetak\nPozivamo predstavnike/ce organizacija civilnog društva, strukovnih i profesionalnih udruženja, stručne javnosti, roditelja, nastavnika, učenika, studenata, privrednika da pročitaju sažetak Strategije obrazovanja. Pozivamo vas da sa nama podelite primere dobre prakse, predloge rešenja kao i svoje sugestije i komentare za primenu i dalje unapređivanje Strategije. Za...\nBrošura o javno privatnim partnerstvima\nGrađanske inicijative i Produkcijska grupa Mreža su od avgusta do decembra 2013. godine spovele projekat „Uspešna partnerstva na putu ka EU” čiji je cilj bio da objasni i promoviše koncept javno privatnih partnerstava u Srbiji. Kancelarija za evropske integracije Vlade Srbije finansijski je podržala ovaj...


Kratkoročni krediti - NBI | Raiffeisen Bank Bosna i Hercegovina\nKratkoročni krediti - NBI\nKratkoročnim kreditima premostite tekuću nelikvidnost i financirajte tekuće poslovne aktivnosti (plaćanje roba, nabavu zaliha, plaćanje obveza prema dobavljačima) ili refinancirajte postojeće obveze.\nUkoliko je potrebno da finansirate svoje tekuće aktivnosti, izmirite obaveze prema dobavljačima, nabavite i platite robu ili da refinansirate postojeće obaveze, na raspolaganju su Vam različiti oblici kreditnih aranžmana Raiffeisen banke. U zavisnosti od specifične situacije u kojoj se nalazi Vaše preduzeće zajedno ćemo pronaći rješenje koje najbolje odgovara Vašim potrebama.\nPonuda kratkoročnih kredita\nDozvoljeno prekoračenje po transakcijskom računu vam omogućava fleksibilnije finansiranje tekućih potreba vašeg poslovanja jer su vam sredstva uvijek dostupna na vašem transakcijskom računu i koristite ih prema vašim potrebama do iznosa odobrenog prekoračenja. Povrat sredstava vrši se automstski prilivom na račun.\nKredit za obrtna sredstva je kredit kojim možete finansirati nabavku zaliha, materijala i sirovina, plaćati obaveze dobavljačima, finansirati sezonske poslove i druge tekuće troškove kako bi vašem poslovanju osigurali stabilan novčani tok.\nRevolving kredit Vam olakšava održavanje likvidnosti i finansiranje povremenih potreba za dodatnim obrtnim sredstvima. Odobrava vam se okvirni iznos kredita kojim u razdoblju korištenja raspolažete prema vašim potrebama. Odobrena sredstva možete i koristiti i vraćati odjednom ili sukcesivno u više navrata.\nUslovi kratkoročnih kredita\nKrediti se odobravaju u KM valuti\nRokovi otplate kredita do godinu dana\nMogućnost kombinovanja različitih instrumenata obezbjedjenja kredita


Naslovna > Automobili > Nissan > Velike promjene za mali automobil\nPeta generacija Micre dizajnerski se preporodila i predstavila u potpuno novom mladalačkom svjetlu. Osim što je privlačnija, dobila je funkcionalniji i ljepši enterijer, te najsavremeniju sigurnosnu opremu na kojoj bi joj mogli pozavidjeti mnogo, mnogo skuplji modeli...\nNissan je s Microm dugo vremena igrao na kartu racionalnosti. Od prve generacije iz 1992. godine pa sve do četvrte iz 2010. godine ciljana publika ovog automobila su bili uglavnom sredovječni ljudi, penzioneri i pripadnice ljepšeg pola. Bio je to praktičan, zaobljen automobil, sa prostranom kabinom i velikim staklenim površinama, koje su garantovale da ćete dobro vidjeti, ali i biti viđeni u svakom gradu. Dinamika je kod ovih modela nekako bila u drugom planu, a isto to bi se moglo reći i za mlađe kupce, kojima je Micra do sada bila jednostavno previše „čudna“, a vjerovatno i nedovoljno vizuelno atraktivna.\nKako je od 2003. godine kada je u Evropi prodao rekordnih 171.453 jedinica do 2016. godine kada je isporučio samo 60.000 izgubio značajan broj kupaca Nissan se odlučio na radikalnu promjenu taktike. Kao glavni krivac pored sve brojnije konkurencije za Micrino posrtanje je pomalo iznenađujuće označen njen stariji brat, mali gradski monovolumen Note koji joj je godišnje „krao“ od 40 do 70.000 kupaca, koliko je uspio privući u najboljim prodajnim godinama. U Micrinu korist Note je ugašen i nakon dvije generacije, 2016. godine poslat na istorijsko parkiralište. Šteta, jer je to bio jedan od najpraktičnijih malih gradskih modela. No u Nissanu tvrde da nema razloga za tugu, jer je nova peta generacija Micre napravljena po drugačijem, praktičnom konceptu za razliku od svih njenih prethodnica.\nDa je zaista drugačija jasno je već na prvi pogled. Koncept Sway koji je predstavljen 2015. godine na Sajmu automobila u Ženevi udario je moderne dizajnerske temelje, na kojima je izgrađen novi model Micre. Nježne i oble linije zamijenjene su izlomljenim sportskim, oštrim i pomalo futurističkim obrisima, koji su dosadašnju karoserijsku „ženskastost“ u potpunosti izbrisale. Rezultat je jedan od najhrabrije dizajniranih automobila u klasi, koji bi trebalo da se dopadne širokom krugu kupaca, a prije svih mlađim ljudima u kojima Nissan ujedno i vidi najveći potencijal za Micrinu budućnost. Njima za ljubav pripremljen je i širok izbor vizuelnih dodataka sa kojima se automobil s vana sada može učiniti vizuelno atraktivnijim i privlačnijim. Primjera radi, u ukrasnim kontrastnim bojama sada je moguće dobiti kućišta retrovizora, zaštitne letvice na vratima, krakove alu točkova, te elemente u prednjem i zadnjem braniku. Tu je i deset atraktivnih karoserijskih boja, koje Micri svaka na svoj način daju novi karakter. Ko želi još više vizuelne jedinstvenosti mogao bi je pronaći i u ukrasnoj naljepnici za poklopac motora i krov.\nTestni model sa drugim Acenta paketom opreme (Visia, Acenta, N-Connecta i Tekna) i metalik „Power“ plavom bojom (doplata 1.100 KM) vizuelno je poprilično „smiren“, te vješto prikriva svu raskoš novog Micrinog odijela. U tome mu pomažu i jednostavni 16-inčni čelični točkovi, te prednji branik bez svjetala za maglu. Podsjećamo da su ova dva detalja drugačija u serijskoj opremi od sljedećeg N-Connecta paketa, odnosno da ih je moguće nadograditi pojedinačno za 600 KM koliko koštaju alu točkovi, te 400 KM koliko Japanci traže za „maglenke“ i zatamnjena zadnja stakla. Za vizuelni paket sa poklopcima retrovizora, bočnim i letvicama na branicima u bojama: Blue, Orange, Black i Chrome, kupci trebaju izdvojiti još 1.000 KM. Jedinstven nakit nikad nije bio jeftin, a s druge strane ne voli ga baš svako ni nositi. I bez ovog paketa Micra poput testne uz eventualni dodatak alu točkova (dostupni su od 16 i 17-inča) mogla bi biti pun pogodak.\nPuno sadržajnijim nego što se to s vana na prvi pogled može zaključiti Acenta paket je u kabini. Sa četiri metra dužine peta generacija Micre je punih 17 cm duža od četvrte. Mada ni prethodni model nije bio skučen naprijed, u novom se odmah osjeti veća komocija. Osim toga, čitavo vozačko okruženje je značajno drugačije, a upotrebljeni materijali vizuelno ljepši i prijatniji na dodir. Nakon neuspjelog eksperimentisanja sa prethodnom generacijom i kružnim grupisanjem prekidača na centralnom grebenu, koje je bilo više nepraktično nego lijepo, u Nissanu su se odlučili zaigrati na sigurnu kartu. Kao uzor su uzeli kabinu svog najuspješnijeg SUV modela Qashqaija, koja je u potpunosti skrojena po ukusu Evropljana. Sa njim je podijeljen i novi multifunkcionalni trokraki upravljač, koji nam se ni pored 17 daljinskih komandi nije učinio komplikovanim. Osim toga, zadovoljavajuće je precizan i ugodan na dodir, bez obzira što u testnom paketu dolazi bez kožne obloge.\nOd Qashqaija su preuzeti i pregledni analogni instrumenti sa pet inčnim TFT putnim računarom. Nisu pretrpani, a grafika im je moderna i pregledna. Na centralnom dijelu vizuelno istaknutim svijetlim umetkom izdvojen je 7-inčni na dodir osjetljivi kolor ekran audio sistema. I on je ogledalo jednostavnosti i funkcionalnosti upravljanja. Ispod su klasične komande klima uređaja, dizajnirane sa puno stila. Lijepi detalji su i hromirane ručice na vratima, te sive dekoracije na upravljaču, oko ručice mjenjača i ventilacijskih otvora. Svoj doprinos daju i hromirani ukrasi koji uokviruju ekran, ručicu mjenjača i potenciometre klime. Lijepo je vidjeti i dvobojna sjedišta sa 3D uzorkom po sredini, a ugodno je u njima i sjediti. Nissan zaista zna da napravi udobna sjedišta i to treba pohvaliti. Pohvalu zaslužuju i brojni pretinci i odlagališta za sitnice, kojih u gradskom automobilu nikada nije previše. Završna obrada je uvjerljiva, puno bolja nego kod prethodnog modela, ali ne treba tražiti njemačku čvrstinu u baš svakom detalju. Ručica parking kočnice pomjera se lijevo-desno i djeluje labavo. Isti osjećaj se stiče kad pritisnete odmorišta za noge vozača i suvozača na centralnom grebenu. Presvučena su vizuelno lijepom eko kožom, ali nedovoljno čvrsto pričvršćena. Labav je i svijetli ukrasni umetak na sredini instrument panela. Sa par šarafa ili dodatnih kontakata sve ovo se može jednostavno riješiti. Ništa od navedenog ne utiče na funkcionalnost, ali sa samo još malo pažnje pri izradi bi se moglo učiniti puno boljim i uvjerljivijim.\nVeliki napredak koji je Micra napravila između četvrte i pete generacije nije se drastično odrazio na njenu cijenu, no ona se domaćim kupcima bez detaljnijeg uvida u bogate pakete opreme oduvijek činila previsokom. Za testni model koji predstavlja sredinu ponude Nissan traži 25.000 KM. Ovaj iznos se uvećava za 1.100 KM doplatom za metalik boju. Zahvaljujući aktuelnom popustu od 1.000 KM, metalik boja kupca će koštati samo 100 KM, a čitav automobil 25.100 KM. Japanci za kvalitet daju tri godine garancije ili 100.000 km, s tim da se može doplatiti i produžena petogodišnja garancija (160.000) koja iznosi 2,5% od cijene vozila sa PDV-om. S obzirom na viđeno jasno je da Micra ne želi više igrati ulogu autsajdera, ona sada želi, a čini se i može da napravi puno bolji prodajni rezultat od dosadašnjeg. Da li će u tome uspjeti znaju samo kupci, a oni su na bh. tržištu barem do sada bili poprilično tradicionalni.\nKada je riječ o sigurnosti treba istaći da Micra osim standardnih ABS i ESP sistema serijski dolazi sa šest vazdušnih jastuka, da ima FEB sistem inteligentnog kočenja u slučaju neposredne opasnosti, NBAS pojačivač i EBD raspodjelnik kočione sile, te sistem asistencije pri kretanju na uzbrdici. Ovakav sigurnosni paket nemaju od starta ni mnogi za klasu, odnosno dvije veći automobili od Micre. Navedeno je bilo dovoljno da Micra poput testne na Euro Ncap sigurnosnom testu dobije četiri zvjezdice za sigurnost, odnosno maksimalnih pet kada je opremljena sa opcionim Safety paketom, koji između ostalog donosi inteligentno kočenje u slučaju neposredne opasnosti sa mogućnošću prepoznavanja pješaka i inteligentni sistem upozorenja i prevencije na izlazak iz saobraćajne trake. Ova dva sistema sa još nekoliko praktičnih dodataka uz testni model je moguće doplatiti u paketu za 600 KM.\nSavremeni trocilindraš u kombinaciji sa turbinom nije lišen vibracija i frktavog zvuka, no veoma je ugodan za vožnju na najčešće korištenim srednjim obrtajim. Mali trocilindrični turbobenzinac na tržištu je od 2012. godine. Renault-Nissan grupacija ga je primarno razvila za svoje gradske modele poput Twinga, Clia, Sandera, Micre, ali ga nalazimo i u broj većim crossoverima kao što je Renault Captur. Iz zapremine od 900 ccm uz pomoć turbine i direktnog ubrizgavanja goriva izvučeno je respektabilnih 90 KS, zahvaljujući kojima smo sa testnom Microm od 0 do 100 km/h stizali za 12,1 sekundu. Maksimum je na 175 km/h. U normalnim uslovima eksploatacije, koji podrazumijevaju kombinovanu vožnju sa jednim do četiri putnika, ovaj motor će bez problema pokretati 1.076 kg težak automobil. S porastom opterećenja automatski slabe i performanse. Neparna, trocilindarska koncepcija je najizraženija pri hladnom startu i prilikom stajanja u mjestu. Tada su promjene u načinu rada očiglednije, a sporadično ih prate i izraženije vibracije. Zahvaljujući petostepenom ručnom mjenjaču nešto dužih hodova start nije tako energičan kao kod konkurentskih turbo trocilindraša, ali je zato kultura rada motora na srednjim obrtajima za svaku pohvalu. S obzirom na to da se gradska vožnja najčešće odvija u takvim uslovima Micra poput testne brzo prirasta srcu. Raduje činjenica i da se mali benzinac rado vrti, te da na otvorenoj cesti i autoputu u okvirima zakonskih ograničenja bez problema drži ritam saobraćaja. Očekivati nešto više od toga spada u pretjerivanje. Podsjećamo da osim njega Nissan uz Micru na bh. tržištu nudi i 1.0-litarski trocilindarski atmosferac sa 71 KS, koji je u testnoj kombinaciji povoljniji za 800 KM. Dizelski 1.5 dCi sa 90 KS još nije ponuđen domaćim kupcima.\nCijena: 26.100 KM\nTestni model: 25.100 KM


Istraživači platili grupi ljudi da ih namjerno zaraze virusom gripa | Analitika - Informativni Portal\nIstraživači platili grupi ljudi da ih namjerno zaraze virusom gripa\nObjavljeno: 04. 11. 2019 - 17:22\nAmerički naučnici s Nacionalnog instituta za alergijske i zarazne bolesti iz Marilenda svjesno će zaraziti ove osobe virusom "influenca A", ozloglašenim H1N1 virusom, koji je do sada uzrokovao i pandemije.\nNakon toga će pažljivo pratiti njihove simptome kako bi bolje shvatili kako virus djeluje, ali i kako ga ispravno kontrolisati.\nPunoljetni učesnici, koji će biti raspoređeni u četiri istraživačke ustanove, dobiće sprej za nos koji sadrži virus. Potom će provesti najmanje sedam dana u bolničkoj ustanovi, sve dok ne prestanu da budu zarazni za druge osobe.\nIstraživači su izjavili da se nadaju da će uspjeti da otkriju kako nivo postojećih antitijela na grip utiče na trajanje i ozbiljnost simptoma učesnika studije.\nIstraživanje će trajati sve do maja, kada je kraj tipične sezone gripe, a biće sprovođeno na jedinicama za istraživanje vakcina na Univerzitetu Marilend, u Baltimoru, Univerzitetskom centru za razvoj vakcina u Misuriju, Univerzitetu Djuk u Sjevernoj Karolini i Medicinskom centru Dječje bolnice Sinsinati u Ohaju.\nTagovi: GRIP virus istraživanje ljudi


The Washington Post: BiH na listi zemalja najvećih humanitarnih kriza posljednjih desetljeća! | Poskok\nThe Washington Post: BiH na listi zemalja najvećih humanitarnih kriza posljednjih desetljeća!\nUgledni američki list “The Washington Post” sastavio je listu najvećih humanitarnih kriza u svijetu tijekom prethodna dva desetljeća na kojoj se našla i Bosna i Hercegovina zbog rata 1992-1995. godine, javlja Anadolu Agency (AA).\n“Rat u BiH je počeo u travnju 1992. godine nakon što je BiH proglasila nezavisnost od bivše Jugoslavije. Do 1995. godine, kada je rat okončan potpisivanjem Dejtonskog mirovnog sporazuma, u zemlji je bilo dva milijuna raseljenih osoba zbog prijetnji etničkim čišćenjem”, piše američki list.\nDodaje se da je veliki broj osoba iz BiH iselio u druge zemlje Europe, ali i svijeta.\n“Na stotine tisuća izbjeglo je u Njemačku i druge zemlje zapadne Europe, a mnogi i u gradove unutar zemlje, gdje je njihova etnička zajednica predstavljala većinu”, navodi se u tekstu.\n“Iako su se mnogi vratili, ipak populacija u BiH je smanjena sa predratnih 4,4 na 3,8 milijuna stanovnika, zbog toga što su mnoge izbjeglice iz BiH stekle državljanstvo nekih drugih zemalja u svijetu i nikada se nisu vratilu u domovinu”, navodi američki list.\nUjedinjeni narodi (UN) apeliraju da se prikupi 13 milijardi dolara pomoći za 52 milijuna izbjeglica iz 17 zemalja za narednu godinu.


Suplementacija i ishrana za mrsavljenje devojki\nAvgust 06, 2021, 12:59:42 pre podne\nPitanje: Suplementacija,ishrana,trening za mrsavljenje devojki\nili sad ili nikad 1 (50%)\nodgovor 1 (50%)\nAutor Tema: Suplementacija i ishrana za mrsavljenje devojki (Pročitano 2123 puta)\nOdg: Suplementacija i ishrana za mrsavljenje devojki\n« Odgovor #4 poslato: Februar 14, 2014, 10:57:20 pre podne »\nPa ako treniraš samo dve nedelje onda nemaš mnogo za šta da se brineš. Ovo je dovoljno aktivnosti da spustiš svoju kilažu. Dalje gubljenje se sada svodi na ishranu i ako zadržiš ovo što radiš nećeš imati problema.\nU ishrani imaš dovoljno hrane i proteina, pa čak i UH. Tako da u ishrani nem potrebe ništa da menjaš.\nOno što se može desiti na ovakvom režimu i ako su ti treninzi solidno intenzivni je da posle nekih 4 - 6 nedelja kreneš da gubiš energiju zbog usporavanja metabolizma. Stvar je u tome što si sa loše ishrane naglo krenula sa ovim režimom i verovatno je redukcija kalorija na startu previše velika. I isto tako ne znam koliko dugo možeš raditi ovu ishranu pre nego što napraviš pauzu. Ja ne bi savetovao više od 3 meseca pa jedan mesec pauze. To sve može da se desi i da bi se sprečilo treba raditi povremene pauze od dijete u tim periodima. Ovo se obično izvodi tako što se odvoji jedan dan kada se jede nešto više hrane ili se za jedan obrok pojede šta god je na volju.\n« Odgovor #3 poslato: Februar 13, 2014, 04:39:57 posle podne »\nNe mislim na definiciju,sad bildera,nego bi i da smrsam a sa druge strane i da se utegnem,ojacam.\nPa u teretanu idem svaki dan,kombinujem jedan dan noge:\ndrugi dan ruke,ledja,ramena,grudi:\nLat,sedece veslanje,tegovi za ramena,triceps...\ni stomak svaki dan,kardio 4 puta nedeljno.\nImala sam 80 kg,ali sam za 2 nedelje smrsala 4 kg,sto znaci da sam dve nedelje na rezimu ishrane.\nSlazem se oko proteina,da nije samo on dovoljan posle treninga,a da li je otprilike ishrana dovoljno"proteinska"?\n« Odgovor #2 poslato: Februar 13, 2014, 04:14:42 posle podne »\nIshrana deluje OK, koliko si dugo na ovakvij ishrani?\nDefinicija je izraz koji bilderi koriste da bi opisali period u kojem skidaju salo, tako da mislim to o čemu ti pričaš je u stvari dobijanje mišićne mase kako bi ti muskulatura bila izraženija. Koliko dugo treniraš i kako ti izgleda trening? Poenta je da tokom ovog perioda kada gubiš salo možeš raditi i trening snage kako bi ojačala muskulaturu i postigla oba cilja odjednom.\nŠto se proteina tiče to je manje bitno. Postoje tvrdnje kako je whey posle treninga obavezan jer se najbrže vari, a sa druge strane unos proteina se ne svodi samo na proteinski šejk posle treninga. ukupan dnevni unos je daleko bitniji. Tako da je izbor na tebi, ali gledaj da odabereš protein sa što manje ugljenih hidrata (šećera) i što manje kalorija kako ne bi nepotrebno povećavala unos kalorija tokom dana.\n« Odgovor #1 poslato: Februar 13, 2014, 04:04:51 posle podne »\nĆao svima,nova sam ovde,ne zamerite mi ako nesto lupim vezano za temu\nVisoka sam 170cm i imam 76 kg,sto je za jednu devojku uzasno.Zelim da smrsam a naravno nakon mrsavljenja i da steknem,da se tako izrazim,lepu definiciju.\nRaspitala dam se oko proteina neki mi kazu da treba da pijem samo cist protein surutke,neki da pijem onaj sto se razlaze dugo nekih 6h.Sta preporucujete?\nDorucak:Musli,ovsene pahuljice(sa mlekom,jogurtom),jaja\nRučak:Pilece belo sa salatom,pirincem ili teletina\nVecera: Tunjevina ili pilece belo sa salatom\nposle treninga ce uskoro biti uveden protein\nDa li je ovo okej?\nsta mi jos savetujete da uvedem?


VOICE: Napad na rodno osetljiv jezik za nastavak diskriminacije žena | Autonomija\nVOICE: Napad na rodno osetljiv jezik za nastavak diskriminacije žena\nAtak na Zakon o rodnoj ravnopravnosti i zamagljivanje stvarnosti\nIzvesni sajtovi i mediji objavili su pre tri dana navodnu kona?nu “presudu” Srpske akademije nauka i umetnosti (SANU) o rodno osetljivoj upotrebi jezika: “Borkinja, psihološkinja, vojnikinja, sekretarka – gramati?ki nepravilne”. Mali problem sa ovom veš?u jeste to što je re? o tekstu koji je razmatran još u februaru 2011. godine, dakle pre više od šest i po godina. Otkuda je sada taj dokument ponovo “oživeo”? Sagovornice VOICE-a smatraju da je re? o dve stvari: prvo, konzervativci i desni?ari koriste bajate argumente da bi zaustavili usvajanje progresivnog Zakona o rodnoj ravnopravnosti, koji se ve? dve godine priprema; drugo, re? je o zamajavanju gra?ana Srbije, kako bi se skrenula pažnja sa odluka vlasti kojima još više otežavaju ionako tešku ekonomsku i socijalnu situaciju gra?ana.\n“Ne vidim razlog da se odjednom polemiše o rodno senzitivnoj upotrebi jezika sada kada su mnoge lingvistkinje i lingvisti ve? uveliko uspeli u tome da urodnjavanje jezika u javnoj komunikaciji bude deo naše svakodnevice. Dakle, sada otvarati ponovo to pitanje mi je nekako potpuno retrogradno. Re? je o završenom procesu koji se ne može poništiti. ?emu onda gubljenje vremena u nesvrsishodnim polemikama, osim ako nije namera da se ‘oposle neka druga posla’, opet kroz jezi?ku politiku. A u skoroj prošlosti smo ve? bili na žalost toga svedoci”, kaže za VOICE lingvistkinja Dubravka Vali? Nedeljkovi?, redovna profesorka na Odseku za medijske studije Filozofskog fakulteta u Novom Sadu.\nAktivistkinja za ženska ljudska prava Marija Srdi? ocenjuje da je izvla?enje teme rodne ravnopravnosti jezika “iz naftalina” zapravo neposredna posledica bure koja se digla oko Nacrta zakona o rodnoj ravnopravnosti.\n“Taj nacrt je trenutno nešto najbolje što imamo. Ali, u njemu se nalazi niz stvari koje aktuelna politi?ka elita ne može da proguta: kvotu od 40 odsto za žene, što je evropski standard, zatim dobro napisan deo koji se ti?e kaznenih odredbi ukoliko se zakon ne poštuje. Postoje?i zakon se primenjuje kao deklaracija, kome se svi?a – primeni, kome se ne svi?a – ne primeni”, kaže Marija Srdi? za VOICE.\nDubravka Vali? Nedeljkovi?: Povratak na retrogradne procese\nOživljavanje “dilema” oko upotrebe rodno osetljivog jezika ona vidi kao orkestriranu kampanju, iza koje stoji konzertvativna polovina društva. “Oni to vide kao veliku opasnost da taj zakon nešto suštinski promeni u Srbiji. A jezik im je uvek zgodna tema. Patrijarhalna Srbija se odupire tome i oni su organizovani i orkestrirani”, smatra Marija Srdi?.\nSli?no misli i lingvistkinja Maja Sedlarevi?. “To je stvaranje atmosfere kojoj svedo?imo od momenta kada je najavljen ulazak Nacrta zakona o rodnoj ravnopravnosti u skupštinsku proceduru i jasan znak nevoljnosti da se jedan takao progresivan zakon o rodnoj ravnopravnosti donese. Ovo je samo po?etak pritiska na javnost zbog tog zakona”, smatra Maja Sedlarevi?, koja je i ?lanica Predsedništva Lige socijaldemokrata Vojvodine.\nLjiljana Pešikan Ljuštanovi?, redovna profesorka sa Odseka za srpsku književnost Filozofskog fakulteta u Novom Sadu, za VOICE ocenjuje da je pri?a o rodnoj upotrebi jezika zapravo pred gra?ane i stru?njake “ba?ena kao dimna zavesa”.\n“To je ba?eno preko Novosti i nekih sli?nih novina, u ?asu kada se dešava odluka ministarstva da poslodavci mogu da otpuste trudnu ili bolesnu ženu, a ništa bolje ne?e ni muškarci pro?i. Iza toga se mnoge stvari dešavaju. To je neka vrsta zamajavanja. Uostalom, to nije samo pitanje žena, to je i pitanje muškaraca. Ali, pretvarati to u pitanje sukoba me?u polovima je samo zamagljivanje suštine. Iza toga stoji mnogo opasnija stvar, to je ba?eno kao što nam ?esto bace neku kosku. Nije dobro što mi stalno idemo za tim zve?kama, bože me prosti, kao som na varalicu. Idemo za razli?itim senzacijama, a ne razmišljamo šta je u suštini iza toga”, smatra Ljiljana Pešikan Ljuštanovi?.\nLjiljana Pešikan Ljuštanovi?: Srbija se obavezala na upotrebu rodno korektnog jezika\nOna podse?a da je Srbija potpisala i odgovaraju?e me?unarodne ugovore, kojima se obavezala na upotrebu . upotrebu rodno korektnog jezika. I zaista, Uprava za rodnu ravnopravnost Ministarstva rada i socijalne politike Vlade Srbije je još u junu 2012. godine, dakle godinu i kusur nakon što je Odbor SANU za standardizaciju srpskog jezika doneo sporne zaklju?ke, objavila Preporuku za upotrebu rodno osetljivog jezika u javnom govoru.\nUprava za rodnu ravnopravnost se u tom dokumentu poziva na Nacionalnu strategiju za poboljšanje položaja žena i unapre?ivanje rodne ravnopravnosti, na Akcioni plan za njenu implementaciju, kao i na me?unarodne preporuke (UN, Savet Evrope).\n“Smatramo da, kad god za to postoji mogu?nost i uz poštovanje pravila srpskog jezika, treba upotrebljavati imenice ženskog roda za uloge, zvanja, funkcije, zanimanja i poslove koje obavljaju žene (na primer: doktorka, ministarka, voza?ica, programerka…) Tako?e, smatramo da je upotreba oblika imenica u gramati?kom muškom rodu za uloge, zvanja, funkcije i zanimanja koje obavljaju i žene i muškarci – neprihvatljiva. Žene su osvojile sve sfere društvenog života i ovakva upotreba jezika je diskriminatorna. Ona ?ini žene nevidljivim i održava tradicionalne podele na ‘muške’ i ‘ženske’ uloge u našem društvu. Smatramo da jezik mora da sledi promene koje su se ve? dogodile u sferi društvenih odnosa i da, u skladu sa tim, doprinese vidljivosti žena u javnom životu, a ne održanju stereotipa i predrasuda”, navodi se u toj preporuci koju je te 2012. godine potpisala direktorka Uprave za rodnu ravnopravnost Natalija Mi?unovi?.\nLjiljana Pešikan Ljuštanovi? smatra da je dodatni razlog za ?u?enje najnovijim otporima upotrebi rodno osetljivog jezika i istorijska ?injenica da je takva upotreba jezika bila zastupljena kod Srba i u 19. veku. “Na primer, upotrebljavalo se profesor ili profesorka, i to onda kada su prve žene ušle na univerzitet. Da li je profesorka, po nekima, samo žena profesora? I zašto onda nikada nisam ?ula da je sprema?ica sprema?eva žena?”, pita se ona.\nMaja Sedlarevi?: Kao što žene nekada nisu bile ministarke, astronautkinje, predsednice – danas to jesu\n“Mogu se pozvati ovde i na Zaharija Orfelina i na Dositeja Obradovi?a. Orfelin ima jedan sonet u kojem kaže, da parafraziram: Mnogi kažu da su žene ništa, a ništa samo ništa roditi može (“Ako jesu te ništo, kako govore sad/To, tko rožden od žene, il’ nju obožajet,/ima biti il’ ravan, il’ gorši od nje jest”). Dositej je jako bio protiv potcenjivanja žena. Robinja može roditi samo roba, to je Dositej rekao. Dakle, to je pitanje li?ne samosvesti, pitanje izbora. Vi možete birati neslobodu, niko vam to ne može zabraniti”, navodi Ljiljana Pešikan Ljuštanovi?.\nLingvistkinja, profesorka emerita Univerziteta u Novom Sadu i borkinja za ženska prava Svenka Savi? tako?e smatra da je tekst koji je objavljen pre tri dana zapravo “podmenut” iz sasvim drugih pobuda, koje nisu jezi?ke.\n“Ako se budemo borili za svaku imenicu, a zanimanja i titula ima preko 30.000 u srpskom jeziku, ne znam dokle ?emo dogurati. U podmetnutom tekstu nastalom pre nekoliko godina, zabrinjava uvodnik u kojem stoji da se treba buniti protiv mišljenja koje se poslednjih godina ‘name?e preko medija i pojedinih nevladinih struktura, pod pritiskom iz inostranstva’. ?udna retorika! Nama starijima dobro poznata iz ranijih vremena. Nevladine strukture su ustvari udruženja gra?ana, a gra?ani imaju pravo da se brinu o svom jeziku, pogotovo u onim oblicima udruživanja u kojima nema mo?nika. Mediji pišu za gra?ane i oni imaju dužnost da se brinu o jeziku”, navodi Svenka Savi?.\nPrema njenim re?ima, “pritisak iz inostranstva” je naj?udnija konstrukcija, jer što ?e se inostranstvo brinuti o srpskom jeziku, sem ako to inostranstvo nisu države jugoslovenskog podru?ja koje sa nama imaju zajedni?ki jezik.\n“Name?e nam se neprihvatljiva ideja da o jeziku brine institucija nad institucijama, a ne gra?ani kojima je on svojina… A gra?ani znaju, a decu treba u?iti, da jezik treba da bude spreman da se prilagodi novim situacijama i okolnostima u društvu”, kaže Svenka Savi?.\nMarija Srdi? podse?a da je službena upotreba jezika uvek pitanje politi?kog dogovora. “Ako je to jezik, onda želimo da se sporazumemo da muškarci i žene moraju biti vidljivi u službenom jeziku. Dakle, potrebna je politi?ka volja da se u službenoj upotrebi jezika jednako vide žene i muškarci”, kaže ona.\nMarija Srdi?: Službena upotreba jezika uvek pitanje politi?kog dogovora\nPrema re?ima Dubravke Vali? Nedeljkovi?, po konzervativnoj i desni?arskoj logici, jezik ne trpi nikakve izmene, inovacije, derivacije. “To onda valjda zna?i da ne bismo imali i svako drugo boga?enje re?nika, u eri izrazito naglog tehni?ko-tehnoloskog razvoja koji uti?e i na društvene promene. Taj razvoj je uticao i da se mnoge profesije feminizuju, otvore nove, do?e do potpuno druga?ijeg odnosa prema svetu u kojem živimo, tako da je ?ak i po analogiji, ako ve? ne po normalnom odnosu prema jeziku i rodu, sada sasvim prirodno da profesije koje su žene osvojile dobiju ženski rod”, kaže Dubravka Vali? Nedeljkovi?.\nMaja Sedlarevi? smatra da je pri?a konzervativnih desnih krugova da je upotreba rodno osetljivog jezika “silovanje jezika” zapravo potpuna zamena teza. “Upravo je ono što oni rade silovanje jezika iz više razloga. Jezik je promenljiv, jezik prati društvene tokove, formira se svest javnosti onim što je izgovoreno, jezik pokazuje promene u društvu. Kao što žene nekada nisu bile ministarke, astronautkinje, predsednice, danas to jesu i upotrebom imenica u ženskom rodu mi pokazujemo da se bave tim zanimanjima. Re? je zapravo o pokušaju spre?avanja promena koje su neminovne, a najve?i razlog za to je patrijarhalni model na kome insistiraju i iz kojeg niti mogu niti žele da iza?u”, navodi Maja Sedlarevi?.\nSvenka Savi? kaže da je indikativno da osobe od društvene mo?i u “podmetnutoj i podgrejanoj situaciji” spremno odgovaraju u Novostima, ali ne saopštavaju svoje istraživa?ke rezultate kao dokaze, nego svoje li?ne stavove podrazumevaju?i da im to pripada kao “mo?nicima oven?anim ?lanstvom u SANU”.\n“Suprotno njima, tokom ovih 30 godina, a posebno u poslednjih nekoliko godina, istražujem upotrebu rodno osetljivog (srpskog) jezika u pisanoj i govorenoj formi u institucijama od nacionalnog interesa (Univerziteti, SANU, Matica srpska) i u pojedinim grupama uposlenika oko jezi?ke norme u raznim institucijama, kao što su izdava?ke ku?e i sli?no (za poslove lektorisanja, prevo?enja na srpski jezik sa raznih jezika, ili titlovanja stranih filmova i govora na srpskom jeziku), zatim koji neposredno predaju maternji jezik, ali i u feministi?kim organizacijama, društvenim mrežama, ?asopisima i sli?no – preko 10.000 razli?itih podataka. Podaci pokazuju da se promena doga?a, da je sporija od o?ekivane, ali podrazumevana uz sve otpore i prepreke na koje nailazi, od kojih je i ova poslednja od pre nekoliko dana. Ukratko, za diskusiju o tome kako se koristi jezik, valja imati reprezentativne podatke”, navodi Svenka Savi?.\nPrema njenim re?ima, podaci pokazuju da postoji sistemska blokada za prodor rodno osetljivog jezika u službenu upotrebu: vrlo mali broj zna da postoje odluke, predlozi i drugi usvojeni dokumenti i konkretne preporuke, valjano obrazložene za upotrebu rodno osetljivog srpskog jezika u službenoj upotrebi (ombudsmana i drugih), zatim da uglavnom ne ?itaju stru?nu literaturu sa takvom temom, da povezuju ovu promenu u jeziku sa nacionalnim identitetom, ta?nije sa ugroženoš?u opstanka ?irilice.\nSvenka Savi?: Postoji sistemska blokada za prodor rodno osetljivog jezika u službenu upotrebu\n“Ovde moram naglasiti da je u poslednjih nekoliko godina agresija dosledne upotrebe ?irilice u institucijama od nacionalnog interesa, da od toga boli glava. Na primer, vratili su nam dopis iz stru?ne službe univerziteta napisan latini?nim pismom (kao što smo ?inili sve ovo vreme), uz zahtev da ga napišemo na ?irili?nom pismu i ponovo dostavimo”, upozorava Svenka Savi?.\nU lifletu pod nazivom “Rodno osetljiva upotreba jezika: predlog osnovnih uputstava”, Ženske studije i istraživanja ponudile su uputstva svima onima koji žele da imaju svestan odnos prema jeziku i da i upotrebom rodno izbalansiranog jezika doprinesu ravnopravnosti žena i muškaraca.\n“Jezik je mo?no sredstvo izražavanja misli, njihovog oblikovanja i ostvarivanja uticaja u društvu. Stoga je pitanje normiranja jezika ne samo stru?no, nego i društveno i politi?ko pitanje. Žene i muškarci se smatraju aktivnim sudeonicama promena u društvu i zato je neophodno da se odluka o rodnoj ravnopravnosti ostvarenoj putem jezika uklju?i u sve oblasti javnog društvenog života i u sve politi?ke dokumente (zakone, odluke, propise…)”, piše u tom lifletu.\nPodse?anja radi, prema Univerzalnoj deklaraciji o ljudskim pravima (1948) nije dozvoljen bilo koji oblik diskriminacije u društvu, a jezik bi trebalo da signalizira nastojanje društva da otkloni oblike diskriminacije (prema rasi, naciji, etni?koj, polnoj, starosnoj, rodnoj, jezi?koj, seksualnoj i drugoj pripadnosti).\nZa po?etak, o?igledno ne bi bilo loše da se konzervativni spin doktori podsete pojmova kao što su: diskriminacija žena, jednake mogu?nosti, mizoginija, predrasude, rodna ravnopravnost, seksizam, stereotipi, ženska ljudska prava.\nIli da nau?e razliku izme?u pola i roda: pol podrazumeva biološke, unapred zadate razlike izme?u žena i muškaraca, dok rod podrazumeva razlike u društvenim ulogama žena i muškaraca koje se u?e usvajanjem kulturnih obrazaca društva i podložne su promenama. A potom i da je rodno osetljiv jezik “ponašanje u pisanoj i govornoj jezi?koj praksi tako da se pomo?u jezika signalizira shvatanje o ravnopravnosti polova u društvu”.\nIli, neka se podsete i da treba slediti osnovno pravilo za gra?enje re?enice u srpskom jeziku: subjekat i predikat se moraju slagati u rodu, broju i licu.\nDinko Gruhonji? (VOICE)


Allegri: "Juventus mora biti oštriji" | Ju1897.net\nAllegri: "Juventus mora biti oštriji"\nObjavio: Gaetano Scirea u 23:28h / Kategorija: Izjave\nMassimiliano Allegri nije bio u potpunosti zadovoljan nakon završetka utakmice protiv Seville, naglasivši da Juventus mora biti oštriji.\n"Primili smo gol nakon njihove jedine šanse, posle kornera. U drugom poluvremenu je Sevilla zatvorila prostor i bilo je dosta taktičkih faulova. Nije lako pobediti ovde, s obzirom da Sevilla ima odlične igrače i odličnog trenera. Sada smo u poziciji da osiguramo prvo mesto u poslednjoj utakmici. Ostvarili smo jedan cilj, imamo još dva, a to su vrh Serie A pre Božića i pobeda u Dohi. Morali smo da pobedimo, momci su to ostvarili i sada idemo korak po korak. U drugom poluvremenu je lopta morala brže da cirkuliše, nismo smeli biti ishitreni u odlukama. Meč je bio veoma fizički, a morali smo da igramo drugačije u napadu, jer nam je Sevilla oduzela sve referentne tačke."\n"Nije lako igrati sa jednim napadačem kada su devet protivničkih igrača iza lopte. Postiglii smo gol kada je dete skočilo i izborilo loptu za Bonuccija. Kean sazreva, napreduje. Imao je momente uspona i padova, kao i svi mladi igrači, a sada opet pokazuje ono što ume. Srećni smo zbog ostvarenja zacrtanog cilja, ali moramo biti oštriji. Poludim kada radimo glupe stvari, kada predamo loptu protivniku nekoliko minuta pre kraja, ili kad dozvoljavamo jeftine kornere, a igramo protiv ekipe koja je odlična u skoku. Reči Contea? Mogu mu se samo zahvaliti što je ostavio ekipu koja je nakon godinu dana osvojila Scudetto, Coppu i igrala finale Lige šampiona"


By RedakcijaPosted on Mar 9, 2018 Mar 7, 2018\nU martovskom izdanju rubrike “Knjige meseca”, koju objavljujemo svakog prvog petka u mesecu, pitali smo vas: “Koji roman biste voleli da bude ekranizovan i zašto?” Hvala vam na lepim i inspirativnim odgovorima! Evo kojih pet srećnih čitatelja dobija po jednu knjigu na poklon.\nKnjiga koju bi volela da vidim kao film je “Senka vetra” Karlosa Ruisa Safona. Tj. možda čak više kao seriju sve knjige iz tog serijala. Magična Barselona, drama, misterija, ljubav i malo horora. Gde ćete bolje za ne maći pogled sa ekrana.\nMislim da bi bilo super snimiti film po knjizi “Kad su cvetale tikve” Dragoslava Mihailovića. Stvarno je šteta da takva knjiga, koja je klasik srpske književnosti, nema svoju filmsku verziju.\n“Karta i teritorija” Mišela Uelbeka. Odavno me neka knjiga nije toliko oduševila kao ta. I mislim da bi baš Francuzi napravili sjajan film po njoj. Miks je svega. I životne drame, i misterije, i teorije, i zabave i čovek se malo zamisli nad svojim životom dok je čita.\nVolela bih kad bi se ekranizovala knjiga “Bela tvrđava” Orhana Pamuka. Zanima me kako bi priča o najtananijim spojevima ljudske duše mogla da se prenese na veliko platno.\nMislim da bi ekranizacija Geteovog romana “Jadi mladog Vertera” bila jako zanimljiva, naravno ukoliko bi verno i na pravi način prikazala sva psihološka stanja kroz koja prolazi glavni lik. To je priča o, na prvi pogled, prostodušnom mladom čoveku, romantičarakog raspoloženja, ali koji u sebi krije jednu nesigurnost, nezadovoljstvo i neispunjenost. Sanjar i rob svojih emocija, dozvoljava da raspoloženje određuje njegovo delovanje. Neuklopljen u društvo, nesnalažljiv bez osećaja pripadnosti i ukorenjenosti, frustriran i odbačen odlučuje se na nepromišljen čin samoubistva kao načinu izlaska iz duševne agonije. Po mom mišljenju, ekranizacija bi trebalo da posluži kao prikaz sudbine jednog čoveka i njegovog duševnog stanja i postupaka, koji bi okolini bili signal za uzbunu u cilju predupređivanja takvih nemilih događaja sa porukom kako ne treba reagovati kada nas očaj obuzme i da za svaki problem postoji rešenje.\nPrethodni članak: Danas je dan prodavačice ruža\nSledeći članak: “Izložba izuzetnih žena” u UŠĆU (VIDEO)\nMar 10, 2018 at 12:54 pm\nU pitanju su već ekranizovani romani. Tacnije 3od 5. Hm…. čestitam\nMar 10, 2018 at 4:41 pm\nCestitam dobitnicima i,kao sto Milka rece,sve i na glavi da dubim necu dobiti knjigu.A vala,svakog meseca ostavljacu komentar za knjigu meseca,sve dok vam ne dosadim,ha,ha.Docicu i ja na red,jednom…Upornost je moje drugo ime


• Babac kiksnuo protiv favorita\nPredstoji interesantna završnica šahovskog Memorijala Dragan Milićević.\nVodeći Zoran Babac je, kao beli, poražen u duelu sa najbolje rangiranim igračem turnira Dragom Kurčubićem i time ozbiljno zakomplikovao dešavanja na turniru. Njegov neuspeh vratio je u igru značajan broj učesnika, pa pred večerašnje kolo, čak 11 šahista u prilici da se uključi u borbu za naslov. Karavan, sa po četiri boda, predvode Babac, Radović i Kurčubić koji je jedini šahista sa rejtingom preko dve hiljade. Pola poena manje imaju Glamuzina, Vlahović, Matkovićeva i Šijačić. Svoju priliku merka i četvorka koja je na pobedu zaostatka od lidera.\nNajzanimljiviji mečevi šest kola: Kurčubić - Radović, Šijačić - Babac, Glamuzina - Vlahović, Iđuški - Matković i Delija - Vlaisavljević. Turnir se igra u prostorijama Somborskog šahovskog kluba u Čitaoničkoj ulici.\nsavamajstor @ Pon, 21.10.2019. 10:00\n6. memorijal dragan milićević drago kurčubić dušan šijačić jurica glamuzina periša radović šah simana matković sombor sombor open somborski šahovski klub sport zoran babac\n• Babac jedini nepogrešiv\nDesetorangirani šahista predvodi Sombor open.\nZoran Babac je posle četiri odigrana kola jedini sa maksimalnim učinkom. Dobar turnirski start nadogradio je još uverljivijim nastupima. Ove nedelje zabeležio je sigurne pobede i to protiv favorizovanih protivnika. Slavio je nad četvrtim, pa trećim nosiocem, Ljubom Vlahovićem, odnosno Perišom Radovićem. Babac je serijom trijumfa stekao bod prednosti u odnosu na pratnju. Iza njega, sa po tri poena su Radović, Stanisavljević, Matković, Glamuzina, te Kurčubić protiv koga će zaigrati u narednoj rundi. Babac će u duelu sa prvim favoritom imati bele figure.\nMemorijal Dragan Milićević se nastavlja u petak od 18 sati u prostorijama Somborskog šahovskog kluba. U prilogu vesti preuzmite aktuelnu tabelu i parove 5. kola.\nsavamajstor @ Čet, 17.10.2019. 04:16\n6. memorijal dragan milićević drago kurčubić jurica glamuzina periša radović šah simana matković sombor somborski šahovski klub sport tijana stanisavljević zoran babac


← GP Beograd-Memorijal M.Sotra-letece mete/trap\nI kolo Kupa CG-stand.vazdusno oruzje →\nObjavljeno October 6, 2016 autor Sscg\nElektronska sjednica IO SSCG-pocetak nove sezone\nClanovi Izvrsnog Odbora Streljackog Saveza CG su na svojoj elektronskoj sjednici odrzanoj danas usvojili prijedlog Kalendara i u nacelu prijedloge Normi i Pravilnika koje je ranije pre-dlozila Strucna Komisija ,a koji su ranije objavljeni na sajtu.kalendar-2016-17\nZbog brojnih obaveza clanova IO nije bilo moguce usaglasiti termin za sjednicu,pa je vecina clanova saglasnost na prijedloge dala elektronskim i telefonskim putem.\nKako na Pravilnike postoje odredjeni prigovori klubova , naknadno ce se na sastanku IO i clanova Strucne Komisije,odluciti o prigovorima i eventualnoj korekciji pravila.\nSastanak IO bice organizovan u najkracem roku,cim to obaveze clanova Odbora dozvole.


Optuženi za ubistva u Krajstčerču poslao pismo iz zatvora | N1 Srbija\nOptuženi za ubistva u Krajstčerču poslao pismo iz zatvora\n14.08.2019. |13.52 >14.01 |\nNovozelandski zvaničnici su priznali da su pogrešili kada su dozvolili čoveku optuženom za ubistvo 51 osobe u džamijama u Krajstčerču da iz zatvora pošalje rukom pisano pismo.\nŠest strana dugo pismo Brentona Taranta ove nedelje je objavljeno na sajtu 4chan, poznatom po brojnim porukama belih suprematista. Takođe, to se dešava u osetljivom trenutku, pošto su osumnjičeni za ubistva u SAD i Norveškoj Taranta naveli kao ispiraciju.\nPismo je namenjeno izvesnom "Alanu" u Rusiji. Ono se većim delom bavi Tarantovim jednomesečnim putovanjem u Rusiju 2015. godine, ali i upozorava na nadolazeći "veliki sukob" uz upotrebu rečnika koji bi se mogao opisati i kao poziv na oružje.\nMinistar za zatvore Kelvin Dejvis je u izjavi naveo da ne veruje da je zatvorski sistem trebalo da dozvoli Tarantu da pošalje pismo.\n"Jasno sam rekao da se to ne sme ponoviti", rekao je Dejvis.\nOn je, međutim, dodao da svi zatvorenici na Novom Zelandu imaju prava koja uključuju i slanje i primanje pošte. Prema njegovim rečima, zatvori mogu da zadrže pisma i zadržali su neka od pisama koje je Tarant pokušao da pošalje ili su mu bila namenjena. Dejvis je rekao da je zatražio savet o eventualnim promenama zakona vezanim za tu problematiku i dodao da sistem "nikada pre nije imao posla s takvim zatvorenikom".\nTarant, 28-godišnji Australijanac, na internetu je postavio svoj manifest pun rasističkih i antiimigrantskih stavova pre nego što je izveo napade na džamije koje je snimao i uživo strimovao.\nOn se izjasnio da nije kriv za terorizam, ubistvo i pokušaj ubistva. Suđenje će početi u maju naredne godine.\nNovi Zeland terorizam zatvor pismo\nLegiji produženo izdržavanje kazne u Posebnom odeljenju za organizovani kriminal 06.07.2020.\nBivši francuski premijer osuđen na pet godina zatvora 29.06.2020.


5 načina da se brend izbori sa Korona virusom | Pioniri Communications\nEgzistencijalno pitanje nalazi se pred brendovima ovih dana – koji je smisao njihovog postojanja u toku pandemije? Iako smanjena, potražnja za proizvodima i uslugama još uvek postoji i rašće kako bude rasla i naša adaptacija na izmenjene uslove života.\nIzostanak komunikacije ka kupcima smanjuje njihovu šansu da iz krize izađu povoljnog stanja (zdravstvenog i finansijskog). Stoga, pitanje nije samo imaju li brendovi potrebe za marketinškim aktivnostima, već imaju li budžet da, ukoliko se povuku, u post-corona periodu krenu od nule.\nNa smer u kome bi trebalo delovati ukazuju i sami potrošači. Nekoliko zanimljivih rezultata nedavno sprovedenog istraživanja Američke asocijacije advertajzing agencija (4A) otkriva njihove stavove:\n• 75% potrošača smatra da bi brendovi trebalo da informišu kupce o potezima koje preduzimaju\n• 56% je zainteresovano za inicijative koje brendovi pokreću u borbi protiv Covid-19\n• 8% smatra da bi trebalo da prestati sa oglašavanjem\nU nastavku se nalaze naše preporuke za brendove za adekvatnu komunikaciju sa kupcima u toku vanrednih okolnosti izazvanih Covid-19.\nPratite promene u ponašanju potrošača\nOvo je period kada su kupci u potrazi za sigurnim brendovima na koje i u izmenjenim okolnostima mogu da računaju. Sve što brend sada ponudi, a što izostaje kod konkurencije, predstavljaće njegovu prednost.\nOdržite brend relevantnost\nKorona virus će u jednom trenutku proći, a izostanak brend nastupa može u međuvremenu promeniti preferencije potrošača. Kontinuirane marketinške aktivnosti održaće poziciju brenda, naročito u odnosu na konkurente koji se ne oglašavaju.\n02 ADAPTACIJA NA PROMENE\nPratite zvanične izvore i budite u toku sa novim dešavanjima, kako biste brzo reagovali na promene koje mogu uticati na poslovanje.\nNastupajte proaktivno kada je u pitanju informisanje kupaca o merama koje ste preduzeli kako biste osigurali i svoje i njihovo zdravlje. Istaknite gde se nalaze i kako se koriste dezinfekciona sredstva i ostali zaštitni materijal.\nRedovno obaveštavajte o izmenama\nNaglasite sve relevantne informacije o promenama u radu. Postavljanjem obaveštenja na websiteu ili objava na društvenim mrežama kupci će znati da ste i dalje tu, da isporučujete usluge i koje od njih, ako ne sve.\nUmesto naglašavanja cena i kvaliteta proizvoda, u ovom periodu usmerite se na sigurnost ljudi. Kada vanredna situacija postane nova realnost, nastavite sa relevantnim proizvodima.\nPronađite nove i trenutno relevantne prodajne tačke svojih proizvoda i one benefite koji će boravak kod kuće učiniti lakšim.\nKomunicirajte putem aplikacija i online kanala. Pronađite način da iskustva koja više ne mogu biti predstavljena uživo prenesete na digitalne platforme, u vidu live-streamo događaja, online porudžina itd. Show must go online!\nUmesto stopiranja oglašavanja, promenite kanale kroz koje komunicirate. Ljudi više nego ikad provode vreme na internetu, te se fokusirajte na one platforme na kojima su i sami.\nOd velikog je značaja da u ovom periodu budete dostupni i transparentni, što zahteva pravovremene odgovore i ispravne informacije. Kada niste u prilici da odgovorite, omogućite automatske odgovore na upite.\nUkoliko postoji veliki broj sličnih upita, pripremite FAQ odgovora. Posebno istaknite one koje se tiču aktuelnih potreba – online porudžbina, dostave, mogućnosti njihovog plaćanja i otkazivanja.\nPružite im priliku da iskažu svoje trenutne potrebe, pitajte ih i razgovarajte. Više nego ikad važno je da razumete njihovo ponašanje kako biste na njega odgovorili adekvatnom ponudom.


Sastanak sa delegacijom Tekvando saveza Bosne i Hercegovine – Prnjavor.info\nSastanak sa delegacijom Tekvando saveza Bosne i Hercegovine\n20.01.2022. Društvo 0\nNačelnik opštine, Darko Tomaš održao je sastanak sa delegacijom Tekvando saveza Bosne i Hercegovine, na kojem su prisustvovali predsjedavajući predsjedništva Branislav Njegovan i član predsjedništva Samir Sarić.\nTema ovog sastanka bio je projekat izgradnje trening centra Tkevando saveza Bosne i Hercegovine (skraćeno TKDS BiH) u sklopu sportskog kopleksa koji će se graditi u Prnjavoru, u kome je planirano da bude izgrađena sportska dvorana, fudbalsko igralište sa atletskom stazom, hotel i drugi sadržaji.\nJedan od bitnih preduslova za realizovanje ovog projekta jeste i geografski položaj opštine Prnjavor, te povezanost sa autoputem „9.januar“, a sam projekat finansirao bi Tekvadno savez Bosne i Hercegovine.


Šarl Luj Avas sin državnog činovnika i trgovac, 1835. godine u Parizu osniva agenciju za prevođenje najvažnijih članaka koji se pojavljuju u stranoj štampi, namjenjenim francuskim diplomatama. Proširio je informativnu službu uz pomoć golubova pismonoša. Svakodnevno je uspjevao da dobije podatke o stanju na londonskoj berzi i da ih proda pariskim novinama. Agencija Avas će preko sto godina zadržati jake pozicije, ne samo u nacionalnom okviru, već i na svjetskoj sceni, a novembra 1846. njen vlasnik će biti odlikovan ordenom Legije časti. Agencija se održala, ali nije dobila nasljednike sve do pojave telegrafa. One će decenijama kolokvijalno biti nazivane „službe putem žice“.Telegraf su prvi patentirali Kuk i Vinston u Engleskoj 1837. godine, međutim Semjuel Morze je nakon tri godine patentirao telegrafski metod „tačka-crta“ (Morzeova azbuka). Maja 1844. godine dovršava telegrafsku liniju između Baltimora i Vašingtona. Prva vijest prenesena tom linijom jeste ishod glasanja u parlamentu o pitanju granica Oregona, oko kojeg su se sporile Sjedinjene Američke Države i Velika Britanija.  Prva telegrafska linija koja je otvorena u Evropi 1845. godine, pokriva 125 kolometara između Pariza i Ruana, a šest godina kasnije uspostavljena je veza preko Lamaša, između Kalea i Dovera. Bez telegrafa, svaka vijest je bila osuđena na duga putovanja. Npr. Vijest o porazu Napoleona na Vaterlou 1815. godine, stigla je u London nakon četiri dana, dok vijest o Napoleonovoj smrti stigla je brodom do kontinenta tek poslije dva mjeseca. Vijesti su stizale do novina a zatim i do čitalaca za nekoliko sati. Prva vijest u Engleskoj putem „žice“ 6.avgusta 1844. godine, pratila je život slavnih i moćnih, naime telegramom iz dvora Vindzor javnost je obaviještena da je kraljica Viktorija dobila sina. Pojava telegrafa i „provlačenje“ podvodnih kablova označili su i početak doba telekomunikacija, jer je prvi put informacija mogla da putuje brže, pouzdanije i sigurnije od ljudi. Nagli rast značaja globalne trgovine uslovio je istovremeno i jačanje komercijalne vrijednosti snažno rastuće telegrafske razmjene svjetskih informacija. Zato su velike međunarodne novinske agencije bile prva značajna forma globalnih medija, preteča multinacionalnih (transnacionalnih)kampanija. Šest njujorških listova 1848. godine osniva agenciju Harbor njuz asosiješen (Harobour News Asociation), čiji će novinari u gradskoj luci Bostona dočekivati brodove iz Evrope sa vijestima iz tog dijela svijeta i slati ih telegrafom u Njujork. Ta agencija je prerasla u poznatu američku agenciju Asošijeted Pres (Associated Press - AP). U Berlinu 1848. godine direktor lokalnog telegrafskog društva Berhart Volf, osniva prvu njemačku novinsku agenciju (Wolff Sches Telegraphen Burean). Za Volfa radi Paul Julius Rojter, bivši direktor jedne berlinske izdavačke kuće, koji je narednih godina boravio u Parizu kod Avasa, a zatim u Londonu, gdje 1851. dobija nadzor nad vodenim telegrafskim kablom između Kalea i Dovera. Tako nastaje Reuter Telegraph Agency koja prenosi samo finansijske vijesti. Avas, Volf i Rojter će vladati sistemom prikupljanja i prenošenja vijesti i postaće obavezni partneri čitave periodične štampe.\nAgencija Frans Pres / AFPUredi\nAgencija Rojters (Reuters)Uredi\nAgencija Asošijeted Pres (Associated Press - AP)Uredi\nNovinska agencija RusijeUredi\nNovinska agencija Sinhua (Kina)Uredi\nSrpska novinska agencija - SRNAUredi\nPoslednja izmjena na dan 22 februar 2016, u 23:55 č.\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 23:55, 22 februar 2016.


Šta prvo vidite na slici? | Magazin | Stil\n26. October, 22:42\nŠta prvo vidite na slici? 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nŠta prvo vidite na slici?\n25.09.2020. / 13:47\nPsihološki test otkriva vašu pravu ličnost i skrivene osobine – pronađite se!\nDobro pogledajte sliku i pronađite objašnjenje – ono što prvo vidite otkriće mnogo toga o vašoj ličnosti!\nKonji generalno, a posebno pastuvi, predstavljaju silu koja vas motiviše da u životu pratite svoju strast. Oni su i znak da ste sposobni da održite balans između svoje prave prirode i ponašanja koje je društveno prihvatljivo.\nOtkrijte svoje najdublje strahove i bolje upoznajte sebe: Šta prvo vidite na slici?\nŠta prvo vidite na slici? Test koji je "zapalio" društvene mreže otkriće vaše najdublje tajne!\nOsim toga, osobe koje prvo vide pastuva na slici vrlo verovatno imaju jaku seksualnu energiju.\nUkoliko ste to prvi videli na slici, vi ste osoba puna entuzijazma. Kinezi već vekovima obožavaju ove životinje jer oslikavaju pet vrlina – odgovornost, vernost, hrabrost, ljubaznost i samopouzdanje.\nMožda volite malo da se "pokazujete" i hvalite u društvu, ali to vaše hvalisanje uvek ima pokriće.\nPrisustvo raka na ovoj slici podseća nas na nekoliko stvari – da ne možemo uvek da idemo pravo kako bismo stigli do svog cilja, već ponekad moramo da idemo "zaobilaznim putem" i da promenimo perspektivu. Da moramo da znamo kada je vreme da se pokrenemo, a kada da se povučemo.\nUkoliko ste prvo videli raka na slici, vi ste verovatno stidljivi, povučeni i veoma osetljivi, ali volite i da istražujete i da dobro promišljate o svemu kako biste doneli mudre odluke.\nOsobe koja prvo vide neobičan insekt na slici u sebi imaju duboko usađenu potrebu za mirom i tišinom.\nTo su osobe kojima spoljašnji haos i buka toliko smetaju da nemaju drugog izbora nego da nauče kako da se isključe od svega toga i pronađu unutrašnji mir.\nVi imate i snage i motivacije da učite kako da se ponašate da biste živeli po svojim sopstvenim pravilima, onako kako vam odgovora. Ne volite da pravite nikakve nepromišljene korake u životu, ali kada baš morate, umete da donosite odluke i brzo.\nVukovi nas podsećaju da smo mi civilizovana bića, ali da ipak ponekad moramo da se prepustimo i svom divljem unutrašnjem glasu.\nOsobe koje prvo vide vuka na slici su veoma dobro organizovane, i odlično razumeju balans između harmonije i discipline.\nSposobnost da verujete sebi i svom instinktu vam pomaže da brzo procenjujete druge ljude. Veoma ste inteligentni i odani ste svojim prijateljima i porodici.\nIpak, vaša "loša" strana je što ponekad umete da budete takmičarski nastrojeni zbog potrebe da sve ima svoju strukturu i granice.\nUkoliko ste prvo videli psa, možda vas treba podsetiti da budete ljubazni, odani i verni sebi.\nMoguće je da zanemarujete svoju vrednost. Vedrog ste duha i puni ljubavi, i jako je teko da vam neko slomi taj vedar duh.\nVolite da pomažete drugima, da ih štitite i to se vidi u svakoj vašoj reči ili delu.\nOsoba koja prvo vidi orla trebalo bi da se ponovo poveže sa samom sobom, da oslušne signale koje joj srce šalje. To će pomoći da postignete balasn i budete zadovoljni.\nInače ste veoma slobodni, stojite čvrsto na zemlji i stalno radite na unutrašnjem napretku.\nLjudi koji prvo vide leptira na slici imaju "dar" da sa lakoćom prihvate svaku promenu u životu i da iz toga izvuku najbolje.\nVi prihvatate stvari onakve kakve jesu i brzo se snalazite u svemu što vam život donese. Imate i veoma osetljivu stranu, ali svakako, širite radost na sve ljude sa kojima se susrećete.\nGolubica je inače simbol mira, pa ako ste prvo primetili ovu pticu, veoma ste svesni toga da je ponekad najbolji način da postignete ono što želite da se jednostavno prepustite "vetru".\nLjudi koji najpre vide golubicu na slici su veoma nežni i zrače nevinošću, čime privlače sve oko sebe. Ono na šta morate da obratite pažnju je da svojom nevinošću ne privučete ljude koji bi samo da vas iskoriste.


Sve je baš onako kako i treba da bude: Kako znati šta menjati, a šta prihvatiti? - Dnevni horoskop\nNije lako prihvatiti da je ono što nam se trenutno događa naša sudbina i da se tu ništa ne može. Pokušavamo da našemo rešenje i neretko zaglavimo u unutrašnjem konfliktu. Teorija izbora američkog psihijatra Vilijama Glesera deli konflikt na dve vrste:\nMnogi ne znaju da razlikuju pravi od lažnog konflikta. Gleser kaže da je „ono što činimo suprotno od onoga što je delotvorno: tretiramo pravi konflikt tako kao da će ga veliki napori rešiti (a neće), a lažne konflikte kao da ništa ne možemo da učinimo (a gotovo uvek možemo).“ Tako stvaramo bolest ili krizu jer, kad smo konfliktu, gubimo na to silnu energiju i posledica je patnja. U vreme kada sam bila vlasnica marketinške agencije, osetila sam potrebu za promenom posla. Edukovala sam neiskusne ljude koji bi se, nakon godinu do dve rada sa mnom, sa znanjem koje bi stekli, odlučivali da se „prodaju“ nekom drugom. Bila sam cenjena u tom svetu pa im je naziv moje agencije u poslovnoj biografiji značio priliku za probitak. Mene je to koštalo i uloženog novca i energije i stalne potrebe za edukovanjem novih ljudi. Umorila sam se. Bila mi je potrebna promena.\nShvatila sam da, s jedne strane, treba pomoći svojim ljudima da preuzmu više odgovornosti za svoj posao, ali da ih pritom treba poštovati i adekvatno vrednovati. Uz to sam osvestila i prihvatila da je moja temeljna karakterna crta, koja mi u životu donosi mnogo izazova, nestrpljivost. Hoću sve i hoću sad! Kad sam to shvatila – opustila sam se. Počela sam više da se zabavljam i odmaram, a poslove sam prepustila saradnicima.\nNepunih godinu dana nakon toga iznenada se pojavilo rešenje: dobila sam ponudu da prodam firmu. Bila sam spremna za to i evo me danas u poslu iz snova koji radim s punim srcem i na zadovoljstvo svojih klijenata i čitatelja. Katkad nam je s poslom i finansijama sve u redu, no možda se u ljubavnom životu susrećemo s mnoštvom prepreka i izazova. Tu je cena često veća nego što bi se mogla iskazati u novcu ili vrednostima vezanim za karijeru. Naučila sam da razlikujem to dvoje. Želite li da živite ispunjeni radošću i mirom, razmislite o tome šta očekujete u odnosima u kojima se ostvarujete. Naučite li da se ne vezujete za ishod, to će vas osnažiti. Vezivanje za bilo šta i bilo koga budi u nama strah. Osvestite svoje potrebe, želje i nade i razmislite šta ste spremni da uložite u odnos a da zauzvrat ne dobijete ništa osim mira u srcu zbog činjenice da ste dali sve od sebe. Prihvatajte rezultate onakve kakvi su. Tako ćete ojačati sebe, ali i svoju sposobnost da razumete druge.\nAko ste iz tog događaja uspeli nešto da naučite – to neka vam bude dodatna nagrada. Ne mislimo na prošlost i ne bojmo se budućnosti. Prošlost ne možemo promeniti, a budućnost ne možemo predvideti. Ali možemo uticati na to kako se osećamo u ovom trenutku. Prihvatanje je zapravo nepružanje otpora. Nitko ne kaže da je ovaj trenutak savršen. On je upravo onakav kakav mora da bude. Paradoksalno je da se promena događa tek kad smo spremni da prihvatimo stvari onakvima kakve su sada. Jer takve i treba da budu. To često shvatimo tek kada je iza nas.


Mira Adanja-Polak | oktobar 2005\nMira Adanja-Polak i Vi – 30. oktobar 2005.\nNedelja, 16:02, Prvi program RTS-a Razgovor sa članovima Konferencije Evropskog centra za mir i razvoj OUN Kako doći do stana uz povoljnije kamate? O kreditima govori Vladimir Čupić, član uprave Hipo alpe adrija banke . Gost u studiju – Srbijanka Turajlić, profesor na Elektrotehničkom fakultetu u Beogradu , govori o novim zvanjima na…\nDijagnoza koja život menja – ambasador Borut Šuklje – 23. oktobar 2005.


Gotovo sve arapske zemlje podržale su Kinu u mjerama protiv muslimana Ujgura - Put vjernika\nFeaturedMonitorNa stubu sramaVijesti\nAmbasadori 37 zemalja su potpisali pismo podrške Kini za sprovođenje genocidnih mjera protiv musliman, koje Kina naziva “sigurnosnim mjerama”, a što se smatra kao podrška kineskoj politici protiv ujgurskih muslimana.\nKina je izložena međunarodnim pritiscima zbog logora u kojima drži preko milion muslimana Ujgura. Ovi logori su osnovani pod izgovorom borbe protiv ekstremizma i terorizma.\nKada su novinari upitali pojedine ambasadore spomenutih arapskih zemalja zašto su podržali ugnjetavanje ujgurskih i drugih muslimana, oni su rekli da njihove zemlje podržavaju pravo Kine da se brine o svojoj sigurnosti.\nOd muslimanskih zemalja ovo pismo nisu potpisale samo Turska, Indonezija i Malezija.\nKineski genocid: Više od 570.000 Ujgura prisilno bere pamuk u Xinjiangu Arapske perverzije: U Abu Dabiju božićna jelka vrijedna 11 miliona dolara Evo kako Kina vrši “deradikalizaciju muslimana” Propis hidžre (preseljenja) u nevjerničke zemlje radi boljeg življenja\nPrethodni članakIdlib: Dogovor sirijskih vlasti i opozicije za prekid vatre\nNaredni članakOsmi krug pregovora SAD i talibana u Dohi


Gradski prevoz u Dohi: Bez vozača i bez benzina! - Ekonomske Vesti\nGradski prevoz u Dohi: Bez vozača i bez benzina!\n14. dec. 2019 16. dec. 2019 Dragoljub Bečić 0 Comments\nNemačka kompanija Folksvagen i njen akcionar Katarski državni fond (QIA) potpisali su danas u Dohi sporazum prema kome će glavni grad Katara za vreme Svetskog prvenstva u fudbalu 2022. godine imati gradski autobuski saobraćaj elektrificiran i sa autonomnim vodjenjem!\nKako su saopštenje Katarskog državnog fonda preneli nemački mediji, za vreme Svetskog fudbalskog prvenstva 2022. godine „sistem gradskog saobraćaja bez izduvnih gasova, električni i autonomni“ činiće 35 Folksvagenovih vozila E-Bullis ID Buzz za po četiri putnika i 10 autobusa kompanije Scania za grupni prevoz.\nAutonomno vodjenje ovih vozila neće biti najvišeg „nivoa 5“, odnosno u autobusima će biti prisutan i vozač za slučaj da zatreba.\nKatarski državni fond je treći po veličini udela akcionar Folksvagena, posle porodice Porše – Pjeh i nemačke pokrajine Donja Saksonija Porodice Porše – Pjeh posedovale su 31. decembra 2018. godine 30,8% upisanog kapitala i 52,2% prava glasa, pokrajina Donja Saksonija posedovala je 11,8% upisanog kapitala i 20% prava glasa, Katarski državni fond posedovao je 14,6% upisanog kapitala i 17% prava glasa.\n← Samo za Zemunce: Ovako nije bilo ni za Marije Terezije!\nMoravski koridor će koštati 895 miliona evra →


Švicarski stručnjak tvrdi da je Đoković bolestan\nSrbijanski tenise Novak Đoković dugo godina bio je na čelu teniske ljestvice, a onda je naglo promijenio ishranu, jako smršavio i na terenu polagano ispao iz forme. oznati švicarski stručnjak Jürg Hösli, koji ima Institut za…\nTEŠKO BOLESTAN! Mladić ide u Moskvu na liječenje\nHaški optuženik Ratko Mladić, zbog naglog pogoršanja zdravstvenog stanja, hitno je zatražio od Tribunala da mu dozvoli liječenje u Rusiji, koja je za to ekspresno poslala garancije, pišu beogradski mediji, prenosi Patria Mladićevi advokati…


On je osumnjičen da je mučki ubio dedu, a njegov stric zvani "Hitler" hajdučio je po Suvoj planini - Telegraf.rs\n01/12/20 | 07:15 ≫ 10:41\nOn je osumnjičen da je mučki ubio dedu, a njegov stric zvani "Hitler" hajdučio je po Suvoj planini\nPošto je odužio dug društu, stric Saša se smirio i više nije dolazio u sukob sa zakonom\nMiljan J. (22) koji je uhapšen zbog ubistva devedesettrogodišnjeg Save K. poznat je organima gonjenja po krađama i nasilničkim ispadima. Međutim, kako saznajemo, Miljan nije prvi iz ove porodice koji se ozbiljno sukobio sa zakonom. Kako saznajemo, njegov strica Saša J. zvani Hitler je pre dvadesetak godina zadao veliku glavobolju policiji, jer je sa jednim ortakom, "hajdučio" po Suvoj planini.\n- On se sa jednim prijateljem bukvalno odmetnuo u planinu, odakle su odlazili u pljačkaške pohode u Belu Palanku, Leskovac i Niš. Obijali su vikendice, u jednoj su našli lovačku pušku koju su koristili za razbojničke napade. Teretili su se za više od 50 krivičnih dela, i dugo su uspevali da izmaknu hapšenju. Za njima su u više navrata organizovane potere, ali su oni koristili dobro poznavanje tog terena i dugo izmicali policiji – navode naši sagovornici upoznati sa ovim događajima.\nHajdučki pir se na kraju kobno završio za jednog od razbojnika.\n- Saša je uhapšen, a njegov ortak je u nameri da izbegne zatvor, izvršio samoubistvo – kažu naši sagovornici.\nPrema rečima meštana, nakon što je odužio dug društu, Saša se smirio i više nije dolazio u sukob sa zakonom.\nPili, posvađali se, pa pretukao čoveka\nPodsetimo, prema prvim informacijama, osumnjičeni i žrtva su u subotu uveče bili zajedno i pili su alkohol. Prema rečima našeg izvora, nesrećni starac je rekao Miljanu J. da zna da mu je on i ranije krao alat. Tad je izbila svađa i osumnjičeni je pretukao žrtvu nasmrt.\nPrema našim saznanjima, osumnjičeni je zatim žrtvi skinuo odeću i odneo je u svoju kuću. Zatim ju je spalio u peći. Svoju odeću je oprao.\nUbijeni čovek je inače imao kameru u kući jer je imao radionicu, odakle su ranije lopovi odnosili alat.\nVideo: Zastrašujuć prizor: Pljačkao i tukao nemoćnog starca (83), stiže ga kazna!\nPoginuo rudar u Boljevcu: Zatrpao ga ugalj, preminuo na licu mesta\nPolicija zaustavila "fiat mareu", pa "pale" dve krivične: Vozač bio drogiran, u kolima marihuana\n1. decembar 2020 | 07:50\nNeradnik ubio radnika koji je radio,sticao ceo život i gradio ovu propalu državu...još mu ukrade alat,oskrnavi njegovo vlasništvo....da je pravde,sad bi neradnika trebalo dokrajčiti tim alatom jer ionako nema nikakve joristi od njega,trošiće vazduh samo i hranu koju su proizveli radnici