Valheim od februara prodat u preko 6,8 miliona primeraka - PLAY!\nValheim od februara prodat u preko 6,8 miliona primeraka\nIako je prodaja usporila, Valheim i dalje nastavlja da raste sporijim tempom. Developer Iron Gate je objavio da je do sada prodato preko 6,8 miliona primeraka igre od njenog lansiranja početkom februara.\nOvo je odlična prodaja za Valheim, igru koja se pojavila bez preterano velike promocije, i pritom je došla kroz Early Access program.\nIzdavač Coffee Stain očekuje da će se prodaja nastaviti i narednih meseci, sa planom da do kraja juna bude prodato još oko 1-1,2 miliona primeraka, čime bi se došlo do cifre od 8 miliona za Valheim.\nProdaju će verovatno pojačati dolazak prve velike ekspanzije u Valheim, nazvane Heart and Home, koja je trenutno u fazi testiranja.\nDatum izlaska još uvek nije poznat u potpunosti.\nRelated Items:Coffee Stain, Iron Gate, prodaja, sales, Valheim


Fahrudin Avdičević | Tuzlanski.ba\nOdržana komemoracija velikanu: Prezime Avdičević ostaje trajno vezano za jednu od najvećih legendi Tuzle (FOTO | VIDEO)\nU sali Narodnog pozorišta u Tuzli danas je održana komemoratovna sjednica povodom smrti Fahrudina Avdičevića, nekadašnjeg fudbalera, i direktora Slobode te istaknutog sportskog radnika. Prigodnim govorom o Fahrudinu Avdičeviću prisutnima su se obratili gradonačelnik Tuzle…\nTuzla: U srijedu komemoracija i dženaza Fahrudinu Avdičeviću\nKomemoracija u povodu iznenadne smrti bivšeg igrača, kapitena, trenera i direktora tuzlanske Slobode, Fahrudina Avdičevića, bit će održana u sali Narodnog pozorišta Tuzla, u srijedu u 10 sati, saznaje Fena. Posljednji oproštaj od preminule legende…\nPreminuo Fahrudin Avdičević, kapiten za sva vremena\nFahrudin Avdičević, simbol FK Sloboda, najdugovječniji kapiten i fudbaler sa ubjedljivo najviše nastupa za Crveno-crne sa Tušnja preminuo je tokom noći u Tuzli u 76. godini života, saznaje Tuzlanski.ba. Avdičević je prije dvije sedmice operisan…


„Mog sina Džulijana Asanža polako, okrutno i nezakonito ubijaju vlade SAD i Velike Britanije, zbog višestruko nagrađivanog novinarstva koje otkriva ratne zločine i korupciju“, napisala je Kristin Asanž na svom Tviter nalogu.\nIspod te objave ona je dodala objavu „Vikiliksa“, odnosno izveštaj izvestioca UN za pitanja torture i mučenja koji se založio za prekid „kolektivnog progona“ Asanža.\nOsnivač „Vikiliksa“ trenutno se nalazi u zatvoru u Londonu, nakon što je posle skoro sedam godina uhapšen u Ambasadi Ekvadora u tom gradu.\nDžulijen Alsanž Vikiliks\n← Zdraviću dozvoljeno da izveštava sa Skupštine Aleksandrovca, odustao od štrajka glađu\nMaja Pavlović: Ne tražim milostinju nego funkcionisanje pravne države. Da li treba da se toga plašimo? Ja to ne želim →


beogradski univerzitet – MASA\nTag: beogradski univerzitet\nCarevo novo odelo: nečestiti neplagijat Siniše Malog\nPosted on 10/23/2019 11/03/2019 by MASA Vesti\nStručna komisija koju je formiralo Nastavno-naučnog veća Fakulteta organizacionih nauka ostala je gluva za primedbe koje su im preko Odbora za profesionalnu etiku uputili profesori Beogradskog univerziteta i slepa za očigledno – da je doktorat kandidata Siniše Malog plagijat. U kratkom, pristrasnom i neprecizno sastavljenom odgovoru koji su potpisala tri od četiri člana stručne komisije, a koji je neformalno dospeo u javnost, konstatuje se da, kada se “odmeri broj i značaj vrlina i mana doktorata, Komisija čvrsto stoji na stanovištu da nema dovoljno razloga da se kandidatu oduzme stečeno zvanje doktora nauka”.\nPribližavanje roka za izjašnjavanje Fakulteta organizacionih nauka o mišljenju stručne komisije (26.10.2019) i roka za izjašnjavanje Odbora za profesionalnu etiku Univerziteta u Beogradu (4.11.2019) neminovno nameća dva važna pitanja. Ko će stati da brani čast i ugled Univerziteta u Beogradu i ko će snositi odgovornost za posledice eventualne pogrešne odluke?\nIz medija vidimo da cenu za odbranu dostojanstva profesije plaćaju kolege koje nisu htele da zatvaraju oči pred očiglednim ili da se skrivaju iza procedura i podobnih “stručnih” mišljenja. MASA poziva akademsku zajednicu da i na ovom slučaju pokaže da solidarno može podneti teret donošenja časne odluke. Apelujemo na upravu i nastavnike Fakulteta organizacionih nauka da se rukovode zajedničkom potrebom da kolektivno štitimo čast i ugled Beogradskog univerziteta i da u skladu sa tim odbace odluku stručne komisije. Smatramo da paušalno odbacivanje prigovora kako bi se oprala nečestitost ministra neće imati posledice po potpisnike odgovora stručne komisije niti njihove univerzitete, već će imati dugoročne negativne posledice upravo po Univerzitet u Beogradu.\nIstorija doktorata Siniše Malog neodoljivo podseća na priču o carevom novom odelu, niko ne želi da bude taj koji će obznaniti da je car go. Verujemo da će kolege sa Fakulteta organizacionih nauka odbaciti opis carevog odela dat u mišljenju stručne komisije i reći ono što svi odavno vide: ovaj doktorat je PLAGIJAT.


Tadić i Ivanov: Puna podrška eurointegracijama | Balkan Vijesti | Al Jazeera\nMakedonski predsjednik Đorđe Ivanov priredio je prijateljsku dobrodošlicu kolegi iz Srbije Borisu Tadiću (Reuters)\nSusret makedonskog predsjednika Đorđa Ivanova i predsjednika Srbije Borisa Tadića u Skoplju bio je prilika za još jednu potvrdu opredijeljenosti dvije zemlje za saradnju na putu evroatlantskih integracija, ekonomske i ukupne regionalne povezanosti.\nMakedonski predsjednik Đorđe Ivanov priredio je prijateljsku dobrodošlicu kolegi iz Srbije Borisu Tadiću. Sa najvišim državnim počastima dočekao ga je u vili na Vodnu, javila je reporterka Al Jazeere iz Makedonije Milka Smilevska.\nNa bilaterlanom susretu dvojica predsjednika razgovarali su o evropskoj perspektivi Makedonije i Srbije. Na plenarnom sastanku otvorena su i pitanja ekonomske saradnje između dvije zemlje i o zajedničkim projektima u energetici i infrastrukturi, javila je reporterka Al Jazeere Milka Smilevska.\nNa susretu sa novinarima predsjednik Tadić je naglasio da on i njegov narod posebno poštuju makedonsku naciju i državu i da to potvrđuje anketa koja je u Srbiji objavljena ovih dana.\n“Srbi Makedonce vide najbližim narodom, a Makedoniju najbližom državom, to nije politička činjenica, dolazi iz srca mog naroda”, kazao je predsjednik Srbije Boris Tadić.\nPrepreke na putu evrointegracija dvije zemlje bile su najzastupljenije u toku obraćanja novinarima.\nMakedonskog predsjednika Ivanova, ne obeshrabruje što treću godinu Makedonija ne dobija datum za početak pregovora za članstvo u Uniji.\n“Mi nastavljamo sa svim reformama, u dostizanju evropskih kriterijuma i principa, kao država imamo cilj da Evropu stvorimo unutar zemlje, tako ćemo lakše voditi pregovore i mnogo lakše ćemo ukazati Uniji da smo spremni za članstvo”, rekao je predsjednik Makedonije Đorđe Ivanov.\nZa predsjednika Tadića, Srbija nema alternative, osim evrointegracija.\n” Srbija ima budućnost u Evropskoj Uniji, na Kosovu imamo legitimne interese, od njih nećemo da odustanemo i Kosovo ne sme biti prepreka za integracije”, kazao je Tadić.\nMakedonija bez datuma o početku pregovora\nPremda je Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju s Evropskom unijom potpisala prije Hrvatske, Makedonija još nema datum za početak pregovora.\nIstovremeno, potpredsjednik vlade za evropske integracije Božidar Đelić smatra kako će se politika pritisaka nastaviti i da nema mjesta za pretjerani optimizam.


“Ako ga bude bilo kasnije za izvoz o tome možemo da pričamo, ali najvažnije je da tržište Srbije bude snabdeveno”, kazao je ministar.\n„Koristili smo neke, uslovno rečeno, ratne tehnike. Imamo dve mašine velikog kapaciteta u Sremskoj Mitrovici i u Novom Sadu. Krenuli smo prošle nedelje sa proizvodnjom natrijum hipo-hlorida koji je, po SZO, najbolje dezinfekciono sredstvo za podove, ravne i otvorene površine.”\n“Svi klinički centri biće opremljeni svaki dan, neće imati problem sa tim”, kazao je Nedimović. Danas, 23. marta, počeće se i sa proizvodnjom 75 odsto alkohola.\n“Trenutno, aktivnu berbu imamo samo u plasteničkoj proizvodnji”, kazao je Nedimović i dodao da tu postoje izvesni problemi. Šo se tiče druge prehrambene proizvodnje, ona funkcioniše, tvrdi ministar.\n“Imamo dovoljno brašna, ulja, mleka, mesnih prerađevina, svega ima dovoljno”, rekao je ministar Nedimović.


HBO serija "Černobilj" vratila je u fokus opasnost od nuklearnog akcidenta\n"Nije dobro, ali nije užasno" - popularni citat iz američko-britanske HBO serije "Černobilj" o černobiljskoj katastrofi od pre više od tri decenije temu nuklearne sigurnosti ponovo je stavio u fokus javnosti upućujući nelagodno pitanje – kako je došlo do toga da posledice budu užasne. I još nelagodnije – da li se užas Černobilja može ponoviti?\nJugoslavija je tri godine nakon černobiljske katastrofe zabranila izgradnju nuklearne elektrane, a zakon o zabrani na snazi je i danas u Srbiji. Nuklearne elektrane u svetu doživele su niz promena, pre svega na planu sigurnosti, ali stari izazovi na planu nuklerne tehnologije, kao i neki novi, i dalje su aktuelni.\nKako je Černobilj uticao na Jugoslaviju?\n"Bez razloga za paniku", pisale su Večernje novosti 3. maja 1986. godine. "Nema opasnosti za Balkan", pisala je Politika 30. aprila iste godine, četiri dana nakon Černobiljske nesreće tokom koje je eksplodirao reaktor nuklearne elektrane u Ukrajini (tadašnjem Sovjetskom Savezu) i oslobodio veliku količinu zračenja u vazduh.\nIpak, uz umirujuće naslove, Večernje novosti štampale su i preporuke za građane tadašnje Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije – ako ste kupovali prolećni zeleniš, ubran u ovo vreme – ne treba ga jesti, ne treba upotrebljavati kišnicu, oprezno sa jodom.\nProfesor na katedri za nuklearnu fiziku Prirodno-matematičkog fakulteta u Novom Sadu Ištvan Bikit kaže da je učestvovao u merenjima i praćenju situacije u Jugoslaviji u vreme Černobiljskog akcidenta.\n"Bili smo uplašeni jer nismo znali kada će da se zaustavi taj rast (radioaktivnosti). Kiša je pala oko 1. maja u Novom Sadu i Beogradu i radioaktivnost je počela da raste. Ipak, zračenje nije bilo toliko da bi uzrokovalo velike epidemije, bolesti, nema dokaza da je zbog tog zračenja neko na našim prostorima oboleo od kancera", navodi Bikit.\nDnevni list "Večernje novosti" o černobiljskoj katastrofi\nProfesor Bikit kaže da se seća da je bilo suprotstavljenih mišljenja u naučnoj zajednici u pogledu posledica zračenja.\n"Mi smo se umešali u priču kao fizičari, ja nisam lekar, pritom od lekara su se tada mogle čuti frapantne preporuke - da se ne izlazi na ulicu, da se vrše abortusi, da se piju jodne tablete, što su preporuke za mnogo veće doze zračenja. Ja sam bio među ljudima koji su smatrali da takve drastične mere ne treba preduzeti. Imate jedan prirodni nivo zračenja, to je jedan milisivert (sivert - merna jedinica za jonizujuće zračenje), ono što smo dobili od Černobilja, to je plus još jedan milisivert, tako da to nije bilo drastično. Bilo je nekih saveta koji smo mi dali – da se ne pije mleko sa previše joda, da se ne jede ovčetina", kaže on.\nIpak, jedna posledica Černobiljske nesreće ostala je do danas. Zakon o zabrani izgradnje nuklearnih elektrana donet tri godine nakon Černobilja 1989. godine i dalje je, uz neke kasnije izmene, na snazi.\n"To nije bila reakcija samo na ovim prostorima, to je bila globalna reakcija, Černobilj je zaustavio u dobroj meri gradnju nuklearnih elektrana u svetu iako se u to vreme 20% električne energije dobijalo iz nuklearne energije", kaže Đorđe Lazarević, iz Sektora za razvoj i primenu nuklearnih tehnologija Javnog preduzeća "Nuklearni objekti Srbije".\nDnevne novine "Politika" ovako su pisale o černobiljskoj katastrofi 1986. godine\nIako je černobiljska katastrofa, prema podacima Međunarodne agencije za atomsku energiju, proizvela zagađenje na oko 150.000 kvadratnih kilometara u Belorusiji, Rusiji i Ukrajini, profesor Bikit smatra da je donošenje takvog zakona u Jugoslaviji bilo pogrešno.\n"Vi možete da ne pravite nuklearnu elektranu, ali ne morate doneti zakon koji to eksplicitno zabranjuje. Čim donesete zakon, onda sve što je vezano za ime nuklearno, postaje nekako zabranjeno, nepoželjno i kod nas javnost ima utisak da sve što ima prefiks nuklearno je nešto štetno", kaže Bikit.\nBikit podseća da je tadašnja Jugoslavija bila vrlo ambiciozna u nameri da pravi nuklearne elektrane.\n"Koliko se sećam, imali smo plan od čak pet, šest nuklearnih elektrana i to je bilo vrlo ambiciozno i ličilo je da ćemo da se priključimo nekom razvijenom svetu i u tom smislu. Čak i pre Černobilja, a naročito posle, javnost je bila okrenuta protiv nuklearne energije, tako da je Jugoslavija, a sada Srbija, ostala da proizvodi struju iz uglja ili velikih hidroelektrana kao što je Đerdap", rekao je Bikit.\nĐorđe Lazarević, iz Sektora za razvoj i primenu nuklearnih tehnologija Javnog preduzeća „Nuklearni objekti Srbije“\nDebata o opravdanosti Zakona o zabrani izgradnje nuklearnih elektrana aktuelna je i danas u naučnoj zajednici, a glavni argument koji ide u prilog ovom zakonu danas je manjak stručnih kadrova.\n"Trenutno ne postoji strategija i plan da će se u budućnosti praviti nuklearna elektrana, da bi univerziteti i fakulteti prepoznali potrebu da se takvi programi pojačaju", kaže Lazarević iz "Nuklearnih objekata Srbije".\nOba sagovornika slažu se u oceni da će tema nuklearne tehnologije u Srbiji ipak doći na dnevni red jer, kako tvrde, nuklearna tehnologija manje zagađuje životnu sredinu nego termoelektrane.\nNuklearne elektrane u Evropi; Infografika - Dubravka Raičević\n"Ako pogledate broj nuklearki u Francuskoj, Francuska je izrazito pro nuklearna zemlja za razliku od Nemačke gde se vode vrlo široke kampanje Zelenih protiv nuklearne energije, tako da je to dosta kontroverzno pitanje. Mnogi danas traže izlaz u takozvanim zelenim tehnologijama, energiji vetra i solarnoj energiji, nažalost, ti vidovi energije teško mogu zameniti stabilne elektrane. Sa alternativnim izvorima nemate stabilnu tačku u električnoj mreži, jer vetra i sunca kada ima – ima, kada nema – nema", kaže Bikit.\nU Strategiji razvoja energetike Republike Srbije do 2025. godine sa projekcijama do 2030. godine, koja je doneta 2015. godine, spominje se potencijalna izgradnja nuklearnih elektrana.\n"Izgradnju nuklearnih elektrana kao mogućnost ne treba potpuno isključiti, s obzirom na ekološka ograničenja za postojeću proizvodnju i buduće potrebe. Procena je da bi 10-15 godina od trenutka ukidanja Zakona o zabrani izgradnje nuklearnih elektrana, bio minimalan neophodni period, za prevazilaženje svih pobrojanih problema i nedostataka, do početka eventualnog rada takvog postrojenja u Republici Srbiji", piše u ovom dokumentu.\nKako je Černobilj promenio nuklearne elektrane?\n"RBMK reaktor broj 4 u nuklearnoj elektrani u Černobilju, u Ukrajini, prilikom testiranja nekontrolisano je doveo do eksplozije i požara koji je uništio zgradu reaktora i oslobodio velike količine radijacije u atmosferu. Bezbednosne mere su ignorisane, gorivo uranijuma u reaktoru se pregrejalo i istopilo kroz zaštitne barijere".\nOvako Međunarodna agencija za atomsku energiju objašnjava uzroke nesreće u Černobiljskoj nuklearnoj elektrani od pre 33 godine.\nLazarević objašnjava da je ova nesreća koja predstavlja "jednu od najvećih katastrofa u istoriji čovečanstva koju je izazvao čovek" promenila mnogo kada je reč o sigurnosti nuklearnih elektrana. Pre svega – same reaktore.\n"Nakon akcidenta u Černobilju, svi RBMK ruski nuklearni reaktori su pretrpeli izmene takve da su to sada potpuno različiti reaktori. Pre svega su unete izmene u konstrukciji kontrolnih šipki, uvedeno je gorivo sa većim obogaćenjem i sa sadržajem apsorbera", kaže Lazarević.\nLazarević objašnjava da su u reaktor ugrađeni zaštitni mehanizmi da operatori u elektrani ne bi mogli da reaktor dovedu u to stanje u koje su doveli u aprilu 1986. godine.\nIz Direktorata za radijacionu i nuklearnu sigurnost i bezbednost Srbije (SRBATOM) navode da je u osvojeno više sigurnosnih standarda u tom smislu.\n"Jedan od njih je da mora postojati kombinovani čelični i betonski oklop oko objekta reaktora, što černobiljski reaktor nije imao, odnosno nije imao u vidu rešenja koje je već postojalo u zapadnim zemljama. Sva konstrukciona i operaciona rešenja su u današnje vreme takva da se sav radioaktivni materijal, čak i u slučaju topljenja jezgra, zadrži unutar ovakve strukture ili njeno napuštanje svede na minimum - što je slučaj sa Fukušimom (nesrećom u nuklearnoj elektrani Fukušima u Japanu 2011. godine) i pokazao kao ispravan pristup", navode iz Direktorata.\nDo promena je došlo i u procedurama upravljanja elektranom i planovima delovanja, objašnjava Lazarević.\n"Planovi delovanja u akcidentalnim situacijama su razrađene bolje i analiziraju se svi mogući akcidenti kako bi se izbeglo lutanje koje smo imali u slučaju Černobilja da je tek posle 24 i više sata ustanovljeno šta se desilo i preduzete mere", kaže on.\nIz SRBATOM-a navode da posle Černobilja operatori na reaktorima moraju da prođu obiman višegodišnji program za rad kao i da se kontinuirano usavršavaju tokom rada na nuklearnoj elektrani.\n"Propisani ili dogovoreni standardi sigurnosti, izraženi u vidu verovatnoće akcidenta, kreću se od 1 u 100.000 godina u Sjedinjenim Državama do 1 u milion godina u Evropi - i novim tehnološkim rešenjima se stalno prevazilaze", piše u odgovoru direktorata.\nIste godine kada se dogodila černobiljska katastrofa usvojen je međunarodni sporazum o pripremljenosti i zajedničkom reagovanju na nuklearne akcidente, navode iz SRBATOM-a, "jer je shvaćeno da posledice takvih akcidenata prevazilaze bilo kakve državne i političke granice".\nIpak, izazovi kada je reč o sigurnosti nuklearnih elektrana i dalje postoje. Iz SRBATOM-a navode da su to pre svega sigurnosne mere i sistemi.\n"U slučaju akcidenta, razvijaju se sistemi zaustavljanja i hlađenja jezgra (reaktora) kojima, recimo, nije potrebna ljudska intervencija, čak ni električna energija u prvom periodu, iako se takođe radi na razvoju sigurnih alternativnih rešenja napajanja", piše u odgovoru.\nProfesor Bikit bezbednosne izazove, kada je reč o nuklearnim elektranama, vidi u drugoj sferi.\n"Ono što mi se čini da je veća opasnost je – upad terorista ili hakera u sistem elektrana. Sve mašine rade na softverima, verovatno da nuklearke imaju veoma dobre bezbednosne sisteme, ali ranije nije bilo te opasnosti. Upad takozvanih informatičkih pirata može da ugrozi rad ne samo nuklearki, već svih postrojenja u svetu", navodi on.\nIako nema nuklearnu elektranu, Srbija je 2017. godine učestvovala u vežbi simulacije akcidenta pod nazivom "Emergency Response Exercise ConvEx-3 (2017) IAEA" u nuklearnoj elektrani Pakš u Mađarskoj sa 81 državom širom sveta i 12 međunarodnih organizacija.\n"S obzirom da Srbija nema nuklearne elektrane, ovo je oblast u kojoj daje svoj najveći doprinos u vezi nuklearne sigurnosti", navode iz SRBATOM-a.


Saobraćajne nesreće, ilustracija, Foto: Printscreen / 24 sata.hr\nJedan prešak K.N (88) je juče oko pola devet ujutru preminuo u mestu Ribari na putu Loznica-Šabac kada ga je udario vozač automobila "Fiat doblo" preneli su mediji.\nObjavljeno: 12.07.2020. 22:42h\nU proteklih 24 sata osmoro ljudi stradalo je u saobraćajnim nezgodama širom Srbije.\nU Novom Pazaru sudarila su se dva vozila i poginule su četiri osobe. U Srbiji je poginulo još dvoje motorciklista a i dva pešaka. Nesreća koja se poslednja dogodila bila je ona od jutros oko 9.30 časova.\nPogibija četiri osobe kod mesta Lukare\nU prigradskom mestu Lukare blizu Novog Pazara, u udesu je na licu mesta preminulo troje osoba. Kako mediji izveštavaju, poginula je osoba koja je upravljala Audijem A6 i dve osobe iz vozila marke Opel\nKako se navodi, preminula je i četvrta osoba u međuvremenu.\nJedan vozač motocikla Nemanja S. (17) poginuo je u selu Miroč a drugi u Riđakama.\n- Došlo je do saobraćajne nesreće u kojoj su teško povređena dva mladića, a jedan od njih preminuo je u ZC Kladovo od posledica zadobijenih povreda - potvrđeno je u PU Bor.\nNemanjin motocikl sleteo je s puta. Mladić je poginuo na licu mesta, a Nenad R. (18) koji je bio uz njega, ima teške povrede- prenose mediji.\nU mestu Riđake je jutros oko 9 časova poginuo motociklista, kada se, kako piše Blic dogodio sudar automobila i motocikla na putu Šabac-Valjevo.\nJedan prešak K.N (88) je juče oko pola devet ujutru preminuo u mestu Ribari na putu Loznica-Šabac kada ga je udario vozač automobila "Fiat doblo" preneli su mediji. On je od težine povreda preminuo na licu mesta.\nOko pola deset ujutru u Nišu je stradao pešak, kada ga je udario automobil na Bulevaru Nemanjića, kod TC Zona 3, blizu pijace Boško Buha.\nOn je van pešačkog prelaza prelazio ulicu, onda je naletela škoda, registarskih tablica iz Aranđelovca koju je vozio Nišlija.\nKako samo već pisali, pešak je prelazio ulicu van obeleženog pešačkog prelaza, naletela je škoda, aranđelovačkih registarskih tablica, kojom je upravljao Nišlija.\nNEZAPAMĆEN UŽAS, AUTOBUS PUN SREDNJOŠKOLACA UPAO U JEZERO: Poginula 21, a povređeno 15 osoba (VIDEO)


Press Online :: Svet :: RUSIJA IMA NOVOG NEPRIJATELJA IZNUTRA Putin je pokušao da kontorliše rusku mladež, ali mu se to OBILO O GLAVU / print=true\nRUSIJA IMA NOVOG NEPRIJATELJA IZNUTRA Putin je pokušao da kontorliše rusku mladež, ali mu se to OBILO O GLAVU\nKada je 25-godišnji reper Haski saznao krajem novembra da su ruski zvaničnici otkazali njegov koncert u Krasnodaru, popeo se na krov automobila na obližnjem parkingu i izveo performans.\n- Pevaću moju muziku, najiskreniju muziku - rekao je povišenim tonom nakon čega je usledio gromoglasan aplauz.\nTo je jedina rečenica koju je izgovorio pre nego što je policija došla i uhapsila ga. Veliki broj ljudi poređao se pored puta i podrugljivo pevao rusku nacionalnu himnu, sa pozivanjem na "našu slobodnu otadžbinu" dok su ga policijska kola odvozila. Haski, čije je pravo ime Dmitrij Kuznjecov, pojavio se na sudu sledeći dan zbog nedoličnog ponašanja i osuđen je na 12 dana zatvora. Snimak njegovog hapšenja postao je viralan na drustvenim mrezama.\nReper nije jedini koji je upao u oči ruskim vlastima. Mesecima policajci prekidaju na desetine koncerata, često nasilno, od Sibira do zapadne Rusije. U racijama su učestvovali oficiri obaveštajne službe FSB, naslednice KGB-a, kao i jedinica protiv ekstremizma MUP-a, poznatija pod imenom Centar E.\nRep muzika kao pretnja\nDan pre Haskjevog koncerta u Krasnodaru, službenici Centra E navodno su prisilili vlasnike u Rostovu na Donu, blizu ruske granice sa Ukrajinom, da izvuku utikač na njegovom nastupu uz pretnju da će podmetnuti drogu u prostorijama kluba.\nHaski je bio veoma kritičan prema dugogodišnjoj vladavini Putina, uprkos izražavanju podrške separatistima u istočnoj Ukrajini, politički stav koji nije neuobičajen u Rusiji.\nOvi incidenti nisu najšokantniji primeri nepravde poslednjih godina u Rusiji, ali represija Moskve na muziku - uglavnom ali ne isključivo samo na rep, predstavlja najnoviji front u tekućem ratu koje su vlasti pokrenule protiv mladih ljudi, uprkos pokušajima Kremlja da nametne konzervativnu ideologiju na sve aspekte njihovog života, od umetnosti do seksa.\nProtekle nedelje, Vitalij Keltnicki, viši policijski zvaničnik, rekao je na parlamentarnoj raspravi za okruglim stolom da bi trebalo da postoje dugotrajne zabrane za muzičare čija muzika promoviše "nasilje, seks i upotrebu narkotika". Otkazivanje koncerata i blokiranje uvredljive muzike onlajn je mera da se osigura "očuvanje moralnih i duhovnih uslova za obrazovanje mladih u našoj zemlji", tvrdio je.\n- Pojavila se nova generacija muzičara i umetnika koji slobodno govore o različitim temama, i izgleda da se to nekima ne sviđa i gledaju na njih kao na pretnju. Izgleda da se plaše kulturne revolcuije - rekla je Anastasija Kreslina, violinistkinja benda Ic3Peak za "Politiko".\nModerna kampanja protiv ruskih umetnika možda ima korene u dva nasilna incidenta u kojima su uključeni tinejdžeri: u oktobru, kad je student Vladislav Rosljakov (19) ubio 12 ljudi i potom upucao sebe u Kerču, gradu na Krimu, i dve nedelje kasnije, kada je anarhista Mihail Zlobitski (17) poginuo tokom eskplozije bombe koju je nosio dok je ulazio u komandu FSB-a u Arhangelsku. Aleksander Bortnikov, šef FSB-a, kasnije je upozoravao da mlade ljude privlači radikalna desnica i levica zbog ektremističkog onlajn materijala.\nKako je rekao Pavel Čikov, koji je načelu grupe za ljudska prava Agora, iako ne postoje dokazi koji ukazuju da je bilo koji od napada inspirisan muzikom, ekstremnim pravacima ili drugih stvari, FSB je odgovorio tako što je napravio crnu listu muzičara.\nKampanja Kremlja protiv repera i drugih muzičara trebalo je da pošalje poruku da se "politički protesti" neće tolerisati, rekao je politički analitičar koji je bio savetnik Kremlja o pitanju mladih. Ali, iako je to bio plan izgleda da je Kremlj promenio mišljenje poslednjih dana.\nUsled sve većeg broja osuda zbog pritvaranja muzičara, uključujući i opozicione političare kao što je Aleksej Navaljni, i bendove, državni mediji i pojedini zvaničnici su napravili dramatični zaokret. Prvo je Dmitrij Kiseljov, šef ruske glavne državne novinske agencije, pojavio u emisiji u udarnom terminu hvaleći repere, opisujućiih kao "mačke koje su otišle svojim putem". Čak je i odrepovao reči iz pesme Vladimira Majakovskog, pesnika iz 19. veka, kako bi pokazao da rep muzika ima duboke kulturne korene.\nIzmeđu ostalih, prošle nedelje pojavio se Sergej Kirijenko, Putinov šef za unutrašnju politiku, koji je tvrdio da je "glupo" da se otkazuju koncerti. I dok su pojedini održali u međuvremenu koncerte, kao bend koji svira elektronsku muziku Ic3Peak, drugima su i dalje zabranjeni.\nOglasio se i ruski predsednik, koji je, kako pišu mediji, uznemiren zbog sve veće popularnosti koju u njegovoj zemlji uživa rep muzika, ali je od zvaničnika za kulturu zatražio da umesto zabrane popularne muzike, pokušaju da je kontrolišu.\n- Ako je nemoguće zaustaviti je, onda moramo da je usmeravamo i kontrolišemo - kazao je Putin.\nPredsenik Rusije se juče sastao sa savetnicima za kulturu u Kremlju i upozorio da bi pokušaji zabrane umetnicima da nastupaju, imali obrnuti efekat i samo povećali njenu popularnost.\nIstakao je da se "rep zasniva na tri stuba: seksu, drogama i protestima", i od ta tri izdvojio kao najopasniji droge koje su naročito prisutne u rep muzici. Kako je kazao, "to je put ka degradiranju nacije", a "propagiranje droge" gore je od psovanja.\nStrane novinske agencije navode da je Putin ovo kazao u vreme kada su u Rusiji uvedene mere protiv savremene muzike koje su podsetile na cenzuru umetnosti iz sovjetskih vremena.


Holiday Inn Budapest-Budaörs Budapest, hotel Мађарска. Ograničeno trajanje ponude!\nAgip utca 2, 2040\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Holiday Inn Budapest-Budaörs: Datum dolaska :\nHoliday Inn Budapest-Budaörs - Opis\nulici Agip utca 2, pozicija mu je jugozapad za grad Budimpešta, a od centra je udaljen samo 22 minuta kolima.Stil ovog hotela za grad Budimpešta je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Novine, Poslovni centar, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Besplatan parking, Klimatizovano, Satelitska televizija.Pripada hotelskom lancu Intercontinental Hotels & Resorts.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Aerodrom Ferihegy se nalazi na oko 45 minuta kolima od hotela (22 kilomet(a)ra ).Ima brzu internet konekciju.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer sauna. Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking.\nHoliday Inn Budapest-Budaörs tip(ovi):\nHoliday Inn Budapest-Budaörs sadržaji i usluge\nAdler Panzio ima 27 soba/e/u. Cene se kreću od 4 394 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa Room.Stil ovog hotela kategorije 1,9 km -\nPozicija ovog hotela je istok za grad Budaors, a nalazi se u ulici Kertész utca 7, na samo 18 minuta hodom od centra grada.Stil hotela Familia Forgács Apartment je Povoljan, a pruža pun komfor i uslug\nNa 13 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Láng utca 5 sa pozicijom severoistok za grad Budaors, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko d\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Budaors. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Pozicija ovog hotela je zapad za grad Budaors, a nalazi se u ulici Csiki utca 13.\nPozicija ovog hotela je severozapad za grad Torokbalint, a nalazi se u ulici To u. 1., na samo 4 minuta kolima od centra grada.Stil ovog hotela kategorije dve zvezdice je Povoljan za grad Torokbalint.\nNa 5 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici To utca 1. sa pozicijom severozapad za grad Torokbalint, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekolik\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Torokbalint. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Na 5 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici To street 1 sa p\nProverite cene i raspoloživost za Holiday Inn Budapest-Budaörs: Datum dolaska :


3 načina da zavarate glad (nijedan ne uključuje hranu) | Laktaši - Glas Laktaša - Nezavisni online magazin\nLAKTAŠI, 27. januara – Da li ste sigurni da prepoznajete kada je zaista glad “prava” a kada je osećaj gladi posledica dosade, žeđi, emocionalnih nestabilnosti…\nOsećaj gladi je jedan od razloga zbog kojeg najčešće odustajemo od zdrave ishrane. Srećom, postoje prirodni načini koji ga ublažavaju, a naročito su korisni da prepoznate kada je zaista glad “prava” a kada je osećaj gladi posledica dosade, žeđi, emocionalnih nestabilnosti…\nNajgore što možete uraditi ako planirate da smršate jeste da konzumirate grickalice između obroka, jer tako unosite nepotrebne i ne tako zanemarljive količine kalorija. Osim toga, ponekad nismo ni svesni koliko smo kalorija uneli kroz “užine” i zato treba da budemo iskreni prema sebi.\nPrethodni tekstNevolje sa radarom. Uhapšen jer je, iz revolta, bacio radar preko ograde\nSledeći tekstMonstruozno: Ubio 49 žena i prodavao njihovo samljeveno meso


Predstavljena monografija “Vek i po Biblioteke u Kraljevu” – INFO PLUS\nHome > Kultura > Predstavljena monografija “Vek i po Biblioteke u Kraljevu”\nU Narodnoj biblioteci “Stefan Prvovenčani” u Kraljevu predstavljena je monografija “Vek i po Biblioteke u Kraljevu”, koja je priređena i odštampana zahvaljujući podršci Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije i Grada Kraljeva. Na oko četiri stotine stranica, u tvrdom povezu, sa mnoštvom ilustracija, monografija daje sliku kakva je Biblioteka nekada bila, kako se razvijala i kakva je danas.\n“Ono što je važno i čemu smo dali veliki prostor u knjizi su ljudi, jer mislim da svaku ustanovu čine ljudi. Među njima ima dosta preminulih kojima treba vratiti dug. Tu pre svega mislim na Dušana Grubića koga smatram rodonačelnikom ove biblioteke. On joj je postavio temelj i borio se da bude smeštena u ovoj zgradi gde se i danas nalazi i time dobije priliku da postane institucija,” rekla je urednica monografije Emilija Dimovska, a to se dogodilo 1973. godine.\nOna je podsetila da je prva Čitaonica u Kraljevu otvorena 1868. godine i da je uništena u Prvom svetskom ratu. U periodu između dva rata postojale su mnoge manje biblioteke u gradu, a posle Drugog svetskog rata bibliotekarstvo se obnavlja zahvaljujući profesorka a Gimnazije koje su sa učenicima skupljale knjige po gradu. Biblioteka je bila otvorena u hotelu Pariz a zatim se premešta u hotel Nacional gde dobija ozbiljniji prostor. 1956. godine njen direktor postaje Dušan Grubić koji je prvi uočio značaj medija i o potrebama Biblioteke govorio ne samo u kraljevačkim, već i u kragujevačkim i prestoničkim medijima. “Nekima izgleda da Biblioteka može da postoji, a ne mora,” govorio je tada i borio se protiv toga. Zahvaljujući njemu Biblioteka dobija prostor u kome se i danas nalazi.\nDr Dejan Vukićević iz Narodne biblioteke Srbije, Kraljevčanin koji je nekada radio u Narodnoj biblioteci “Stefan Prvovenčani” o monografiji kaže:\n“Kroz knjigu, kao pahulje kada se isključi vetar, provejavaju imena zaposlenih. Onih koji su potpisivali, čuvali, izdavali, smeštali, pre povezivali knjige. Onih koji to verovatno rade i onamo, sa one strane, jer ko se jednom zarazi knjigom zauvek ostaje zaražen. Onih koji u mirovini čitaju i ovih današnjih mladih, lepih, nadam se takođe zaraženih.”\nPredsednik Društva bibliotekara Srbije i direktor Gradske biblioteke “Vladislav Petković Dis” u Čačku dr Bogdan Trifunović istakao je da su dobre biblioteke danas duhovno utočište u sve materijalnijem svetu koji nas okružuje.\n“Dolazim iz biblioteke u koju je, za prilike Srbije, uloženo veoma mnogo materijala, polica, novca… Mislim da imam pravo da kažem da dobre biblioteke ne čine dobri zidovi, police i bogat izbor knjiga, već sklad mogućnosti da svaki pojedinac ulaskom u biblioteku dobije nešto što izvan tog prostora ne postoji,” rekao je Trifunović.\nNa veoma posećenoj književnoj večeri predstavljen je i Zbornik radova “Biblioteke u kulturnom životu Srbije” o kome je govorila Katarina Jablanović. U dvadeset četiri rada čiji autori su pisci, književni kritičari i bibliotekari predstavljena je današnja uloga biblioteka. Rečeno je da biblioteke danas treba da usmeravaju pažnju čitalaca na duhovne potencijale poezije, da promovišu čitanje, da su uporišta visoke kulture, centar lokalnih zajednica…\nMonografija “Vek i po Biblioteke u Kraljevu” i Zbornik radova “Biblioteke u kulturnom životu Srbije” biće predstavljeni uskoro i u Narodnoj biblioteci Srbije.


DAČIĆ: Grom spržio domaću dilersku mrežu! - Telegraf.rs\n29/12/13 | 09:56\nDAČIĆ: Grom spržio domaću dilersku mrežu!\n- U ovom slučaju, predmet akcije nije bio put droge kako ona dolazi do Makedonije li Srbije, već udar na dilersku mrežu - kaže premijer\nPremijer i ministar unutrašnjih poslova kaže da je akcija "Grom 1", koja je sprovedena na teritoriji Srbije, usmerena, pre svega, na unutaršnju dilersku mrežu koja nastupa onda kada droga već stigne u našu zemlju.\n- U ovom slučaju, predmet akcije nije bio put droge kako ona dolazi do Makedonije li Srbije, već udar na dilersku mrežu - rekao je premijer Ivica Dačić.\nOn je dodao da je u nastavku akcije izvršen pretres na više od 1.100 lokacija, da je policijski zadržano više stotina ljudi, kod mnogih je pronađena droga, oružje, novac nelegalni ili falsifikovani, ukradeni automobili, a pronađena su i lica za kojima se traga.\nU akciji "Grom 1" biće podnete prijave protiv 115 osumnjičenih, a policijsko zadržavanje određeno je protiv 124 osumnjičenih, dok je tužilaštvu sprovedeno njih osmoro.\nPronađeno je šest osoba za kojima se traga i rasvetljeno je osam razbojništava. Pretreseno je 1.165 adresa na kojima je pronađeno 1.045 osoba i obavljeno je 250 zaplena.\nRogozin raketom čestitao NATO-u Novu godinu! (FOTO)\n29. decembar 2013 | 17:18\nDajte narodu za hleba...ne drogiramo se svi stoko!\nto je toliko tacno...\n29. decembar 2013 | 14:40\n... koliko i to da ces ti dobiti Novelovu nagradu za mir! Cim otvorite usta svi vi zajedno i pojedinacno LAZETE! Al problema za vas i dalje nema, jer ovo je Srbija!\n29. decembar 2013 | 14:11\nСпржена? Када упаднете у Велики Трновац (или како се већ зове) и поубијате све што мрда, и тамо заплените пар тона дроге, е онда ћете "спржити" дилерску мрежу. Змији се глава сече, а ви сте задовољни њеном природно-опалом кожом..


Liverpul je odlučio da vrati igrača koji mu je doneo toliko radosti u prošlosti. Rahim Sterling je ove sezone upisao 20 golova na 39 nastupa za Mančester siti i pravi je motor ekipe.\nPo proceni specijalizovanog sajta "Transfermarkt" ovaj fudbaler danas vredi 160 miliona evra, a pre tri dana je zagolica maštu svih navijača.\n- Moj povratak u Liverpul jednog dana? Liverpul je zauvek u mom srcu. Mnogo su mi pomogli u sazrevanju i zahvalan sam im na tome - rekao je Englez.\nOvaj 25-godišnji ofanzivac je tako širom otvorio vrata mogućem transferu u suprotnom smeru jer je pre pet godina na Etihad stigao upravo sa Enfilda po ceni od 63,7 miliona evra! Sada je vreme za osvetu Liverpula.\nKako javlja "L'Ekip" Sterlingovi menadžeri već razgovaraju sa Liverpulom, što znači da se smeši rekordan transfer Premijer lige!\nRekord je trenutno u rukama Pola Pogbe koji je za 105 miliona evra pojačao Junajted iz Juventusa 2016. godine. To bi ujedno bio i rekord lige, ali i kluba sa Enfilda, a on je trenutno u vlasništvu Virdžila Van Dajka koji je u januaru 2018. godine plaćen 84,65 miliona evra.


Prošlost je prolog: Kada potpisivanje koda u Windowsu 11 krene loše\nPre osamnaest godina, problem sa potpisivanjem koda u Small Business Serveru 2003 izazvao je probleme u ranim instalacijama. Prošle nedelje, sličan problem se pojavio u operativnom sistemu Windows 11.Nekada davno u tehnologiji, pre mnogo godina, Microsoft je uz veliku pompu nudio predpregled serverskog softvera na sastanku IT profesionalaca. Kompanija je pokazala koliko je lako koristiti softver, koji automatski instalira server, server e-pošte i SharePoint server — sve za manje od 30 minuta. Postojao je jedan problem: svaki put kada bi Microsoft krenuo da demonstrira serverski softver, on bi propao sa nejasnom porukom o grešci.\nFedora Linux proglašena „digitalnim javnim dobrom“\nJedna međunarodna organizacija fokusirana na promovisanje pravednijeg sveta priznala je Fedoru za „digitalno javno dobro“. Savez za digitalna javna dobra (DPGA - Digital Public Goods Alliance), strateška grupa koju je UNICEF osnovao za promovisanje održivog razvoja putem rešenja otvorenog koda koja doprinose pravednom svetu, priznala je Fedoru Linux za „digitalno javno dobro“.\nPetnaest načina da ubrzate Windows 10\nAko želite da optimizujete Windows 10, odvojite nekoliko minuta da isprobate ove savete kako biste ubrzali računar i učinili ga manje podložnim problemima performansi i sistemskim problemima. Želite da Windows 10 radi brže? Imamo rešenje. Za samo nekoliko minuta možete da isprobate 15 saveta; vaša mašina će biti živahnija i manje sklona problemima performansi i sistemskim problemima.


Pažnja bezbednjaka u BiH opasno popušta: PAPIRNI ZMAJ protiv pritajenog terorističkog tigra\nTeroristi u BiH ZABRANJENA TEMA za zapadne diplomate\n- Ako je tako, onda nije dobro, jer OBA raspolaže sa obaveštajnim podacima na osnovu kojih se sistemski može pristupiti rešavanju bilo kog problema koji je u vezi sa terorizmom u BiH – kaže Bojić.\n- Ovo društvo treba da traži i druge načine kako da se ovom pitanju posveti veća pažnja. Mora se raditi sa medijima, obrazovnim ustanovama, verskim organizacijama, pre svih sa Islamskom zajednicom – zaključuje Bojić.\n- Svesni smo da se ni mnogo razvijenije zemlje ne mogu izboriti protiv terorizma. U BiH je to još gore, jer sve dobija političku konotaciju. Potrebno je mnogo više pažnje da se započne dijalog o tome kako unaprediti bezbednosnu situaciju. Sadašnje strategije protiv organizovanog kriminala i terorizma su lepe na papiru, ali nažalost u javnosti nema dovoljno informacija o tome koliki je procenat njihovog provođenja. Takođe, za borbu protiv terorizma potrebno je više novca, a vidimo da su budžeti u BiH još na socijalnoj komponenti i na finansiranju javne uprave – kaže Hadžović.\n- Lako se ta udruženja mogu preko noći ugasiti, a potom registrovati u drugom kantonu ili u RS. Ne postoji čak ni njihov spisak na nivou BiH – kaže Hadžović.\nRadončić: Borba protiv radikalizma i terorizma je prioritet Ministarstva bezbednosti BiH\nPetrović: Zbog političke sujete bezbednosni sektor na nivou BiH prepušten Bošnjacima


Banka ipak pobedila: Ukinuta presuda o raskidu kredita u švajcarcima - 03.08.2018, Sputnik Srbija\nVrhovni kasacioni sud (VKS) usvojio je zahtev jedne banke u Srbiji za reviziju i ukinuo pravosnažnu presudu kojom je zbog promenjenih okolnosti 2016. godine bio... 03.08.2018, Sputnik Srbija\nSavremeni, pljačkaši modernog doba. Obavezno uvesti isplatu plate preko blagajnika, tako da građanstvo ne mora otvarati bankovni računi imati posla sa razbojnicima.\n19:17 03.08.2018 (Osveženo: 19:18 03.08.2018)\nTom odlukom koja je objavljena na sajtu VKS, ceo slučaj je vraćen na početak — prvostepenom Višem sudu u Novom Sadu na ponovno suđenje, jer je tokom revizije VKS utvrdio da je došlo do pogrešne primene zakona, jer su propustili da utvrde sve činjenice važne za donošenje odluke, prenosi Tanjug.\nVKS je pored ostalog konstatovao da su u ovom slučaju Viši i Apelacioni sud u Novom Sadu propustili da utvrde da li su korisnici kredita nakon enormnog skoka švajcarskog franka tražili konverziju glavnice kredita u evre, na šta su bili ovlašćeni ugovorom.\nU svojoj presudi, prvostepeni sud je zaključio da su ispunjeni uslovi za raskid ugovora zbog promenjenih okolnosti, jer je nakon zaključenja ugovora došlo do enormnog skoka valute švajcarskog franka nezavisno od volje ugovarača, „usled čega je visina novčane obaveze korisnika kredita u toj meri uvećana da to ne samo da otežava ispunjenje njihove ugovorne obaveze, već dovodi u pitanje i svrhu ovog ugovora“.\nDrugostepeni sud je u potpunosti prihvatio to mišljenje, s tim što smatra da nije reč o normalnom riziku ugovaranja, jer je usled velikog skoka kursa švajcarskog franka u odnosu na dinar, kao promenjene okolnosti koju korisnici kredita sa prosečnom pažnjom nisu mogli očekivati i pretpostaviti, visina njihove novčane obaveze u vraćanju kredita postala velika, čime je narušeno načelo jednake vrednosti uzajamnih davanja iz ZOO.\nVeštačenjem je utvrđeno da je od ugovaranja, septembra 2008. godine, do veštačenja u oktobru 2015. godine, kurs švajcarskog franka povećan za 46 odsto više u odnosu na rast evra u istom periodu, kao i da je u istom periodu dinar deplasiran za 57 odsto u odnosu na evro.\n3 Avgust 2018, 20:242\n4 Avgust 2018, 09:55


Reakcije na odluku o neodržavanju banjalučkog "Animafesta"\nFoto: N.N. | Reakcije na odluku o neodržavanju banjalučkog "Animafesta"\nMilan Rakulj 31.01.2018 09:10\nBANJALUKA - Nakon gašenja "Dukafesta" i "Kratkofila", iz oblasti kinematografije, grad Banjaluka ostaje i bez Međunarodnog festivala animiranog filma.\nTako će bar biti u tekućoj, 2018. godini, saopštila je Asocijacija za vizuelne umjetnosti "Fenix Art", koja je organizovala popularni "Animafest" u proteklih deset izdanja.\n"Aktivnosti Međunarodnog festivala animiranog filma 'zaleđuju se' i stavljaju u mirovanje. Okolnosti koje su uticale na ovu odluku jesu prvenstveno vezane za stav grada Banjaluka da festival koji je ove godine trebalo da ima svoje jedanaesto izdanje i nalazi se u godišnjem Kalendaru kulturnih manifestacija u Banjaluci za 2018. godinu, finansira sa skromnih 9.000 KM, što je nedovoljno za organizaciju jednog međunarodnog filmskog festivala, koji se nalazi u mreži najznačajnijih evropskih festivala animiranog filma", stoji u saopštenju "Fenix Arta".\nKako navode, grad Banjaluka je ove godine budžetom značajno uvećao finansijska sredstva za programske aktivnosti iz oblasti kulture, zbog aplikacije za Evropsku prijestonicu kulture 2024. godine, a sredstva koja su dodijeljena Festivalu animiranog filma ostala su minimalna kao i ranijih godina.\nKoliki će gubitak za grad Banjaluku biti eventualno trajno gašenje Festivala animiranog filma, koji je održavan krajem oktobra, za "Nezavisne" su govorili radnici iz oblasti kulture.\nGlumac Ljubiša Savanović, jedan od organizatora Festivala mladog glumca "Zaplet", koji se održava u Gradskom pozorištu "Jazavac", kazao je da je najgore moguće rješenje da se Festival animiranog filma ugasi.\n"Vjerujem da tih 9.000 KM nije dovoljno da se održi takav festival i da organizatori nisu lako donijeli tu odluku. Htjeli mi to priznati ili ne, strategija za kulturu jednostavno nije dobra. Ljudi koji su odgovorni za kulturu očigledno ne shvataju koliki je njen značaj za naš narod i organizatori kulturnih manifestacija se stoga moraju dovijati na razne načine kako bi prikupili sredstva. U svemu tome oni koji su organizovali Festival animiranog filma vjerovatno nisu više vidjeli logiku i odlučili su da ne održe festival", kaže Savanović.\nIstini za volju, nastavio je on, saradnja "Zapleta" i Gradskog pozorišta "Jazavac" sa gradom Banjaluka u posljednje dvije godine značajno je poboljšana, ali sa druge strane problemi u vezi s finansiranjem festivala "Zaplet" i dalje traju zbog kašnjenja isplate sredstava Ministarstva prosvjete i kulture RS.\n"Recimo, za prošlogodišnji festival koji je završen do kraja oktobra mi još nismo dobili sredstva, odnosno dobili smo trećinu, što je takođe veliki problem. To može biti još gore, kada vam odobre sredstva, vi računate da imate taj novac, a u stvari ga nemate, i onda sami morate davati svoje pare učesnicima ili dovijati se kako znate i umijete", ističe Savanović. U takvoj situaciji, vjeruje on, situacija za sve festivale u oblasti kulture biće sve gora.\nŠta će grad Banjaluka izgubiti gašenjem Festivala animiranog filma govorio je i Mladen Đukić, animator, režiser i profesor na Akademiji umjetnosti u Banjaluci.\n"Svi festivali, kako smo krenuli, će se ugasiti. 'Demofest' opstaje isto samo zbog tvrdoglavosti organizatora. Ugašen je 'Kratkofil', ugašen je 'Dukafest'. Što se filma tiče, situacija je poražavajuća, a mene za animirani film to posebno pogađa zato što predajem animirani film na Akademiji umjetnosti. Upravo kada treba da nam diplomiraju prve generacije i da rade kroz taj festival i započnu samostalni život kao autori, neće imati festival animiranog filma u svom gradu", ističe Đukić, koji tvrdi da je animacija danas u svijetu jedna od najperspektivnijih grana umjetnosti.\nNatalija Trivić, načelnica Odjeljenja za kulturu, turizam i socijalnu politiku, kaže da grad Banjaluka nije taj koji može odlučiti hoće li biti održan "Animafest" ili ne.\n"Mi njih možemo samo sufinansirati kroz redovno sufinansiranje, odnosno preko godišnjeg Kalendara kulturnih manifestacija, te dati mogućnost ne samo njima, već svim subjektima u kulturi, da se prijave na aplikaciju", naglašava Trivićeva, podsjećajući da će Skupština grada o dodatim sredstvima izdvojenim za kulturu ove godine, u iznosu od 200.000 KM, odlučivati tek 25. marta.\nUprkos stopiranju "Animafesta", Asocijacija za vizuelne umjetnosti "Fenix Art", kako su saopštili, i ove godine će nastaviti ostale aktivnosti na polju animiranog filma - obilježavanje Dana svjetske animacije 28. oktobra, te realizaciju projekta "Moja okolina - moje stvaralaštvo", koji se izvodi uz podršku Vlade Švajcarske, a obuhvata produkciju kratkih dječjih eksperimentalno-animiranih filmova čijem stvaranju doprinose djeca s poteškoćama u razvoju uz pomoć mentora.\nFilmovi iz ovog projekta, koji je trebalo da budu prikazani na Međunarodnom festivalu animiranog filma ove godine, biće prikazani na posebnoj projekciji.


Lakićević-Stojačić novi predsednik Gimnastika Vest Srbija Sport\nU Beogradu, na Fakultetu sporta i fizičkog vaspitanja je održana Izborna skupština Gimnastičkog saveza Srbije, koji je nasledio kontinuitet dosadašnjeg Saveza SCG\nZa novog predsednika GSS izabrana je Snežana Lakićević - Stojačić, poslednji predsednik GSSCG, a inače zamenik predsednika Olimpijskog komiteta Srbije i šef misije našeg olimpijskog tima u Pekingu.\nZa predsednika Izvršnog odbora delegati su izabrali Jovana Jovanovića, selektora ženske gimnastičke reprezentacije, a novi članovi UO biće Dejan Rajlić, Jasna Koprivica, Jakob Matić, Saša Ilić, Dragan Lazović i Aniko Žiroš Jankelić.\nPo održavanju Izborne skupštine GSS je nagradio najbolje takmičare, trenere i klubove u 2006. godini, a novčane premije i plakete uručila je predsednica Snežana Lakićević - Stojačić.\nU seniorskoj konkurenciji nagrađeni su Miloš Paunović (Niš) i Aca Antić (Kostolac), kod seniorki Aleksandra Aleksić (Niš). Nagrađeni su i njihovi treneri prof. dr Dragoljub Petrović, Jovan Jovanović (Niš) i Saša Veličković (Kostolac).\nU kategoriji juniora i kadeta najbolji su bili gimnastičari Sokolskog društva Vojvodina iz Novog Sada, a nagrađeni su Dimitrije Nikolić i Alisa Kočić i njihovi treneri Jakob Matić i prof. dr Dejan Madić. Za najbolji klub proglašen je Niš.\nSrbija Sport - 12:39 28/01/2007\nMatija Barisic(01:43 26/03/11) - Alisa Kocic ima najsvetliju buducnost od svih gimnasticara sveta,a kao drugarica je verovatno i bolja,u to sam siguran jer sam joj do nedavno bio najbolji drug.\nSuzana B.(01:43 26/03/11) - A sta je sa gimnastickim drustvom "Partizan" iz Subotice? Zar oni nisu zasluzni za mnogobrojne rezultate pogotovo devojcice koje su zadnjih par godina uvek u samom vrhu kako ekipno tako i pojedinacno!Oni se nigde nespominju,sramota je od gimnastickog save\nAnonimus(01:43 26/03/11) - Pstovani citaoci u nasoj srbiji se rodili talenti u gimnastici i sada ce otici u drugu zemlju jer je nas save z gluv na talente a sa njima se slikaju jer su naso zemlji doneli puno medjunarodnih medalj Deca se zovu Tamara i Nikola iz Novog njima se predv


EVROLIGA Bajern na srpski pogon staje na put prvaku Evrope\nFoto: Elvira Urquijo A. / EPA;\nKošarkaši Bajerna ovog četvrtka od 20 časova dočekuju Real Madrid u 14. kolu Evrolige.\nIzabranici Dejana Radonjića su u dosadašnjem delu najelitnijeg takmičenja u Evropi ostvarili sedam pobeda i šest poraza. U duel sa prvakom Starog kontinenta ulaze posle tri vezana trijumfa, protiv Himkija, Žalgirisa i Armanija, pa ovaj susret dočekuju u odličnoj atmosferi.\nBajern Dejana Radonjića odlično gura u Evroligi, a večeras ima novu priliku za dokazivanje - u Minhen dolazi evropski šampion Real. Kvota na keca je čak 3,50, a ako ipak mislite da Bavarci nemaju šanse, kvota na dvojku je 1,35.\nPogledajte sve kvote kladionice MOZZAER za Bajern - Real Madrid.\nSa druge strane, jedini bolji tim od Španaca, koji imaju 11 pobeda i dva poraza je Fenerbahče, koji ima dva trijumfa i utakmicu više. Madriđani takođe imaju tri vezane pobede i to protiv Efesa, Barselone i poslednju protiv Panatinaikosa.\nNaši košarkaši Stefan Jović, Vladimir Lučić i Nemanja Dangubić će pokušati da stanu na put šampionu prošlogodišnje Evrolige. Jović u ovom takmičenju beleži prosečno 8,2 poena po meču, dok je Lučiću taj prosek nešto veći - 10,5. Dangubić je na 2,8 uz skoro duplo manju minutažu od prethodne dvojice - 12,29 minuta po utakmici.\nFoto: elvira urquijo / EPA;\nBiće ovo velika prilika da Bajern pred svojom publikom pokaže da može da se nosi sa najboljima, te da će ove sezone ozbiljno mrstiti račune pretedentima za tron.\nEVROLIGA, 14. KOLO:\nCSKA Moskva - Efes 102:84\nBudućnost - Fenerbahče 65:89\nOlimpijakos - Gran Kanarija 98:77\nBaskonija - Barselona 70:77\nHimki - Darušafaka 18.00\nŽalgiris - Makabi 19.00\nBajern - Real Madrid 20.00\nPanatinaikos - Armani 20.00\n1. Fenerbahče 13 1 1189:1057 27\n2. CSKA 11 3 1230:1136 25\n3. Real 11 2 1167:1003 24\n4. Efes 9 5 1227:1156 23\n5. Olimpijakos 9 5 1134:1076 23\n6. Barselona 7 7 1051:1078 21\n7. Bajern 7 6 1042:1042 20\n8. Baskonija 6 8 1127:1133 20\n9. Žalgiris 6 7 1044:1032 19\n10. Armani 6 7 1111:1108 19\n11. PAO 6 7 1006:1021 19\n12. G. Kanarija 5 9 1145:1252 19\n13. Makabi 4 9 1003:1029 17\n14. Himki 4 9 1003:1043 17\n15. Budućnost 3 11 1000:1171 17\n16. Darušafaka 1 12 975:1117 14\nOBRADOVIĆ DOBIO OVACIJE, PA SLOMIO BUDUĆNOST Fenerbahče se prošetao kroz "Moraču" /FOTO/ /VIDEO/\nEVROLIGA Olimpijakos nastavio da lomi rivale, Milutinov asistencijama rušio Gran Kanariju\nPEŠIĆ PODIGAO KATALONCE Barselona posle velikog preokreta u završnih deset minuta slomila Baskoniju\nNEMAJU MILOSTI Radonjićev Bajern ubedljivo savladao Ludvigzburg\nSPREMNI ZA MEGDAN CRVENOJ ZVEZDI Radonjićev Bajern pobedio, Lučić NAJBOLJI protiv Brosea\n"POJEDI TO, TO JE FINO" Vršnjačko nasilje koje je šokiralo Hrvatsku, devojku sa poteškoćama u razvoju terali da proguta IZMET


J22K-13P104 , Dečija muška pidžama - Jasmil Online Shop\nJ22K-13P104 , Dečija muška pidžama J22K-13P104 , Dečija muška pidžama J22K-13P104 , Dečija muška pidžama\nSivo-zelena pidžama kratkih rukava sa šorts donjim delom za dečake deo je Bike kolekcije. Sašivena je u potpunosti od najfinijeg pamuka što je čini prijatnom za kožu i veoma udobnom za nošenje. Zbog atraktivne kombinacije boja i zanimljivog dizajna idealna je za vaše mališane.


Datum i vreme: 14-05-2021, 06:13 AM Dobro došli, Gost! (Prijava — Registracija)\n1.\tIzvori finansiranja i cena kapitala ………………………………….…………. ….….2\n2.\tAkcije ….. ………………………………………………………….………………....2\n3.\tPravo prodaje akcija …… ………………………………………….………………...3\n4.\tVrednost prava….… .…………………… ………………………….………………. .4\n5.\tDividende akcija i deljenje prava……… ………………………….………………… 5\n6.\tTržišna vrednost običnih akcija…...……………………………….…………………..6\n7.\tFaktori cena akcija………………….………………………………………………….6\n8.\tKarakteristike hartija od vrednosti……………………………………………………..7\nAkcije Vesnica 0 3,120 06-07-2010 09:49 PM\nAkcije - finansijski menadžment Vesnica 0 3,321 06-07-2010 09:30 PM\nAkcije - berze Vesnica 0 3,581 06-07-2010 09:18 PM


rasko konjevic o krizi vlade | Info | Politika\n7. December, 23:18\nKONJEVIĆ: PLATFORMA DF-a POTVRDA DA JE VLADA PALA! TO VIŠE NIJE STAV OPOZICIJE VEĆ I PARTIJA NA VLASTI 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nKONJEVIĆ: PLATFORMA DF-a POTVRDA DA JE VLADA PALA! TO VIŠE NIJE STAV OPOZICIJE VEĆ I PARTIJA NA VLASTI\n22.11.2021. / 09:51\nPredsjenik SDP-a Raško Konjević kazao je za Radio Crne Gore da je platforma Demokratskog fronta za izlazak iz političke krize samo potvrda da je Vlada Crne Gore pala, i da se danas nalazimo u političkoj krizi koja je prerasla u institucionalnu.\n"Da se premijer Zdravko Krivokapić drži elementarnih demokratskih principa, na prvo pominjanje da neko iz parlamentarne većine više ne daje podršku njegovoj vladi, Ustav u takvim situacijama, kod odgovornih premijera, podrazumijeva pokretanje procedura ispitivanja povjerenja", izjavio je Konjević u emisiji Link na Radiju Crne Gore.\nKonjević je kazao da Vlada nakon godinu dana nije obezbijedila dovoljan nivo reformi, te da nema podršku u parlamentu.\nTo, prema njegovim riječima, nije više stav samo opozicije, već i partija na vlasti.\n"Ova vlada je suštinski pala, potrebno je samo formalno to izglasati u Skupštini Crne Gore, jer mjesecima ključni politički činilac, s aspekta snage u parlamentu, uporno ponavlja da Vlada Zdravka Krivokapića nema podršku", dodao je Konjević.\nGodina dana je, kako je kazao, dovoljan period da se pokaže da li vlada može da niz rezultata koji su potrebni na ekonomskom, te planu evropskih integracija.\n"Sve političke strukture u opoziciji su prihvatili našu inicijativu i sad je sve stvar formalnosti", saopštio je Konjević za Radio Crne Gore.\nNa pitanje RCG da li vidi Prijedlog budžeta za 2022. godinu na dnevnom redu parlamenta, s obzirom na aktuelnu političku situaciju, Konjević kaže da je to pitanje za predsjednika Skupštine Crne Gore i parlamentarnu većinu.\n"Mi analiziramo taj budžet. Vi vidite već najave iz pojedinih djelova parlamentarne većine da je upitno da li taj budžet nakon njihove analize može imati njihovu podršku. Mi smo započeli analizu, nakon čega ćemo saopštiti stav", zaključio je Konjević za Radio Crne Gore.


Da li "krofna ekonomija" može da spasi svet? | Tema | Srbija | poslovnojutro.com\nPijace gde se voće i povrće odbačeno od strane supermarketa uzima besplatno i po potrebi, radionice i debate u okupiranim zgradama, razmene odeće umesto kupovine – ove i slične aktivnosti koje podrivaju dominantnu logiku potrošnje i profita po svaku cenu uveliko se primenjuju u Amsterdamu.\nDok se mnogi od nas pitaju šta će pandemija značiti za emisije štetnih gasova i borbe protiv klimatskih promena na duge staze, gradske vlasti u Amsterdamu stavile su klimatsku akciju u srž planova za oporavak od posledica rastuće zdravstvene i ekonomske krize, prenosi portal Klima 101.\nOvaj model definiše socijalnu osnovu u kojoj se nalaze preduslovi za dobar život zasnovani na ciljevima za održivi razvoj Ujedinjenih Nacija, kao i ekološki nivo iznad koga ljudska aktivnost izaziva planetarne štete poput klimatskih promena i zagađenja vazduha. Između njih nalazi se ekološki bezbedno i socijalno pravedno mesto za čovečanstvo kao prostor u kome nikome nisu uskraćene osnove za dobar život i u kome poštujemo Zemljine prirodne granice.\nPored toga što pruža pregled mesta na kome se trenutno nalazimo u odnosu na to gde bi trebalo da budemo, ‘krofna’ predstavlja alternativu uverenju da društveni boljitak mora imati visoku cenu u vidu povećane nejednakosti između bogatih i siromašnih i ekološke štete, kao i da se ne može istovremeno boriti protiv i jednog i drugog.\nPrimenjivanje ovih ideja na nivou grada vrši se kroz četiri ugla sagledavanja – ekološki, socijalni, lokalni i globalni – koji zajedno doprinose novoj perspektivi o tome kako definisati uspeh tako da je on u skladu sa prirodom i društvom.\nOvakvim pristupom grad preuzima odgovornost ne samo za sprovođenje lokalnih akcija poput smanjenja zagađenosti vazduha, već i za garanciju da takve akcije neće biti na štetu drugih ljudi i ekosistema. Tako se rešenje ovih problema zamenom lokalne proizvodnje uvozom iz drugih delova sveta radi smanjenja emisija i zagađenja ne bi uklapalo u novi model, dok bi ovaj okvir podržao smanjenje potrošnje kao adekvatno rešenje.\nNakon Amsterdama gradska "krofna" se sprema i za Filadelfiju u Pensilvaniji i Portland u Oregonu, a mnogi gradovi sprovode ambiciozne klimatske akcije i na druge načine – od prekidanja investiranja i tužbi usmerenih ka fosilnim korporacijama u slučaju Njujorka, do rada ka eliminisanju energetskog siromaštva i fokusa na klimatsku pravdu u donošenju odluka u slučaju Barselone.


Predsedavajući OEBS-a i ministar spoljnih poslova Republike Srbije Ivica Dačić danas je osudio najnoviju eskalaciju nasilja u istočnoj Ukrajini, i pozvao sve strane da se vrate za pregovarački sto u potrazi za političkim rešenjem konflikta u okviru Trilateralne kontakt grupe, kao i da u potpunosti poštuju sporazume iz Minska. "To je jedini način da se okonča patnja nedužnih civila," rekao je Dačić.\n"Upotreba sile je nedopustiva. Posebno sam zabrinut zbog upotrebe zabranjenog teškog naoružanja i nediskriminativnog granatiranja civilnih objekata, što je teško kršenje sporazuma iz Minska," rekao je.\n"Sve strane moraju da se suzdrže od upotrebe sile, i da se strogo pridržavaju primirja i drugih ključnih odredaba sporazuma iz Minska, uključujući momentalno povlačenje teškog naoružanja."\nPredsedavajući je takođe istakao značaj sigurnosti i bezbednosti posmatrača OEBS-ove Specijalne posmatračke misije u Ukrajini (SPM). "Dalja ograničavanja slobode kretanja posmatrača ne mogu se ničim opravdati. Ona predstavljaju ozbiljnu prepreku sprovođenju i nadziranju održivog primirja," rekao je Dačić.


Predsednik Vučić na vežbi ''Slovenski štit 2019'': Kupili smo Pancir-S - Tango Six\n''Preciznost oko 95 posto''. Pancir-S1 danas na Batajnici / Foto: Ministarstvo odbrane\nKako prenosi Ministarstvo odbrane, na vojnom aerodromu “Pukovnik-pilot Milenko Pavlović“ danas je u okviru vežbe “Slovenski štit 2019“ održan Dan visokih zvanica kome je u pratnji ministra odbrane Aleksandra Vulina i načelnika Generalštaba generala Milana Mojsilovića prisustvovao predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nPredsednik Srbije obišao je između ostalog i Komandu vežbe, gde je bio u prilici da vidi radarsku sliku situacije u vazdušnom prostoru, a gde mu je raport predao rukovodilac vežbe komandant 250. raketne brigade za protivvazduhoplovna dejstva RV i PVO brigadni general Tiosav Janković.\nPancir-S uskoro u Srbiji / Foto: Ministarstvo odbrane\nTom prilikom Vučić je izjavio da smo kupili i naručili sistem Pancir-S i da ga uskoro očekujemo u našoj zemlji. Dodao je da je to fantastičan sistem, koji gađa sve leteće objekte, posebno dronove i krstareće rakete, da na daljini do 80 kilometara sve vidi i da je vrlo teško ometati njihov radar, jer imaju mnogo raznovrsnih šifri i mnogo različitih pristupa. Govoreći dalje o tom sistemu on je naglasio da Pancir fantastično pogađa, sa preciznošću od oko 95 odsto. Osvrnuvši se na sistem S-400, predsednik je rekao da kada bismo imali dva diviziona S-400, niko nikada ne bi nadletao Srbiju i ne bi ni pomislio da nadleće Srbiju.\nTransportno-lansirno vozilo i nišanski radar raketnog sistema PVO S-400 / Foto: Ministarstvo odbrane\nLazar\t 20:01, 25. okt. 2019.\nSrbija ide malim korakom napred.\nSvaka cast i respect.\nkorak po korak\t 07:26, 27. okt. 2019.\nSVE BI BILO U REDU DA NE STOJI NA RUBU PROVALIJE…\nB\t 16:49, 27. okt. 2019.\nStajali na rubu krajem ’80ih, od tad padamo…\nAl-41F1\t 15:39, 28. okt. 2019.\nkrajem 70ih tacnije.\nOd tad free falling\nдане\t 08:55, 31. okt. 2019.\nпочетком 70 , мења се економски концеп, републике добијау већу самосталност и право да се задужују , индустриски раст миноран у целом периоду од почетка 70 до распада, привреда ефикасна на нивоу осталих комунистичких земаља ако не и гора, какав такав пристојан живот омогућаван задуживањем у иностранству, вода дошча до грла почетком 80, ко је тада био дете ко ја сећа се стабилизације није било чоколаде, жвака, бонови за гориво и детерџент и сл.\nentuzijasta\t 20:31, 25. okt. 2019.\nKonacno…Dugo ocekivano.Cestitke vojsci i u miru da nas sluzi.\nIma li zivota pre smrti\t 11:51, 28. okt. 2019.\nIma li neko oruzje koje smo u poslednjih 60 tak godina kupili ili nabavili a da nije bilo u svemu naj i efikasno barem 90posto. Ispada da smo uvek nabljali vrhunske stvari a da je razlog svih izgubljenih ratova samo ljudski faktor\nvesko\t 17:50, 28. okt. 2019.\nRatove nisu gubili ni oruzje ni vojnici nego politicari.A oruzje koje je kupljeno 60-tih ili 70-tih 1999 je bilo zaostalo.Sad da Srbija kupi S400 i Buk M3 sa sve Pancirom S1 i Tor M1 za 20 do 25 godina to ce biti zastarjelo jer tehnika napreduje.Tenk M84 je krajem 80-tih bio odlicno sredstvo ali danas mora da se modernizuje da bi bio upotrebljiv.\nMislim dakle ne postojim\t 07:59, 30. okt. 2019.\n&Vesko. Da jos jedan cuveni srpski mit. Srbi dobri ratnici a losi pregovaraci. Klasicno lamentiranje nad zlom sudbinom. Cinjenica je da vojska svojim delovanjem u ratu stvara preduslov za pregovore o miru koji se na kraju obavezno dese. I sada ispade vojska pobedila a pregovaraci sve upropastili. Da setimo se kraja rata u Bosni. Vojska RS svuda napreduje a u Dejtonu izgubise teritorije. Ma da li je tako bilo? Ili 99 i bombardovanja. Pa zar se sila oruzja VJ nije povukla sa nase teritorije bez opslajenog metka na stvarnog agresora. Dobijena bitka je preduslov i za politicku pobedu. Ovo samo govori da vojske nisu bile spremne za ratove da su ih lose vodile i izgubile jer rezultati su tu. Protivnici su na kraju ostvarili zacrtane vojne i politicke ciljeve a to se u nasim zivotima u svakom pogledu debelo i danas oseti zar ne?\nPetronije\t 20:35, 25. okt. 2019.\nZivojine, pitanje zar ovo nije s2?\nŽivojin Banković\t 21:40, 25. okt. 2019.\nТешко је рећи, треба видети ознаку производа тј. Изделије.\nУ најновијој посети Министарства одбране Русије произвођачу, речено је да ће ове године ВКС бти испоручено 24 Панцира-С1.\nДакле не спомиње се ни С2 нити С1М.\nMiloš77\t 22:51, 25. okt. 2019.\nIzgleda svi da ga zovu S1 ali ocigledno da ima najnoviji radar koji je namenjen za varijantu nazvanu S2 ili S1M.\nOvde na 2:55 se cuje Porucnik Miloš kako raportira pretsedniku da je borbeno vozilo Pancir S1 ! u pripravnosti broj 1.\nOstaje da vidimo sta je i koliko stvarno kupljeno.\nV\t 22:51, 25. okt. 2019.\nIma u jednom drugom videu Tanjuga gdje vojnik daje raport Vučicu u kojem kaže Pantsir S1.\nMiloš77\t 22:56, 25. okt. 2019.\n„У најновијој посети Министарства одбране Русије произвођачу, речено је да ће ове године ВКС бти испоручено 24 Панцира-С1.“\nTo bi znacilo 4 baterije od 6 lansirnih vozila svaka?\nPetrovic Dusan\t 23:32, 25. okt. 2019.\n@ Živojin Banković Ako je u pitanju 24 komada, to bi bila prva solidna nabavka vojne opreme od 1989 godine.\nBesmislene izjave „kad bi imali s-400 niko ne bi smeo…“ valjda politicari moraju da daju..\nPerica\t 02:01, 26. okt. 2019.\nJedan detalj je AV pomenuo a to je radar dometa 85 km…sto je mozda vise od varijante S1..mada nije lako reci. Radarska antena osmatrackog radara jeste dvostrana..mozda jeste S2 varijanta. Istina je da se obje varijante proizvode i moguce je da nisu sve porucene verzije S1 za VKS Rusije isporucene nego se jos ceka na isporuke.\nПатриота\t 12:15, 27. okt. 2019.\nЈесте то је Панцир С-2.Разлика је у радару који је код С-2двостран и има веће могућностти,као и ракете које ус домета до 25 км.Нејасно је само колико смо купили.Вучић је рекао један сиситем???Шта је то један сиситем?Дали је то пук или батерија или једно возило?Вероватно да нису хтели то да обелодане,што може бити и разумљиво.\nMiloš77\t 15:00, 27. okt. 2019.\nŽivojin je spomenio 24 komada S1 za Ruske Vazdušno Kosmičke Snage. Tako ih i dalje zovu i oni ali naravno imaju najmodernije serijske radarske sisteme a ne one izvizne ili starije radare, etc.\nPetrovic Dusan\t 16:27, 28. okt. 2019.\n@Miloš77 Ne brinu mene Ruske vazudsne sile,na njih i tako i tako niko nece napasti jer imaju atomsku bombu.\nNego,koliko konkretno Srbija tih Pancira kupuje?24 komada bi bilo ok.\nMiloš77\t 18:47, 28. okt. 2019.\nI vise nego OK!\nSumnjam da je 24 komada, al jednostavno moramo da se strpimo i vidimo.\nMiki\t 21:05, 25. okt. 2019.\nOvo je samo početak….. Ljudi ja ovde pisem odavno….. Dve godine se nasi obucavaju na s400…… To znaju svi\nAleksandar\t 21:35, 25. okt. 2019.\nNesto se govorilo o potrebnom broju sistema za nabavku i da bi 5 sistema za Srbiju bilo dovoljno…\nMoje misljenje je, Prvi Sistem za Aerodrom u Batajnici , da stiti lovacku avijaciju i sve helikoptere i sisteme, drugi na Aerodromu u Nisu da stitti lovacko-bombardersku avijaciju i nove helikoptere koji stizu, Treci sistem na Aerodrom Ladjevci, sada mesoviti vojno-civilni da stiti takodje lovacko-bombardersku avijaciju i nove helikoptere koji ce tu biti stacionirani verovatno Mi-35M, Cetvrti Sistem na Fruskoj gori u Vojvodini da stiti Novi Sad i mostove na Dunavu, Peti u Centralnoj srbiji da stiti Industrijska postrojenja fabrike , Sesti Sistem kod Priboja, da stiti isto fabriku FAP, Sedmi sistem kod Velike Plane da stiti fabriku Borbenih sistema, Osmi na jugu kod nove fabrike namenske industrije kod Kursumlije, ma minimum Deset Sistema.\nSevdić\t 00:44, 26. okt. 2019.\nAleksandre to se uzima na baterije od po 6 vozila a Srbija je narucila 4 baterije, koristice se za zastitu aerodroma i mozda za zastitu u 250. raketnoj\ndamjan\t 10:51, 26. okt. 2019.\nA dislokacija na ratne polozaje? :D\nvesko\t 15:25, 26. okt. 2019.\nSta podrazumjevas pod sistemom?Pancir se isporucuje u baterijama od po 6 vozila.Mislis na ukupno 60 vozila?To bi kostalo oko 900 miliona dolara posto jedno vozilo kosta 15 miliona dolara.Eventualno da se dobije neki popust obda bi moglo da bude ispod 800 miliona dolara.Prevelik zalogaj za Srbiju mada bi licno volio da ih bude toliko.Sto se tice S400 mislim da bi bilo bolje nabavljati Buk M3.\nZox\t 15:43, 26. okt. 2019.\nDa li neko može da mi pojasni, koliko vozila čini bateriju. Malo me bune baterija, divizion, sistem… Hvala!\nMedo\t 02:51, 27. okt. 2019.\nPa uzmes S -300 PMU 1 ili 2 i pokrijes celu Srbiju! Pancira bez 24 je smesno ali ali ako se obuce posade onda mozemo da sacekamo par godina ( lako je kupiti tehniku ,treba imati obuceno ljudstvo)!\nIm\t 09:29, 27. okt. 2019.\nI još jedan na Kalemegdanu da štiti Beton Halu i Savamalu, ipak su tamo najlepše devojke :)\nПатриота\t 12:21, 27. okt. 2019.\nАлександре прво што мораш схватити је да „Панцир С-2“ сам по себи не може Србију да заштити.Он може само по неке виталне објекте самостално да штити,као што штити С-400.Он је изванредан у тзв.слојевитој одбрани,где ми морамо да имамо систем средњег домета(БУК М2/3),пошто је он систем кратког домета и на крају купити и неки систем дугог домета да не буде много скуп(по мени можда С-300В4)који може да користи и ракете сиситема с-400 па самим тим има и тај домет.Кад комплетирамо сва три нивоа ПВО одбране,онда је Србија обезбеђена од напада из ваздуха.Све до тада ов је само исправан пут ка том решењу,који ми радимо корак по корак,односно онолико коклико нам могућности дозвољавају.\nAl-41F1\t 17:11, 27. okt. 2019.\nSa novjim verzijama Pancira, uz sistem velikog dometa, Buk je nepotreban. Ti gusenicari Kub/Buk u Rusiji su „armijski“ sistemi PVO za odbranu OMJ prilikom prodora. Mi sad te masovne oklopne formacije niti imamo niti planiramo tako da koristimo(to je neka hladnoratovska doktrina za evropski front).\nPo meni, bolje je uzeti nesto sa vise raketa i velikom brzinom reagovanja, upravo Pancir za taj kraci do srednji domet da stiti prvenstveno od AGM-88 HARM i Tomahaka na kracem, zatim od BPL na „srednjem“ dometu zbog energije same rekete(tesko da moze oboriti lovacki avion na 50km). Dok bi od borbenih aviona stitio sistem veceg dometa, koji god to bio.\nIli ako bi bas Buk, onda u varijanti HQ-16 zbog relativno velikog broja raketa, u tom slucaju za Srbiju je sistem veceg dometa takodje redudantan. Mozda bi neko idealno „srednje“ resenje bio S-350. Velika energija rakete, opet ih ima jako puno, a moze koristiti mocne radare vecih sistema.\nE sad sve to bez LA je jako ranjivo jos uvek to znate, a koliki broj nam treba, to znaju u generalstabu. U svakom slucaju, odgovor je ne malo.\nPetrovic Dusan\t 23:29, 25. okt. 2019.\nOdnosno ovi S-400 i Panciri se svi vracaju za Rusiju.Nadam se samo da nije Srbija platila za ovo besmisleno donosenje Ruskog oruzja u Srbiju i nazad.\nKupovinu Pancira pozdravljam,iako nije jasno koliko komada.\nRale\t 01:03, 26. okt. 2019.\nAko radar zahvata 80km (deluje do 40km) onda je rec o S2 verziji sa poboljsanim radarom. Prava poslastica.\nRealan\t 08:36, 26. okt. 2019.\nNije Vucic kupio Pancir, on je kupio mir na Balkanu, za nas i nasu decu. U istoriji se pokazalo, da samo onda kad su Srbija i Rusija bile jake (a to ide jedno sa drugim) mi ratovali nismo.\nBurke\t 14:10, 27. okt. 2019.\nMalo ti je „jače“ poznavanje istorije…\nMinmatar t3\t 07:55, 28. okt. 2019.\nNije Vučić kupio ništa. Kupili smo mi, od naših para. Zato je i tako malo. Vučić je samo to realizovao u naše ime. Da su se kojim slučajem političari „čipili“ za oruđa, moglo bi se kupiti mnogo više.\nPetrovic Dusan\t 21:03, 29. okt. 2019.\n@Realan Bas bi bilo zanimljivo da nabrojite te situacije.Uglavnom Rusija ni na koji nacin nema veze sa Srbijom, osim poraza u prvom srpskom ustanku,i zauzimanja Beograda 1813, zbog invazije Napoleona na Rusiju.\nMilan\t 10:06, 26. okt. 2019.\nU javnosti od zvanicnika su davane izjave da smo kupili pancir,pa pancir-s,do pancira-s1pri tome davane i navodjene besmislene karakteristike sistema..izmesali i pancir i kub i nevu i s400 i s300 sve zbrkano bitno da se svi hvale i prse..dok ne stigne i vidimo nista necemo znati jer tacne informacije nema….i jos nesto ok pancir je sasvim ok i vise od toga ali on bez jos jednog sistema srednjeg dometa poput buka ili tor-a nema mnogo smisla,naravno najbolje ga je upariti sa s400 ali to je jednostavno nemoguce nabaviti da se ne lazemo..iz vise razloga..i jos nesto za one koji nisu bas upoznati ..sistem s 400 trijumf nije samo ono sto vi vidite kamion sa cevkama i fijuuu rakete lete i nema jacih od nas….tu je radar onda kamion za dostavu raketa,kamion za prebacivabje raketa kamion za odrzavanje…..do fijuuu lete rakete i Srbija do Tokija ima dosta toga..zato pre nego sto neko komentarise nesto malo neka procita nesto…da rezimiram sam sistem pancir globalno je ok ali bez uparivanja sa jos jednim sistemom nema smisla…da se razumemo,moze i sam sve moze..ali nema smisla.i jos nesto..pancir ne cuva mostove kuce vikendice i splavove..mislim moze ali ….\nJholsj\t 12:53, 27. okt. 2019.\nMozda je i cilj izjava AV.. da zapetlja u javnosti koje sistemo smo nabavili\nЈоца\t 16:23, 27. okt. 2019.\nМилане могао би ти да се информишеш пре него што се ухватиш тастатуре… Тор је систем кратког(малог) домета као и Панцир! Чак шта више, Тор има мањи домет, свега 15 км. Наравно има своје специфичности, па и предности. Елем, наравно да је набавка Панцира велика ствар, можда и највећа до сада, када је модернизација војске у питању. И наравно, не сме се на овоме стати.\nMilan\t 08:12, 28. okt. 2019.\nJoco zbog takvih sam i napisao da malo procitaju kao sto je tvoj komentar…nije bitan domet rakete ..za laike jeste ali nije ..bitan je radar kod tora je oko 500 km\nMilan\t 08:18, 28. okt. 2019.\nI da naravno procitaj brzinu rakete kod tora i kod pancira..punjenje….pa uporedi…moze da se spamuje i pricaju bajke kako je ovo genijalno ali ako rusi uparuju tor i pancir a ti kazes da je to glupost onda skidam kapu.priznajem vise znas i od rusa\nЈоца\t 09:24, 28. okt. 2019.\nМилане ти си пријатељу нешто озбиљно побркао!!! Какав радар код Тора 500 км?! Тор је систем Пво кратког домета на гусеничној платформи, има интегрисан радар, сличан Панциру, само слабијег деловања, осим када је у питању детектовање дронова, где се показао као бољи. Ретко где се Тор и Панцир упарују, сем ако имаш вишка и једог и другог, па онда зашто да не. Радар код Тор-а, да не копам сада по нету, али колико ја знам, има домет око 25 км… Ракета до 15км у пречнику и не више од 10 км у висину… Тор је најсличнији Тунгуски, само без топова…\nTiki\t 11:24, 26. okt. 2019.\nA Carnex?? ostasmo bez pasulja! Dzaba ti tenkovi i kamioni posle…\nnekom\t 13:12, 26. okt. 2019.\nKoliko baterija smo kupili, nije dovoljno ovo sto ostaje u Srbiji od Pancira, posle vezbe.\nПатриота\t 12:23, 27. okt. 2019.\nТо остаје и још долази.Ово су Панцири с-2…\nVlado\t 14:21, 26. okt. 2019.\nJedan komadic bez adekvatnog naoruzanja i radara za impresioniranje glasackog tela.\nMedo\t 12:46, 27. okt. 2019.\nPancir ,Mi-17 ,Mi-35m,H-145 i deset Mig-29 je kupljeno ako je to malo daj mi primer ko je uradio vise?\nI da dodje S-400 neki nece nikada da budu zadovoljni….\nЈоца\t 16:30, 27. okt. 2019.\nАко је ДС заједно са својим сателитима владао 12 година, тј. народ им је давао предност у 3 или 4 изборна циклуса, а у војску нису унели ни чамац на надувавање, док су из ње изнели све што је могло… Онда Вучић/Вулин колиго год били драги и недраги, требају да буду где и јесу док им не досади!\nMiki\t 17:37, 27. okt. 2019.\nA mistral, a radari od francuza…. To je gotova stvar\nMayer\t 23:43, 27. okt. 2019.\nU jednom trenutku, kao sto mediji prenesose: „kontrolsao jee bo celog Balkana, juzne Auastrije“ itd. Zatresla se sva Evropa…\nSteppenwolf\t 18:52, 26. okt. 2019.\nCak i nekoliko desetina pantsira tesko da moze da obezbedi nebo iznad srbije od jakog protivnika..iako je jedno vozilo pantsira sposobnije od baterije neve ili kuba (koliko je manje ljudstva neophodno!).. potrebni su i bukovi m2/m3 i neki sistemi jos veceg dometa tipa s3××/400 ili kinezi..iskreno u miksu bi voleo i kineze jer su potpuno nepoznati zapadu…ipak treba protivnika drzati na daljini i ugroziti mu manevarski prostor, slobodu biranja pravca napada, oteziti punjene gorivom u vazduhu, izvidjanje,…\nMiki\t 18:54, 26. okt. 2019.\nNa prikazanom S1 se vidi po 5 raketa sa svake strane .\nGde je sesta ?\nGde je ona zastitna ploca pored raketa ?\nDa li se ona naknadno postavlja ili …?\nDa li i Rusija ima korsiti od ovih sistema , bar onih koji su realno moguci , dakle – da li je i njoj korisno da ih Srbija ima i da se i na taj nacin stiti onih oko 400 km cevi „Turskog toka“ ?\nA o Divoselu da i ne pricamo …!\nZatim , (mala sala) :\nSta ako NATO zatvori sve puteva za povaratak sistema u maticu ?\nMiloš77\t 15:08, 27. okt. 2019.\nTaj sistem je očigledno za vežbu namenjen, pa nema te zaštitne ploče i još što šta slično. Neko je na forumima ukazao na uredjaj koji je malo skriven ali se vidi ako pazljivije pogledate na mestu šeste lansirne cevi. Možda uredjaj za simuliranje gadjanja.\nЈоца\t 16:34, 27. okt. 2019.\nМислим да је НАТО-у у интересу да се ово врати у матицу :) Што се тиче шесте ракете, мислим(не тврдим) да се уместо ње ставља симулатор за потребе вежбе.\nBranko\t 16:58, 27. okt. 2019.\nNa svim slikama i S1 i S2 i SM imaju po 6 raketa sa svake strane, mi smo verovatno uzeli malo jeftiniji, osakaceni model…\nRex\t 18:58, 26. okt. 2019.\nI na kraju jedan S400 da stiti celu zemlju.\nLuka\t 20:53, 26. okt. 2019.\nDa li neko ima informaciju koliko je naručeno Pancira?Koliko kamiona?\nMighty Mouse\t 21:17, 26. okt. 2019.\n„…da na daljini do 80 kilometara sve vidi …“\nHmmm, jel’ moze neko ovo malo da pojasni.\nПатриота\t 12:31, 27. okt. 2019.\nРадар „Панцира С-2“ који ми добијамо као и овај који је био у Србији има двострани радар са много већим могућностима уочавања циљева и домет ракета 25 км уместо 2окм(С-1).Ово 80км је домет радара,односно даљина на којој може да почне да уочава циљ,а на 40 км већ може да делује по циљу.Изванредан сисите,само не знам којико смо батерија купили и неопхадан је сиситем средњег домета (БУК М2/3),за полу миран сан док не покријемо потпуно ваздучни простор нбавком сиситема дугог домета.Очекујемо са нестрпљењем следећи систем -систем средњег домета…..\naha\t 06:41, 27. okt. 2019.\na šta ako nas neko napade dok čekamo da se rakete isporuče??\nja cu jako nemirno da spavam sledećin par meseci….\nNenadm\t 09:17, 27. okt. 2019.\nZna li se na kraju koliko komada smo uzeli ?\nCile\t 10:05, 27. okt. 2019.\nKoliko Pancira je naručeno?\nNixon\t 10:26, 27. okt. 2019.\nNe manje od 18 i ne više od 24.\nMiloš77\t 18:00, 27. okt. 2019.\nmadpal\t 13:17, 27. okt. 2019.\nSve je ovo odlicno. Pocelo se nabavljati i planirati. Inace da napomenem, Srbija ima preko 600 miliona dolara narucenog oruzja od RF, sta spada u tu cifru ostaje da nagadjamo, za sada.\nZoran Vu\t 14:19, 27. okt. 2019.\nAko to budu 4 baterije, odnosno 24 vozila to je znatno bolje od ocekivanja jer cesto se mogli naici na info da ce biti uzete 2 baterije.. ovi bi ipak bila nakozbiljnija akvizicija do sada u rodu vojske koji realno jeste najproblematicniji ali i najzahtevniji i financijski i tehnoloski. Ali nije mi jasno zasto se javno ljudi koji rade na ovom projektu nabave ne kazu javnosti koliko ih je kupljeno.. da se ne licitara vec skoro 2 godine… pa nisu nuklearne bojeve glave… Mene isto zanima zasto na ovima koji su na vezbi ima 5 lansera za rakete umesto 6?\nPeroZ\t 15:13, 27. okt. 2019.\nBaterija (bitnica) sustava Pantsir sastoji se od najčešće 4 do teoretski maksimalno 6 samostalnih vatrenih lansirnih jedinica.\nJedna vatrena lansirna jedinica je tzv. glavna ili zapovjedna (Master) a ostale (najčešće 3 do maksimalno njih 5) su njoj podređene (Slave).\nTri baterije (bitnice) sustava Pantsir (3 x 4 do 6 vatrenih jedinica) čine jedan bataljon (divizijon) od 12 – 18 vatrenih jedinica.\nDosadašnje izjave su vrlo kontradiktorne i najčešće se spominju „dva do četiri sustava“ što bi najvjerovatnije značilo dvije do četiri baterije (bitnice) odnosno od minimalno 8 (2 x 4) do maksimalno 24 (4 x 6) vatrenih jedinica plus sva ostala popratna vozila sustava.\nOkvirna cijena, od minimalnih 120 milijuna USD za 8 do 360 milijuna USD za 24 komada.\nblickrig\t 15:49, 27. okt. 2019.\nda li moze neko da malo objasni…\nu kojoj simulaciji budućeg rata bi se koristile ove rakete i sa kojim ciljem ???ko bi sta trebao napasti a da one imaju smisao?\nako se plašimo devedesetih….\nzar smo zaista spremni opet ići kontra NATOa, pa makar i bili u pravu?\nako se plašimo komšija\nko bi od njih i u kojoj simulaciji poslao avione da lete po Srbiji\nono čega se bojim..\ndok mi ćutimo, niko neće da nas dira\nda nije ovo priprema za KiM i R Srpsku\navioni, tenkovi nabavljeni za ofenzivu\na rakete da malo uplaše/uspore nato reakciju dok ne bude sve gotovo\nBanja Luka\t 16:04, 27. okt. 2019.\nDa se ne osvrćemo mnogo na stvari koje je „Vođa“ rekao. Više puta sam komentarisao da je zadatak političara da podržavaju, da ne koče- a gomilu netačnih poluinformacija koje izgovora nakon kraćeg brifinga prije PR nastupa, mogu i da tolerišem. To mi uopšte nije bitno, ako je MO i Vojska dobila odrešene ruke da završavaju ovu ili neku drugu nabavku.\nIpak, osvrnuo bih se na nešto što se tiče ove konkretne nabavke. Ne ulazeći na vrijeme kompletiranja potrebnog broja sredstava, njihovog tačnog broja i slično- treba reći da se ovih dana ljudi pozvani da govore o ovome govore o „Pantsir“-u kao „budućoj okosnici“ naše PVO. Ako je to već tako, zar nebi trebao predmet razgovora biti i nabavka 1RL-123 za VS (a nije).\nSvi se tvrdoglavo drže teme broja „baterija“, TELAR-a i slično. Iskreno, rado bih mjenjao 6 TELAR-a za nekoliko ovih radara. Radi se o sjajnom multiplikatoru sposobnosti ovog sistema, koji nudi mogućnost daleko pasivnijeg korištenja istog u osmatračkom modu, sredstvu koje je specifično razvijeno za „Pantsir“ i koje ima sjajne mogućnosti u odnosu na potrošnju energije i gabarite radara.\nVeć sada se zna da će nabavka sredstava PVO biti završavana u fazama, da će se postepeno raditi na obuci kadra i popuni oruđima. Ako je to već tako, trebalo bi odmah, u prvom paketu raditi na tome da dođe do isporuke barem jednog ovog radara. Evo link do par lijepih fotografija:\nBranko\t 16:54, 27. okt. 2019.\nDa je neka unaprejena verzija valjda bi odmah rekli S2 ili S1M, da se pohvale, a ne samo S… Ali kod nas je sve moguce sa ovom ekipom…\nMiloš77\t 12:36, 28. okt. 2019.\nNa sreću izgleda da će biti taj najnoviji dvostrani radar ali sa raketama S1 sto je super. Posle modernizacija na SM je moguća.\nAl-41F1\t 16:59, 27. okt. 2019.\nNajjaca izjava „niko ne bi nadletao Srbiju“, a on ima dao diplomatsku dozvolu da nadlecu koliko god hoce. Sad nema nazad.\nIvan Uzice\t 17:15, 27. okt. 2019.\nNadao sam se da ce mo uzeti bukove m3.\nMnogo bolji sistem i ozbiljniji i nama potrebniji. To je neka sredina. S400/300>buk>pantsir.Valjda je sledeci buk, kao i modernizacija migova svih 10 sa mogucnoscu gadjanja ciljeva na zemlji i da ce uzeti jos MI 35.Daj Boze da ove h 145, vise ne uzimamo niti bilo sta zapadno. Ne znam sta su planirali sa ovim h 145 za vojsku i kakva ce biti njihova uloga.\nPerica\t 09:16, 28. okt. 2019.\nBuk M3 ne ide bez Pancira! Pancir je neizbjezan, za zastitu istog a i za malogabaritne ciljeve. Sa pancirom nema potrebe za Buk M2. Dobra bi kombinacija bila sa kineskim FK-3 i to je to!\nIvan Serdarev\t 22:23, 27. okt. 2019.\nJa samo znam da su ih Izraelci u Siriji rokali ko od šale. Čak ima snimki na you tube. Tako da….\nMilan\t 07:52, 28. okt. 2019.\nNe postoji nedodirljiv i neuništiv PVO sistem. Zapravo, ništa na svetu nije 100% sigurno a kamoli nešto ljudskom rukom napravljeno. Pitanje je koliko raketa, dronova, aviona i helikoptera može da smakne pre nego što njega unište. Ako je statistika na strani PVO veruj mi da pilot neće baš rado da sedne u avion ili helikopter i krene u napad…\nmadpal\t 08:45, 28. okt. 2019.\nDa , unistili su citav jedan ili dva sistema za 7 godina.\nPerica\t 09:08, 28. okt. 2019.\nTo je preterivanje. Potvrdjeno je unistenje 2 pacira samo od ca 50 kom koliko imaju Sirijci. Pri tome ovis us uniosteni zbog neadekvatne primjene (ostali bez municije i bez zastite od druge jedinice).\nMiloš77\t 12:42, 28. okt. 2019.\nAko ti je zananje o Panciru zasnovano samo na dva snimka uništenja iz Sirije ( a toliko ih je), onda ne znaš ništa o tom sistemu niti o situaciji u kojoj su ta dva sistema bila uništena. Ako se već interesuješ na temu, zagrebu malo dublje. Na pravom si mestu.\nUsnet\t 15:43, 29. okt. 2019.\nUnistili su ono sto im je bilo potrebno da uniste, a izvrse misiju. Sta su trebali ici okolo i sve porokat?\nUsnet\t 15:34, 29. okt. 2019.\nda parafraziram Tom Jonesa:\n„My my my Delilah\nForgive me Delilah I just couldn’t take any more“


PET SJAJNIH ZAČINA: Osim što daju bolji ukus hrani, čuvaju i zdravlje : Nadlanu.com\nObjavljeno 16. nov 2019. / 15:15:15\nCimet - ima specifičan ukus, ali i miris, koji uvek daje poseban šmek svakoj poslastici. Ali, osim toga, može da bude i odlična zamena za šećer u napicima, a s obzirom na to da bolje reguliše nivo šećera u krvi, obavezno ga koristite.


source.ba | Mijatović o izborima: Vrijeme je da se posvetim funkciji potpredsjednika SDP BiH\nVojin Mijatović, potpredsjednik SDP BiH oglasio se danas na Facebook-u nakon što su danas objavljeni utvrđeni rezultati izbora.\nVojin Mijatović dobio podršku od grčkog diplomate Gocidisa i poznate ljevičarke Aleksandre Jerkov\n"Iako smo dali 101% od sebe nismo ispunili cilj i ulazak u gradsku Skupštinu Banja Luke. Osvojili smo 2.092 glasa što predstavlja najveći rezultat SDP-a u posljednjih 16 godina ali nije bilo dovoljno za ulazak u Skupštinu Grada, iako je to rast od 1467% za 4 godine. Po ukupnom broju glasova smo 16. po redu organizacija u okviru SDP BiH što predstavlja sjajan rezultat za Gradsku organizaciju Banja Luka. U odnosu na 2016. godinu kada je SDP BiH ostvario rezultat od 143 glasa ovo predstavlja ogroman iskorak, ali ostaje jako gorak ukus barem meni. Već sutra prema CIK BiH ulažemo žalbe za oko 50-ak biračkih mjesta gdje smo utvrdili nedostatak naših glasova te očekujemo ponovno brojanje. To neće promijeniti naš konačni rezultat značajno ali želimo da utvrdimo zakonski svaki glas koji je dobio SDP BiH", kazao je Mijatović.\nOn je dodao da sljedeće nedjelje slijedi posljednji sastanak Izbornog štaba, podnošenje izvještaja, detaljna analiza i zaključci te izvršenje konačnih obaveza prema svima koji su učestvovali u izbornom procesu.\n"Iako sam osvojio 709 glasova što je najviše na citavoj listi moram otvoreno reći, ne želim kriti da sam tužan, razočaran, i da imam stotinu upitnika iznad glave. Hvala svima koji su učestvovali u izbornom procesu, svima koji su nam dali povjerenje, gradsku organizaciju čeka veliki posao da se konsoliduje, reorganizuje, osnaži i krene dalje. Dat ću i dalje punu podršku radu gradske organizacije Banja Luka koja je sada konačno spremna da korača samostalno, ali od danas ću mnogo više biti posvećen poziciji potpredsjednika SDP BiH. Došlo je vrijeme da konačno poslije 3 godine budem malo i potpredsjednik SDP BiH", zaključio je Mijatović.\nTagovi: Vojin MijatovicSDPBiH


Zemunska regata na Dunavu okupila više od 100 ljudi\nNautički klub "Liman" i opština Zemun organizovali su juče osmu "Veliku zemunsku regatu" Dunavom, takmičenje u raftingu, kao i revijalni deo gde su viđene i vratolomije sa čamcima. U manifestaciji je učestvovalo oko sto ljudi.\nKomandni vučni brod "Trajan" prevezao je sve učesnike i njihova plovila od restorana "Galeb" na Zemunskom keju do Batajničkog spusta gde je oko 10 sati počela regata ka Zemunu.\nUčesnici su veslali u čamcima, rafting čamcima, kanuima i kajacima, dok su se neki i u povratku vozili "Trajanom". Prema rečima kapetana Slobodana Jovanovića, brod je uzvodno plovio brzinom pet kilometara po satu, a nizvodno osam, kako bi bio blizu ostalih plovila.\n- Ovde je mnogo lepo, ljudi su opušteni i komunikativni, ali je mnogo vruće, jedva izdržavam – kaže Sonja Vedelburn, supruga Dragana Olajdžije, nekadašnjeg rafting reprezentativca, koja je došla iz Toronta sa porodicom.\nU drugom delu programa učestvovali su NK "Liman" i Rafting klubovi "Vir", "Avantura" iz Pančeva i "Drinska regata" iz Ljubovije, a pobedio je tim organizatora, NK "Liman".\nTaj tim koji čine rafting reprezentativci pozvan je na Svetsko prvenstvo na Novom Zelandu u novembru, međutim, zbog nedostatka sredstava učešće je pod znakom pitanja.\n- Svakodnevno vežbamo po dva sata, dobar smo tim, uveslani smo i dobro se slažemo, ali nažalost nemamo novca za predstojeće Svetsko prvenstvo u raftingu – kaže Bogdan Ribarić (17), naš najmlađi rafting reprezentativac i član današnje pobedničke ekipe.\nSava i Dunav u prestonici sve PLIĆI iz dana u dan\nzika so what?


Slavko Kalezić predstavlja Crnu Goru na Evroviziji 2017 - ESC Serbia | Evrovizija.rs\nSlavko Kalezić predstavlja Crnu Goru na Evroviziji 2017\n[dropcap]C[/dropcap]rnu Goru će na Pesmi Evrovizije 2017. godine predstavljati Slavko Kalezić s kompozicijom Space, autora Momčila Zekovića, saopštila je Radio-televizija Crne Gore.\nTo je odlučila Stručna komisija Radio-televizije Crne Gore, u sastavu: Biljana Papović (muzički urednik), Dalibor Nedović (majstor tona i producent) i Pjetar Dedivanović (scenograf i muzičar).\nNa konkursu koji je objavila naša kuća polovinom oktobra prijavilo se 20 autora sa 27 kompozicija. To je i bio jedan od razloga što je trebalo jako mnogo vremena da se donese konačna odluka – saopštio je rukovodilac Odeljenja za promociju programa RTCG-a Sabrija Vulić.\nSlavko Kalezić je glumac Crnogorskog narodnog pozorišta (CNP). Diplomirao je na Fakultetu dramskih umetnosti na Cetinju, a specijalizovao je solo pevanje i ples. Na istom fakultetu završio je magistarske studije.\nU njegovoj muzičkoj biografiji vredi istaći izuzetno uspešan nastup na regonalnom takmičenju X Factor Adria. Objavio je singlove Krivac i Feel the love, a pre dve godine i debi album „San o vječnosti” s deset kompozicija. Oktobra 2015. objavljuje rimejk čuvenog hita Olivera Mandića Ljuljaj me nežno, kao i obrade pesama na engleskom pod nazivom „Question”, navodi se u saopštenju RTCG.\nSeptembra 2016. Slavko je objavio još dva singla: Sudnji dan i Freedom, a tečno govori engleski, italijanski i španski jezik.\nMomčilo Zeković, autor je muzike i teksta za kompoziciju Space, a poznat je kao član grupe „Perper” sa Cetinja za koju je, kao i za mnoge druge crnogorske izvođače, napisao tekstove i komponovao brojne hitove. Zeković se bavi i književnim radom.\n30.12.2016 at 12.33\nOoo moj Bozee 🙁\n30.12.2016 at 04.12\nŠerif Mašin lažni momak ;))). Srećno Slavko ;).\nDanica Krstić i Vladimir Graić srpski tandem za Kijev?


EVO ŠTA ZNAČI KADA SE MASNOĆA TALOŽI NA STOMAKU, RUKAMA, KOLENIMA ILI NA BUTINAMA: Salo kaže da preterujete u OVOME! – Receptoor.com\nObjavljeno 9 Jula, 2021\nPažljivo pogledajte svoje telo.\nAko primetite da su se na bokovima pojavile masne naslage, to ukazuje na to da je štitna žlezda poremećena, a masnoća “prisiljava” da se tiroidni hormoni talože na tim mestima. Da biste sprečili dalje taloženje masti na ovim mestima, nije dovoljno samo pridržavati se dijete, već morate izbegavati upotrebu teških metala koji se nalaze u vodi iz česme i pasti za zube. Ako su već u telu, treba da ih pokušate ukloniti što je pre moguće.\nNaslage masti na bokovima i leđima ukazuju na to da njihov vlasnik veoma voli proizvode od brašna i slatkiše koji sadrže veliku količinu ugljenih hidrata. Kao rezultat toga, velika količina insulina počinje da se proizvodi u krvi. Da biste se na ovim mestima rešili masti, samo treba da se odreknete brzih ugljenih hidrata, na primer, beli hleb treba zameniti hlebom od žitarica, a slatkiše – medom i voćem.\nMasnoća na ovim mestima nastaje od prekomernog oduševljenja slanom i slatkom hranom. Kao rezultat, višak tečnosti počinje da se akumulira u telu u predelu kolena. Rešenje je jedno – morate smanjiti količinu slane i slatke hrane na minimum. Pored toga, preporučuje se da se jednom nedeljno dogovaraju dani posta bez soli.


U “Želvozu” ponovo štrajk glađu – Semendria\nU “Želvozu” ponovo štrajk glađu\n26. mart 2012. DRUŠTVO – Izvor: Agencija Tanjug – Grupa radnika smederevskog preduzeća “Želvoz”, među kojima su i četiri žene, počeli su danas ponovo štrajk glađu u zgradi Skupštine grada Smedereva, nezadovoljni pregovorima o usaglašavanju socijalnog programa.\nVeća grupa radnika “Želvoza” je prethodno, na sat vremena, blokirala saobraćaj kod Zelene pijace, u centru grada, da bi se njih 20 potom vratilo u Skupštinu grada, gde protestuju od 6. marta, tražeći isplatu obećanih otpremnina za 444 radnika.\n“Posle današnje blokade saobraćaja, 20 radnika ‘Želvoza’ od 10 sati je počelo štrajk glađu, želeći da skrenemo pažnju nadležnih na odugovlačenje rešavanja naših zahteva, rekao je Tanjugu jedan od radnika u protestu Dejan Živković. Gradonačelnik Smedereva Predrag Umičević je rekao da je Vlada Srbije u ponedeljak usvojila zaključak o odobravanju do 200 miliona dinara za “Želvoz” i dodao da očekuje da on tokom tokom dana stigne u lokalnu samoupravu. Umičević je rekao novinarima da je dogovorrno da radnicima i poslovodstvo fabrike sednu za sto i usaglase novi sporazum o socijalnom programu. “Lokalna samouprava je čvrsto stala iza njihovih zahteva i podržali smo ih u prvobitno traženom iznosu od 200 miliona dinara.\nOčekujemo da se, po zaključku Vlade, oglasi Fond za razvoj i da se napravi taj novi sporazum, pošto onaj stari sa Ministarstvom ekonomije više ne postoji. U protivnom neće moći da se realizuje ceo posao”, naglasio je Umičević. “Mi ne želimo da budemo arbitri, jer to nije naš posao kao lokalne samouprave. Mi smo samo pomogli da dođe do novog sporazuma koji je kvalitetniji nego što je zakonski okvir i da metodom kompromisa nađu zajedničko rešenje”, rekao je Umičević, ističući da je sada na radnicima, sindikatima i poslovodstvu da definišu novi sporazum. Prema njegovim rečima, pošto vlada zaključak uputi Fondu za razvoj, on će stići i lokalnoj samoupravi, ali novac neće biti prebačen dok se ne postigne dogovor o socijalnom programu. Nezadovoljnji radnici najvili su da će svakog dana, bez prethodne najave, blokirati po jednu saobraćajnicu na sat vremena, dok se njihovi zahtevi ne reše.\n« Niški kikbokser prvak države\nNaprednjaci podneli krivičnu prijavu protiv Brančeta Stojanovića »


Borković osvojio novi bod u svetskom TCR šampionatu | Sport | Vesti\nRTV Pančevo Sport Borković osvojio novi bod u svetskom TCR šampionatu\nBorković osvojio novi bod u svetskom TCR šampionatu\nPANČEVO, 13. maj 2017. (TV Pančevo) – Najbolji srpski automobilista Dušan Borković, uprkos 15. poziciji na startu trke hrabrom vožnjom došao do 10. mesta na legendarnoj stazi Monca u Italiji.\nNajbolji srpski automobilista još jednom je potvrdio da je jedan od najkvalitetnijih vozača današnjice. Vozeći automobil Alfa Romeo Đulijeta TCR s brojem 62 uz podršku gruzijskog tima “GE Force” i italijanskog “Romeo Ferraris”, osvojio novi bod u Svetskom TCR šampionatu završivši prvu trku na legendarnoj Monci kao deseti.\nTrkači su iz kruga u krug ulazili u nemilosrdne duele što nije zaobišlo ni Borkovića, koji je vodio pravi rat s konkurentima. Mnogi od njih izletali su i vraćali se na stazu, ali ne i Duca, koji je najdramatičnije trenutke proživeo nakon duela sa čuvenim Morbidelijem. Italijan je pokušao da iseče idealnu putanju Borkovićevog automobila, došlo je do kontakta, ali je majstorskim manevrom naš šampion ostao na stazi i nastavio pohod koji se okončao još jednim velikim uspehom za srpski sport.\n"Odvezao sam svoju standardnu trku. Da sam zadovoljan, i nisam baš, ali sam se borio. Mislim da će u nedelju biti još jedna trka jer svi brži vozači kreću otpozadi zbog inverznog starta. Kola su izdržala trku s obzirom na to da sam imao više udaraca sa svih strana. Bilo je puno kontakata i duela što me je usporilo u progresu, ali sam na kraju makar pokupio jedan bod", izjavio je Borković po završetku trke. Dušan Borković nakon prve trke u Monci zauzima šesto mesto u generalnom plasmanu sa 52 boda. Sledeća trka biće vožena u nedelju u 10.50, uz direktan prenos na RTS.


Latinka Perović: Istorija mora biti razdvojena od politike i banalizacije | (Vesti - 27.11.2015) Novi Sad\n27.11.2015 u 09:21h\nLatinka Perović: Istorija mora biti razdvojena od politike i banalizacije\nU punoj sali Studija M sinoć je predstavljena nova knjiga istoričarke Latinke Perović „Dominantna i neželjena elita“. Delo kroz analizu 13 intelektualaca govori o političkoj i intelektualnoj eliti Srbije u XX i XI veku i o 150 godina dugom sukobu između konzervatizma i modernizma koji je jedan od uzroka nerazvijenosti današnje države.\nAutorka knjige Latinka Perović kazala je da razlikuje istorijsko saznanje od svesti. Smatra da je saznanje rezultat istraživanja i često je inferiornije nasuprot svesti koja je puna mitova.\n- U Srbiji se više ceni kada je neko gori. Naša istorija je takva kakva jeste, i moramo je poznavati i razumeti. Naš bilans na prelazu iz XX u XXI vek nalaže nam da postavimo pitanja, i da damo odgovore sa kojima ćemo pripremiti jednu drugačiju elitu za dalji razvoj naroda koji je ne samo siromašan, nego i zaostao. Istorija mora biti razdvojena od politike i banalizacije – rekla je Perović.\nNaglasila je da se podela na elitu dešava spontano, ali oko iste ose, a to je kakva ili kolika država. Na kraju je postavila pitanje da li će se i dalje govoriti o okupljanju Srba u jednu državu ili će se država razviti u dubinu.\nNovinar Dimitrije Boarov kazao je da se istoriografija kod Srba razvila kada su se pojavili istoričari koji su gledali istoriju drugačije od dominantne elite, i da je ovaj rukopis doprineo tom razvoju.\n- Uzroci naše nerazvijenosti su u samoj Srbiji. Dominantna elita je izrasla iz agrarnog naroda, a država nije imala sreće sa idejama te elite i ostala je siromašna. Nedovoljno dobre, pobeđivali su još gori – primetio je Boarov.\nPublicista iz Zagreba Slavko Goldštajn rekao je da je autorka analizirala portrete 13 srpskih intelektualaca. U kategoriju dominantnih svrstala je jednog, Dobricu Ćosića, a preostalih 12 među neželjene.\n- U analizi Ćosića kao mislioca, pisca i ideologa, Latinka Perović je zapravo sažela celokupnu ideologiju koja je dominirala u zadnjih 150 godina. Toliko dugo traje sukob između ideje oslobađanja i ujedinjenja Srba, i one druge, koja u prvi plan stavlja modernizaciju države. Knjiga predstavlja najvrednije suočavanje sa srpskom političkom prošlošću koja dodiruje i širi region. Autorka ovim svojim delom doprinela je normalizaciji srpsko-hrvatskih odnosa, i ono predstavlja zdravo sagledavanje naše prošlosti koja nas opterećuje i još će nas dugo opterećivati – izjavio je Goldštajn.\nProfesor Ljubodrag Dimić, član SANU, smatra da je knjiga kritika društva i da njeno čitanje predstavlja podsticaj jer nameće mnoga pitanja, a pre svega da li se može prihvatiti modernizacija bez prihvatanja vrednosti koje idu uz nju. Kazao je da kritičnost i držanje distance dominira delom iz čega se može zaključiti da ga je pisao naučnik.\n- Vidi se partijska država i birokratija koja ne priliči savremenoj zemlji. Vide se partijski kadrovi koji ne žele smenu generacija i primečuje se neprofesionalizam. To sve utiče na reforme i kvazi reforme u zadnjih 50 godina – primetio je Dimić.\nRecenzent knjige, profesor Milan Subotić rekao je da je autorka pisala o ljudima koje je poznavala i sa kojima je sarađivala, a i sama je sa nekima od njih pripadala neželjenoj eliti.\n- Čitaoci ne osećaju racionalni razlog za optimizam nakon čitanja knjige. Međutim promene su ipak moguće, a primer Latinke Perović je inspirativan – zaključio je Subotić.\nKnjiževnik Svetislav Basara misli da je autorka dokazala da imamo sjajne istoričare, ali da nemamo istoriju zbog dominantne elite.\n- Ta dominantna elita ne želi ono što njima ne odgovara, već žive u mitovima i narodnim pesmama. U Srbiji se nažalost ne priznaje realnost. Za 200 godina imali smo šanse samo početkom 1990. godine, a posle 2003. – kazao je Basara.\nOsvrćući se na Dobricu Ćosića koji je prikazan u knjizi, Basara je rekao da je Ćosić, baš kao i srpski narod, lutao od nacionalnog do socijalizma da bi se opet vratio onom prvom i dao podršku Slobodanu Miloševiću.\nDocent Aleksej Kišjuhas smatra da je na osnovu biografija i analize ključnih intelektualaca Srbije, Latinka Perović oslikala dramu između dve suprostavljene ideologije. Sa jedne strane je konzervativni nacionalizam, a sa druge modernizam i sekularizam. Podele kakve su Egzit ili Guča, Kosovo ili Evropa predstavljaju zapravo dublji razdor koji kreiraju intelektualci, a dnevna politika je refleksija tih ideja.\nNakon promocije Latinka Perović je odgovarala na pitanja Novosađana i potpisivala knjigu, koja je mogla da se kupi na ulazu u salu.\nPovezane teme aleksej kišjuhas dimitrije boarov dobrica ćosić latinka perović ljubodrag dimić milan subotić slavko goldštajn slobodan milošević svetislav basara