DOBRODOŠLI U 2084. | Tacno.net\nAutor 12.2.2012. u 16:42\nKonačno, znači li to da “2084” donosi i ukidanje kafana, klubova, splavova, prohibiciju (a znamo iz američke istorije gde je to otišlo)? Idemo li u susret skrivenim pecarama? Hoće li Kaponeov čukununuk doći na svoje?\nDobar dan, da li ste zarazno oboleli? – pita vozač tramvaja putnika, sredovečnog muškarca koji se upravo penje uz stepenice, držeči u zubima Bus Plus* (smart) karticu, ne bi li je odmah “validirao”, jer kad se zatvore vrata tramvaja, “validator” (čitač) se deaktivira.\nZblanuti putnik (namernik) čije su ruke zauzete cegerima i kesama – očigledno na putu kući iz kupovine – mumlajući, ako otvori usta ispašće mu kartica, odmahuje glavom i nedugo potom pokušava da je namesti (glavu) tako da čitač može da registruje njegovu karticu.\nSumnjičavi vozač tramvaja, međutim, traži mu “crno na belo” da nije zarazno oboleo inače nema ulaska u vozilo. Snužden, naš junak (putnik) spušta se niz stepenice tramvaja, izlazi, spušta cegere i zaustavlja taksi.\nKolikogod zvučala fantastično, ova je priča od nedavno vrlo moguća u prestonici Srbije, jer, “izmenama Odluke o javnom linijskom prevozu putnika na teritoriji grada Beograda, ulazak u vozilo javnog prevoza nije dozvoljen ni licu obolelom od zarazne bolesti, kao ni licu mlađem od šest godina starosti, ukoliko nije u pratnji odrasle osobe”, objavljeno je početkom ove godine u medijima, nakon svih zastrašivanja pred “srećnu Novu godinu”. Taksisti, na sreću, nisu u takvoj zakonskoj obavezi – bar zasad. Kad je reč o maloj deci (do šest godina), možete li poverovati da bi ih neko izbacio iz vozila samo zato što su, možda, izgubili svoje roditelje, ili oni njih (setite se filma “Home Alone”).\nNa pitanje kako će vozači znati koga treba da prime u vozilo, a koga ne, u Direkciji za javni prevoz grada Beograda kažu da vozači neće “pregledati” putnike, ali će vidno bolesne osobe zamoliti da napuste vozilo. Nije šija nego vrat.\nA, ukupan broj prijavljenih lica obolelih od zaraznih bolesti u Srbiji u 2010. godini bio je 354.018 (prethodine godine bilo ih je 18 odsto više), stoji u izveštaju Instituta za javno zdravlje Srbije “Dr Milan Jovanović Batut”. To bi bilo oko pet (5) odsto populacije u Srbiji ili, aproksimativno, blizu dva (2) odsto stanovnika Beograda, što će reći njih više od (čak) 20 hiljada! Kakvu samo gužvu oni mogu izazvati ako se, nedaj bože, samoorganizuju. Javni gradski prevoz bi tada najmanje pretrpeo.\nAli, ima još “dobrih” vesti. Osim osobama obolelim od zaraznih bolesti, ni licima u alkoholisanom stanju nije dozvoljen ulazak u vozilo javnog prevoza (što i nije neka vest), ali, sada po odluci državnih vlasti, pijanci neće moći ni ulicama (širom Srbije) da šetaju.\nPešaku u pijanom stanju koji se tetura idući kolovozom, leži na putu, prelazi ulicu van pešačkog prelaza ili na crveno svetlo, ili na bilo koji način ometa saobraćaj, sledi kazna od 15.000 do 30.000 dinara (150 do 300 evra). Ako policajac uoči pešaka “pod gasom”, ima sva prava da ga alkotestira i da ga privede u stanicu na trežnjenje, a onaj ko odbije alko-test, može da bude kažnjen sa 15.000 do 30.000 dinara, navodi se u zakonu.\nE, sad, znači li to da je 2084. već stigla pa će pešaci (a takvih je i dalje najviše) morati da polažu za “pešačku dozvolu”? Jer, to je najsigurnija (birokratska) varijanta za slučaj da vas neki ljuti policajac (od ranije, zbog nečega) ne sačekuje svako malo na ulici. On vama alko-test, vi njemu “pešačku dozvolu”. Ili su, možda, “staze za pijance” budućnost niskogradnje?\nElem, birokratija (u Srbiji i šire) najbolje se snalazi kad je sve regulisano “u sitna crevca” – ništa njima ne znače moralne društvene norme, filozofska, sociološka, psihološka i ina seciranja običajnog prava… ništa njima, u krajnjem, ne znači kategorija ljudskih prava. A, nije li ljudsko pravo i da se napijete, ali da pritom ne vređate, ne maltretirate… To bi bila dužnost, a to već ide u moralne norme i tu nikakvi zakonski okviri nisu potrebni. Za izgrednike, zna se. Uostalom, nisu samo pijanci prgavi (ima i onih “ko lebac”). Trezvenjaci mogu biti i gori, u zavisnosti od toga kolika im je vlast.\nU tom kontekstu, stvari su i dosad bile jasne, i bez birokratskog truda. Javni red i mir podrazumeva – pijan ili trezan, svako ko maltretira okolinu, na ulici ili javnom prevozu prekršajno se goni. Krivično delo je krivično delo i pravosuđu je potpuno svejedno u kakvom stanju je prekršaj počinjen.\nZamislite, na kraju, klinca mlađeg od šest godine, pijanog i skrhanog zaraznom bolešću. Ko će njemu pružiti ruku? Policajac, vozač ili birokrata?\n*Bus Plus je novi sistem naplata karata u Gradskom saobraćajnom preduzeću “Beograd”, stratovao 1. februara 2012, još uvek neuhodan i ne zna se dokle će.


BIVŠI HRVATSKI PREMIJER BLIZAK S RAMOM: Milanović savetnik albanskog premijera! - Informer\nD.K. | 11. 11. 2017.\nBIVŠI HRVATSKI PREMIJER BLIZAK S RAMOM: Milanović savetnik albanskog premijera!\nBivši hrvatski premijer i lider SDP Zoran Milanović zvanični je savetnik predsednika albanske vlade Edija Rame! Rama je saradnju sa Milanovićem potvrdio juče na konferenciji za novinare sa evropskim komesarom za politiku susedstva i proširenje Johanesom Hanom u Tirani\n- Hrvatska je velika zemlja koja je primer u regionu. Zoran Milanović je odličan prijatelj, a njegovi saveti su uvek dobrodošli i korisni - odgovorio je Rama na pitanje hrvatskih medija.\nPodsetimo, Milanović je predvodio vladu Hrvatske od 2011. do 2016. godine, a ostaće upamćen po izjavi: "Šaraj malo, brate", koju je uputio tadašnjem predsedniku Vlade Aleksandru Vučiću i državi Srbiji tokom kulminacije migrantske krize.\nLider SDP Oliver Ivanović kaže da Milanović treba da prestane sa konsultantskim poslovima.\n- Ako je Ramino ponašanje posledica Milanovićevog savetovanja, onda bolje da ga otpusti odmah. Sem incidentnih situacija u međunarodnim odnosima i stalne napetosti na unutrašnjem planu, Rama nema baš čime da se pohvali - podvlači Ivanović.\nKonsultacije su uobičajen način rada za političare kad im prestane politički staž. Milanović očigledno nema više uticaja u Hrvatskoj.\nPOVLAČI SE "ŠAKA JADA"! Milanović: Posle ovih izbora više se neću kandidovati za šefa SDP!\nZoran Milanović Albanija Hrvatska Edi Rama\n08:22 Balkan 18


PANDEMIJA I dalje bez odluke o karantinu\nBroj žrtava u jednoj od najteže pogođenih zemalja svijeta narastao na 2.898\nE. J. / Avaz.ba 31.03.2020\nPANDEMIJA Od koronavirusa umrla još 141 osoba, u kritičnom stanju 3.703 pacijenta u bolnicama\nDezinfekcija ulica u Teheranu\nIran je danas saopćio da je od koronavirusa umrla još 141 osoba, čime je službeni broj žrtava tokom pandemije u jednoj od najteže pogođenih zemalja svijeta narastao na 2.898.\nPredstavnik ministarstva zdravstva Kijanuš Jahanpur rekao je da je u protekla 24 sata potvrđeno 3.111 novih infekcija, što ukupno iznosi 44.606. Dodao je da je 3.703 hospitaliziranih osoba u kritičnom stanju, a 14.656 se oporavilo.\nIran se bori da obuzda epidemiju COVID-19 otkako je 19. februara objavio svoje prve slučajeve. Nakon što su se nekoliko sedmica suzdržavale od uvođenja blokade ili karantinskih mjera, vlasti u Teheranu odlučile su prošle srijede zabraniti putovanja na svim međugradskim linijama barem do 8. aprila.\nNema uvođenja zvaničnog karantina unutar iranskih gradova, iako je vlada više puta pozivala Irance da ostanu kod kuće radi suzbijanja širenja virusa. Portparol iranskog parlamenta rekao je da su najmanje 23 od 290 članova ovog tijela imala pozitivan test na koronavirus.\nU Iranu još 144 žrtve, ukupno od koronavirusa stradalo 2.378 osoba\n27.03.2020 u 11:09\n31.03.2020 u 12:34\nKoronavirus Pandemija Iran\nItalijan na opće iznenađenje počistio Đokovića s terena\nNizozemska s 10 miliona eura kaznila Electronic Arts zbog promocije kockanja među djecom


Stana Đember primila predstavnike Učeničke zadruge · Max Info\nTrenutna temperatura u Čoki: 6°C\nStana Đember primila predstavnike Učeničke zadruge\nObjavio Manda Vuković | 20.10.2020.\nPredsednica opštine Čoka Stana Đember sa saradnicima priredila je prijem za direktorku OŠ “Jovan Popović” Zoricu Bugarčić i nastavnicu, odnosno pedagoškog rukovodioca Učeničke zadruge “Vredne ruke” u toj ustanovi Izabelu Kertes, kao inicijatore i osnivače Zadruge kojima je nedavno na konkursu za opremanje takvih udruženja u Srbiji, odobren projekat “Vredne ruke pretvaraju ideje u dela”.\nKonkurs je, podsetimo, raspisalo Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije, a u krajnjoj realizaciji projekta predviđeno je opremanje ove zadruge u cilju kvalitetnijeg i raznovrsnijeg rada.\nPredsednica Stana Đember potvrdila je tom prilikom da je Čoka jedina opština u AP Vojvodini sa registrovanom zadrugom koja ima status privrednog društva.\n- Opština Čoka će u budžetu za 2021. godinu naći načina da subvenconiše ovaj vid aktivnosti kod dece. Drago nam je da se taj preduzetnički duh vraća među mladima. Nije reč samo o zadruzi i sredstvima, već je to i put kojim se, pored ostalog, deca edukuju u ovoj sferi života. Mislim da je dobro da učenici što pre nauče kako funcioniše državni aparat - naglasila je Stana Đember.\nIzabela Kertes, pedagoški rukovodilac Zadruge, inače nastavnica engleskog jezika, potvrdila je da je Učenička zadruga osnovana kako bi se deci dala sloboda da mogu da rade i razmišljaju i van okvira osnovnih školskih predmeta.\n- Jako je važno da se mladi organizuju po sekcijama humanitarnim, ekološkim, kreativnim, sportskim; da organizuju razne akcije, da konkurišu na projekte, odnosno da funkcionišu u okviru jedne zajednice - istakla je Izabela Kertes.\nOna je podsetila da je Zadruzi koja, kao što smo naveli, ima status privrednog društva, na konkursu Ministarstva prosvete odobren projekat u svrhu opremanja takvih udruženja osnovnih i srednjih škola i precizirala da će odobrena sredstva u iznosu od 90.000 dinara biti utrošena za proizvodnju ukrasnih sveća i sapuna.\n- Zadrugari imaju svoj žiro račun i preko njega obavljaju svoje poslovne nabavke i kasnije i uplate ako zarade nešto preko, primera radi, božičnih vašara i sličnih manifestacija - rekla je Izabela Kertes.\nDirektorka OŠ “Jovan Popović” Zorica Bugarčić navela je da je izuzetno zadovoljna i ponosna što su njene kolege u toj školskoj ustanovi prihvatile osnivanje Učeničke zadruge i okupile oko sebe velik broj dece.\n- Oni se tako druže bar dva puta nedeljno i van nastave. Važno je da sve te njihove aktivnosti podržavaju i roditelji tako da s ponosom mogu da konstatujem da zajedno i na obostrano zadovoljstvo uspešno sarađujemo. Rezultati su vide tokom godine jer imamo niz aktivnosti u koje je uključena Učnička zadruga - rekla je Zorica Bugarčić.\nTokom prijema predsednica opštine Stana Đember uručila je gostima i prigodne poklone i poželela im mnogo uspeha u daljem radu.\nYour browser does not support the audio element. SAJT_0.mp3


ZZZCG Zavod za zapošljavanje Crne Gore – Page 2 – Bankar.me\nTag Archives: ZZZCG Zavod za zapošljavanje Crne Gore\nApril 30, 2019 CRNA GORA, POSAO I KARIJERA, SVE VIJESTI 0\nStudentska inicijativa saopštila je da se protive namjeri Zavoda za zapošljavanje da, kako kažu, sve aktivne studente izbriše iz evidencije nezaposlenih i time onemogući studentima pravo na zapošljavanje preko ZZZ.\nMini sajam zapošljavanja danas u Podgorici\nApril 17, 2019 CRNA GORA, POSAO I KARIJERA, SVE VIJESTI 0\nMinistarstvo rada i socijalnog staranja Crne Gore i Zavod za zapošljavanje organizuju mini sajam zapošljavanja u Podgorici, koji će biti održan u zgradi Skupštine Glavnog grada, danas od 12 sati.\nMinistarstvo rada i socijalnog staranja Crne Gore i Zavod za zapošljavanje danas iz Berana počinju počinju najavljene aktivnosti u okviru Javne kampanje države “Zaposlimo domaće” – da Crna Gora radi.\nApril 5, 2019 CRNA GORA, MAKRO, SVE VIJESTI 0\nKroz programe javnih radova »Njega starih lica«, »Personalni asistent« i ostali programi biće uključeno 529 nezaposlenih, a za tu namjenu Zavod za zapošljavanje Crne Gore usmjeriće 679.422,55 eura, navedeno je u saopštenju.\nZZZCG: U javne radove biće uključena najmanje 422 nezaposlena lica\nFebruary 27, 2019 CRNA GORA, SVE VIJESTI 0\nZavod za zapošljavanje Crne Gore (ZZZCG) sjutra će objaviti konkurs za izbor izvođača javnih radova u 2019. godini u koje će biti uključena najmanje 422 nezaposlena lica iz evidencije Zavoda, na određeno vrijeme, u trajanju do pet mjeseci.\nMustafić: Na birou rada 38,6 hiljada nezaposlenih, Zavod ne namješta niti fingira podatke\nFebruary 20, 2019 CRNA GORA, MAKRO, SVE VIJESTI 0\nU Crnoj Gori je prema posljednjim podacima Zavoda za zapošljavanje 38.597 nezaposlenih. Manje zapošljavanje domaće radne snage, a veće angažovanje strane svakako je podatak koji brine. Razlog tome su okolnosti da u Crnoj Gori postoji deficit u ponudi nekih zanimanja, prije svega u oblasti građevinarstva, ugostiteljstva i turizma i to u …\nMustafić: Za godinu 10.000 nezaposlenih manje u Crnoj Gori\nDecember 21, 2018 CRNA GORA, MAKRO, SVE VIJESTI 0\nNa evidenciji Zavoda za zapošljavanje, na kraju 2018. godine nalazi se 41.840 nezaposlenih, što je za 10.000 manje u odnosu na kraj 2017, saopštio je direktor ZZZCG Suljo Mustafić na godišnjoj konferenciji za medije.\nZZZCG prestao da vodi evidenciju za 4.946 nezaposlenih\nMarch 16, 2018 CRNA GORA, MAKRO, PLANETA, SVE VIJESTI 0\nU januaru ove godine Zavod za zapošljavanje prestao je da vodi evidenciju za 4.946 nezaposlenih, što je u poređenju sa istim mjesecom prošle godine povećanje od 3.242 osobe, saopšteno je iz ZZZCG.\nJanuary 22, 2018 CRNA GORA, MAKRO, PLANETA, SVE VIJESTI 0\nBudžetom Crne Gore za ovu godinu, u dijelu mjera i aktivnosti iz Akcionog plana zapošljavanja i razvoja ljudskih resursa, koji sprovodi Zavod za zapošljavanje (ZZZ), opredijeljeno je 11,1 milion EUR.\nZavod za zapošljavanje sjutra raspisuje dva konkursa za realizaciju politika zapošljavanja\nJanuary 12, 2018 CRNA GORA, PLANETA, POSAO I KARIJERA, SVE VIJESTI 0\nZavod za zapošljavanje forimira komisije za vještačenje sposobnosti nezaposlenih\nOctober 19, 2017 CRNA GORA, MAKRO, SVE VIJESTI 0\nDirektor Zavoda za zapošljavanje Suljo Mustafić obrazovao je prvostepene komisije za profesionalnu rehabilitaciju, shodno Pravilniku o sastavu i načinu njihovog rada.\nTržište rada: Najviše se traže profesori matematike, inženjeri građevinarstva, farmaceuti\nJune 21, 2016 Članci, POSAO I KARIJERA, SVE VIJESTI 0\nPrema podacima ZZZCG, na tržištu rada u Crnoj Gori je u vidu ponude, tražnje i zapošljavanja, u toku godine prosječno prisutno oko 750 zanimanja sa visokom stručnom spremom sistematizovanih u 60 grupa zanimanja, odnosno područja rada.


Četiri megabajta na poštanskoj markici\nKrstarica 24. januara 2003. 00:00\nFirma Panasonic reklamira svoju SD (Secure Digital) memorijsku karticu kao tehnologiju koja će dovesti do prave revolucije u informacionim tehnologijama. Mogućnosti tog proizvoda zaista su impresivne: na prostoru koji nije veći od standardne poštanske marke moguće je pohraniti jedan gigabajt podataka, a do 2004. godine pojaviće se i kartica čiji će kapacitet iznositi četiri gigabajta. Uz takvu karticu korisnici će sa sobom moći da ponesu 55.000 fotografija u rezoluciji 640 x 480 piksela, 24 sata video-datoteka u MPEG4 formatu ili 90 sati MP3 muzike kvaliteta 96Kbps.\nTrenutno mogu da se kupe kartice kapaciteta 16, 32, 64, 128, 256 i 512 Mb, a uskoro će se u prodavnicama naći i ona od jednog gigabajta. Kartice su usklađene sa ostalim uređajima iz SD palete proizvoda, u koje spadaju i video-kamere, digitalni fotoaparati, pisači, mobilni telefoni, prenosivi računari, priručni štampači, diktafoni i audio-plejeri.


Promocija romana "Bukača" ⋆ Cultus BH\nCultus BH Vas sa zadovoljstvom poziva na promociju knjige „Bukača“ autorice Martine Mlinarević.\nPromocija će se održati u nedjelju, 15. decembra 2019. u 19:00 sati u Kulturhaus Milbertshofen.\n„Bukača“ je u izdanju Buybooka objavljena pred zagrebački sajam knjige Interliber, na kojem je premijerno i predstavljena te ujedno izazvala najviše interesovanja ovogodišnje sajamske publike.\n„Bukača“ je do sada najiskreniji i najintimniji literarni zapis Martine Mlinarević, u kojem nastavlja pisati o vlastitim nimalo ugodnim iskustvima, tačno sa onog mjesta gdje se njena prethodna, izuzetno uspješna knjiga „Huzur“ završava.\n„Bukaču“ je bilo teško i napisati i preživjeti, ova knjiga je, kako autorica kaže, opomena i testament. To je roman o nemirenju i biranju sebe i svoje sreće ispred svih i uprkos svemu. Ova knjiga nastala je iz aktivističke potrebe i želje Martine Mlinarević da napisano ostavi djevojčicama sutrašnjice, u prvom redu vlastitoj kćeri.\n„To je moj krik protiv nasilja svake vrste, protiv turobnog patrijarhizma, ugnjetavanja, šikaniranja, stigmatizacije, to je želja da se djevojčice sutrašnjice, posebno one ponikle na tim uskogrudnim meridijanima naših balkanskih žlibina, usude misliti svojom glavom, svemu unatoč, da biraju svoje izbore ma što koštalo i da žive život samo po vlastitoj mjeri. Jer kad jednom dođe do raka, znat će da je samo to vrijedilo“, rekla je povodom objavljivanja nove knjige Martina Mlinarević.\n’’Ima li nešto teže od raka za preživjeti?“, pitaće se oni koji nisu preživjeli Bosnu i Hercegovinu. Martina Mlinarević, osim raka, preživjela je i smrti koje su se mogle desiti nakon rizičnih operativnih zahvata i tugu nakon niza preventivnih operacija do kojih je rak doveo. Preživjela je i zemlju u kojoj je rođena, a to je bilo teže od svih smrti koje su joj se kod uzglavlja smjestile.\nAli ima ljubavi, posebno u pomenutoj zemlji, zbog kojih se postaje bukača. Ako ne znate šta je bukača, pitajte one koji nad vjerskim obilježjima, vrućim supama na ispeglanim stolnjacima od nedjeljnog ručka i bračnim zavjetima žele neke druge živote prezirući vlastiti, pa samim tim i one koji se usude živjeti po ličnoj mjeri. Osim o ljudskom licemjerju, koji je tek u trećem planu, ovo je knjiga o tome koliko se radosti kad se voli može pronaći u formalno najnesretnijim okolnostima“, napisala je o knjizi urednica izdanja Kristina Ljevak.\nNa večeri promocije naši gosti će imati priliku i da kupe roman „Bukača“, koji će Martina Mlinarević lično potpisati.\nNažalost, sva mjesta za promociju su popunjena!\nRadujemo se ponovnom druženju sa Vama!\nNedjelja, 15. decembar 19 sati\nAutor Sebastijan SemizVeröffentlicht am 29. November 2019 16. Dezember 2019 Kategorien Rückblick\nZurück Vorheriger Beitrag: „Trg ratnika“ i atmosfera sarajevskog Pozorišta mladih u Minhenu\nWeiter Nächster Beitrag: Fotoalbum: Novogodišnja čarolija (11 sati)


Sarajevo /Danas dodjela certifikata za uvođenje 4G mreže / Radio Sarajevo\nSarajevo / Danas dodjela certifikata za uvođenje 4G mreže\n08. 04. 2019. u 07:38:00 Radiosarajevo.ba\nSlijedom donošenja Odluke o dodjeli dozvole za korištenje radiofrekvencijskog spektra za pružanje usluga posredstvom mobilnih pristupnih sistema, odnosno uvođenju 4G mreže, predsjedavajući Vijeća ministara BiH Denis Zvizdić će uručiti spomenute dozvole telekom operaterima u BiH.\nTagovi: 4g mreža Bosna i Hercegovina Sarajevo Parlamentarna skupština BiH telekomunikacije\nJablanica / Preminuo Slavko Jelačić Jašar, vlasnik poznatog restorana Kod Gojka


Drš se ćero čvrstog kursa | Beograd Noću\nDrš se ćero čvrstog kursa\nCinema, Najave, vesti • 21. April 2014.\nDrš se ćero čvrstog kursa.\nOvo vam je još jedan praktičan savet. Kada već odaberete gde da izađete, valjalo bi da znate i kako se kreće kursna lista.\nAli ovo je samo preventivno jer su cene u najboljem klubu Cinema uvek na vašoj strani, takav je slučaj i sa repertoarom koji je neprevaziđen. Večeras vam Kafansko veče u klubu Cinema donosi pravi boemski užitak.\nU sredu vas čeka najbolja atmosfera uz Ninu Radulović i Milana Ankića. Inspiraciju najboljeg provoda u petak donose Inspiracija band i Ana Bebić, subotom vas čeka neodoljiv provod uz Camera Darling i u nedelju pravi klupski spektakl na RnB večeri.


Vadili su ih polumrtve! Da li su jeli OVO MESO ili će ga PRODATI?! Katastrofa u Srbiji - alo.rs\nAUTOR: Kurir/Alo.rs/D.N. DATUM I VREME: 04.06.2019. 18:12\nRadovan Ristić iz Mokrina, opisao je tužan prizor koji je zatekao:\n"Nameravao sam da pecam na kanalu Dunav-Tisa-Dunav, ali sam se ipak opredelio za taj mali kanal. Međutim, tamo sam zatekao otužan prizor. Mnogo ribe već je bilo uginulo, šarani, amuri, tolstolobici, karaši… Bilo je i većih primeraka, šarani od 10 kilograma su plutali po površini. Nije me samo taj prizor rastužio. Jedan čovek iz vode je vadio polumrtvu ribu. Da li je konzumirao ili prodao, nije mi poznato. Rekao je da je riba zdrava i da nije otrovana, da može da se jede, da je samo ostala bez vazduha. Nedavno je Kikundu potresao strašan pomor pčela, a sad je na red došla i riba. Šta je sledeće", rezignitano se pita Ristić.\nFOTOGRAFIJE KOJE JE ALO! DOBIO IZ ŠAPCA LEDE KRV U VENAMA U gradu vlada opsadno stanje, narod je očajan, a slučaj jednog momka digao je ceo grad na noge! (FOTO)\nOVO JE NOVI CENOVNIK PUTARINA Vozači, spremite novac! Od Beograda do Makedonije 105 dinara više, do Novog Sada za 235 dinara! Stupa na snagu SUTRA!\nList "Danas" uništio Srbiju! Prikazao nas je kao najgoru zemlju u regionu! Sve vreme namerno kriju koliko su je Đilas i ekipa unazađivali!\n"Sin je dozivao upomoć, komšije su pokušavale pola sata..." Ispovest Gučanke kojoj je poplava odnela sve (FOTO)


Branko Vićentijević | 12. Januar 2011\nU najužem izboru za nagradu bili su još i košarkaški reprezentativac Srbije Miloš Teodosić, član grčkog Olimpijakosa, Valjevac koji je karijeru počeo u rodnom gradu, kao i student fizike Ivan Nastić, član speleološke ekspedicije koja je osvojila jamuKrubera Voronja u Gruziji duboku 2.080 metara.\nDoktor Jokić je profesionalno angažovan na polju lečenja steriliteta neplodnih bračnih parova savremenim metodama laparaskopske hirurgije. Ovogodišnji laureat se, takodje, nalazi i na čelu Upravnog odbora Škole porodiljstva "Akademik Vojin Šulović", koja svake godine u Valjevu okuplja mlade specijaliste i specijalizante ginekologije i akušerstva iz Srbije i zemalja nastalih raspadom SFRJ, koji se bave savremenim vodjenjem porodjaja.\nPrivatni nezavisni mesečnik Revija "Kolubara" od 1994. bira "Valjevca - ličnost godine", a prvi dobitnik prestižne nagrade bio je prota brankovinski Vladan Kovačević, dok je laureat za 2009. bio direktor Poljoprivredne škole u Valjevu Milan Gajić.\nZoranu Jokiću će naknadno, na posebnoj svečanosti, biti uručena plaketa sa likom Ljubomira P. Nenadovića, rad beogradskog keramičara Milovana Blažića, takodje poreklom Valjevca.\nDr Zoran Jokić - Valjevac ličnost 2010. godine | 12.01.2011 u 16:58\nЧеститам др Јокићу и поносан сам што се за ово звање-признање надметало чак 14 Ваљеваца и што ваша и моја Ревија овим избором стимулише Ваљевце да се такмиче у раду и стваралаштву!\nЈован С. Илић | 12.01.2011 u 16:58\nPOSTOVANI,

 MADA NISAM IZ VALJEVA,CESTITAM NA NA PRIZNANJU.CESTITO ZASLUZENOM,I PODEZAVAM SVE VECI BROJ OVAKVIH KULTURNIH MANIFESTACIJA,KADA SU U OVOM HAOTICNOM VREMENU, NESTALE PRAVE LJUDSKIE VREDNOSTI..

 S POSTOVANJEM
 RNJAKOVIC S.BILJANA-GUCA
 CACAK,14,01.2011.GOD\nRNJAKOVIC BILJANA | 14.01.2011 u 12:08\nCestitam Zorane.
 Svaka cast za sve godine ulozenog truda.\nNikola ristivojevic | 22.01.2011 u 17:05\nCestitke mom najboljem doktoru i prijatelju dr Zoranu Jokicu, koji mi je izmedju ostalog pomogao kada sam na svet donosila dva decaka.... Veliko bogatstvo i ponos je poznavati i privatno ovakvog coveka!!
 Beograd, 22.03.2011.
 Sanja Pavlovic\nSanja Pavlovic | 22.03.2011 u 10:16\nВолим | 11.04.2011 u 18:52\nDnevnik: Nataša Žugić / Berlin - Beograd | 13. Novembar 2014\nMišljenje o inicijativi za prenamenu objekta Doma vojske Srbije u Biblioteku | 13. Novembar 2014\nDnevnik: Tamara Aćimović / Valjevo - Njujork | 11. Novembar 2014\nO ustupanju Doma vojske Biblioteci | 7. Novembar 2014\nDnevnik: Grgur Strujić / Los Anđeles | 5. Novembar 2014\nE-šetač - novembar 2014 | 2. Novembar 2014


Protest i incident u Crnoj Gori, Vlada odložila razmatranje državljanstva – Sandžaklija\nPremijer Zdravko Krivokapić optužio je, putem objave na Twitteru, predsjednika Crne Gore Mila Đukanovića da destabilizuje Crnu Goru i da je on “izveo narod na ulicu”.\n“Pozivam predsjednika Đukanovića da ne destabilizuje državu i da narod koji je izveo na ulice pozove da se vrati kućama. neredi koje produkuje neće zaustaviti ruku pravde i pravnu državu”, napisao je Krivpkapić, poručujući da će biti usvojeni i tužilački zakoni i izmijenjeni kriterijumi za sticanje državljanstva”u interesu države Crne Gore i njenih građana i nikakvi skupovi u organizaciji DPS-a (Demokratska partija socijalista) to neće zaustaviti”.\nNa izlazu iz Nikšića došlo do blokade magistralnog puta ka Podgorici, jer je grupa demonstranata zaustavljena od strane policije.\nNešto kasnije, oglasio se premijer Zdravko Krivokapić koji je incident okarakterisao kao “napad na službeno vozilo u kome se nalazila njegova kćerka”.\n“Danas je napadnuto službeno vozilo u kojem se nalazila moja ćerka, inače štićena ličnost. Kao otac, neću vam zaboraviti njene suze i strah. Kao premijer, neću vam dozvoliti divljaštvo i bezakonje! U zemlji će vladati red i zakon na koje niste navikli. Uskoro ćete to da vidite”, napisao je Krivokapićna Twitteru.\nUprava policije je potvrdila da se na putnom pravcu Nikšić – Podgorica dogodio incident prilikom blokade saobraćajnice od okupljenih građana, u kojem je učestvovalo službeno motorno vozilo.\nKako je navedeno u saopštenju, nikšićka policija je dokumentovala događaj o kojem će biti obaviješten tužilac.\nAktivista za ljudska prava i bivši član Savjeta za građansku kontrolu rada Policije Aleksandar Zeković je ocijenio da “primjena policijskih ovlašćenja nije bila adekvatna zbog čega je i došlo do incidenta i mogućeg ugrožavanja bezbjednosti i zdravlja građana” i pozvao Vladu da saopšti sve činjenice u vezi incidenta u Nikšiću.\nVlada odložila razmatranje Odluke o lakšem sticanju državljanstva\nKako je saopšteno iz Vlade Crne Gore, izmjena Odluke o kriterijumima za sticanje crnogorskog državljanstva, nije na dnevnom redu današnje sjednice. Iz Vlade je navedeno da će se Odluka razmotriti na Vladi kada prođe procedure koje podrazumijevaju odobrenje dva Vladina tijela, Sekretarijat za zakonodavstvo i Komisiju za politički sistem.\nPrema ranijoj najavi Vlada je trebalo da na sjednici razmotri Odluku kojom bi bilo omogućeno da državljanstvo Crne Gore steknu i osobe koje imaju dozvolu o privremenom boravku u državi.\nOštre reakcije bivše vlasti\nNa najavu iz Vlade Crne Gore da će liberalizovati sticanje crnogorskog državljanstva, reagovale su sve opozicione stranke ocjenom da Vlada namjerava da u crnogorsko državljanstvo i birački spisak uvede više hiljada osoba porijeklom iz Srbije, Bosne i Hercegovine i Rusije čime bi se sproveo, kako su navele etnički, demografski i izborni inžinjering.\nDPS Mila Đukanovića održao je sjednicu predsjedništva 7. aprila, sa koje je poručeno da će svim sredstvima braniti nacionalne i državne interese Crne Gore.\n“Aktuelna parlamentarna većina jeste osvojila potrebnu većinu da bi formirala Vladu kako bi vodila unutrašnju i spoljnu politiku, ali to ne znači da je dobila pravo da svojim djelovanjem obezdržavi Crnu Goru i uvede je u velikosrpski nacionalni projekat”, kaže se u saopštenju DPS-a.\n“Odluka kojom se mijenjaju uslovi za sticanje crnogorskog državljanstva, je u direktnoj suprotnosti sa državnim interesima Crne Gore”, ocijenio je Socijaldemokrata Damir Šehović navodeći da je glas za takvu promjenu “glas za izdaju sopstvene države”.\nMinistar unutrašnjih poslova Sergej Sekulović odbacio je ove optužbe, navodeći da je sređivanje stanja u ovoj oblasti u interesu cijele države optužujući upravo bivšu vlast za manipulacije.\n“Oni znaju kako se manipuliše sistemom, oni znaju kako se pravi etnički i izborni inženjering. Kada je njima odgovaralo davalo se državljanstvo šakom i kapom, kada je njima odgovaralo brisalo se i nije se brisalo iz registra prebivališta”, kazao je ministar.\nOn je potvrdio za televiziju Vijesti da će odluka o promjeni kriterijuma “olakšati sticanje državljanstva”, ali nije mogao da precizira o kolikom se broju građana radi.\nSekulović je odbacio procjene opozicionih stranaka da bi državljanstvo Crne Gore moglo dobiti više desetina hiljada građana.\n“Sva lica koja budu ispunjavala navedene uslove, moraće da se odreknu matičnog državljanstva, osim kad se radi o bračnim drugovima”, rekao je Sekulović.\nNaime, bračni partner ne mora da se odrekne sopstvenog državljanstva stupanjem u brak sa crnogorskim državljaninom. Svi ostali, koji žele da dobiju ili zadrže crnogorsko državljanstvo, moraju da se odreknu matičnog jer crnogorski zakoni ne dozvoljavaju dvojno državljanstvo.\nIako je taj zakon donijet dvije godine nakon što je Crna Gora referendumom izašla iz zajedničke države sa Srbijom, njegova primjena do danas je ostala sporna.\nPotpredsjednik DPS-a Ivan Vuković, gostujući na javnom servisu, replicirao je ministru Sekuloviću:\n“Ovo o čemu govori ministar, da je to u interesu države u cjelini, slažem se, ali nije rekao koje države. Ovo definitivno nije u interesu Crne Gore. Ovo je isto što je uoči referenduma o nezavisnosti (2006.) pokušao da uradi tadašnji premijer Srbije Vojislav Koštunica, pokušavajući da za 260 hiljada ljudi koji su živjeli u Srbiji, a bili porijeklom iz Crne Gore, izbori pravo glasa na referendumu.”\nPlanirano i brisanje prebivališta za dio dijaspore\nO ovim promjenama na prijedlog Vlade odlučivaće Skupština pošto se radi o zakonu.\nPoslanik Albanske koalicije Fatmir Đeka rekao je da je zabrinut ovim najavama jer bi time najviše bili pogođeni Albanci koji su iz ekonomskih, a u 90-im i iz političkih razloga, morali da napuste dom navodeći da posljedice ovakvog “uređivanja” mogu biti “veoma opasne”.\nZa sada se u javnosti barata cifrom od oko 40.000 crnogorskih državljana iz dijaspore koji bi gubljenjem prebivališta izgubili i biračko pravo.\nDF, u kome dominiraju srpske nacionalne stranke, ranije je najavio “čišćenje” biračkog spiska od dijela dijaspore, među kojima su dominantno pripadnici manjinskih naroda.\nOd parlamentarnih izbora avgusta 2020. godine, DF je vodeći dio vladajuće koalicije, dok su stranke nacionalnih manjina, koje su godinama bile dio vladajuće koalicije sa DPS-om prešle u opoziciju.\nOpozicione partije su i ovaj Zakon oštro kritikovale, konstatujući da vladajuća većina želi njegovim promjenama da oduzme pravo glasa državljanima Crne Gore, a da u birački spisak uvede nove birače preko olakšavajuće procedure za sticanje crnogorskog državljanstva.\nPropisi koji regulišu načine sticanja državljanstva\nPitanja dobijanja državljanstva regulisan je sa dva propisa, Zakonom o državljanstvu iz 2008. i naknadnom Odlukom Vlade Crne Gore o kriterijumima za sticanje državljanstva.\nVlada Zdravka Krivokapića namjerava da promijeni samo Odluku i za što joj ne treba saglasnost Skupštine i to dio koji se odnosi na tumačenje što je zakoniti boravak.\nZakonom, koji je na snazi, osoba može dobiti državljanstvo ako u Crnoj Gori zakonito boravi deset godina.\nOdlukom, koju je usvojila prethodna vlast, propisano je da zakoniti boravak podrazumijeva stalni boravak koji se dobija nakon pet godina privremenog boravka.\nTo je praktično značilo da osoba u Crnoj Gori treba da boravi neprekidno 15 godina, odnosno pet privremeno dok ne dobije stalni boravak (po propisu Odluke) pa onda još i deset stalnog boravka (po Zakonu) da bi dobila državljanstvo.\nPrema Odluci novih vlasti, zakoniti boravak podrazumijevaće i privremeni.


Republika / Komentari / Da li ćemo videti Serenu u Rimu?\n17:08(FOTO) Šok za celu estradu: Maja Marinković u zagrljaju poznatog pevača! 17:07(UŽIVO) Izjednačen početak utakmice! 17:04VELIKA ČAST ZA SRBIJU! Vulin o značaju posete Medvedeva 17:00(UŽIVO) Gromoglasan aplauz za Medvedeva: Snažna poruka ruskog premijera odjekivala Skupštinom 16:59Sadik promašivao, Jovanović srušio Partizan i doneo veliku radost za Lučane! 16:54Direktan sudar u Kuršumliji: Jugo smrskan, dvoje teško povređeno 16:45Dere se od para: Evo koliko Kulićke plaćaju Željkovu dadilju! 16:33Stefanović: Poseta Medvedeva uvek ima izuzetno značenje 16:25Vesić: Još 11 dana i kolovoz na Trgu moći će da koriste svi učesnici u saobraćaju 16:22Zlatan rekao svoje: Miha mi je prijatelj, došao bih u Bolonju zbog njega!\nutorak, 14. 5. 2019.| 22:31\nČetvorostruka šampionka turnira u Rimu, Serena Vilijams, povukla se zbog povrede sa takmičenja na "Foro Italiku".\nOlga silna u Rimu\n"Večni grad" neće videti Serenu ove godine


"Zatvoreni Balkan" | Kosova.info\nRama, Vučić, i Zaev, inicijatori „Balkanskog mini Šengena“, koji je u međuvremenu promenio naziv u „Otvoreni Balkan“, sastali su se nekoliko puta tokom 2021. godine, a isto toliko puta „vršili“ diplomatski pritisak na Kosovo da postane deo iste.\nRegionalna inicijativa za “Otvoreni Balkan” nije finalizirana. Tri godine nakon ozvaničenja, u članstvo se računaju samo države osnivači, Srbija, Albanija, Sjeverna Makedonija. Na brojnim sastancima triju zemalja, pored potpisivanja sporazuma i memoranduma, upućivani su zahtjevi da se pridruže Kosovo, Crna Gora i Bosna i Hercegovina.\nInstitucije Kosova su odbile da se angažuju s tim sa obrazloženjem da ne može da zameni Berlinski proces, a još gore je šansa da se poveća uticaj Rusije i Kine u regionu. Vlada Kosova premijera Aljbin Kurtija nije blagoslovila ovu inicijativu u ime Kosova. Kosovska strana je, pored odbijanja, pripisala velike zasluge Vladi Albanije koja je uključena u ovaj projekat. To je izazvalo sukob Rame i Kurtija, o čemu su se vodile debate na drugim međunarodnim forumima.\nAlbanski premijer Rama nekoliko puta je obrazložio da njegova podrška ovom projektu nije argument da radi protiv interesa države Kosovo.\n“I ako neko izađe i kaže u ovoj inicijativi, evo zla, evo zavere, evo tajne, ali sa činjenicama, onda… Ovo je inicijativa koja govori o budućnosti i komunicira o budućnosti ” , zaključio je Rama.\nIsti je optužio svog kolegu sa Kosova da podržava opoziciju da učestvuje u inicijativi u zaverama.\n„Otvoreni Balkan nije ništa drugo do oruđe regiona za implementaciju Berlinskog procesa. Ko ovo dvoje postavi jedno protiv drugog ili to namerno ili ne razume. Najvažnije je da su teorije zavere da inicijative organizuju treće sile ili ih ovde baca EU da nas lažu da napravimo mini-EU ovde da nas ne uvode u EU su dokeri. Neverovatno je da Kosovo to ne koristi, već ostaje i pravi teorije zavere”, izjavio je on na zajedničkoj konferenciji sa Angelom Merkel, posle sastanka koji je nemačka kancelarka imala sa predstavnicima šest balkanskih zemalja. Premijer Kosova je u ovoj aktivnosti nastavio da brani svoju ideju da za integraciju u Evropsku uniju jedini put ostaje Berlinski proces.\n“Berlinski proces je neophodan, ali i dovoljan za evropsko putovanje i nema potrebe za drugim varijantama. Balkan nije 3 države, nego ni 6 država, to je najmanje 12 država. Razlika između Berlinskog procesa i „Otvorenog Balkana“ je u tome što u ovom drugom nemamo EU. “Republika Kosovo je nezavisna država za koju se svi moramo obavezati, bez obzira na našu poziciju, i tražiti njeno priznanje, a ne očekivati razumevanje Srbije za nepriznavanje nezavisnosti Kosova”, rekao je Kurti iz Tirane.\nKritike na odbijanje Kosova uputio je i predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\n„Ako je za vas potcenjivanje da se Kosovo stavlja sa zvezdicom, stavite Srbiju kvadratom. Nemojmo da tražimo izgovore za nedostatak saradnje, ne tražimo izgovore da ekonomije ne rade, nemojmo da tražimo izgovore da ljudi ne rade. Nemam pojma zašto oni ovde ne učestvuju“, rekao je Vučić.\nZa razliku od Rame i Vučića, premijer Severne Makedonije Zoran Zaev rekao je da je na institucijama Kosova da odluče da li žele da se pridruže ovoj inicijativi. Više je govorio o koristima, posebno ekonomskim od ove inicijative.\n“Zajedno pozivamo i ohrabrujemo naše kolege da se ujedine zarad naših naroda, svi smo na Balkanu, svi smo na Zapadnom Balkanu i Evropi. Da stvorimo viziju za pravi razvoj i za dobrobit svih naših građana“, naglasio je Zaev.\nMeđutim, Vlada Kosova je izrazila sumnju da „Otvoreni Balkan“ stvara teren za interese Rusije i Kine u regionu.\n“Ono što ne bismo trebali činiti je da pobjegnemo od svojih obaveza radnjama koje na kraju stvaraju još veću konfuziju među nama i daju priliku drugim stranama da ih iskoriste. Ovo je ideja Novog Sada, jer ono što se zove mini Šengen, to je inicijativa koja nema viziju za region i kao takva odbacuje Republiku Kosovo. Ohrabrujem sve nas da se vratimo agendi EU i transatlantskim odnosima.\n“Nezadovoljstvo EU ne bi trebalo instrumentalizirati zemljama koje ne vole NATO ili podržavaju Rusku Federaciju”, rekao je premijer Kurti u jednoj od rasprava o ovom pitanju.\nSam Kurti je, umjesto toga, predložio drugu inicijativu za regionalnu saradnju, koju je nazvao “SEFTA”.\n“Otvorenom Balkanu” protive se opozicija na Kosovu iu Albaniji\nU skladu sa Kurtijem za “Otvoreni Balkan” izjavili su i predstavnici opozicionih partija na Kosovu. Kurtijev stav je podržao čak i predsedavajući Demokratskog saveza Kosova Ljumir Abdidžiku, uprkos činjenici da je njegova stranka, kada je bio na vlasti, u Vašingtonskom sporazumu proglasila da je postala deo „Balkanskog mini Šengena“ . Abdidžiku je rekao da zemlja treba da učestvuje u regionalnim inicijativama kada bude prihvaćena kao država ravnopravna sa ostalima.\n„Otvoreni Balkan, prije nego što bude ekonomski projekat, ipak je politički projekat. Ekonomske koristi postaju beznačajne pred srpskim političkim poricanjem – i to treba da shvate svi koji su uključeni, a posebno naše kolege u Albaniji. Vlada Kosova ionako mora razgovarati sa Albanijom i tamošnjom vladom. Besmislena tenzija u našim odnosima – uglavnom zbog bezobzirnog mešanja našeg premijera u izbore početkom ove godine – učinila je da se naši putevi ispred Srbije po prvi put u istoriji posle 30 godina razdvoje. A to je samo po sebi katastrofa. Kosovo i Albanija moraju da imaju mišljenje i stav“, rekao je Abdidžiku.\nSa stavom izvršne vlasti o neučestvu u “Otvorenom Balkanu” složio se i bivši premijer Ramuš Haradinaj.\n“Imali smo svoje primjedbe na ovu inicijativu, jer je Kosovo na početku bilo u neravnopravnom položaju i mislim da je dobro što se premijer Kurti nije uključio u ovaj slučaj, jer nismo u ravnopravnoj poziciji i ne možemo ići kao drugi za stolom.\nZa razliku od opozicije na Kosovu, koja je stala na stranu premijera Kurtija, albanska opozicija se protivila inicijativi Edija Rame. U albanskom parlamentu održana je interpelacija, gde su poslanici “Otvoreni Balkan” nazvali Jugoslavijom. Ovde je potrebna šira rasprava koja bi trebalo da se obavi pre najave ove „mini Šengenske“ inicijative u Novom Sadu, koja zapravo teži povećanju inicijativa zajednica u regionu. „Još gore, on je zahtevao i traži njihovu zamenu takvom inicijativom sa Vučiićem kao protagonistom i garantom, sa inicijativom da ste vi postali pristalica, gospodine premijeru“, rekao je Tritan Šehu, zamenik BD.\nZa EU je Berlinski proces nezamjenjiv\nIstovremeno, „Otvoreni Balkan“ se razmatrao kao konkurentska inicijativa Berlinskom procesu. Ovo je rekao evropski komesar Miroslav Lajčak.\n„U ovom slučaju ‘Otvoreni Balkan’ ne bi bila zdrava konkurencija. Već imamo mnogo sličnih inicijativa poput CEFTA-e, gdje ne nedostaje primjer za još jedan originalni format poput ovih. Ono što je važnije jeste da se izmeri sposobnost ovih formata da približe region EU kako bi se stvorili evropski standardi i norme”, rekao je Lajčak.\nIsti stav dijeli i bivša njemačka kancelarka Angela Merkel, koja je tokom posjete Tirani izjavila da podržava regionalne inicijative, ali Berlinski proces ostaje nezamjenjiv.\n“Razgovarali smo o početku radova na Autoputu mira. Druga tema je bila da će u trenutku kada nam se pridruže zemlje ovog regiona, postojati zemlje koje će biti stavljene pred obaveze klimatske neutralnosti. Izričito pozdravljam i projekat regionalnog zajedničkog tržišta sa 4 sporazuma, iako svi ne sarađuju na implementaciji ovih sporazuma. “Berlinski proces se ne može zamijeniti”, rekla je Merkel.\nPored nedostatka podrške EU i nemogućnosti da se inicijativa proširi na ostale tri zemlje Zapadnog Balkana, projekat je dobio još jedan udarac kada je jedan od njegovih inicijatora Zoran Zaev podnio ostavku na mjesto premijera Sjeverne Makedonije. Iako je njegova ostavka i dalje bila deklarativna, on nije prisustvovao sledećem sastanku u Beogradu. Umjesto njega, Sjevernu Makedoniju predstavljao je potpredsjednik Vlade Nikola Dimitrov. Na tom sastanku izrazio je optimizam za nastavak rada svog prethodnika.\n„Regionalna saradnja je hrabar, odgovarajući i evropski izbor. Politička situacija u Sjevernoj Makedoniji nije laka, ali ne možemo sebi dozvoliti da propustimo tako važnu inicijativu. Što bolje sarađujemo u regionu, to ćemo više moći da ubeđujemo druge da mi nismo region problema, već da pružamo rešenja“, rekao je Dimitrov.\nNovembarskim sastancima na neformalnom nivou jednom prilikom se pridružio i predsjednik Vlade Crne Gore Zdravko Krivokapić. Ali, iako je viđen na večeri sa Vučićem, a dan kasnije i na zvaničnom sastanku sa njim, Krivokapić m je negirao da će Crna Gora biti uključena u “Otvoreni Balkan”.\nSporazumi sa “Otvorenim Balkanom”\nInicijatori “Otvorenog Balkana” su više puta argumentovali prednosti otvaranja granica, posebno u razvoju privrede. Osvrćući se na memorandum potpisan u oktobru ove godine, za slobodno kretanje robe, premijer Rama je rekao da je to uticalo na rast albanskog izvoza.\n„Konkretno, Albanija ima 371 izvoznika u Severnoj Makedoniji i 165 izvoznika u Srbiji. A pošto je suština ove debate Srbija, dajem još jedan trag koji bi mogao pomoći u razradi ideje i ilustrovanju potrebe za ovim mehanizmom. Od 165 albanskih izvoznika u Srbiji, njih 57 su izvoznici voća i povrća”, rekao je Rama u interpelaciji u albanskom parlamentu na ovu temu.\nU julu je u Skoplju potpisan sporazum o zaštiti i spašavanju od prirodnih katastrofa za zapadni Balkan. U međuvremenu, memorandum za slobodno kretanje građana kroz tri zemlje.\nNa narednom samitu, koji se očekuje u Tirani, tri zemlje “Otvorenog Balkana” imaju drugačiji cilj.\n“Imali smo i podršku, moramo letjeti jer zaostajemo za razvijenim evropskim zemljama da imamo veliki napredak. Imamo velika kašnjenja koja ćemo pokušati riješiti. Reciprocitet kupovine nekretnina je jedan od njih i bog zna koje su birokratske stvari dio. Samit u Tirani će se održati nakon Božića, 25.-26. ili 28. decembra, ali o tome odlučuje Rama. Potpisaćemo memorandum sa radnim dozvolama. “Najočajniji sam od svih kada se ne realizuju”, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nIzmeđu ostalog, trojac Rama, Vučić i sada Dimitrov(novi sjevernomakedonske Vlade), dogovorili su se da granične kontrole između Srbije, Severne Makedonije i Albanije budu ukinute od 1. januara 2023. godine.\nUprkos svim ovim sporazumima i pozivima na regionalnu saradnju između zemalja Zapadnog Balkana, „Otvoreni Balkan“ u 2022. godini izgleda se računa bez ostale tri zemlje, Kosova, Crne Gore i Bosne i Hercegovine.\nVettingu u pravdi "Ahilova peta"/Ovo upozorenje Kurtija izgubilo je kontrolu nad dojučerašnjim vladarima


Jednostavno, da jednostavnije ne može | Diurnarius\nInformacija koja se saopštava mora biti pripremljena u formi koja će omogućiti da bude razumljiva konzumentima – čitaocima, slušaocima, gledaocima, učesnicima nekog skupa, polaznicima kursa... ili, recimo, poreskim obveznicima\nDiurnarius (Relax) Dosadna statistika nam šturo saopštava da se izraz jednostavno sastoji iz jedanaest karaktera, što je 2,2 puta više od prosečne srpske reči. Sadrži četiri (36,4%) samoglasnika, što je za 6,4 procenata manje od proseka.\nUkoliko vam ovi šturi statistički podaci nisu dovoljni, evo još nešto. Jednostavan se na tri jezika, engleskom, francuskom i španskom piše simple... Premda se, razumljivo, ne izgovara baš potpuno isto. Veoma im je sličan i izraz na esperantu, simpla, dok su odgovarajući izrazi na drugim jezicima uglavnom drugog oblika, poput egyszerű na mađarskom, einfach na nemačkom, легко na ruskom, helppo na finskom, italijanski je sasvim razumljiv, facile, rumunski je ușor, dok se na albanskom piše i lehtë.\nNo, šta će nam ova priča o jednostavnom? Koliko puta vam se već dogodilo da vam za nešto tvrde kako je vrlo jednostavno, a vi baš ništa ne razumete? Svojersna je to magija jezika, čije tajne i trikove ponekad, bez obzira na sve napore, ne uspevamo dešifrovati.\nZagrebački profesor Pavle Novosel (1929-2003) svojevremeno je navodio (već tada) nimalo svež (potiče iz 1951. godine!), ali veoma ilustrativan primer nerazumljivosti. Reč je o uputstvu, objašnjenju, koje je američka poreska služba dostavljala obveznicima, na više od pedeset miliona adresa. Evo profesorovog primera:\nU jednoj uputi o prijavi poreza, namijenjenoj milijunskim masama poreznih obvjeznika stoji ovo:\n„Bitno niža procjena poreza. – U slučaju pojedinaca koji nisu farmeri, ako 80 posto poreza (određenog bez obzira na kredite za zadržani porez na neoporezive obvjeznice i za porez na prihod suzdržan od nadnica), i ako u slučaju farmera, 66 i 2/3 posto od poreza (određenog bez obzira na takve kredite) prelazi procijenjeni porez (povećan za takve kredite), porezu će se dodati svota koja je jednaka toj razlici, ili jednaka 6 posto od iznosa u kojem tako određeni porez prelazi procijenjeni porez tako povećan, štogod od toga je manje.”\nSasvim jasno, čini se. Jeste li razumeli? Jednostavno je, zar ne? U stvari, mogli bismo reći jednostavno, da jednostavnije ne može... Hmmm... Proverite, uostalom, prema tumačenju profesora Novosela, prevedeno na razumljiv jezik, ovo administrativno uputstvo znači:\nAko netko prenisko procijeni porez, morat će platiti kaznu, ali ta kazna ne može prijeći 6 posto pogreške.\nProfesor Novosel je nekoliko puta držao predavanja i u Subotici, pa je na njima pominjao i ovaj primer (ne)razumljivosti administrativnog jezika.


"Partnership building for EU integration“ – Training seminar within „The European and Our Affairs“ project | ADL a Zavidovici\nThe training seminar „Partnership building for EU integration“ for civil society organizations and local governments, within the project „The European and Our Affairs“, was held in Zavidovici on the 12 December 2012.\nOne day training in Zavidovici was organized by the LDA Zavidovici in close collaboration with Stanka Parać from ALDA as senior trainer.\nThe interest for this training was quite high, over 30 representatives of local NGOs and public institutions from Zavidovići and Žepče attended the seminar.\nDuring the training there was presented Instrument for Pre-accession Assistance (IPA) followed by interactive workshop related with developing an idea into a project proposal, project cycle management and its objectives (clear and realistic project objectives and consistency with and contribution to general policy objectives), project cycle management stages (programming, identification, assessment, financing, implementation and evaluation), general project objective and specific project objectives.\nDuring the training through interactive and simulation exercise participants worked on producing of a concept note for EU projects.\nIn the closing of the workshop, the participants presented their group work, and the trainers have also provided their comments and practical advice for improvements, while the communication and the group dynamics will be maintained through information share and including the participants into the mailing list for project beneficiaries.\nAs a follow-up coaching and mentoring process, the participants group was advised not to hesitate to seek advice from trainers on any topic they may not understand, and encouraged to continue good work.\nThe project “The European and Our Affairs” is funded by the European Union from IPA 2011 Information and Communication Programme. Project is implemented by Association of Local Democracy Agencies – ALDA in partnership with LDA Zavidovići and Municipality of Zavidovići and Development Agency Žepče as associated organizations.\nActivities include capacity building, public promotion campaigns, and knowledge share involving diverse sections of local society, while the local policy/decision makers, business sector, NGO-s, local media and young people are among priority target groups. The proposed contents and expertise engaged serve both as a learning opportunity for the actors involved, but also to help bust some myths and stereotypes related with the EU integration.\n„Izgradnja partnerstva za EU integracije“ – training seminar u okviru projekta „Evropska i naša posla“\nTraining seminar „Izgradnja partnerstva za EU integracije“ za organizacije civilnog društva i lokalne vlasti, u okviru projekta „Evropska i naša posla“ održan je u Zavidovićima 12. decembra 2012.godine.\nJednodnevni trening u Zavidovićima organizovao je ALD Zavidovići u bliskoj saradnji sa senior trenerom, Stanka Parać, iz Asocijacije agencija lokalne demokratije.\nInteres za trening je bio prilično velik, preko 30 predstavnika lokalnih NVO i javnih institucija iz Zavidovića i Žepča prisustvoalo je ovom seminaru.\nTokom treninga prezentovan je Instrument za predpistupnu pomoć (IPA) nakon čega je uslijedila interaktivna radionica u vezi sa razavojem ideje u projektni prijedlog, menadžmet projektnog ciklusa i njegovi ciljevi (jasni i realistični projektni ciljevi i njihova usklađenost sa doprinosom općim političkim ciljevima), faze projektnog ciklusa (planiranje, identifikacija, procjena, finansiranje, implemetacija i evaluacija), generalni i specifični projektni ciljevi.\nTokom treninga putem interaktivnih i vježbi simulacije učesnici su radili na izradi koncept note za EU projekte.\nPrilikom završetka radionice, učesnici su prezentovali svoj grupni rad, treneri su dali svoje komentare i praktične savjete za poboljšanja, komunikacija i dinamika grupe biće održana putem razmjene informacija i uključivanjem učesnika u mailing listu korisnika projekta.\nKao nastavak procesa treninga i mentorstva, grupi učesnika je savjetovano da zatraže pomoć od trenera o bilo kojem sadržaju koji možda nisu razumjeli, ohrabrujući ih da nastave svoj dobar rad.\nProjekat “Evropska i naša posla” je finansiran od strane Evropske unije iz programa IPA 2011 informisanje i komunikacije. Projekt provodi Asocijacija Agencija Lokalne Demokratije – ALDA, u partnerstvu sa ALD Zavidovići, Općina Zavidovići i Razvojna agencija Žepče su pridružene organizacije\nAktivnosti uključuju jačanje lokalnih kapaciteta, javnu promociju, razmjene znanja koje uključuju razne aspekte lokalnog društva, a među prioritetnim ciljnim grupama su lokalne vlasti, poslovni sektor, nevladine organizacije, lokalni mediji i mladi. Predloženi sadržaji i uključena znanja poslužit će kao prilika za učenje uključenim subjektima, ali i kao način razbijanja mitova i stereotipa vezanih za EU integracije.\nTraining and workgroup meeting in Bihac


Dnevna Stampa Novine U Srbiji | Photography\n9:58 pm - Thursday July 2, 2015\nHome » Search » Dnevna Stampa Novine U Srbiji\nInfo for Dnevna Stampa Novine U Srbiji\nDnevne novine,vesti, Štampa u srbiji - netvodic.com, Dnevne novine, Štampa u srbiji, vesti blic, danas, politika, novostii, sportski Žurnal, kurir, press, alo, 24 sata.\nMontenegrin, yugoslav and some of the world media, Crnogorski mediji, srbski mediji, jugoslovenski mediji, stampa, novine, russian media, american media, european media, montenegrin media, serbian media, stampa, novine,.\nDnevne novine, vesti, dnevna štampa, vijesti, D nevne novine, vesti, dnevna štampa - srbija: www.n1info.com: n1 tv: beograd zagreb sarajevo: www.tanjug.rs: tanjug - srpska novinska agencija: beograd.\nNovine, stampa - www.bamreza.info, D nevne novine i štampa, dnevne vijesti - bosna i hercegovina: www.n1info.com: n1 tv: sarajevo zagreb beograd: www.tvsa.ba: portal televizije kantona sarajevo.\nIssuu - okrug broj 176 by okrug novine bokan, 16.05.2012. okrug broj 176. 16.05.2012. pravi pogled na braniČevski okrug i učiti od najboljih postati najbolji sreda, 16..\nVesti - dokumenti: nuns - pritisak premijera aleksandra, Nvo: poziv na reagovanje institucija republike srbije. organizacije civilnog društva koje se bave nadzorom rada javnih institucija i mediji u srbiji, dole potpisani.\nBlic, strana 4 - naslovi.net vesti dana, Blic i svi drugi mediji u srbiji. vesti na jednom mestu, brzo, kratko, sažeto i jasno.\nChicago i početak života u njemu [arhiva] - zelena karta, Inflacija bato, ovde to nece niko da prizna ali cinjenica je da postoji i ovde u americi. hrana je jako skupa, naravno ne kao kod nas u srbiji ali ipak skuplja nego.\nParadise Cruises And Travel All Information About Travel and Cruises Www.taxizentralestuttgart.de\nNazad u album . Postavi pitanje . + Sačuvaj ideju\nDecembar 17, 2011 by Marko Nedeljkovic\nPopular Search\tdangling polio leg women - downloadsigulpanra - details about the damage and injury to sandyhook victims - 144chan sparkle - unegui togloom - culiando a mi hija - a4u yang hai ling - resultados icfes 2013 colombia de todos los colegios - mami kodutha sugam - odontologia uabjo - Categories\tBoudoir Photography


Na Bjelašnici, Igmanu i Jahorini pada snijeg - Klix.ba\n6.2.2015. u 10:59\nNa olimpijskim planinama oko Sarajeva danas pada snijeg i raduje ljubitelje aktivnosti na snijegu.\nNa Bjelašnici su u funkciji ski liftovi BX, BY, K1 (kolijevka), baby liftovi i trosjedna žičara u Babinom dolu. Tu je trenutna visina snijega 100 centimetara, a temperatura -1 stepen.\nVisina snježnog pokrivača na vrhu Bjelašnice je 206 centimetara, dok je temperature -4 stepena.\nNa Malom polju na Igmanu bit će pušteni u rad baby liftovi i dvosjedna žičara, dok će na Velikom polju u funkciji biti baby lift i staza za nordijsko skijanje. Na Malom polju na Igmanu trenutna visina snijega je 65 centimetara, temperatura -1 stepen.\nKJKP GRAS osigurao je redovnu liniju do Bjelašnice svakim radnim danom i vikendom. Polazak je ispred Zemaljskog muzeja u devet sati, a povratak sa Bjelašnice u 15:30 sati.\nTakođer, i kompanija Centrotrans Eurolines od 2. januara uvela redovnu autobusku liniju Vijećnica - Bjelašnica. Polazak autobusa je svaki dan u 8:30 sati ispred Vijećnice, usputna stajališta su Katedrala, Park, Marin Dvor, Pofalići, Socijalno, Dolac Malta, Čengić Vila, Otoka, Alipašino Polje, Nedžarići, Dobrinja, Veliko Polje, Bjelašnica, a povratak je u 16 sati. Autobus će saobraćati do 28. februara, dok će od 1. do 31. marta saobraćati subotom i nedjeljom prema istom redu vožnje.\nNa lokalitetu Štinji do tokom vikenda će biti održan Snowboard Europe Cup Bjelašnica 2015., a na Velikom polju se 7. i 8. februara održava Snow Fest Sarajevo #1.\nTakođer, na Bjelašnici radi i klizalište Medo svakim danom osim ponedjeljka od 10 do 22 sata, saopćeno je iz ZOI'84.\nNa Jahorini je također -1 stepen, a snijeg je visok 150 cm. Uz oblačno vrijeme i maglu pada slab snijeg, a vjetar puše brzinom od sedam metara u sekundi. Vidljivost je 50 metara.\nOd ski transporta rade šestosjed Poljice, Ogorjelica, Skočine-Prača, lift Poljice, Željo i Baby lift.\nDodajmo i to da će danas na Jahorini biti održana svečana ceremonija predstavljanja zastave Evropskog omladinskog olimpijskog festivala EYOF 2017, jednog od najvećih i najznačajnijih sportskih događaja nakon Zimskih olimpijskih igara u Sarajevu. Jahorina će biti jedan od domaćina, gdje će se održavati takmičenje za mlade sportiste iz cijele Evrope.


Nemačka investicija u vetropark u Severnoj Makedoniji veća od pola milijarde evra\nFoto: Chris Briggs on Unsplash\nNemačka kompanija wpd će izgraditi vetropark od 425 megavata u Severnoj Makedoniji, izjavio je premijer Zoran Zaev i dodao da će to biti najveća dosadašnja grinfild investicija u zemlji. Projekat je procenjen na preko 500 miliona evra.\nSeverna Makedonija je pre mesec dana proglasila dva projekta elektrana na obnovljive izvore strateškim investicijama. Nemačka kompanija wpd namerava da podigne vetropark Virovi snage 415 MW u pojasu od Kumanova preko Starog Nagoričana i Rankovca do Krive Palanke na severoistoku zemlje. EFT razvija projekat solarne elektrane u Erdželiji kod Svetog Nikole malo južnije odatle.\nVetropark kojeg se wpd sprema da instalira imaće 69 turbina a, s vrednošću od 500 miliona evra, biće najveća grinfild investicija u Severnoj Makedoniji od sticanja nezavisnosti 1991. godine, izjavio je premijer Zoran Zaev na konferenciji za štampu s ambasadorkom Nemačke Anke Holstein.\nVirovi će biti najveća elektrana na obnovljive izvore u Severnoj Makedoniji\nVlada želi ukupno 1,5 gigavat u fotonaponskim postrojenjima i 700 megavata u vetroelektranama, dodao je. Zaev je podsetio da Bogdanci, jedina vetrofarma u Severnoj Makedoniji, ima 16 turbina. Kapacitet joj je 36,8 megavata, ali treba da bude proširena za još do 15 megavata. Državni proizvođač električne energije Elektrani na Severna Makedonija, vlasnik tog postrojenja, takođe ima projekat vetroelektrane od 50 megavata u Đevđeliji.\nPremijer je kazao da ukupni kapacitet Bogdanaca, Virova i drugih budućih vetroelektrana koje je vlada odobrila premašuje 600 megavata. Investitori u privatni vetropark Bogoslovec, planirane snage 36 megavata, u junu su zatvorili finansijsku konstrukciju.\nVirovi bi po svojoj zamišljenoj snazi bili najveća elektrana na obnovljive izvore u Severnoj Makedoniji. Najveća hidroelektrana, Vrutok, ima kapacitet 165,6 megavata, po ESM-ovim podacima. U kompleksu uglja REK Bitola kojim ta državna elektroprivreda radi najveća elektrana u zemlji, snage 700 megavata, ali obično su u funkciji dva od tri bloka.\nBez vladine finansijske podrške\nZaev je naveo da će wpd-ovo postrojenje proizvoditi dovoljno električne energije za 290.000 domaćinstava i da neće imati pravo ni na kakva državna sredstva. Otkrio je da će se poduhvat sprovesti u delo u više faza.\nKompanija je ocenila da će projekat biti vredan i više od 500 miliona evra. Kako kažu predstavnici wpd-a, za izgradnju i upravljanje biće angažovana domaća radna snaga kao i lokalni snabdevači. Ta nemačka firma je obećala da će unaprediti energetsku i putnu infrastrukturu u oblasti u kojoj će raditi.\nOna u regionu deluje preko svoje podružnice wpd Adria. Već poseduje četiri vetroelektrane u Hrvatskoj i razvija projekat Brajići u Crnoj Gori. Pored toga planira da izgradi postrojenja ukupne snage najmanje 1,2 gigavata u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini, uključujući solarni park kod Dubrovnika.\nNemačka razvojna banka KfW je u februaru Severnoj Makedoniji odobrila paket pozajmica od 80,5 miliona evra po povoljnim uslovima za ESM-ove projekte u energetici kao i grant od 2,4 miliona evra za sektor obnovljivih izvora. Nemačka ima slične sporazume s Kosovom* i Srbijom.\nTagovi: obnovljivi izvori energije, solarne elektrane, vetroelektrane, wpd\nPočetna » Vesti » OIE » Nemačka investicija u vetropark u Severnoj Makedoniji veća od pola milijarde evra


POLICIJA NA DANIMA SRPSKOG FILMA | *** PORTAL TJEDNO ***\nRelated BALKANALIJE Articles\nSimilar Posts From BALKANALIJE Category\nGRADI SE DŽAMIJA U LJUBLJANI\n12. veljača, 2015.\n#1 Atanasije Jevtić 19 travanj, 2017, 13:32\nSvaka čast Đole, svaka ti je reč na mestu, evo i mi sad u našem Svetom Arhijerejskom Sinodu naše svete Srpske Pravoslavne Crkve imamo tu tačku na dnevnom redu, da Vojvodini damo podršku. Vo vjeke vjekov, svjati se imja Njegovooooooo …….. Amiiiiinnn….mnogaja ljeta….mnogaja ljeta…. mnoooogajaaaaaa…aaaaa…aa..a.a.a ljeeeeeetaaaaaaaaaaaaa…a…a…a.a…..a….a…a…a.\nVasilije Kačavenda 20 travanj, 2017, 12:28\nA gde si ti bre sinoć? Jesmo li se dogovorili da će dođeš da radimo one stvari kod mene u moje odaje? A ti ne dođe!? Nemoj još da mi kažeš da si drugog dečka našao, ima da te upucam, bre!\nVasilije Kačavenda 20 travanj, 2017, 12:30\nTebe, tebe govorim Atanasije, nemoj da se praviš mutav, natezao sam te 30 godina, a sad da se zezaš sa mene?! E, neće da ide, bre!!!\nPahomije Gačić 4 svibanj, 2017, 21:29\nEj, bre, vas dvojica! Sačekajte bre da dođemo ja i Irinej, ima grupni seks da pravimo!\n#2 xaxaxa 19 travanj, 2017, 11:31\nĐOLE Lala : PRVI VOJVOĐANSKI USTANAK (BUNA NA SRPSKE DAHIJE)\nDaranTra. 19, 2017Kultura, Novo, Ostalo, Politika1 CommentLIKE\nNa mail Uredništva prije tjedan dana stigla je jedna pjesma, po našem sudu prilično zanimljiva. U njoj ima i pokoji neprimjeren izraz, ali s obzirom na to da poštivamo umjetničku slobodu autora, riješili smo objaviti je, a Vi donesite svoj sud.\nDakle, prenosimo je bez ikakvih ispravaka i intervencija.\nNaučno-fantastična pesma o pobuni Lala – vojvođana (fatamorgana)\n(autor: ĐOLE Lala, sa Podbare, iz Novoga Sada)\nPRVI VOJVOĐANSKI USTANAK (BUNA NA SRPSKE DAHIJE)\nKad se šćaše u Novome Sadu,\nU glavnome gradu Vojvodine\nDa se raja digne na pobunu\nI okrene leđa Beogradu\nPa da svojim bude gospodarom\nJunačka se družina okupi\nNavrh kule grada Varadina\nSlavna kula iz turskih vremena\nOkupila mlade vojvođane\nDa se opet na dahije krene\nAl’ ovoga puta srbijanske\nStane Nenad pred svoje junake\nIsprsi se i zubima škripne\nPod desnicom jatagana drži\nLevom rukom kuburu namešta\nA vatra mu iz očiju seva\nNa grudima blistave kolajne\nŠto mu nekad deda zaslužio\nNa Solunu kad je vojevao\nVojevao krvcu prolevao\nZa slobodu i za Otadžbinu\nPišti Nenad kano guja ljuta\nI ovako on njima besedi:\nVojvođani, sokolovi sinji,\nBraćo mila junačkoga roda,\nSrbi, Nemci, Slovaci, Mađari,\nVi Rusini, Česi, Ukrajinci,\nRomi, Vlasi i hrabri Hrvati\nVidite li Beograda grada\nGde u njemu bele se kule\nVidite li zgrade i hramove\nBulevare i fabrike silne\nI bleštava svetla od neona,\nKoštalo je silnih miliona\nDa pripravit više ne možemo\nSve to braćo, sokolovi moji\nSagradiše od naših novaca,\nPljačkajući i otimajući\nOd seljaka i radnika našeg\nMi riljamo, oni kajmak beru\nI još usput po nama i seru\nSeru brale i to maksimalno\nA za lovu ni pitat’ nedaju\nGde su novci pitam Srbijance\nIma evo već trideset leta\nOdgovora ni od kuda nema\nNaši novci postali nji’ovi\nA naš lebac njima na trpezu\nOteše nam sve do zadnje pare\nNe ostade ni žute krajcare\nSrbijanci gori gospodari\nNego behu sultanske dahije\nJoš se smeje marva beogradska\nI sa nama komendiju tera\nŠto za leba beloga nemamo\nPa kupimo mrve ispod stola\nKano nekad u vreme Turaka\nKad su gedžu gazili nekrsti\nAl’ se gedža tog zla i ne seća\nSlužio im i zaboravio\nA trajalo pet punih vekova\nJašili im i mame i snaše\nI pravili male turčenjake\nOnda turski geni nadjačali\nZato gedža na Turčina liči\nNa njeg’ liči i sa tim se diči\nSad on druge gazi i zlostavlja\nI otima, prokleto mu bilo\nJer u njemu tursko bilo bije\nI krv turska u venama vrije\nAnatemu sad na gedžu bacam\nSmrklo mu se pa mu ne svanulo\nNe imao od roda poroda\nNiti suve šunke u pušnici\nPilići mu redom pokrepali\nI u svinjcu suprasne krmače\nOvce mu se same izvrtale\nA koze mu mleka ne davale\nNe imao krava ni bikova\nNi volova, a ni konja vranih\nPacovi mu odali avlijom\nZmije mu se u čardaku legle\nA tvorovi u sobi spavali\nNe rodile šljive ni jabuke\nNi u bašti kupus i krompiri\nOd pasulja ništa ne ostalo\nŠargarepu pojele krtice\nA paštrnak napale zlatice\nDosta više ovoga zuluma\nTo se dalje trpiti ne može\nZato braćo, sokolovi moji\nDični borci ravne Vojvodine\nNe budite srca kukavičkog\nVeć stisnite junačke desnice\nPa u ruke vile i lopate\nDa bijemo kletog dušmanina\nDa teramo marvu srbijansku\nI skinemo s vrata parazite\nKoji nama krv na slamku piju\nOtimaju lebac i pogaču\nSprdaju se s našom istorijom\nVojvodina srpska bila nije\nNikad braćo, a ni biti neće\nJunačku vam sad zakletvu daje\nNenad, Lala od Novoga Sada\nSrbijanca nigde biti neće\nOd Horgoša do Pančeva grada\nOd Đerdapa sve do Varadina\nOd Bezdana pa do Lazareva\nOd Kikinde sve do Apatina\nDrumovi će poželet Srbalja\nAl’ Srbalja nigde biti neće\nA Lali se pred očima smrači\nTeraj gedžu što dalje od sebe\nKoji neće a ti ga potkači\nS nekom motkom il’ palijom brale\nAko treba ti i bombu baci\nSamo da se rešimo izroda\nGedžu niko ni blizo ne voli\nA kamo li sa njim u avliju\nPobegoše najprije Slovenci\nPa Hrvati, onda muslimani\nCrnogorci a i Kosovari\nNeće s njima čak ni Makedonci\nBeže redom, glavom bez obzira\nJer od gedže goreg gada nema\nOd kako je gavran pocrneo\nOd četnika nikada čoveka\nNit’ je bilo niti može biti\nMoj narode, to je taka rasa\nOni znadu samo otimati\nKrasti, lagat’, varat’ i pljačkati\nTe zanate gedža izučio\nDa mu para u Evropi nema\nU Evropi a ni celom svetu\nKriminal mu iz očiju viri\nOca ubit za šaku dinara\nPa i majku ako ima para\nA o bratu da se ne govori\nEno braćo usred Beograda\nDana nema da ne padne glava\nNekad jedna a nekad i više\nPobiše se zbog prokletih para\nDabogda im u grlu zapele\nNiti Boga niti vere ima\nU prokletog šljama gedžovanskog\nTaj će izdat’ i Boga i vraga\nSamo da se dočepa novaca\nZato s njima više ni u crkvu\nNi na slavu ni na Đurđevdane\nU autobus ni na železnicu\nDaleko im lepa kuća bila\nZa početak referendum tražim\nRepublika to je naša dika\nDa naš gazda svoj na svome bude\nNe k’o dosad, sluga Srbijancu\nSećate se braćo moja draga\nKako naši stari govoriše\nKad je bilo posle prvog rata\nI dođoše gedže iz Srbije\nPrimismo ih k’o braću rođenu\nDadosmo im hranu i odeću\nAl’ u gedže vere braćo nema\nNemetnuo zulum i poreze\nOn na vlasti a mi drugi raja\nMi radimo a on gospodari\nLala radi Srbija se gradi\nPa se ovi naši otrezniše\nAli kasno na nesreću beše\nSad naš Lala ovu pesmu peva:\n‘Prodao sam konja vranca\nDa dočekam Srbijanca\nSad bih dao sva tri vranca\nDa ispratim Srbijanca’\nPa je onda drugi rat izbio\nOpet nam se gedža doselio\nS vozovima i autobusima\nPa u tuđe kuće uselio\nI od Švaba zemlju prigrabio\nOteraše jadne folksdojčere\nŠto u logor, a što u grob hladni\nSrbijanac svaki komunista\nGrdi psuje i Boga i Hrista\nBoračke se penzije dočepo\nNa vlaste seo, teror započeo\nOpet jadnog Lalu zajašio\nPa ga dere kao Musa jarca\nStenje Lala i sve kukumavči\nSuze lije i sudbu proklinje\nAli, džaba, ni’ko ga ne čuje\nLoše beše sve do Slobodana\nA od tada da se ne govori\nStradanije da gorega nema\nPoreze nam gedža udario\nOvde raznog šljama naselio\nSve razbojnik ili delikvenat\nŠto sa kolca, a što sa konopca\nA i ratnih zločinaca ima\nNa hiljade, a ne na stotine\nUbijali i pljačkali brale\nŠto u ratu, a što posle rata\nPa su onda u Novome Sadu\nOpet isti zanat nastavili\nOkužili prestolnicu našu\nOd nje gedža svinjac napravio\nPo ulici pišaju i seru\nLoču, riču, narodnjake deru\nČetničija harači i divlja\nDa ne možeš oka otvoriti\nOd te rulje, baraba i kurvi\nNama ljudi drugog spasa nema\nNego ovaj ološ isterati\nNek se digne kuka i motika\nPoterajmo gedže preko međe\nBraćo moja kada bude vreme\nSkupimo se podno Varadina\nPa na bagru složno da krenemo\nDa im traga nigde ne ostane\nU Srbiju da ih otpravimo\nI da Dunav ostane granica\nK’o što beše za veke vekova\nIma gedža svoju Šumadiju\nNek se tamo širi i baškari\nLala više sluga biti neće\nNit’ priznaje takvog gopodara\n‘Ajde braćo sad se zakunimo\nDa nećemo izdajice biti\nNego pravi borci vojvođanski\nA ko izda taj je stvarno pizda\nS tim bi eto i ja završio\nBrzo kući i nikom ni reči\nJer ako nas čuju srbijanci\nJao nama od sad pa doveka\nP.S. ….i tako se Lale raziđošeeeee…i nikom ništaaaaa…Dahije ostadoše na vlasti, a Vučić postade sultan…Rasplet se očekuje u sledećih 300 – 400 godina….ahaaaaaa…..to u Vojvodini ide polako…mi ovde u ravnici polako živimo…sve natenane…uvek se ima vremena…a Srbijanac nek jaši…ne mož’ on tol’ko dugo jašit’ kol’ko Lala može izdurat’…ahaaaaa…\nŽIVELA SLOBODNA REPUBLIKA VOJVODINA!!!


Kako da pametni telefon povežete sa televizorom - m:blog\nMay 21, 2018| kako? lako!| Views: 224\nNe morate biti neki veliki znalac ili haker da biste sadržaj sa vašeg tableta ili telefona prikazali na televizoru, ali ako do sada niste probali, onda će vam ovaj kratki priručnik dobro doći.\nNajjednostavniji način da povežete vaš pametni televizor sa telefonom jeste putem wi-fi konekcije što će vam omogućiti da prenosite sadržaj sa vašeg Android uređaja. Veliki broj proizvođača pametnih televizora među kojima su: Sony, Philips, LG i Panasonic imaju opciju povezivanja na wi-fi.\nU povezivanju vam može pomoći i odgovarajuća aplikacija po nazivu iMediaShare – Photo & Music pomoću koje ćete jednostavo prebaciti sadržaj sa telefona na televizor. Ova opcija vam omogućava da odaberete vrstu fajlova koje želite prebaciti te ih automatski reprodukovati na televizoru. Android aplikaciju možete instalirati i direktno na televizor.\nPored aplikacije tu je i Google Chromecast, uređaj koji vam omogućava da sadržaj sa telefona ili tableta emitujete drektno na TV. Sve što vam je potrebno za ovu operaciju jeste Google Home aplikacija i da uključite Chromecast u TV putem HDMI priključka.\nNa Google Home aplikaciji odaberite Cast Screen/Audio, zatim dodirnite plavo dugme i odaberite uređaj koji želite povezati.


Sudarili se teretni vlakovi kod Križevaca – Ozlijeđen jedan strojovođa - www.bjelovar.info\nSudarili se teretni vlakovi kod Križevaca – Ozlijeđen jedan strojovođa\nJutros u 4.54 sati zaprimljena je dojava od Centra „112“ da je kod Majurca došlo do sudara dva teretna vlaka. Za sada je utvrđeno da su se oba kretala iz pravca Križevaca prema Koprivnici i za sada je ozlijeđen jedan strojovođa, javljaju 24 sata.\nPrema informacijama PU koprivničko križevačke u tijeku je osiguranje mjesta događaja i daljnje postupanje. Na terenu je policija, dva vozila hitne medicinske službe i vatrogasci.\nOd 6.38 sati zatvorena je ŽC Trema Grubiševo-Lemeš Križevački te se promet preusmjerava preko Sv.I. Žabno-Križevci i obratno. U tijeku je očevid – obavještavaju iz policije, piše na 24 sata.\nFoto: bjelovar.info (arhiva)\nOznake:Križevciozlijeđen jedan strojovođasudarili se teretni vlakoviteretni vlakovi\nPrethodno: Argonauti spremni za Neretvu\nSljedeće: Danas 4 novozaražene osobe u našoj županiji, nastavlja se cijepljenje


Zrinjski – Radio Vitez\nZrinjski i protiv Viteza bez Todorovića, vraća se Peko\n23. kolovoza 2016. 13:32 23. kolovoza 2016.\nOgnjen Todorović neće biti spreman ni za susret sedmog kola BHT Premijer lige na kojemu će Zrinjski ugostiti Vitez.


Zašto se muškarci i žene ne razumiju? - Televizija K3\nVječita borba polova uzima danak u ljubavi, prijateljstvu, na poslu. Djevojkama je važno obilježavanje datuma, momcima to nije nikakav dokaz ljubavi\nMuškarci imaju veći nos od žena, jer im je potrebno više kiseonika kako bi im raslo i održavalo se mišićno tkivo. Pripadnice nježnijeg pola mogu daleko lakše da urade špagu, jer su im ligamenti labaviji, što ih čini elastičnijim. One bolje razlikuju boje, muškarci su češće daltonisti, pišu “Večernje novosti”.\nI to, kada je riječ o biologiji, nije sve na listi muško-ženskih razlika. Međutim, pripadnici oba pola će se vjerovatno složiti da fizičke različitosti nisu nikakva prepreka u vezi. Dublji i nježniji glas, “pivski” stomačić i jaki bokovi, sitnije i krupnije kosti… ništa od toga ne mijenja ljubavni odnos.\nAli, u njega se zato opasno “miješaju” razlike u pogledima, navikama, potrebama, načinu komunikacije, reakcijama na spoljni svijet. Koliko puta ste čuli da su muškarci sa Marsa, a žene sa Venere? Upravo je na tome insistirao autor istoimene knjige Džon Grej, osmislivši praktični vodič za bolje razumijevanje suprotnog pola, kako bi se savladale prepreke na koje većina “natrči” u vezi.\nJer, kako tvrdi, Marsovci (muškarci) i Venerijanke (žene) se razlikuju po unutrašnjem sklopu, pa tako za iste stvari koriste različite reči i logično je da se zbog toga ne razumiju. “Bez prihvatanja činjenice da žene i muškarci po prirodi stvari moraju da budu različiti – oni će uvijek biti u svađi. Ako ovu, tako važnu istinu zaboravimo, mi obično postajemo ljuti i razočarani u suprotan pol. Očekujemo da druga strana reaguje poput nas. Htjeli bismo da oni žele ono što mi želimo i osjećaju kako mi osjećamo.\nMi potpuno pogrešno pretpostavljamo da će se naš partner, ako nas zaista voli, ponašati i reagovati isto onako kako se mi ponašamo i reagujemo kada nekoga volimo”, kaže Grej, dodajući da ovakav stav vodi iz razočaranja u razočaranje. Psihoterapeut Tijana Mitrović se slaže sa ovom tvrdnjom, dajući jedan “plastičan” primjer.\n“Ženama je svaki datum ‘crveno slovo’. Pamte rođendane, velike i male godišnjice, dan kada su se prvi put sreli, strasno pogledali, ozbiljno posvađali… A, muškarci jedva zapamte i najvažnije dane i godine, što ne znači da im je manje stalo. Međutim, baš to otvara prostor za svađe, jer ženama pre ili kasnije zasmeta što uvek moraju da podsećaju dečka ili muža da im je sutra godišnjica.\nAli muškarcima to jednostavno nije važno i ne vide razlog da se partnerke zbog toga ljute”, kaže Mitrovićeva za “Novosti”. Ipak, većina se ljuti. Na početku pokušavaju da ih na suptilan način ubijede da je lijepo kada se sami sjete nekog zajedničkog datuma, a onda polako postaju sve manje suptilne u tome. I dok upiru prstom u njih, kao da su učinili najteže krivično djelo jer se nisu sjetili druge godišnjice braka, muževi ih najčešće gledaju bijelo. Nije im jasno čemu tolika buka i na nju najčešće samo odmahnu rukom.\nI u tom trenutku se tek tako aktivira novi okidač za svađu. “Žene u tom trenutku samo još jednom potvrde svoju teoriju da ih muškarci ne slušaju. Činjenica je da su pripadnice nežnijeg pola bolji slušaoci, dok njihovi partneri imaju moć da se prave da slušaju, a zapravo su im misli ko zna gde. Isključivanje im najbolje ide kada su na udaru kritike, što ne znači da dame nisu sposobne da im zbog toga na kraju, ipak, nabiju osećaj krivice”, navodi Mitrovićeva.\nKoliko je tek sukoba buknulo zbog toga što jedni ne mogu da shvate druge u lošim životnim trenucima. Kada prolaze kroz neke teškoće, većina muškaraca ima potrebu da se osami i, kako kaže Džon Grej, u tišini razmisli o onome što ih tišti. Ne žele da svojim brigama opterećuju prijatelje i porodicu, nego se povlače u svoju pećinu i zato djeluju odsutno za ostatak svijeta. S druge strane, Venerijanke bi o tome otvoreno da porazgovaraju sa nekim, jer su sigurne da jedino tako mogu da prevaziđu probleme.\nOdmah zovu najbolje drugarice ili teško uzdišu partneru, jer smatraju da je dijeljenje muke znak ljubavi i povjerenja, a ne da time opterećuju bliske ljude. Na isti način imaju potrebu da saosjećaju sa partnerom, ne shvatajući da njima to ponekad otežava život. “One su inače brižnije i brižnošću mere stepen nečije ljubavi i privrženosti, što nije slučaj kod muškaraca. Zbog toga često dolazi do nesporazuma u vezi, jer devojke svaki čas optuže partnere da ne brinu o njima, dok one misle i da li su jeli, toplo se obukli i popili lekove.\nTako dolazimo do one čuvene rečenice: ‘Sebičan si, ja sam ti na poslednjem mestu”‘, navodi Mitrovićeva. Istraživanje australijskih naučnika je pokazalo da se muškarci i žene razlikuju i po načinu i stepenu žara u koji ulaze u rasprave. Skoro 50 odsto veza je propalo zato što djevojke nisu mogle da trpe momke koji su u svakoj svađi pokušavali da dokažu da su u pravu ili zato što “marsovci” nisu imali snage da slušaju glasne i dramatične optužbe partnerki. Razlika je upečatljiva i u argumentima koje polovi iznose kada se raspravljaju.\nŽene uglavnom bolje pamte i tu prednost iskoriste u svakoj diskusiji, pa bez obzira na temu, kompromituju partnera podsjećanjem da je nekog avgusta rekao to i to, a da se na ljetovanju prošle godine okrenuo za tom i tom… Svaka rasprava ima gubitnika, a ne mora tako da bude.\n“U suštini, što pre shvatimo da smo različiti, bolje ćemo funkcionisati. Poštedećemo sebe nervoze, stresa, pokidanih živaca i naučićemo da uživamo u ljubavi samoj po sebi. Mi jednostavno ne možemo da reagujemo, mislimo i želimo na isti način kao i naš partner, ali možemo isto snažno i iskreno da volimo”, zaključuje sagovornica “Novosti”.


HITNO! POSAO Glavni operativni direktor - 133 aktuelna posla za Glavni operativni direktor - Oglasi za posao Jooble\nPosao Glavni operativni direktor\n...ar/ Higijeničarka Beograd Potrebne kvalifikacije: ~Minimum završena osnovna škola ~Poželjno iskustvo na sličnim poslovima Glavna zaduženja: ~Vođenje računa o izgledu poslovnih prostorija, urednosti i higijeni ~Pražnjenje i čišćenje korpi za smeće ~Čišćenje...\n...predstavite.Potreban nam je kolega na radnom mestuTEHNIČKOG DIREKTORA U PROIZVODNJIBeogradSvoju stabilnost i sigurnost u... ...proizvodnji ( tehnička dokumentacija, ispitivanja, formiranje operativnih radnih uputstava, optimizacija rada , analiza rada, organizacija...\n...u. Opis posla: ~ Pružanje pomoći potrošačima pri pakovanju robe na kasi Potrebne kvalifikacije: Operativni i ljubazni Neophodna sanitarna knjižica Kandidatima nudimo: Angažovanje u periodu [link on klikdoposla.com] i [link...\n...rukovode cijenjeni profesionalci iz oblasti turizma, ljudskih resursa i IT-a, i u potrazi su za novim kolegom na veoma važnoj poziciji: Operativni menadžer Mjesto rada: Podgorica Opis posla: Razvoj aplikacije u regionu i Crnoj Gori Prodaja proizvoda aplikacije (...\nOpis posla Zajedno sa medicinskim direktorom piše protokole, procedure i definiše medicinsku dokumentaciju u okviru Doma zdravlja; Odgovoran... ...; Rukovodi timom načelnika sa kojima održava redovne stručne operativne sastanke u pogledu lečenja ambulantnih pacijenata sa...\nPosition: Direktor Marketinga i PR Job Order ID: 4780City: Beograd Employment Type: Permanent Brief Description: U ime našeg klijenta, tržišnog lidera u pružanju zdravstvenih usluga, kompanije Bel Medic, Manpower Srbija traži motivisanog kandidata da odgovori na...\n...Respect Security raspisuje oglas za poziciju Izvršnog direktora Društva , ujedno odgovornog lica za poslove zaštite Opšti uslovi: Visoka stručna sprema VII/1; Opšta zdravstvena sposobnost; Da ispunjava uslove po Zakonu o oružju (za nabavku i nošenje oru...


Obilježen Dan MZ „Švrakino Selo 1“\n10-10-2016 15:55:21 by Press\nDelegacija Općine Novi Grad Sarajevo, u četvrtak, 6. oktobra, položila je cvijeće i odala počast šehidima, poginulim borcima i civilnim žrtvama proteklog odbrembeno-oslobodilačkog rata i na taj način obilježila Dana Mjesne zajednice „Švrakino Selo 1“.\nCvijeće su položili i predstavnici Savjeta MZ, a tim povodom upriličena je i svečana sjednica, na kojoj je predsjednica savjeta Meliha Bošnjak, podsjetila na projekte koji su u proteklom preiodu urađeni na ovom mjesnom području.\n„Izgrađeno je sportsko igralište i postavljena rasvjeta u ulici Bosanskih kraljeva, natkrivene su niše i asfaltiran je dio ulice Alibega Firdusa, sanirano je klizište u ulici Atife Karalić čikma u kojoj je postavljena i javna rasvjeta. Nivelisani su šahtovi u ulici Safeta Hadžića“, kazala je Bošnjak navodeći neke od realiziranih projekata.\nOd značajnijih projekata koji će se relizirati u narednom periodu Bošnjak je istakla izgradnju kanalizacione mreže u ulici Atife Karalić.\n„Kada je riječ o ovom mjesnom području, mislim da se nikada nije više radilo i ulagalo, a živim ovdje više od 50 godine“, kazala je Bošnjak.\nU sklopu programa dodijeljene su i zahvalnica za doprinos u radu i razvoju ove mjesne zajednic, a svečanost su svojim izvedbama upotpunili i članovi kulturno umjetničkog društva „Daire“.


Rabljeni Bressel utovarivanje i kopanje, strojevi za stoku, ostali poljoprivredni strojevi oglasi na prodaju - Hrvatska - Mascus Hrvatska\nRabljeni Bressel poljoprivredna oprema i strojevi na prodaju\nOvdje možete pronaći popis svih oglasa rabljenih Bressel poljoprivredna oprema i strojevi mašina za prodaju. Možete sortirati rabljene Bressel poljoprivredna oprema i strojevi po cijeni, godini proizvodnje ili zemlji. Koristite navigaciju na levoj strani da biste suzili pretragu.\nNjemačka, 26349 Jade\nNjemačka, 21745 Hemmoor\nOvde je kompletna lista polovnih Bressel poljoprivredna oprema i strojevi za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Bressel poljoprivredna oprema i strojevi koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.\nNe zaboravite da redovno koristite Mascus, jer se svakodnevno dodaju nove kategorije i opcije vezane za polovne Bressel poljoprivredna oprema i strojevi i drugu polovnu opremu u poljoprivredi. Najpopularnije podkategorije su: traktori, kombajni, prikolice, ATV i mašine za seno i stočnu hranu


NOĆAS POČINJE VUČJI MESEC: Veliki uticaj na ova 4 horoskopska znaka - prvi pun mesec u godini\nPREOBRAŽAJ: Ovom znaku život će se preokrenuti u 2022.\n14. 01. 2022. u 10:37\nHOROSKOP ZA 2022. GODINU: Ovan će se osećati smelije da eksperimentiše; Škorpiju čekajuvelike promene u ljubavnom životu\n05. 01. 2022. u 18:29\nHoroskop dnevni horoskop današnji horoskop horoskop danas Horoskop dnev horoskop dnevni


Najnoviji model najprodavanijeg\nPrva "korola" se pojavila 1966. godine i jedan je od najuspešnijih automobila današnjice. Tačnije "korola" se već okitila titulom najprodavanijeg modela današnjice, a sve zahvaljujući svojim brojnim generacijama kojima je naglasak bio na praktičnosti i pouzdanosti.\nTako je i poslednji model sada doživeo blagi redizajn koji je pratio nekoliko tehničkih poboljšanja, ali ga prati i uvođenje novog modernog dizel motora zapremine 1,4 litra. On razvija 90 konjskih snaga, što bi trebalo da bude dovoljno za brzo i ekonomično pokretanje kompaktne "korole", a prvi put je taj model ukomponovan sa automatskim menjačem koji omogućava i ručno sekvencionalno biranje brzina.\nBolja oprema takođe je novost u "koroli", koja se može pohvaliti jednim paketom više, a krije se pod imenom "luna". Uglavnom "tojotini" uređaji "VSC", "TRC" i "BA" (kontrola stabilnosti, kontrola proklizavanja i asistencija pri kočenju), sada su raspoloživi u čitavoj paleti.\nZa to vreme putnici se mogu opustiti dok ih štiti novi "korolin" komplet vazdušnih jastuka, koji uključuje dvostepeno napumpavanje i prekidač za suvozačev vazdušni jastuk. Osim toga, raspoloživi su i bočni vazdušni jastuci, kao i vazdušne zavese. Moramo spomenuti i to da se "t sport" model može pohvaliti unapređenim vešanjem, koje sada ima i čvršće amortizere, a sve to naglašavaju i nove "t sport" oznake u unutrašnjosti.\nCena i nije znatno porasla ako uzmemo u obzir to da su carina i porez nešto skuplji nego u vreme izlaska prethodnog modela, tako da sada "korolu" sa troje vrata, benzinskim motorom zapremine 1,4 litra od 97 konjskih snaga, sa "tera" opremom možete kupiti za oko 15.000 evra.\nTojota Korola: Najnoviji model najprodavanijeg\nFord šelbi GR-1: Američki snagator\n"B" i "R" - Nove klase Mercedesa\nPogon budućnosti: Vožnja na kiseonik i vodonik


Budi se nacija: Kad će Nemačka pružiti otpor Americi (video) - Sputnjik Srbija\n01:17 16 Novembar 2019\nBudi se nacija: Kad će Nemačka pružiti otpor Americi (video)\n19:32 01.11.2018 (osveženo 12:50 05.11.2018) Preuzmite kraći link\nŠta će odlazak Angele Merkel doneti Nemačkoj, a kakav će trag ostaviti na Evropsku uniju, tema je ovonedeljne emisije Svet sa Sputnjikom čiji su gosti bili Ivan Ivanji, književnik i Slobodan Reljić, sociolog.\nNemačka kancelarka Angele Merkel napravila je pravi potres najavom da se neće ponovo kandidovati za predsednika stranke CDU, što znači da se neće kandidovati ni za peti kancelarski mandat.\nPreuzela je punu odgovornost za poslednje loše rezultate stranke i najavila da će funkciju na koju je izabrana obavljati do isteka mandata 2021.\nMeđutim, ako mesto predsednika stranke preuzme njen žestoki rival Fridrih Merc, čovek za kog se kaže da dolazi iz „kompanije koja poseduje svet“, Merkelova će već istog dana biti primorana da se povuče sa državne funkcije i mesto prepusti kontroverznom biznismenu. To će biti poznato početkom decembra kada bi trebalo da budu održani stranački izbori.\nU svakom slučaju ako Merc postane predsednik CDU on će stranku vratiti na desni kolosek, a tako će možda vratiti i glasače koji su svoje poverenje na poslednjim izborima poverili stranci krajnje desnice Alternativi za Nemačku.\n„Ne radujem se“: Vučić prokomentarisao najavljeno povlačenje Merkelove iz politike\nNa pitanje, zašto prosečan Nemac u zemlji koja ima jednu od najstabilnih ekonomija na svetu odlučuje da poverenje pokloni nekom drugom, a ne nekome ko takvo stanje održava godinama, Ivanji kaže:\n„Nemac ima dobru platu i siguran posao, ali nema sigurnost. On želi nešto što je njegovo i ničije više. To može biti vera ili nacija“, kaže Ivan Ivanji, ukazujući na to da se ponovo pronalazi nemačka nacija.\nReljić je na to dodao da je nemačka nacija velika, ali da je pod snažnim američkim uticajem i pritiskom i da je pitanje kada će u Nemačkoj da se razvije otpor prema američkom prisustvu.\nZbog čega Nemci nisu zadovoljni politikom Angele Merkel? Zbog čega su je naši sagovornici uporedili sa Vojislavom Koštunicom, Kočom Popovićem ili nekadašnjim austrijskim predsednikom Francom Vranickim?\nSaglasni su naši sagovornici da će Merkelova održati datu reč, bez obzira na to što živi u vreme kada niko ne drži ni do čega što govori, a kako kaže Reljić „ona izgleda drži do nekih stavova koliko je to moguće u savremenoj politici“.\nRazgovarali smo i o demokratiji u Evropi i da li je ima. Evropa se menja, a da li su stare strukture spremne da izdrže te procese?\nEvropa se na svom tlu sudara sa drugim civilizacijama, za koje Reljić kaže da se nisu odrekle svoje vere i duhovne suštine.\nAngela Merkel, EU, Nemačka


Građani mogu dobiti do tri obaveštenja za glasanje\nIzvor: Radio 021, 16.Jun.2020, 07:14\nZbog velikog broja pitanja građana, Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave saopštilo je da se mogu dobiti i do tri obaveštenja za glasanje na predstojećim lokalnim, pokrajinskim i parlamentarnim izborima 21. juna, u zavisnosti od mesta prebivališta.\nNavedena obaveštenja su informativnog karaktera i nisu uslov za ostvarivanje biračkog prava, a građani mogu iskoristiti pravo i proveriti svoje podatke >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio 021 << u biračkom spisku, te ukoliko primete nepravilnosti, najkasnije do srede, 17. juna, u ponoć, mogu podneti zahtev za promenu u svojoj opštini ili gradu po mestu prebivališta.\nJedinstveni birački spisak se redovno ažurira na osnovu podataka koje državni organi poseduju, a kako se navodi, ukoliko se građanin na primer nalazi na adresi koju nije prijavio ili nečija smrt nije prijavljena državnom organu, u biračkom spisku će se nalaziti poslednja ažurirana informacija.\n"Stoga podsećamo građane da provere svoje podatke i prijave eventualne promene, ukoliko to do sada nisu učinili", kaže se u saopštenju Ministarstva.\nRTS: Građani mogu da dobiju i do tri obaveštenja za glasanje


VUČIĆ: Ogromna zahvalnost kineskim lekarima, videli smo da nismo sami - eVršac\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izrazio je ogromnu zahvalnost lekarskom timu kineskih stručnjaka, koji su šest nedelja proveli u Srbiji i pružili veliku pomoć našoj zemlji u borbi protiv koronavirusa, i epidemiološku, ali i psihološku, jer smo, kako kaže, videli da nismo sami.\nPredsednik Vučić sastao se prethodno sa ambasadorkom Kine Čen Bo, kako bi razgovarali o rezultatima zajedničke borbe protiv epidemije koronavirusa u Srbiji i pomoći koju je Kina pružila našoj zemlji.\nNi u jednoj drugoj zemlji nisu toliko ostali, primetio je Vučić obraćajući se nakon sastanka sa kineskim lekarima i ambasadorkom Kine Čen Bo.\nPredsednik je ukazao da su nam kineski lekari mnogo pomogli znanjem, iskustvom, savetima, ali su, kaže, pokazali i neverovatnu marljivost i izuzetnu posvečenost. Bili su, kaže, u gotovo svim gradovima, dva puta u Nišu, kad god je tamo bila krizna situacija, tražili kako da se poprave mere, da se bolnice dezinfikuju, poboljša disciplina.\nBez porodica su već šest nedelja da bi pomogli Srbiji, naglasio je Vučić.\nDodao je da su nam pomogli i u psihološkom smislu, jer su građani Srbije videli da nisu sami. Naveo je i da će tri lekara ostati u Srbiji, dok se tri vraćaju u Kinu, ali će još tri doći iz te zemlje.\nOko 9. maja kreću dva voza iz Kine sa medicinskom opremom\nPonosan sam što sam tokom ove krize razgovarao sa predsednikom Kine Si Đinpingom. Očekujemo dva voza, od po 40 vagona, da uskoro, oko 9. maja, krenu iz Kine i da za 20-ak dana dođu u Srbiju sa robom i opremom, medicinskom, ali i po ranijim ugovorima iz drugih oblasti, rekao je Vučić nakon razgovora sa kineskom ambasadorkom Čen Bo.\nPodsetio je da je kineska vlada Srbiji omogućila nabavku opreme pod povoljnim cenama, kliničke respiratore i drugo, te podsetio da bez pomoći Kine, ne bismo mogli ovako da se borimo protiv kovida 19.\nTo je za nas u tom trenutku bio spas i nechemo to zaboraviti, naglasio je Vučić.\nPomagali i u pokretanju laboratorije “Vatreno oko”\nŠest najeminentnijih kineskih eksperata koji su se u Vuhanu borili protiv zarazne koronavirusom stigli su u Srbiju 21. marta, kada je iz Kine dopremljen i prvi kontigent medicinskog materijala i opreme.\nKineski stručnjaci su tokom boravka u Srbiji obilazili kovid bolnice širom zemlje i srpskim kolegama prenosili svoja iskustva u prevenciji i suzbijanu epidemije, a pomagali su i u pokretanju laboratorije “Vatreno oko” u Kliničkom centru Srbije, koja je donacija Kine.\n“Prihvaćeni su svi naši predlozi, uključujući formiranje privremenih bolnica i način lečenja teških pacijenata obolelih od korona virusa, korišćenje zaštitne opreme za medicinske radnike. Svaki put smo naišli na pozitivan odziv kolega i mere su sprovodene kako treba, naveo je Guo.


RTS :: Avion Daga Hamaršelda oborio plaćenik angažovan u Kongu?\nSvet Avion Daga Hamaršelda oborio plaćenik angažovan u Kongu?\nnedelja, 13. jan 2019, 16:30 -> 18:03\nIzvor: Obzerver, RTS\nAvion Daga Hamaršelda oborio plaćenik angažovan u Kongu?\nJan Van Risegem, vojni pilot čiji je otac bio Belgijanac a majka Britanka, bio je zapažen tokom Drugog svetskog rata u borbi protiv nacista. Posle rata, kratko je bio angažovan u civilnoj avijaciji, a zatim je kao plaćenik otišao u Kongo. Tek nedavno pojavljuju se podaci koji ga povezuju sa obaranjem aviona u kojem je 1961. godine bio prvi čovek UN Dag Hamaršeld. Kako navodi prijatelj belgijskog pilota koji je i obznanio taj podatak, Risegem nije znao ko je bio u avionu kada je izvršavao zadatak.\nDag Hamaršeld je bio švedski diplomata i drugi generalni sekretar UN. Posredovao je u više međunarodnih sporova, a poginuo je 18. septembra 1961. godine pod sumnjivim okolnostima u avionskoj nesreći tokom mirovne misije u Severnoj Rodeziji (današnjoj Zambiji). Posthumno je dobio Nobelovu nagradu za mir.\nNjegova smrt bila je predmet interesovanja mnogih istraživača a uskoro će, na "Sandens" festivalu biti prikazan film "Cold Case Hammarskjöld", koji baca potuno novo i neočekivano svetlo na taj slučaj, povezujući pilota Jana Van Risegema sa ubistvom.\nRisegem je bio tinejdžer kada ga je majka, zajedno sa bratom, iz Belgije koju su okupirali nacisti poslala u Englesku. Oni su, uz pomoć strica koji je imao dobre veze, započeli obuku za pilote RAF-a, što je bila odluka koja je presudno uticala na njihove živote. Jan se posebno istakao u borbama.\nBio je hrabar, nije se plašio da testira mogućnosti aviona i da ide u opasne misije. Posle rata, napustio je vojnu službu i nakratko je bio angažovan u belgijskom civilnom prevozniku "Sabeni". Ipak, otpušten je zbog neslaganja u vezi sa bezbednosnim procedurama i prihvatio je posao u Katangi (pokrajina u Kongu).\nU toj zemlji u toku je bio građanski rat. Vođa pobunjenika Mojse Čombe imao je vojnu i tehničku podršku belgijske vlade, kao i podršku zapadnih kompanija zainteresovanih za rudna bogatstva. Dag Hamaršeld je verovao da je dužnost UN da interveniše.\nKao "šampion dekolonizacije" i idealista koji je verovao da UN treba da bude zaštitnik malih država, zanemario je rezervisan stav njegovog pravnog savetnika i naredio vojnu intervenciju kako bi se zaustavila pobuna. To se nije dopalo Velikoj Britaniji i SAD.\nMeđutim, u jednom trenutku snage UN-a našle su se pod opsadom. Zbog toga je Hamaršeld poleteo kako bi se sastao sa Mojseom Čombeom, kada dogodila avionska nesreća u kojoj je poginuo.\nTu se u priču uključuje i Jan Van Risegem. On je istoričarima avijacije rekao da je bio angažovan kao civilni instruktor za pilote u Avikatu, kako su se zvale pobunjeničke snage. Ipak, kasnije će se ispostaviti da je imao i mnoge druge zadatke.\nIstoričaru avijacije Lifu Helstromu prepričavao je sastanke sa Čombeom kome se predstavljao kao "vaš komandant vazduhoplovnih snaga". Govorio je da su transportni avioni modifikovani kako bi bilo korišćeni za bombardovanje. Čak se sećao i dizajniranja logoa za njegovu jedinicu pri Avikatu.\nNajzanimljiviji momenat je kada je Pjer Kopens, koji je poznavao Van Risegema, ispričao kako mu se on poverio da je jedan od njegovih zadataka bio i napad na Hamaršelda.\n"Rekao je da mu je jednostavno naređeno da obori avion ali da nije znao ko je u njemu", naveo je Kopens istraživačima koji su snimali film o padu aviona. U folmu se prvi put predstavljaju nalazi najnovijeg istraživanja.\nPrema rečima Kopensa, on je te detalje saznao nakon mnogih razgovora i u početku je bio skeptičan. Nije verovao i mislio je da je reč o šali. Međutim, kasnije je shvatio d aje njegov prijatelj Rišegem bio ozbiljan.\n"Ponekad moraš da učiniš nešto što ne želiš"\nZa napad na avion u kojem je bio Hamaršeld smislio je komplikovan i detaljan plan. Leteo je u "fuga magisteru", poslednjem koji su posedovale pobunjeničke snage nakon što im je jedan zarobljen od strane UN, a drugi uništen u nesreći.\nSkinuo je sa aviona sve što mu nije bilo potrebno, kako bi napravio mesta za instalaciju topa i kako bi letelica izgubila na težini. Isplanirao je koje će aerodrome da koristi i izvršio je napad.\n"Prema tvrdnjama Kopensa, Van Rišegem je tek nakon dan ili dva saznao koga je ubio. Kada ga je upitao da li žali zbog napada rekao je: "Ponekad, u životu moraš da učiniš nešto što ne želiš, ali to je bilo naređenje".\n(ponedeljak, 14. jan 2019, 14:25) - Milan [neregistrovani]\nNekoliko je varianti o smrti Daga Hamaršelda. Osnovna\nje bila da je izvršio samoubistvo, ubivši dva pilota.\nBio je pesnik ili pesniška duša. Volio je pisati pesme.\nNekoliko godina posle njegove smrti su objavljene reči\njednog od pilotta:\n"...drži ga. Pobit će nas obojicu...!"\n(ponedeljak, 14. jan 2019, 08:33) - anonymous [neregistrovani]\nКенеди и Мекмилан\nУ време убиства, председник САД био је Кенеди, који је и сам убијен две године касније под још увек не разјашњеним околностима. Премијер Велике Британије био је Макмилан, конзервативац и штићеник Винстона Черчила. Изградио је „специјалне односе са САД", радио на „деколонијализацији под-сахарске Африке". Одбио је да податке у америчком нуклеарном арсеналу подели са Француском, што је довело до блокаде присупа ВБ Европској Унији. Мекмилан је готово истовремено са Кенедијем наустио премијерско место.\n(ponedeljak, 14. jan 2019, 06:32) - anonymous- [neregistrovani]\nGovori se da je Dag Hamarseld presudno uticao da se 1961.godine nasem I.Andricu dodeli Nobelova nagrada za književnost. Ako je istina,to govori o njegovom sofisticiranom umetnickom i filozofskom karakteru. Pitam se,da li se prilikom dodele te nagrade ide do tako visokog mesta? I, je li to praksa ili je bio samo slučaj?\n(ponedeljak, 14. jan 2019, 02:15) - Б.Живковић [neregistrovani]\nнешто пре тога је убијен легендарни Патрис Лумумба, а Моиз Чомбе је био један од главних организатора тог убиства. Чомбе је радио за империјалисте, хтео је да одвоји богату Катангу, а Лумумба истински патриота и родољуб. Питање је само да ли је Хамершелд убијен грешком? Поздрав!\n(nedelja, 13. jan 2019, 21:17) - Воронцов [neregistrovani]\nРушили су и тада авионе , али и у време данашње\nРушили су ето да се реше личности која је радила против тадађшњих империјалистичких интереса. Рушили су их и прошлих година са циљем ширења пропаганде. Ништа се немења у људској технологији чињења зла.\n(nedelja, 13. jan 2019, 19:54) - anonymous [neregistrovani]\nНаравно, сада ће Чомбе да буде крив, никако сад, британија и белгија којима се није свиђало то што раде УН. Некада су УН биле за правду и заштиту народа, сада само покривају шта им се каже.\nNovi problemi za "Boing", avion se zapalio pred poletanje\nsrednja klasa Ko su pripadnici srednje klase u Srbiji\nskupovi Zatvaraju se ulice oko Skupštine zbog mitinga\nbre Наставник београдске гимназије ошамарио ученицу


Bakirov biznismen protjeran iz BiH zbog krijumčarenja ljudi! | hamdočamo\nMađid Safdar Ali hvalio se prijateljstvom s Izetbegovićem\nMađid Safdar objavio fotografiju s Bakirom Izetbegovićem, liderom SDA\n« KO SE NE JAVI U VOJSKU IDE NA ROBIJU: Evo šta se krije iza poziva zbog kojih je Srbija u panici… Oštra reakcija bh. prevodilaca: Imamo dovoljno stručnjaka da prevedemo upitnik EU »


U četvrtak 32.sednica SO Čajetina – Zlatibor.News\n15/12/2014 ZlatiborNewsComments Off on U četvrtak 32.sednica SO Čajetina\nPredsednik Skupštine opštine Čajetina, Miloje Rajović je za četvrtak 18.decembar zakazao 32.sednicu Skupštine. Odbornici će razmatrati 11 tačaka dnevnog reda. Na ovoj sednici će se između ostalog raspravljati i predlog budžeta opštine Čajetina za 2015.godinu, kao i izbor direktora KJP Zlatibor.\n1. Razmatranje i usvajanje zapisnika sa 31.sednice Skupštine opštine ;\n2. Predlog odluke o budžetu opštine Čajetina za 2015. godinu;\n3. Predlog odluke o izmeni Odluke o utvrđivanju naknade za uređivanje građevinskog zemljišta;\n4. Predlog odluke o obliku i načinu plaćanja komunalnih usluga na teritoriji opštine Čajetina;\n5. Predlog odluke o ukidanju svojstva dobra u opštoj upotrebi delu nekategorisanog puta u zaseoku „Stojanovići“ u Mačkatu;\n6. Predlog odluke o ukidanju svojstva dobra u opštoj upotrebi delu nekategorisanog puta na potesuZv.“Sušica“ u KO Branešci;\n7. Predlog rešenja o imenovanju direktora KJP „Zlatibor“ iz Zlatibora;\n8. Predlog rešenja o priznavanju troškova izmeštanja instalacija investitoru „Mirosland“ Zlatiboru;\n9. Predlog odluke o regulisanju međusobnih odnosa radi izgradnje saobraćajnice – put u Vlaovini kod kružnog toka na Zlatiboru;\n10. Odbornička pitanja;\nTagged 32.sednica so cajetina, cajetina, opština čajetina, zlatibor