Regionalne vesti - Ponedeljak 12.11.2018 - 10:19\nVanremensku poeziju Aleksandra Bloka, kako su ovo poetsko veče nazvali organizatori, zainteresovanoj publici će predstaviti profesorka Milijana Mitić i studenti Departmana za ruski jezik i književnost Filozofskog fakulteta u Nišu: Milan Stamenković, Ivana Jovanović, Milena Maksimović i Miljana Mladenović.\nKritika Blokove stihove tumači kao pune nedorečenosti i slutnje.\nU njima je književna kritika uočila posebnu metaforičnost, ironiju i groteskni duh negiranja društvenih okolnosti. Blok je u svom pesničkom izrazu razvio emotivnost i lirizam, a njegova poezija je “iščekivanje nečeg novog, što će doći“, a što pesnik može da izrazi simbolima i muzikom stihova - navodi se u opisu jedne Blokove zbirke.\nKao najpoznatija Blokova poema često se navodi “Dvanaestorica” iz 1918. godine, koja daje simboličnu viziju Oktobarske revolucije.


radovi – BeoWiki.com\n22. januara 2018.\tAktuelno u Beogradu Komentari su isključeni na Za pun život Mosta na Adi još tri velika koraka\nDa bi ovaj simbol Beograda skroz bio svrsishodan, neki od najvažnijih preostalih poslova su: postavljanje tramvajskih šina, uređenje saobraćajnica ka Rakovici i izgradnja topčiderskog tunela Direkcija za građevinsko zemljište raspisala je tender koji obuhvata izmeštanje Topčiderske reke u dužini od oko kilometar i izgradnju nove mostovske konstrukcije u okviru raskrsnice …\nNiče novo klizalište\n22. novembra 2017.\tAktuelno u Beogradu Komentari su isključeni na Niče novo klizalište\nSAVSKO jezero priključiće se ove sezone prestoničkim zimskim čarolijama! Posetioci Ade Ciganlije imaće priliku da uživaju u nesvakidašnjem klizalištu, koje se već nedelju dana intenzivno gradi na prostoru „Kamenog grada“. Ako sve protekne po planu, novi sadržaj biće otvoren od sredine decembra do sredine februara naredne godine. Prvi put u …\n15. novembra 2017.\tAktuelno u Beogradu Komentari su isključeni na Počelo postavljanje kaldrme u Skadarliji\nKako navode iz JP „Putevi Beograda“, u planu je da taj posao bude završen 1. decembra ukoliko vremenski uslovi to dozvole. Kamen je po otpočinjanju radova očišćen, opran i pripremljen za postavljanje, a taj posao se radi uz saglasnost Zavoda za zaštitu spomenika kulture Grada Beograda i uz konzervatorski nadzor. …\n27. oktobra 2017.\tAktuelno u Beogradu Komentari su isključeni na RADOVI PRI KRAJU Evo kada će Slavija, Ruzveltova i Brankov most ponovo biti OTVORENI\nRadovi koji su tokom leta, a naročito od početka školske godine napravili pravi saobraćajni haos u Beogradu, privode se kraju, a do završetka nekih od njih dane možemo da izbrojimo i na prste. RUZVELTOVA, BULEVAR OSLOBOĐENJA, SLAVIJA * Optimistični rok: 10 dana (prva nedelja novembra) * Pesimistični rok: 21 dan (16. …\n4. oktobra 2017.\tAktuelno u Beogradu Komentari su isključeni na Otvorena raskrsnica kod Vuka\nDanas se na šine vraćaju tramvaji 2, 5 i 9L, a na staroj trasi biće i elektrobusi sa oznakom EKO1. – Nove izmene do 31. oktobra važiće za autobuse 25, 25P i 65! Ruzveltova ulica, na poteyu od Bulevara kralja Aleksandra do Kraljice Marije, juče u popodnevnim satima, bez prethodne …\nRadovi u Ruzveltovoj do 5.oktobra\n2. oktobra 2017.\tAktuelno u Beogradu Komentari su isključeni na Radovi u Ruzveltovoj do 5.oktobra\nVozači koji su se ponadali da će od juče, posle mesec i po dana radova, ponovo moći da skreću s Bulevara kralja Aleksandra u Ruzveltovu, prevarili su se. Umesto da, kao što je najavljivano, radovi u Ruzveltovoj na deonici od Bulevara do Kraljice Marije budu okončani do 1. oktobra, oni su …\n8. septembra 2017.\tDešavanja u gradu, Izložbe i festivali Komentari su isključeni na MetArt\nOd 04. septembra Univerzitet Metropolitan će izložiti najbolje radove studenata Fakulteta digitalnih umetnosti u Pro3oru, koji su bili predstavljeni u okviru Godišnje studentske izložbe radova – DizajnUM5, održanom u junu ove godine u prostorijama Univerziteta Metropolitan, gde su bile svečano dodeljene Povelje najboljim studentima FDU-a. Fakultet digitalnih umetnosti će u …\nGradonačelnik traži strpljenje od građana\n6. septembra 2017.\tAktuelno u Beogradu Komentari su isključeni na Gradonačelnik traži strpljenje od građana\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali rekao je danas da će veliki tržni centar na kraju Knez Mihajlove, u Rajićevoj ulici biti otvoren 14. septembra, a istog dana će biti otvoren i tržni centar u Lazarevcu – Stop šop Gradonačelnik Beograda Siniša Mali rekao je danas da će veliki tržni centar na …\nRadovi i na Trgu republike\n31. avgusta 2017.\tAktuelno u Beogradu Komentari su isključeni na Radovi i na Trgu republike\nMnogo ulica se obnavlja, a gradski menadžer Goran Vesić već najavljuje projekte u 2018. godini; U planu obnova Nušićeve, Dušanove, 27. marta… GRAĐEVINSKE mašine „zaposele“ su nekoliko ključnih prestoničkih ulica, saobraćaj se odvija usporeno, veliki broj Beograđana se vratio sa godišnjih odmora a početak nove školske godine se približio. Gradski …


KOMENTAR: NOV ODNOS PREMA KOSOVSKIM MANJINAMA OD VITALNOG ZNACAJA | Institute for War and Peace Reporting\nKOMENTAR: NOV ODNOS PREMA KOSOVSKIM MANJINAMA OD VITALNOG ZNACAJA\nNedavni talas nasilja na Kosovu najvecim delom je posledica neuspeha u integrisanju lokalnih manjina.\nZa cinjenicu da pripadnici manjina na Kosovu nisu prihvaceni kao ravnopravni gradjani odgovornost snose i medjunarodna administracija i lokalni albanski politicari.\nNeuspeh medjunarodne uprave pocinje zanemarivanjem strahota pocinjenih u leto 1999, kada su se Albanci, koje je srpski rezim proterao, vratili na Kosovo.\nSrbi, Romi i pripadnici drugih manjina bili su zrtve nasilja razjarene mase, dok je KFOR samo posmatrao sta se desava. Spaljena su citava naselja. Prema podacima UNHCR-a, po dolasku NATO snaga, oko 230.000 ljudi je napustilo Kosovo (sto ukljucuje Srbe i druge manjine), a njihova imovina je nezakonito zauzeta.\nOd 1999. broj napada na manjine znacajno se smanjio, ali gotovo niko od pocinilaca nije izveden pred lice pravde.\nDiskirminacija manjina i dalje je siroko prisutna, sto priznaje i medjunarodna zajednica u razlicitim izvestajima o stanju ljudskih prava, ali ne uspeva da je eliminise u praksi.\nVecina medjunarodnih zvanicnika usvojila je stavove albanske vecine, a zahetvi manjina podredjeni su zahtvima vecinskog stanovnistva.\nU oblastima kao sto su obnova, zaposljavanje i mogucnosti za obrazovanje, Albanci i medjunarodna zajednica prihvataju diskriminaciju.\nMedjunarodnoj upravi je od samog pocetka nedostajala sveobuhvatna politika u odnosu prema manjinama, zbog cega nije uspela da stvori osnovne uslove za integraciju manjina ili za njihov povratak.\nOd 2001. godine, nestabilna politika prema manjinama rukovodi se dvostrukim standardima. Dok se fokusira na Srbe, druge zajednice, kao sto su Bosnjaci, Goranci, Romi, Askalije, Egipcani, Turci i Hrvati, ostaju zapostavljene.\nSrbi koji zive u svojim enklavama severno od reke Ibar, u i oko severnog dela Mitrovice, bar kontrolisu lokalnu politiku, drustvo i ekonomju.\nDruge zajednice zive pored Albanaca i jedva da ucestvuju u politickom, drustvenom i ekonomskom zivotu. Diskriminacija i odsustvo ekonomske perspektive narocito su naglaseni kada su u pitanju zajednice Roma, Askalija i Egipcana.\nMedjutim, medjunarodna zajednica koncentrise se samo na ucesce Srba u kosovskim strukturama, i tesko odrzive projekte za povratak raseljenih.\nNeka od srpskih sela su obnovljena, ali ovim potemkinovskim konstrukcijama neophodna je stalna zastita i one ne doprinose znacajnije ciljevima pomirenja.\nIzazivajuci nicim opravdanu zavist kod albanskih suseda, ova sela su se pretvorila u nove enklave ciji je kontakt sa Albancima krajnje ogranicen.\nHipokrizija medjunarodne uprave ogleda se u cinjenici da Romi, Askalije i Egipcani - kojima je obnova naselja jednako potrebna - nisu dobili uporediv tretman, uprkos tome sto se nekoliko zajednica zaista vratilo na Kosovo, neke od njih nakon toga sto su primorane da napuste utocista u Zapadnoj Evropi.\nMedjunarodnoj zajednici bila je potrebna iluzija izgradnje multietnickog drustva. Nije bila spremna da prizna svoj neuspeh, jer je rat iz 1999. godine vodjen u ime ljudskih prava, i od tada ima kontrolu nad ovom provincijom.\nPored toga, nekoliko zapadnoevropskih zemalja bile su odlucne u nameri da primljene izbeglice vrate na Kosovo, a povratak, na primer, Roma, moguc je samo ako je Kosovo multietnicki funkcionalno.\nNajveci neuspeh medjunarodne uprave bio je u tome sto nije uspela da uoci stav albanske vecine prema manjinama i nije razvila konzistentnu politiku koja bi predstavljala protivtezu njihovom negativnom stavu.\nAlbanci cine ogromnu vecinu na Kosovu i stekli su pravo da determinisu lokalnu politiku. Ipak, to ne bi smelo da ukljucuje i pravo na odlucivanje o tome kome je dozvoljeno da zivi na Kosovu ili ko sme da studira na Univerzitetu u Pristini.\nNa nekoliko mesta povratak i obnova kuca su obustavljeni. Oni koji nisu Albanci retko se usudjuju da studiraju u Pristini. Medjunarodna uprava to prihvata kao svrsen cin, jer strahuje da bi se pretnje nasiljem mogle brzo pretvoriti u cinove nasilja.\nVeliki deo odgovornosti za nedavno izbijanje masovnog nasilja lezi na albanskim politicarima i civilnom drustvu koje se nije distanciralo od stava da je nasilje protiv nealbanskog stanovnistva dozvoljeno ili bar dopustivo pod odredjenim okolnostima.\nMnogi smatraju da za ubijanje Srba i Roma, kao i za proterivanje manjina i nezakonito zaiimanje njihove imovine, postoji opravdanje.\nZlocini protiv manjina ostaju nerazreseni, jer albanski svedoci odbijaju da govore o tome.\nStrah od osvete i osobena kultura "solidarnosti" medju Albancima angazovanim u stalnoj borbi protiv "drugih", kao i duboko nepoverenje u strukture vlasti, sprecavaju ih da pruze potrebne inforamcije.\nNeophodno je uloziti napor da se isprave posledice diskriminacije protiv manjina i njihovog tretiranja kao gradjana drugog reda.\nUz nekoliko izuzetaka, kao sto je Adem Demaci, albansko drustvo nikada se nije ozbiljnije pozabavilo svojim diskriminatorskim stavom ili zlocinima koje su pocinili Albanci.\nMediji igraju glavnu ulogu u odrzavanju takvih stavova. Srbe prikazuju kao neprijatelje, a Rome kao njihove saradnike. U izvestajima o nasilnim napadima uperenim protiv manjina obicno se tvrdi da su pocinioci sami Srbi, a ne Albanci, i da Srbi takve zlocine cine da bi destabilizovali Kosovo i sprecili njegovu nezavisnost.\nPod takvim okolnostima, imajuci u vidu deprimirajuce ekonomske prognoze za Kosovo, ljudi koji stoje iza ovih pogroma uvek ce moci da pronadju mladice spremne da koriste nasilje protiv manjina. Ovi mladici su svesni da ih veliki delovi drustva ne smatraju zlocincima, vec herojima u borbi za nezavisnost.\nAlbanska politika i drustvo moraju se konacno probuditi. Moraju sagledati svoje nedostatke i preispitati svoju politiku i drustvo. Do sada to nisu ucinili, plaseci se da bi time mogli ugroziti cilj svih kosovskih Albanaca, a to je nezavisnost.\nMedjunarodna uprava bi takodje trebalo da prodje kroz slican proces. Trebalo bi da prizna svoj neuspeh, razvije nov pristup i prestane da umanjuje posledice pogroma.\nNedavno masovno nasilje na Kosovu oznacilo je kraj napora da se izgradi Kosovo za sve njegove etnicke zajednice. Moguce je da je oznacilo i kraj albanskog sna o nezavisnom i ujedinjenom Kosovu.\nStefan Miler je dve godine (2000-2002) radio u misiji OEBS-a na Kosovu kao Savetnik za pitanja manjina. Sada je nezavisni politicki konsultant za problematiku bivse Jugoslavije, nastanjen u Budimpesti.


Šalji dalje: Udruga Zora započela s edukacijama o prevenciji nasilja i vršnjačkog nasilja u srednjim školama – Muralist.hr\nŠalji dalje: Udruga Zora započela s edukacijama o prevenciji nasilja i vršnjačkog nasilja u srednjim školama\nU sklopu projekta “Šalji dalje”, u srednjim školama u Međimurskoj županiji Udruga Zora započela je s provedbom edukacija o prevenciji nasilja i vršnjačkog nasilja za učenike. Učenici su učili o prevenciji nasilja i načinu reagiranja ukoliko se nasilje dogodi te izbjegavanju/sprečavanju sukoba bez ulaženja u dodatne konflikte.\nTakođer, dobili su priliku saznati nešto novo o samoobrani, kako je najlakše izbjeći napad, na što treba paziti prilikom šetnje kroz opasnija područja te su naučili neke osnovne pokrete samoobrane od najčešćih vrsta napada. Sve vrijedne informacije učenici „šalju dalje“ i prenose svojim vršnjacima. Početkom svibnja edukacije su održane u dvije škole, a nastavljamo ih organizirati i u ostalim srednjim školama.


Golman Juventusa Đanluiđi Bufon kažnjen je jednom utakmicom neigranja, zbog zaista bizarnog razlog, jer je psovao na jednoj od utakmica prošle godine. Uz ovu kaznu Italijan će morati i novčano da plati 5,000 evra, prenijeli su italijanski mediji.\nSud u Torinu na žalbu saveznog tužioca kaznio je Đanluiđija Bufona jer je 19. decembra 2020. godine dok je negodovao, na utakmici protiv Parme, opsovao Boga, što se u Italiji smatra jednom od najtežih psovki. U ovakvoj situaciji nedavno bio je i trener Askolija koji je takođe novčano kažnjen.\n#Buffon squalificato per una giornata: accolto il ricorso della procura #Figc #Juventus https://t.co/b6FrwbA2jF\n— Sportface (@sportface2016) March 30, 2021\nOve sezone u italijanskoj Seriji A Bufon je nastupio pet puta i pri tom primio dva gola, dok je na tri utakmice uspio sačuvati svoju mrežu.\nGradski derbi između Torina i Juventusa igra se trećeg aprila 2021. godine sa početkom u 18h.\nPrethodni članakMarej izrazio želju da se nakon tenisa bavi drugim sportom\nNaredni članakDžidić za MeridianSportBH: “Naši igrači su takvi da će sutra sigurno istrčati da pobijede”


eKapija | CG preduzela prave mjere za ublažavanje krize izazvane koronavirusom - Konkretan izazov zaposleni u zoni neformalnosti\nIzvor: Mina | Nedjelja, 03.05.2020.| 14:20\nCG preduzela prave mjere za ublažavanje krize izazvane koronavirusom - Konkretan izazov zaposleni u zoni neformalnosti\nCrna Gora je preduzela prave mjere za svođenje na minimum negativnih efekata pandemije koronavirusa, ocijenio je šef kancelarije Svjetske banke (SB) za Crnu Goru, Emanuel Salinas i dodao da će konkretan izazov predstavljati zaposleni u zoni neformalnosti.\nOn je u intervjuu agenciji Mina-business kazao da se, što se tiče ekonomskih efekata, vidi da su preduzete mjere za svođenje na minimum negativnih efekata.\n- Tu imamo situaciju sa onima koji su ranjivi, koji su, na primjer, izgubili svoj posao i imamo situacije u kojoj preduzeća treba da se izbore za opstanak. Vidjeli smo takođe i da je izazov u privatnom sektoru nastavak poslovanja i povratak u redovno poslovanje - rekao je Salinas.\nOn smatra da je Crna Gora tu donijela ispravne odluke.\n- Moguće je da bude potrebna i dodatna podrška, ali vidimo da domaći organi to kontinuirano prate i imamo sa njima i kontinuiran dijalog na ove teme - kazao je Salinas.\nOn je saopštio da kao konkretan izazov prepoznaje to što u Crnoj Gori ima dosta onih koji su samozaposleni ili zaposleni sa nepunim radnim vremenom u zoni neformalnosti.\n- To je posebno značajno zato što je to dio ekonomske aktivnosti koji predstavlja izvor sredstava za život jednom broju ljudi koje je teško identifikovati i, samim tim, teško im je pružiti podršku - smatra Salinas.\nOn je, odgovarajući na pitanje kako će se zemlje Zapadnog Balkana izboriti sa krizom, kazao da je SB utvrdio da postoje njene tri faze.\n- Jedna faza se odnosi na uticaj same pandemije koja nosi rizike po zdravstvenu situaciju, druga se tiče ekonomije i treća - dugoročnih aspekata. Što se tiče plana zdravlja, vidimo da je niz organa u zemljama Zapadnog Balkana preduzimao brze mjere u cilju odgovora - naveo je Salinas.\nPrema njegovim riječima, ono što je Crna Gora uradila je usklađeno sa najboljim praksama za zaustavljanje širenja i za poravnanje epidemijske krive.\n- Smatramo da su mjere koje je Crna Gora preduzela prave mjere - dodao je Salinas.\nCrnoj Gori se, prema dva scenarija SB, predviđa pad ekonomije od 5,6% odnosno od oko devet odsto, u zavisnosti od gubitaka u turizmu.\n- Nažalost, moramo da kažemo da su ovo prognoze koje se dnevno mijenjaju jer se nalazimo u jednoj situaciji bez presedana. Ono što sigurno znamo jeste da su ovo procjene i da će konačni ishod zasigurno biti drugačiji - rekao je Salinas.\nPrema njegovim riječima, prvi scenario je smanjenje od 5,6% u slučaju da se ukinu putna ograničenja na nivou Evropske unije (EU) do kraja juna.\n- Ukoliko bi se putna ograničenja ukinula krajem avgusta, onda smo predvidjeli smanjenje od 8,9% - precizirao je Salinas.\nOn je dodao da su, ipak, u pitanju procjene i da postoji veliki broj varijabli koje se mijenjaju.\n- Ovo je situacija bez presedana. Tako da ćemo nastaviti da ovo sagledavamo i sigurni smo da će se situacija mijenjati u narednih nekoliko mjeseci - dodao je Salinas.\nOn je, odgovarajući na pitanje da li će prognoze međunarodnih finansijskih institucija, koje su uglavnom pesimistične, uticati na slabiji kreditni rejting Crne Gore i njena buduća zaduživanja, kazao da je riječ o recesiji koja je izazvana eksternim šokom, odnosno udarom koji se dešava u cijelom svijetu.\n- Dakle, riječ je o nečemu što dolazi spolja. Ono što je važno jeste kako će zemlja na to reagovati. Ranije na ocjenu kreditnog rejtinga Crne Gore uticalo je stanje duga i potreba za fiskalnom konsolidacijom, odnosno fiskalni pritisci - naveo je Salinas.\nOn je kazao da očekuje da ta situacija utiče na putanju za smanjenje duga koju je Vlada zacrtala.\n- Takođe, vidimo da Vlada sprovodi određene oprezne mjere na planu fiskalnog i upravljanja dugom, tako da kada dođe do oporavka ekonomske aktivnosti očekujemo da će se nastaviti sa istom putanjom duga i fiskalne održivosti - dodao je Salinas.\nOn je, odgovarajući na pitanje da li će predviđeni rast dolara u odnosu na euro uticati na otplatu kineskog kredita za auto-put denominovanog u dolarima, kazao da tu SB nije projektovao neka bitnija kretanja.\n- Radi se o krupnoj državnoj investiciji koja je dala određeni doprinos rastu u prošlosti. Međutim, ta velika investicija uvećala je stepen javnog duga - rekao je Salinas.\nZato se, kako smatra, sada javlja još izraženija potreba za veoma opreznim upravljanjem na fiskalnom i na planu duga, ne samo zbog opšteg usporavanja ekonomske aktivnosti.\n- Vjerujemo da ti pritisci do kojih je dovela ova krupna investicija sada dovode do mogućnosti povećanja javnog duga u ovom novom kontekstu - zaključio je Salinas.\nizvještaj Svjetske banke o Crnoj Gori


AKNJIGE.COM | Blog knjižare Antikvarne knjige | Aknjige.com - Part 5\nKako popraviti knjigu kojoj nedostaju stranice\nProkopije Bolić, bio je arhimandrit manastira Rakovac na Fruškoj gori. On je u Budimu godine 1816. objavio prvi vinogradarski priručnik pod nazivom „Soveršen vinodelac“. Ovo je jedan od najstarijih radova na našem jeziku o vinogradarstvu i vinarstvu. Jedan od prvih naših stručnih vinogradarskih pisaca, Bolić, piše u svom “Soveršenom vinodelcu” i o alkoholu i rakiji. Tekst sam prilagodio modernom srpskom jeziku trudeći se da sačuvam duh originalnog spisa s početka XIX veka. Pored pojedinih arhaizama dodao sam objašnjenje. O alkoholu ili čistoj rakiji Pod imenom alkohola razume se onaj duh vinski ili sama jačina rakijska, koja se iz vina, šljiva žita, voća, ili iz svakog drugog kao vino prevrelog voća u…\nPopravljanje vina. Tehnike XIX veka\nSve do sredine XX veka dve najznačajnije knjige kod nas na temu vinarstva i uzgajanja vinove loze bile su “Iskusni podrumar” Zaharije Orfelina, štampan u Beču 1783. godine, i “Soveršen vinodelac” Prokopija Bolića štampan u Budimu 1816. godine u dve knjige. Pored ova dva kapitalna dela izlazile su manje brošure i razni tekstovi na ovu temu u onovremenim listovima. U nastavku pročitajte tekst “Popravljanje vina” koji je u listu “Težak” 1869. godine objavio izvesni A. Vučković. Pre glavnog teksta, par reči o ovom listu. “Težak” je bio srpski ilustrovani list za poljsku privredu koji je izlazio u Beogradu u periodu između 1869. i 1941. Izdavalo ga je Društvo za poljsku…\nСрби или Србљи, српски или србски од Јована Стерије Поповића\nPisma Čarlsa Darvina Milanu Radovanoviću\nČuveno delo Čarlsa Darvina “O poreklu vrsta” objavljeno je prvi put 24. novembra 1859. godine pod originalnim nazivom “On the Origin of Species” (On the Origin of Species by Means of Natural Selection, or the Preservation of Favoured Races in the Struggle for Life : Postanak vrsta pomoću prirodnog odabiranja ili Održavanje povlađivanih rasa u borbi za život). Na drugo izdanje čekalo se do 7. januara 1860. Prvi nepotpuni prevod na srpski jezik objavljen je 1878. godine u izdanju Državne štamparije. Prevodilac ovog prvog srpskog izdanja bio je Milan M. Radovanović (1849-1878). On je kao izvor koristio englesko šesto, dopunjeno i popravljeno izdanje. Radovanović je sačuvao, preveo i objavio pisma…\nGrčkom vatrom ili tečnim plamenom se nazivala zapaljiva masa koja se od davnina upotrebljavala na Istoku, naročito u Vizantiji, kao ratno sredstvo u pomorskim bitkama kao i pomoćni metod u gradovima pod opsadom. Naziv “grčka vatra” potiče od Krstaša i od njih se proširio na engleski (greek fire) i druge jezike, dok se u Vizantiji ona nazivala „morska vatra“, “ratna vatra”, “tečna vatra”, “lepljiva vatra” ili „rimska vatra“, pošto su onovremeni stanovnici Istočnog rimskog carstva, tj. Vizantije, sebe smatrali Romejima, tj. Rimljanima. Vizantinci su za ispaljivanje tečnog plamena ka neprijatelju koristili mlaznice pod pritiskom (sifone), na način koji podseća na moderni bacač plamena. Vizantijske galije bile su snabdevene mehanizmima koji…\nO starom exlibrisu Đovani Markezija\nGeneralova kći od I. N. Potapenka\nUspomene Jovana Sjenickog\nKo je bio Milenko Rančić?\nSep 08, 2020 Afrika, putopis Rastka Petrovića\nAug 31, 2020 Nigerijska prevara u Nišu 1897. godine\nAug 20, 2020 Dani knjige u paviljonu Cvijeta Zuzorić 1933. godine\nAug 20, 2020 Čedomilj Mijatović o Rotšildima i kako postati milioner\nJul 29, 2020 Jedna knjižica iz 1899. o Srbima svecima\nJul 23, 2020 Filmska projekcija u Nišu 1897. godine\nStare srpske povelje i pisma\nKanoni Simeona i Sv. Save 1776\nLuks. izdanje: Istorija Jugoslavije 1933\n© 2006-2020 All rights reserved | Powered by Antikvarneknjige.com


Prevod SoC na srpski - Page 11\nSubject: Re: Prevod SoC na srpski Sat 23 Feb 2013 - 17:17\nPo meni je mnogo bolje da zbog Bara kao lokacije ostaviš Duty na miru. Ako sa njima zaratiš, uvek ćeš morati da prolaziš neposredno pored njihove baze ili čak kroz njih. Freedom možeš uvek i lako da zaobiđeš na putu za Red Forest. Ja uvek gledam da sebi ušuškam neki deo na nekom najsigurnijem delu igre gde ću da stavljam sve stvari, mirno da pričam sa likovima i ostalo. Bar je jako fino i kulturno mesto, šteta bi bila da ga zezneš ratovanjem protiv Dutyja.\nSubject: Re: Prevod SoC na srpski Sat 23 Feb 2013 - 21:42\nSto se mene tice ja sam uvek igrao kao stalker i kao loner,tako da sam izbegavao sukob sa obe frakcije,dobijes mnogo vise ako se ne kacis sa njma vec si ok sa obe strane.MarkedOne je u pravu za Bar,jer tu kad krenes da rokas Dutijevce tek si onda us...o motku XD\nSubject: Re: Prevod SoC na srpski Sun 24 Feb 2013 - 1:57\nNista lepse nego kad se popnes na krov i pocnes snajperom da lovish duty-je kad to zavrsis odes do bara i uzmes sta ti treba tako da nema problema sa lokacijom (osim ako se plasis par duty-ijevih veterana ) izmedju ostalog me nerviraju duty-ji i zamrzeo sam ih od kako sam poceo da igram, stalno su nakurceni i gledaju te kao crva nekog ... dok freedom kaze dude,bro,mate etc... jednostavno je opustenije kod freedoma (pored toga duty je zapoceo rat sa freedomima a ja agresore mrzim...)\nSubject: Re: Prevod SoC na srpski Sun 24 Feb 2013 - 2:16\nJa bih to pre nazvao disciplinom a ne nakurčenošću. Seti se da je velika većina likova u Zoni nekada bila u vojnoj službi ili još uvek jesu.\nSubject: Re: Prevod SoC na srpski Sun 24 Feb 2013 - 2:23\nJa nevolim ni Freedom ni Duty Zasto? Freedom=Hippy-evci Duty=Murija Zone\nBio sam ja nekad veran djutijevac ali mi se smucio rat izmedju fridoma i djutija\nSubject: Re: Prevod SoC na srpski Sun 24 Feb 2013 - 8:46\nSvejedno najbolje je iskulirati obe frakcije i pokupiti im money tako sto ces im prodati svakakva sra....a..Po meni je zestina da prodjes igru nekoliko puta i da isprobas sve opcije tako da otkrijes sve cari koje ti Zona nudi do boslednjeg byta....\nSubject: Re: Prevod SoC na srpski Sun 24 Feb 2013 - 11:15\nPa to jeste ako zaratim protiv duty..uvek ce biti borbe,,pored bara i ostalih lokacija..jednom sam uradio zadatak onog spijuna u baru da ubijem stalkera i tako zaratio sa duty..i morao sam da ocistim bar..nisu mi dali mira..\nSubject: Re: Prevod SoC na srpski Sun 24 Feb 2013 - 13:30\nTrebali bismo da promenimo temu konverzacije i da pišemo ovde: http://stalkerbalkanzona.canadaboard.net/t13p60-stalker-shadow-of-chernobyl\nSubject: Re: Prevod SoC na srpski Sun 24 Feb 2013 - 20:35\nPa to sto ti nazivas disciplina da me oslovljava svakako i da glume neko ludilo oni su uvek naj naj? e pa ne bas uhvatim pobijem arogantne kerove i cao... sta ces sluzba nosi i opasnost!\nSubject: Re: Prevod SoC na srpski Mon 25 Feb 2013 - 8:14\nKako god da uradis-Neka je sila sa tobom ,napuni ranac sa zavojima,lebom i municijom i raspali dood!!!!!Ili ces stici do centra zone ili semo od tvog groba napraviti stash.....Nema trece.\nSubject: Re: Prevod SoC na srpski Mon 25 Feb 2013 - 13:43\nNe vredi na kraju sam morao pre polaska u crvenu sumu da se zakacim sa duty..iznervirali su me opasno.. tako sa dam ocistio Bar od njih\nSubject: Re: Prevod SoC na srpski Mon 25 Feb 2013 - 14:19\nMozda bi stvarno tema trebalo da se prebaci na Stalker shoc a ne ovde u prevodu,stalno se nadovezujemo na Chernobylsku elitu-Fridom-Duty....\nSubject: Re: Prevod SoC na srpski Mon 25 Feb 2013 - 14:20\nLet's drink to him once more! He was a good stalker... hic... damn...\nDatum upisa : 2013-02-28\nSubject: Re: Prevod SoC na srpski Thu 28 Feb 2013 - 11:03\nSubject: Re: Prevod SoC na srpski Thu 28 Feb 2013 - 19:12\nHello stalker-welkome to the ZONE!!!\nSubject: Re: Prevod SoC na srpski Thu 28 Feb 2013 - 21:57\nDon't just stand there, STALKER! Come in!\nSubject: Re: Prevod SoC na srpski Fri 1 Mar 2013 - 13:21\nBice tema zakljucana zbog pisanja na engleskom!!!\nSubject: Re: Prevod SoC na srpski Fri 1 Mar 2013 - 20:38\nSory brate ali znas kako je to kada te ponesu te stalker fraze i zargoni Evo necemo vise......\nSubject: Re: Prevod SoC na srpski Fri 1 Mar 2013 - 20:52\nNije problem s vremena na vreme da se malo ubace stalker fraze,nego idete u off-topic.Da je u pitanju da treba neko pomoc oko prevoda pa ne zna najbolje kako da prevede,pa da pita kako i sta,svako ce da pomogne ko zna.\nS.T.A.L.K.E.R MILOMIR je posve promasio temu za pozdrave,pa se i vi zaletili da ga pozdravite.Nije problem,desi se,ali ipak da se ne pravi off-topic u temi koja nema veze sa temom.\nSubject: Re: Prevod SoC na srpski Fri 1 Mar 2013 - 22:14\nPk da se vratimo onda na temu,jednom sam zavrsio SoC odradivsi sve komplet cvestove osim jednog jer me je mrzelo da se vracam kod Sidorovica po ko zna koji put,pa me zanima ima li neko ko je bio jos ludji od mene da non stop mota sve tadatke koji mu se serviraju i da je zavrsio igru sa svim uradjenim zadacima i maltene od svakog npc-ija,ima li uopste kraja,ono kao dodjes do svakoga u igri i on naprosto nema vise sta da ti ponudi.....\nSubject: Re: Prevod SoC na srpski Sat 2 Mar 2013 - 12:25\nTo je praktično nemoguće jer uvek i svugde imaš opciju da uzmeš zadatke kao što su da očistiš jazbinu nekih mutanata, da nađeš neki artifakt...\nSubject: Re: Prevod SoC na srpski Sat 4 May 2013 - 11:39\nTražim par dobrovoljaca koji bi testirali prevod za SoC, i to za Complete mod. To znači da bi morali preći igricu od početka do kraja, forsirajući dijaloge i zadatke, a sve u cilju ispravljanja eventualnih grešaka u prevodu, tako da možemo lansirati završnu verziju prevoda, te je ponuditi široj javnosti.\nSubject: Re: Prevod SoC na srpski Tue 28 May 2013 - 5:42\nTražim par dobrovoljaca koji bi testirali prevod za SoC, i to za Complete mod.\nI sta bi na kraju sa prevodom za SoC za Complete mod ?\nJel ovaj prevod iz prvog posta radi sa Complete modom za SoC ?\nSubject: Re: Prevod SoC na srpski Tue 28 May 2013 - 11:17\nPrijevod za test SoC Complete možeš da skineš ovdje - SoC-complete-mod(prijevod)\nSubject: Re: Prevod SoC na srpski Tue 28 May 2013 - 15:25


Saudijska princeza nestala u marta ove godine, vjeruje se da je u kućnom pritvoru\nSaudijska princeza Basmah bint Saud bin Abdulaziz Al Saud, ugledna članica kraljevske porodice Saudijske Arabije koja se zalaže za humanitarni rad, već nekoliko mjeseci vodi se kao nestala, a sada se vjeruje da je u kućnom pritvoru u Rijadu bez ikakve optužbe.\nPrinceza Basmah dugo se zalagala za ustavne reforme i humanitarna pitanja u Saudijskoj Arabiji i širom regije.\nNaime, dokumenti u posjedu DW-a pokazuju da je princeza Basmah imala odobrenje za let iz Jeddaha 18. decembra prošle godine u pratnji svoje kćerke radi hitnog medicinskog tretmana koji je zatražio njen ljekar u Švicarskoj.\nAmerički advokat koji je organizirao njenu evakuaciju, Leonard Bennett, rekao je za DW da je princezin avion zadržan na zemlji te da joj nije dozvoljeno da izađe.\nOtprilike dva mjeseca nakon toga, ispričao je Bennett, ona je jednostavno nestala s radara, što je izgledalo poput otmice. Saudijske vlasti od tada ne odgovaraju na zahtjeve za informacijama prenosi klix.\nSada DW otkriva da bi princeza mogla biti u kućnom pritvoru. Anonimni izvor rekao je da ne zna ko je naredio njeno hapšenje, ali naglašava to nije bilo politički motivirano hapšenje te da vladajuće strukture kraljevstva nisu bile upućene.\nPrijatelj i poslovni kolega koji također nisu željeli biti imenovani potvrdili su da je princeza nestala od marta, ali oni ističu da vladajuća porodica mora znati gdje je ona.


Grude.com - Uhićeni sumnjivci za brutalno ubojstvo policajaca u Sarajevu\nUhićeni sumnjivci za brutalno ubojstvo policajaca u Sarajevu\nDatum objave: 06.11.2018 Broj čitanja: 425\nPolicija u Bosni i Hercegovini uhitila je tijekom noći s ponedjeljka na utorak tri osobe koje se dovode u vezu s ubojstvom dvojice policajaca u središtu Sarajeva, a dvojica su nakon ispitivanja zadržana u pritvoru, objavili su jutros službeni izvori.\nPripadnici državne policijske agencije (SIPA) su tijekom noći na području Rogatice u istočnoj Bosni uhitili tri osobe koje se dovode u svezu s automafijom, naveli su iz SIPA-e. Nakon ispitivanja predani su u nadležnost ministarstva unutarnjih poslova Županije Sarajevo te su dvije osobe zadržane na daljem ispitivanju.\nPolicija je u Rogatici pronašla u automobil Range Rover, koji se spominjao u ranijim medijskim izvještajima da su ga koristile osobe koje su likvidirale dvojicu policajaca u Sarajevu iz vatrenog oružja. SIPA provodi vještačenje toga vozila, prenosi Hina.\nMediji navode kako su se uhićenja u Rogatici u istočnoj Bosni dogodila nakon nakon dužeg praćenja sumnjivih osoba. Novinska agencija Republike Srpske objavila je kako je jedna od uhićenih osoba od ranije poznata policiji jer je bila uhićivana u okviru akcije Volan, najveće dosadašnje istrage u BiH u borbi protiv automafije.\nTijekom istrage ubojstva dvojice pripadnika MUP-a Županije Sarajevo Adisa Šehovića i Davora Vujinovića privedeno je i saslušano više od 80 osoba te pretreseno 12 lokacija. Jednomjesečni pritvor određen je tek 33-godišnjem Srećku Trifkoviću s Pala koji se dovodi u vezu s ubojstvom policajaca.\nPolicajci Šehović i Vujinović stradali su 26. listopada u ranim jutarnjim satima kada su na njih u sarajevskom naselju Alipašino Polje pucali članovi automafije.


Legende starog Vranja: Goginac, Lesko, Zubar, Mita Kljača, Tape, Đoša Mesar... - JuGmedia\nVRANJE- Svakog dana, sat vremena pre podneva, slika starog Vranja evocira se u pričama vremešnih gradskih likova, nasuprot kojih se izdiže figura vranjskog oslobodioca, kolokvijalnog naziva Čika Mitke.\nSabirni centar za vranjske legende koji čine nukleus čaršijskih mudrosti , nenametljivo postavljene za sveznadere svih prošlih, sadašnjih i budućih dešavanja, sada je mozaik-mapa Grada Vranja. Urbanistički haos na prethodnom mestu okupljanja, ovoj skupini, dao je kartu u jednom pravcu da umesto „Kod Civrića“ , svoj azil potraže „Kod kartu“.\nGrupa od trinaestoro prijatelja čije druženje datira još iz njihovog detinjstva, iza sebe nosi različite dugogodišnje karijere.\nNajviše je onih iz domena sporta, takvi su ostavili neizbrisiv trag u istoriji tima za koji su nastupili. Među njima je čak pet bivših kapitena „Dinama“ kao što su Stanko Gogić Goginac, Svetislav Ivković Lesko, Mirko Stojiljković Zubar i Dimitrije Stošić znan kao Mita Kljača, Slobodan Stošić Rape se nije pojavio na prozivci.\n„Ja sam ti jedini kapiten koji je igrao u sve tri kvalifikacije za tadašnju prvi ligu“ započinje svoju biografiju Lesko.\n„Da be, kvalifikacije za šta, u tu ligu samo još nisu ušli prvotimci iz Đerdapa“ prekida ga Zubar i nastavlja, „ Ja sam i njemu bio kapiten u „Dinamu“, a izabran sam i za sportistu godine 1973.“ poentira on.\n“Lesko je bio majstor za laktove, ko nije popio lakat taj nije bio u napad” pojašnjava Leskove majstorije Đoša Mesar, dok upoznaje dolepotpisanog sa ostatkom “tima”.\nOsim fudbalera tu su i rukometaši. Zoran Arizonović Šef, nekadašji kapiten Rukometnog kluba „Vranje“ kao i Jovan Stanković Panda, najbolje desno krilo u istoriji istoimenog kluba.\nSmešteni u hladu ispod krošnje „Dafine“ , nakićene žutim cvetom, ovi starosedeoci vranjske čaršije sa starim porodičnim imenima, kroz osmeh i šalu evociraju uspomene na ono što je nekada bilo, a čega po njihovim rečima više nema.\nGradska imena poput Dušana Trajkovića Čembrlena, Blagoja Micića Mute, Dragana Petrušijevića, Dušana Đošića, Jovice Aleksića Šarija i Zorana Stošića Soseta često vole da nadgledaju granice starog i modernog, lepog i rđavog, prirodnog i veštačkog…\n“Mi smo ti kao “Dečaci Pavlove ulice” deskriptivan je Mute.\n“Današnja omladina je loše vaspitana, ne druže se kao mi, sede jedno do drugog , a dopisuju se preko telefona” razočaran je Sose.\n“Ovo je naš kutak, sve što je preostalo od starih Vranjanaca, prisećamo se korza, Hotela “Vranje”, parkova šetališta, starog Vranja. To nam je valjda uteha dok gledamo kako ovo novo propada “ priča setno Đoša.\nVeć oko 12 časova, družina se uvećava, dolazi i Miroslav Stanisavljević Mečka.\n“Mene bolje da pitaš nešto, ja znam sve, pola svog života proveo sam u zatvor, tamo saznaš sve… ali nisam ti ja kriminalac, bio sam čuvar” brzo pojašnjava on.\nOsim trinaestoro najistaknutijih, pričama doprinose i “dopisni članovi”. Svi su oni česti prolaznici sa čestim tračem.\n“A ti za koga to pišeš, jel nas to popisuješ?” došlo je pitanje od neimenovanog člana.\n“Ćuti tamo i gledaj pravo, sad će da nas slika, skupite se da svi stanemo i nemoj se mrštite” dobacuje Čembrlen.\n“Eto, i Čika će neko da slika, a ne samo on da maže platno” govori Šari dok gleda u Dragana Petrušijevića, poznatog vranjskog umetnika.\nGraja okupljenih ostala je da se nadjačava sa zvukom motora vozila koja tuda prolaze. Letnje Sunce nastavilo je da greje vranjske ulice, drsko izazivajući da neka nova lica i imena nađu svoje mesto pod njim.\nKampanja SBB „Ne prljaj. Nemaš izgovor!“ i u Pirotu


Printer LEXMARK B2338dw laser | Makromikro grupa\n- toner Lexmark B232000\n- JAMSTVO: 1 godina - moguće produljenje jamstva na 4 godine uz registraciju na Lexmark stranicama\nŠifra proizvoda: 400111462\nKataloški broj: 36SC130\nJamstvo: 48 mj\nLexmark B2338dw je kompaktan i pristupačan crno-bijeli laserski printer koji ispisuje do 36 stranica u minuti te uključuje standardni obostrani ispis (duplex), poboljšanu sigurnost i ugrađenu bežičnu vezu. Uz Lexmark B2338dw ispisujte što želite, u veličini kojoj želite. Kapacitet tonera iznosi 3.000 stranica pa je ovaj printer idealan za manje urede. Uključena ladica za medije prilagođava se dimenzijama fotokopirnog papira, dok višenamjenska ulazna ladica za 100 listova prihvaća manje medije i omotnice kako bi Vam pružila još više mogućnosti za dizajn i ispis. Ovaj printer možete povezati putem USB-a i Etherneta od jednog gigabita. Standardna bežična veza za praktičnu i sigurnu povezivost uz aplikaciju Lexmark Mobile Assistant, omogućuje brzo i jednostavno upravljanje postavkama s Vašeg mobilnog uređaja. Robusni i pouzdani, Lexmarkovi su pisači izrađeni da rade bilo gdje, od izložbenog salona do skladišta, uz rijetke intervencije. Printer Lexmark B2338dw je energetski učinkovit uređaj koji smanjuje potrošnju pri aktivnoj uporabi printera, kao i u režimu mirovanja. Uz kupovinu Lexmark B2338dw dobivate strandardno jamstvo u trajanju od 12 mjeseci, a registracijom na Lexmark stranicama možete produljiti jamstvo na ukupno 4 godine.\nToner LEXMARK MS/MX 32x/ 42x/ 52x/ 62x Imaging Kit original\n824,99 kn s PDV-om\nEkran veličina: 2,65 ''\nEkran veličina: 3,7"\nŠifra: 400101341Dostupnost: dostupno


Baba iz Vranja pravila afrodizijak za unuku pa i ona zatrudnila. – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nBaba iz Vranja pravila afrodizijak za unuku pa i ona zatrudnila.\nNesvakidašnji slučaj iz Vranja – u isto vrijeme zatrudnile baka Stana S. (61) i njena unuka N. S. (24), i to, kako tvrdi baka, zahvaljujući afrodizijaku od kestena!\nMeđutim, poslije upotrebe afrodizijaka, koji se sprema od kestena i raznih travki, gotovo u isto vrijeme zatrudnile su i baka Stana i njena unuka, piše “Kurir”.\n“Dosadilo mi je da posmatram da mi se unuka toliko muči pokušavajući da zatrudni. Išla je i na vještačku oplodnju i dala mnogo para za to. Zato sam se raspitala za taj recept pravljenja afrodizijaka za liječenje jalovih i ‘bezdetki'” , rekla je Stana ne želeći da priča više o svom slučaju.\nMeđutim, ona je napravila afrodizijak od sobinskog koštana (kestena) i dok je to davala unuki da daje svom mužu, Stana je afrodizijak krišom davala svom suprugu Sveti, a i ona je probala nekoliko puta, navodno, da ne bi pretjerala u dozi sastojaka koje propisuje receptura.\nTo ih je, kako priznaje, više puta “zašašavilo” pa su noću “gubili razum”. Ubrzo je baka, kako kaže, dobila čudne simptome i odlučila je da ode kod ginekologa.\n“Ne žalim se što sam to probala jer nam je poslije toliko godina stvarno bilo lijepo”, priznaje baka Stana, koja je prvo od unuke saznala da je ostala u drugom stanju.\nMeđutim kada su analize pokazale da i baka nosi bebu, ljekar je predložio da prekine trudnoću, jer je opasna po njene godine, što je baka i uradila.\nU međuvremenu je i deda Sveta saznao da mu je žena “radila o glavi” ali joj je sve oprostio kada je shvatio da je zdravlje njegove Stane dovedeno u pitanje.\nBenzema priznao: Ucjenjivao sam Valbuenu


Kijev avionom | Ukrajina\nKijev avionom | Gradovi Evrope\nKijev je glavni grad Ukrajine, smešten u njenom središnjem području, u svakom smislu srce površinski najveće države Evrope. Kijev je jedan od najstarijih gradova Istočne Evrope, koji je poznavao vremena velike slave i moći, kao i vremena užasnih razaranja. Od V veka bio je jedno od središta istočnoslovenske trgovačke i kulturne razmene, a od X veka sjajna prestonica Kijevske Rusije, velike srednjovekovne države, koju će u XIII veku uništiti Mongoli. Knez Vladimir (Volodimir) Veliki 988. godine prihvata hrišćanstvo vizantijskog modela i tako Kijev postaje prva prestonica slovenskog hrišćanstva i njegova kolevka. I danas se u Kijevu mogu videti i posetiti sjajne bogomolje pozlaćenih i šarenih kupola u obliku lukovica, kao i čuvena Pečerska lavra, verovatno najstariji manastirski kompleks u ovom delu Evrope. Černobiljska katastrofa i mogućnost obilaska tog područja, sve je popularnija atrakcija takozvanog „crnog turizma“, ali putovanje u Kijev nudi mnogo veselija „razgledanja“ u slobodnim popodnevnim i večernjim satima. Obilazak mnogih restorana, barova i kafeterija i druženje sa domaćinima čija je lepota, specijalno lepšeg pola, postala nadaleko čuvena. Zato je ovo lepo i kratko putovanje veoma slojevito, jer putniku omogućava da mnogo vidi, nauči i da se lepo provede...


Usvojena Odluka o načinu reguliranja prava na penziju pripadnika OS BiH – Radio Feral\n26/02/2013 Mirza Musanovic\t0 Comments\nNakon cjelodnevne vanredne sjednice Predstavničkog doma Parlamenta Federacije BiH predsjedavajući ovog doma Fehim Škaljić uz konsultacije s predsjednicima klubova donio je odluku da se 13. vanredna sjednica prekine i istovremeno da se zakaže 14. vanredna sjednica.\nNa predloženom dnevnom redu 14. sjednice, kojoj nisu prisustvovali poslanici iz Stranke demokratske akcije, našle su se dvije tačke, Odluka o načinu regulisanja statusa prava na mirovinu pripadnika Oružanih snaga BiH kojima su prestala prava na dan 31. maja 2012. godine i Prijedlog Zakona o zaštiti žiranata FBiH.\nNa taj način je izglasana, odnosno donijeta Odluka kojom se potvrđuje pravo na mirovinu pripadnika Oružanih snaga BiH, koje je ostvareno prema odredbama Zakona o službi u OSBiH, a regulirat će se u Jedinstvenom zakonu o ostvarivanju prava na mirovinu pripadnika OSBiH u Federaciji BiH.\nPrema ovoj odluci Jedinstveni zakon treba donijeti Parlament FBiH do 31. marta 2013. godine, a u slučaju da ne donese zakon do predviđenog roka pravo na mirovinu pripadnika OSBiH regulirat će se posebnim zakonom koji će biti donesen najkasnije do 20. aprila 2013. godine.\nTakođer, Predstavnički dom Parlamenta FBiH utvrdio je Zakon o zaštiti žiranata u Federaciji BiH, čime je zaključena sjednica.\n← Emir Spahić na posudbi u Anžiju!\nVLADA TK: USVOJEN IZVJEŠTAJ O REALIZACIJI PROGRAMA IZVOĐENJA EKSTERNE MATURE U OPĆIM GIMNAZIJAMA TUZLANSKOG KANTONA →


VREME ZA PRVENAC JOVIĆA: Može li srpski Falkao da reši madridski derbi? - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Sport » VREME ZA PRVENAC JOVIĆA: Može li srpski Falkao da reši madridski derbi?\nVREME ZA PRVENAC JOVIÄ†A: MoÅ¾e li srpski Falkao da reÅ¡i madridski derbi? (foto: Meridianbet)\nNeko drugi 27. septembar 2019. Sport Postavite komentar\nKada igraju ljuti rivali, ceo grad je na nogama, pa će tako i Madrid „goreti“ u 7. kolu Primere. Može i da se posmatra kako će Luka Jović u goste velikom prijatelju Ivanu Šaponjiću, samo je malo verovatno da će bivši fudbaler Partizana biti u protokolu Atletika.\nSa druge strne, Jović bi mogao da povede napad „kraljevića“ ili će čekati šansu sa klupe ukoliko Zinedin Zidan da prednost zemljaku Karimu Benzemi. A možda krene i sa dva špica?\nI pored ne baš sjajnih partija, Real je lider La Lige sa 14 bodova i dočekuje gradski derbi sa bodom više u odnosu na trećeplasirani Atletiko. Između madridskih rivala samo je Sosijedad sa identičnim učinkom kao „jorgandžije“.\nU velikoj Meridian ponudi možete da pogađate i tačan rezultat, broj golova, da li će biti penal ili ne, ukupno kornera, ali i da li će biti više ili manje od 7.5 žutih kartona. Na svakom prvenstvenom meču od 2011. bilo ih je najmanje pet, jer uvek pršti kada igraju Atletiko i Real…\nDa će zatresti mrežu Reala dva ili više puta Meridianbet daje lepu kvotu 11! A, da li je vreme za prvenac Luke Jovića – kvota je 2.90 da će srpski reprezentativac postići najmanje jedan pogodak. Za Luku Jovića smo vam izdvojili i jednu igru iz našeg specijala, da će postići pogodak i pobeda Real Madrida po kvoti 4.50.\nTagoviatletiko madrid fudbal kladionica klađenje kvote meridianbet real madrid španija sport\nPrethodni Zvezdara teatar: Gostovanja u oktobru 2019.\nSledeći Protest „Jedan od pet miliona“, 28. septembar 2019.


Pitanje broj: #6314\npostovani doktore pisem vec drugi put.pisem iz makedonije i ako ima gresaka izvinjavam se zbog gresaka. moj soprug treba snimiti pasazu tankog creva dali je neugodno i koliko trae. nema hronican proliv ili idi normalno ili 3do 4 puta proljivaste ili kasaste stolice nekad nema ceo dan a kad poge jedan put normalno posle toga krce sreva i tera ga jos 1 nekad 2 puta nema ni krv ni sluz i ima dosta gasova. nema nikakvih bolova samo nekad krcejne creva. molim vas za vase mislejne sta moze da pude dali je nesto opasno jer sam mnogo zabrinuta.molim vas ako moze da mi posajlete pobrzi odgovor za da imam malo olaksajne. unapred mnogo hvala na odgovor i srdacan pozdrav.\nNajverovatnije da nije nista opasno. Pasaza tankih creva je radioloska metopda, pacijent pije barijum i snimaju se pokreti tankog creva i analizxiraju promene na ivicama i u lumenu tankog creva. Najverovatnije da se radi o funkcionalnom poremecaju kod Vaseg supruga, ali treba iskljuciti tzv sindrom malapsorpcije tj losegg varenja.\nKomentari na pitanje: #6314\nnevena ibraimovic 16. 04. 2010.\nMolim vas dami objasnite skinut mi je polip u velicini od 4 mm, imam ucestali proliv vec 10 godina, ne gubim na kilazi, neman krvi i sluz u stolici, nemam dovoljan apetit, i trenutno sam na granici anemije, hgl-112. Imam osecaj vrtoglavice i malaksavosti, pomalo bolove u stomaku u predelu desne strane. Molim vas objasnitemi gde da se obratim za savet dalji.


Zalažemo se za prestanak širenja nuklearnih elektrana i za zatvaranje postojećih, a za širenje čistih, bezbednih, obnovljivih izvora energije. Nuklearna energija globalno već ima manji udeo nego obnovljivi izvori energije, a taj udeo će nastaviti da opada u narednim godinama. Nakon nesreće u Fukušimi usledio je novi talas gašenja nuklearnih elektrana. Zeleni su se širom sveta uvek borili – i nastaviće da se bore – energično protiv nuklearne energije, jer smatramo da je ona neprihvatljiv rizik po životnu sredinu i čovečanstvo, da je neisplativa i nepotrebna.\nPrema ugovoru koji je Mađarska potpisala sa Rusijom dva reaktora u novom pogonu će biti u funkciji do 2025. godine , koštaće 12,5 milijardi evra (od čega je 10 milijardi kredit od Rusije).\nProjekat je žestoko osporavan od strane stručnjaka, političkih aktera i javnosti - i na mađarskom i na evropskom nivou. Neki od njih su zabrinuti zbog nedostatka javne rasprave i transparentnosti, procene uticaja na životnu sredinu, energetiku i ekonomiju, nedostatka alternativnih scenarija i dalje centralizacije energetskog sistema, onemogućavanja razvoja obnovljivih izvora energije.


Jedinstvena Bosna i Hercegovina 2018/12/12\nNENAD STAZIĆ: "POLITIKA HDZ-A I FRANJE TUĐMANA PREMA BOSNI I HERCEGOVINI BILA JE POGUBNA"\nDodik vodi BiH u Evropu - Radio Slobodna Evropa\nDRAGAN ČOVIĆ I BOŽO LJUBIĆ NAS VRAĆAJU NA TREĆI ENTITET KOJI JE OSUĐEN KAO ZLOČINAČKI PODUHVAT\nTeolog i profesor na Franjevačkoj teologiji u Sarajevu fra Mile Babić u razgovoru za Vijesti.ba prokomentarisao je neke od poruka koje su se danas mogle čuti tokom zasjedanja Sabora Republike Hrvatske, na čijem je dnevnom redu Prijedlog deklaracije o položaju Hrvata u BiH.\nPonovnu priču o trećem entitetu, koja se zaobilaznim putem provlači kroz treću izbornu jedinicu, Babić je okarakterisao povratkom na politiku koju je osudila međunarodna zajednica.\nBabić je saglasan sa stavom jednog od zastupnika u Saboru, koji je danas od Bože Ljubića zatražio da podnese ostavku jer je, kako je rekao, zajedno s Draganom Čovićem znatno doprinio lošem položaju Hrvata u BiH.\n- Oni su stalno u vlasti, nama je sve gore, a oni krive druge. Oni moraju ili dati ostavke ili biti smijenjeni. A ne da stalno budu u vlasti, a nama je sve gore i gore - kaež Babić za Vijesti.ba.\nINICIJATIVA IZ HRVATSKE U SLUŽBI PODRIVANJA STABILNOSTI BiH\nBosna i Hercegovina posljednjih mjesec dana dva puta je bila tema razgovora ministara vanjskih poslova EU-a. Sve je plod diplomatske inicijative Hrvatske koja insistira na izmjeni izbornog zakona u BiH.\nNo, rezultat je za Hrvatsku pred evropskim institucijama porazan.\nSve su po mišljenju direktora Međunarodnog instituta za bliskoistočne i balkanske studije (IFIMES) Zijada Bećirovića doživjele fijasko. Smatra da se radi o orkestriranom djelovanju koje nanosi štetu BiH, a prvenstveno Hrvatskoj, koja svoje brojne unutarnje probleme pokušava izvoziti u BiH, ali i u EU, čak i u NATO.\n- Nažalost, Hrvatsku sada vode nasljednici poraženih u Drugom svjetskom ratu i sebe žele prikazati kao pobjednike tog rata, umjesto da budu na smetljištu povijesti. To je opasan trend, koji već nanosi štetu samoj Hrvatskoj, jer reustašizacija i revitalizacija fašizma u toj državi ne može proći neopaženo, pošto je ona članica EU i NATO-a, i to mora biti zaustavljeno - upozorava Bećirović izjavi za Vijesti.ba.\nPolitički analitičar Ibrahim Prohić za Vijesti.ba kaže da je pismo bivših visokih predstavnika jedan od rijetkih glasova razuma.\n- Istovremeno, to je nužno shvatiti i kao upozorenje domaćim političkim faktorima, građanima BiH, ali i onima koji imaju efektivnu moć kada je u pitanju BiH, odnosno silama izvan nađ države, prvenstveno onima koje se nalaze u PIC-u, ali implicitno i Vašingtonu, jer sudbina BiH u ovom trenutku prvenstveno zavisi od diplomatske volje Vašingtona", mišljenja je Prohić.\n- Mislim da rat protiv BiH nije arhiviran. Duži niz godina, BiH živi u nekoj vrsti diplomatskog neokolonijalizma. Beogra i Zagreb drže kao taoca BiH i koriste prilike u našoj državi uvijek kada je to potrebno njima zbog njihovih unutrašnjih problema i tenzija, kaže Prohić.\nProfesor na zagrebačkom Sveučilištu Zoran Pusić smatra da dobar dio međunarodne zajednice smatra da se Hrvatska nedopustivo miješa u unutrašnja pitanja BiH i da takva politika srozava međunarodni ugled Hrvatske, nanoseći joj direktnu štetu.\nOsvrnuo se i na ažurirani prijedlog Deklaracije Hrvatskog sabora o položaju Hrvata u BiH.\n- Reakcija potpredsjednika Sabora Miljana Brkića: "Bolje je da se ovakva Deklaracija ne donosi, bez strasti, bez emocija, bez sadržaja, nego da se donese ovakva. Sad bismo mi trebali šutjeti da nas se ne optuži da se miješamo u unutarnji poredak. To su floskule!" - jaka je indicija da je Deklaracija u prvobitnoj formi bila eklatantno mješanje u unutrašnja pitanja BiH - poručuje Pusić.\nNaknadno je, dodaje, prema riječima Bože Ljubića "'ispeglana', da se naše zalaganje za dobrobit Hrvata u BiH ne iskoristi protiv nas".\nPusić podsjeća da se dosadašnjim deklaracijama, u kojima se propisuje šta treba prihvatiti kao neupitnu istinu i šta treba biti službeni stav o ratu u BiH - Sabor baš i nije proslavio.\nJEDINSTVEN STAV PREDSJEDNIŠTVA : ZAŠTITITI I VRATITI IMOVINU BiH U HRVATSKOJ\nMILORAD DODIK: USVOJENA ZAJEDNIČKA IZJAVA O EU, POZIV U POSJETU PREDSJEDNICIMA SRBIJE I HRVATSKE\nDodik: Usvojena zajednička izjava o EU, poziv u posjetu predsjednicima Srbije i Hrvatske\nU Sarajevu je danas održana prva redovna sjednica novog saziva Predsjedništva BiH, a o usvojenim zaključcima novinare je informisao predsjedavajući kolektivnog šefa države Milorad Dodik.\nDanašnju sjednicu ocijenio je efikasnom, a tome su, kako je rekao, doprinijele i prethodne konsultacije sve trojice članova o dnevnom redu.\n- Ono što je najvažnije je da smo usvojili zajedničku izjavu Predsjedništva vezano za evropske integracije i naglasili potrebu da se one ubrzaju - pojasnio je Dodik, dodajući da je upućen zahtjev Vijeću ministara i drugim institucijama da koristeći mehanizam koordinacije što prije riješe pitanje odgovora na dodatna pitanja na Upitnik EU.\nBilo je riječi i o migrantskoj krizi, te je konstatovano da je u BiH ušlo oko 23.000 migranata, a da je u tom pogledu značajan broj njih prošao kroz BiH, dok je između 3.500 i 4.000 smješteno na različitim lokacijama u našoj zemlji.\n- Predsjedništvo smatra da nam je neophodno dostaviti detaljniju informaciju, kako bismo na nekoj od narednih sjednica mogli razmatrati to pitanje na jedan sveobuhvatan način - rekao je Dodik.\nKako je naveo, problem migranata teško je pitanje za čitav region, pa samim tim i za BiH.\n- Potrebno je poboljšati kapacitete svih institucija da se bave ovim pitanjem kako bismo spriječili bilo kakav masovni ulazak migranata na prostor BiH. Zaključili smo da se migrantima, bez obzira na njihove zahtjeve, ne daje pravo azila, tako da na taj način spriječimo bilo kakve unutrašnje probleme u samoj BiH - naglašava Dodik.\nČlanovi Predsjedništva BiH razmatrali su i niz sporazuma, od kojih se jedan odnosi na sporazum o energetskoj efikasnosti koji treba BiH da potpiše sa evropskim institucijama i bankama, koji se odnosi na to da se postojeći objekti mogu modernizovati i uspostaviti veći stepen energetske sigurnosti vezano za sve te objekte – rekao je Dodik.\nNa dnevnom redu našla su se i neka imenovanja i razrješenja jednog broja ambasadora.\n- Dogovorili smo se da za sljedeću sjednicu za sedam dana pripremimo sve informacije o tome i da se na taj način pripreme imenovanja bar jednog dijela onih koji budu razriješeni - dodao je Dodik.\nPredsjedništvo BIH donijelo je i zaključak da pozove predsjednike Srbije, Hrvatske, Slovenije, Makedonije i Crne Gore u zvaničnu posjetu našoj zemlji.\n- Dogovorili smo se da odbijemo pomilovanje za traženo lice koje je učestvovalo u nekom terorističkom aktu - kazao je Dodik.\nTakođer je dogovoreno da Predjsedništvo BiH prihvati pokroviteljstvo za Sarajevo Business Forum, a za operativna pitanja u tom pogledu zadužen je Šefik Džaferović.\n- Odbili smo memorandum koji je neovlašteno ambasador u Australiji potpisao kako bi omogućio određene benefite za članove porodice. Predsjedništvo je to odbilo i taj memorandum stavilo van snage - dodao je Dodik.\nOdgovarajući na pitanje novinara Dodik je ustvrdio da je dekoracija u sali bila onakva kako je on jučer i tražio.\n- Ja sam predlagao i zaključak vezano za izmjenu Poslovnika o radu Predsjedništva BiH kako bismo regulisali pitanje isticanja zastave, na koji ostali članovi Predsjedništva nisu pristali - pojašnjava Dodik.\nNajavio je da će u Parlamentu BiH pokrenuti pitanje izmjene zakona koja reguliše tu tematiku.\n- Smatrao sam kao član Predsjedništva da je neophodno da riješimo nekoliko pitanja i zato sam na ovo i pristao. Hvala i ostalim članovima Predsjedništva što su prihvatili da dekoracija bude izmijenjena u okviru onoga što je bilo najavljeno i traženo jučer - poručio je Dodik.\nMIRO LAZOVIĆ POZDRAVIO ODLUKU MILORADA DODIKA: VJERUJEM DA ĆE ODUSTATI OD INAT-POLITIKE\nZAJEDNIČKA IZJAVA DODIKA, KOMŠIĆA I DžAFEROVIĆA UPUĆENA EU\nLANA PRLIĆ: HRVATSKA ĆE USKORO MORATI DONOSITI REZOLUCIJU U SABORU O IRSKOJ I NJEMAČKOJ\nLANA PRLIĆ BRUTALNO SPUSTILA:" Hrvatska će uskoro morati donositi rezoluciju u Saboru o Irskoj i Njemačkoj"\nLana Prlić, zastupnica u Predstavničkom domu Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine i potpredsjednica Socijaldemokratske partije BiH reagovala je na raspravu o usvajanju Deklaracije o položaju Hrvata u BiH u hrvatskom Saboru\nZORAN ERCEG NAPADNUT JER JE REKAO "TUĐMAN ZLOČINAC" PLENKOVIĆU UZVIKNUO: KAKO TE NIJE SRAM DIZATI SPOMENIK OVOM ZLOČINCU?\nU HRVATSKOM SABORU, IVAN PERNAR KRITIKOVAO CRKVU I HDZ, UDALJEN NAKON POMINJANJA ČOVIĆEVE VILE\nVIDEO: Pernar kritikovao crkvu i HDZ, udaljen nakon pominjanja ...\nVESNA PUSIĆ: DA LI SMO DOŠLI DO TOGA DA MILORAD DODIK VODI HRVATSKU POLITIKU O BiH\nPolitički analitičar i ugledni sveučilišni profesor Slavo Kukić u izjavi za Vijesti.ba komentirao je ponašanje predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Milorad Dodik i njegovo postupa po matrici "pusti zakone, ja sam zakon u ovoj zemlji i bit će onako kao što ja kažem".\n- Ja osobno mislim da se toj njegovoj matrici ne bi smjelo davati "zeleno svjetlo". Njega treba dovoditi u okvire i Ustava i zakona, u okvire legaliteta i ne treba mu pri tome ni u čemu popuštati - poručuje Kukić.\nNaš sagovornik dodaje kako se Dodiku ne bi trebali udovoljavati zahtjevi kojima ostvaruje lične interese, istodobno negirajući BiH kao državu i izjavljujući kako je on ovdje samo na radnom mjestu, a da mu se srce i domovina nalaze drugdje.\n- Dodika treba dovesti u okvire na koje on, ruku na srce, do sada nije navikao, jer je u Banjaluci ostvario apsolutnu vlast - konstatuje ugledni profesor.\nKad je u pitanju konstituisanje vlasti, smatra kako se prvo treba konstituisati vlast na kantonalnom i entitetskom, pa tek onda na državnom nivou.\n- Dodiku ne treba dopuštati preskakanje jer je on to planirao zajedno s Draganom Čovićem, kako bi na taj način zapravo uveli u igru treći entitet, onemogućavajući FBiH kao administrativnu cjelinu i njeno ustavno i zakonsko funkcioniranje. On bi sada htio na brzinu da pokosi SIPA-u, OSA-u i diplomatski potencijal koji nije pod njegovom apsolutnom kontrolom - zaključuje Kukić u razgovoru za Vijesti.ba.\nNEZAVISNOST BiH OD 1. MARTA 1992 GODINE\nNezavisnost BiH: Od 1. marta 1992.